Шановні колеги, прошу займати свої місця. Сьогодні всі майже пунктуальні. Шановні народні депутати, займайте, будь ласка, свої місця. Колеги, прошу займати свої місця. Ще раз всім доброго ранку, народні депутати України, шановні гості Верховної Ради України! Прошу народних депутатів підготуватись до реєстрації. Прошу реєструватись. Шановні колеги, прошу реєструватись. [[10:07:53]] На ранковому засіданні Верховної Ради України зареєстровано 388 народних депутатів. Оголошую. Оголошую ранкове засідання Верховної Ради України відкритим. Шановні. Да. З порядку ведення хвилину, Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні пані і панове, протягом 3 днів роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання журналісти руху "Чесно" зафіксували 3 випадки кнопкодавства. І ми звертаємося до Голови Верховної Ради України звернути особливу увагу на це ганебне порушення Конституції, Регламенту, законів України про статус народного депутата України. Шановний пане Разумков, просимо вас негайно надати доручення регламентному комітету розглянути випадки з кнопкодавством народних депутатів України: Литвиненка Сергія, Копанчук Олени, Ковальова Олександра. Один з цих народних депутатів так само перешкоджав роботі журналістів, і пишуть про це журналісти руху "Чесно", погрожував журналістам. Ми звертаємось до вас, щоб ви дали таке саме доручення негайно розглянути цей випадок на Комітеті з питань свободи слова і дотримуватись так само обіцянок шановного всіма нами Президента Зеленського, який так само протестує проти кнопкодавства. Це перше. І друге. Ви знаєте ми за те, щоб турборежим дотримувався у Верховній Раді і категорично проти того, що на 8 хвилин пізніше розпочалося ранкове.
Дякую. Я думаю, що час, коли ми починаємо пізніше трошки, аніж це було раніше в минулому скликанні все ж таки добігає до кінця і, там, ще кілька днів і ми будемо розпочинати рівно о 10-й і рівно о 12:30, а після цього о 16 годині. І я вдячний колегам, що вони досить пунктуальні сьогодні. Ще раз всім дякую. Щодо першого питання. Вже зранку було дане доручення, але одночасно з цим прошу дати слово Олександру Сергійовичу Корнієнку, першому заступнику голови фракції "Слуга народу".
Да. Шановні колеги, шановна президія, шановний народе України, дійсно вчора журналісти зафіксували, ну, за минулий час, точніше, пред’явили 2 випадки кнопкодавства з боку депутатів нашої фракції пані Копанчук і пан Литвиненко. Хочу від імені фракції принести вибачення українському народу і всім колегам по парламенту. [[Оплески]] Дійсно, ми про це говорили під час кампанії. І я хотів би, якщо можливо за процедурою, зараз надати слово цим депутатам від нашої фракції, щоб вони дали пояснення і, можливо, в них є якась додаткова інформація. На регламентному? Дякую.
Шановні колеги, чи будете ви заперечувати, щоб дати слова народним депутатам України для пояснення своєї позиції? Якщо немає заперечень, прошу включити мікрофон Сергію Литвиненку, фракція "Слуга народу". З місця включіть.
Доброго дня, шановний спікер, шановні депутати! Доброго дня, народ України, Президент! Я хочу вибачитися за те, що вийшло. В моїх діях не було ніякого умислу, це все було в турборежимі, виходило помилково, тому що я переживав, щоб за ці закони дійсно ми проголосували так, як підказували мені душа і серце, і умислу не було злого. Хочу вибачитись і сказати, що моя зарплата місячна і я готовий її передати в благодійні фонди за цю помилку.
Дякую, Сергію. Я сподіваюсь, що такі ситуації більше ніколи не будуть повторюватись ні у вас, ні в представників партії "Слуга народу". І Копанчук Олена. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Хочу також принести офіційне вибачення перед усіма, сказати, що, для мене хоч і було важливо, щоб даний законопроект був проголосований, хоча це не є виправдання, я це розумію, для мене це буде важливим уроком на все життя. І також я приєднуюся до позиції свою заробітну плату віддати на благодійний фонд. І я думаю, що це стане посилом також уваги не робити, не вчиняти неособисте голосування.
Дякую, шановні колеги. Іван Іванович Крулько, з мотивів, хвилину.
Дмитро Олександрович! Я, дійсно, вважаю, що в новому скликанні таких ганебних фактів, як кнопкодавство, не повинно бути, це абсолютно правильно. Але я би вам хотів запропонувати ще одне. А дайте, будь ласка, слово, щоб вибачилися ті, хто минуле скликання тут кнопкодавили і 90 відсотків питань так продавлювали. Ось дайте їм слово для вибачення. Дякую.
Іване Івановичу, мені здається, що це дуже слушна пропозиція. Однак, мені здається, що якщо ми до неї перейдемо, то нам не вистачить тижня. І це повністю заблокує роботу Верховної Ради України. Тому давайте переходити до розгляду питань. Шановні народні депутати! Нам треба включити до порядку денного пленарного засідання наступні законопроекти. Законопроект 1039, законопроект, законопроект 1039-1 (альтернативний), законопроект 1039-2. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:14:27]] За-267 Проти – 11, утримались – 36. Рішення прийнято. Ставлю на голосування питання про включення до порядку денного пленарного засідання законопроекту 1044, 1044-1. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:14:56]] За-287 Проти – 0, утрималось – 48. Ставлю на голосування питання про включення до порядку денного питання 1035, 1035-1, 1035-2. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:15:23]] За-257 Проти – 2, утрималось – 67. Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Шановні народні депутати, вам розданий проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оборону України" щодо організації оборони держави (реєстраційний номер 1011, 1011-1). Пропоную розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:16:06]] За-299 Проти – 6, утрималися – 30. Рішення прийнято. Законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається представнику Президента України у Верховній Раді України Руслану Олексійовичу Стефанчуку. Руслан Олексійович, прошу до слова.
Дякую. Вельмишановний Голово, шановні колеги! Шостий рік триває збройна агресія Російської Федерації проти України, ефективне реагування на конкретні загрози національним інтересам у воєнній сфері потребує комплексного та узгодженого виконання завдань оборони держави. Вказані заходи на сьогодні, як правило, виконуються органами державної влади розрізнено, зазначено і обумовлено відсутністю сукупності документів, які б визначали зміст, обсяги виконавців, порядок і строки здійснення заходів держави щодо підготовки до збройного захисту у разі збройної агресії або збройного конфлікту. Така ситуація має негативний вплив на ефективність виконання поставлених завдань складовими сил оборони. З огляду на зазначене, Президентом України Володимиром Зеленським внесено на розгляд парламенту та визначено як невідкладний проект Закону про внесення до Закону України "Про оборону України" щодо організації оборони держави (реєстраційний номер 1011). Проектом пропонується закріплення на законодавчому рівні необхідності розроблення плану оборони України, який визначатиме зміст, обсяг виконавців, порядок і строки здійснення політичних, економічних, соціальних, воєнних, наукових, науково-технічних, інформаційних, правових, організаційних та інших заходів держави щодо підготовки до збройного захисту, та її захист у разі збройної агресії. Друге. Розроблення відповідного плану у порядку, визначеного Кабінетом Міністрів України, затвердження такого плану та його структури Президентом України. Внесення відповідних змін дозволить забезпечити ефективне реагування на конкретні загрози національним інтересам у воєнній сфері, покращення координації діяльності складових сил оборони, злагоджену підготовку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, національної економіки, населення території держави до оборони, що в цілому сприятиме підвищенню рівня обороноздатності України. Враховуючи викладене прошу підтримати законодавчу ініціативу Президента України Володимира Зеленського та прийняти законопроект №1011 за основу та в цілому. Дякую.
Дякую Руслане Олексійовичу. Слово для доповіді щодо представлення альтернативного законопроекту 1011-1 надається народному депутату України Рахманіну Сергію Івановичу.
Шановні колеги! Від фракції "Голос" і від мене особисто, як суб’єкта законодавчої ініціативи і моїх колег поданий альтернативний законопроект 1011-1, у зв’язку з чим? По-перше, законодавча ініціатива подана Президентом України щодо внесення змін до Закону "Про оборону України" не є дуже доцільною, поясню чому. По-перше, ці зміні доречніше було, і на цьому, до речі, наполягало ГНЕУ, я про це говорив на комітеті, їх доречніше було вносити до Закону "Про національну безпеку і оборону" – це, по-перше. По-друге, ця ініціатива вносилася Верховною Радою попереднього скликання, ще в 2015 році і була відхилена комітетом, як не дуже доцільна. По-третє, ця ініціатива почасти дублює російський концепт і не дуже збігається з стандартами НАТО і з нашим законодавством. І, останнє, це право Президента мати відповідний план, хоча, якщо ви подивитесь профільні закони, зокрема Закон про оборону, і Закон про національну безпеку, там є безліч різних планів, і безліч суб’єктів планування. Але, якщо вже Президент, як голова Ради національної безпеки і оборони, Верховний Головнокомандувач хоче мати ще і такий документ, він мусить мати правильний суб’єкт організації планування, а з нашої точки зору таким суб’єктом має бути Рада національної безпеки і оборони, відповідно до Конституції, і до профільних законів. А, по-друге, має бути механізм введення в дію цього документу, бо план це не просто сукупність документів, це документ і зазвичай подібні рішення вводяться в дію з указом Президента після відповідного рішення Ради національної безпеки і оборони. Дякую.
Дякую, Сергію Івановичу. Слово для співдоповіді надається члену Комітету з питань національної безпеки і оборони. оборони та розвідки Веніславському Федору Володимировичу.
Доброго ранку, шановні колеги, шановна Президія! Комітет з питань оборони. з питань національної безпеки, оборони та розвідки на своєму засіданні 9 вересня розглянув законопроект, поданий Президентом України Володимиром Зеленським як невідкладний. І також розглянув альтернативний законопроект, поданий групою народних депутатів, зокрема Рахманіним Сергієм Івановичем. Законопроект реєстраційний номер 1011, поданий Президентом, законопроект 1011-1 поданий народними депутатами як альтернативний. Законопроект поданий Президентом України получив схвальний виступ Головного науково-експертного управління Верховної Ради України і за результатами висновку може бути рекомендований для розгляду і прийнятий за основу. Комітет з питань антикорупційної політики також за результатами розгляду цього законопроекту дійшов висновку, що проект акту відповідає вимогам антикорупційного законодавства і не містить корупційних ризиків. Альтернативний законопроект, який щойно доповідав шановний Сергій Іванович, розширює компетенцію Ради національної безпеки і оборони. Відмінність між цими двома законопроектами, за великим рахунком, полягає лише в тому, хто саме має формально готувати план оборони і подавати його на затвердження Президенту України. З точки зору тих комплексних заходів, які потребує оборона держави, більш логічним на думку комітету і на думку, до речі, Головного науково-експертного управління Верховної Ради, є якраз повноваження Кабінету Міністрів України. Оскільки план оборони передбачає консолідацію дій різних міністерств, це Міністерство оборони, Міністерство економічного розвитку і торгівлі, Міністерство охорони здоров’я і так далі. Тому комітет пропонує, за результатами обговорення вищезазначених законопроектів, зважаючи на конституційні повноваження Президента, здійснення керівництва у сферах національної безпеки і оборони та, враховуючи забезпечення державного суверенітету, здійснення заходів щодо забезпечення обороноздатності держав, відноесених до компетенції Президента України до конституційних повноважень. Комітет ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді України: за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому проект.
Дайте завершити.
проект, поданий Президентом України (реєстраційний номер 1011), а альтернативний законопроект (реєстраційний номер 1011-1) відхилити. Дякую.
Дякую, Федір Володимирович. Прошу по фракція записатися: два – за, два – проти. Третьякова Галина Миколаївна, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Мар’яні Безуглій.
Мар’яна Безугла, до трибуни прошу.
Колеги, товариство, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оборону України" передбачає необхідність розробки та затвердження Президентом України, як було сказано, плану оброни. План оброни – це конкретні заходи, які вимагають скоординованих дій органів виконавчої влади та всебічного ресурсного, в першу чергу, фінансового забезпечення. Кабмін забезпечує державний суверенітет України та здійснює заходи щодо забезпечення обороноздатності і національної безпеки України, це вищій орган в системі органів виконавчої влади, тому на нього доцільно покласти розробку плану. При цьому перед поданням Президента України план обов’язково буде розглянутий Радою національної безпеки і оброни,це координаційний орган. Усім державним структурам треба діяти злагоджено, за єдиним замислом і планом. І ми знаємо, що Україна шостий рік поспіль протистоїть російській агресії, по суті, є воюючою державою і її оборона має бути справою усіх державних органів, а не лише військових. І нам постійно говорилося, що от-от на Україну нападуть, буде здійснена агресія, все далі і далі. Але банально за 5 років війни у нас не напрацьовано плану на випадок реального вторгнення. Ми прагнемо миру і будемо робити все, щоб війна закінчилася, але найкраща гарантія нашої безпеки – це сильна армія, міцна економіка і готовність злагоджено дати відсіч. І тому я прошу зараз зал об’єднатися і підтримати даний законопроект за основу та в цілому. Дякую.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина".
Шановні пані та панове! Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина" Юлії Тимошенко. Дякую за слово. Шановні друзі, "план оборони країни" я пропоную розглядати як план дій з оборони України, план дій захисту громадян України, саме в цьому є позиція фракції Юлії Тимошенко "Батьківщина". І тому ми наголошуємо, що в плані оборони країни ми маємо чітко задіяти сили оборони, сили безпеки, весь без виключення уряд, весь парламент і дати право головнокомандувачу верховному Президенту, затверджуючи план оборони, передбачати одразу: перше – відповідальних, друге – строки і третє – ми як професіонали радимо постійно оновлювати план оборони країни, постійно підтримувати українську армію. Чим? Озброєнням, знаряддям, навчанням, захистом. Тому ключова пропозиція для законодавців від нас – передбачити постійне оновлення і контроль за виконанням плану дій з оборони країни. Друга ключова функція. Є Рада національної безпеки і оборони України. Ця рада є за Законом "Про національну безпеку" органом, який координує всі сили оборони і безпеки, а відтак ми пропонуємо також до другого читання і будемо наполягати внести таку поправку, щоб план оборони країни розглядався і затверджувався на Раді національної безпеки і оборони України. І головне, для чого все ми сьогодні з вами це робимо, заради того, щоб 2 бійці, які віддали життя протягом останньої доби на передовій і всі бійці, які зараз чують нас і чекають нарешті рішення, що вся держава почне обороняти країну, отримали впевненість – їхнє життя, їхня звитяга в державі від Верховного Головнокомандувача до останнього виконавця-чиновника є за планом оборони обов’язком діяти і захищати рідну землю. Слава Україні!
Героям слава. Герасимов Артур Володимирович, фракція "Європейська солідарність".
Артур Герасимов, "Європейська солідарність". Прошу передати слово бойовому генералу Герою України Михайлу Забродському.
Михайло Забродський, фракція "Європейська солідарність".
Перш за все дякую, шановні колеги, що ви привітали, відповіли на військове вітання, яке застосував попередній доповідач. Рахую так, що це знак поваги навіть тим, хто зараз за 600 кілометрів звідси, це декілька десятків тисяч чоловіків і жінок, які дають в тому числі і нам з вами змогу працювати тут в цьому залі на користь Україні. Тому ще раз – Слава Україні!
Тепер стосовно як-то кажуть суті питання. Одним з сумних відкриттів останніх 5 років, чому останніх 5 років, тому що тільки за останні 5 років повернулися обличчям до цього питання, стало те, що, незважаючи на 28 попередніх років, толкового плану оборони України у нас, як не дивно, нема. Попередній доповідач звернув увагу на порядок дій і таке інше. Мушу вам доповісти і відкрити частково державну таємницю – порядок дій в цьому плані не передбачається. Цей план – це стратегічний документ, який містить в собі перелік заходів завчасної і частково безпосередньої підготовки країни до оборони. І акцент в цьому плані дійсно зроблений на взаємодії силових відомств з іншими інституціями держави. У військових є дуже, дуже цікаве прислів’я "No plan survive after first shot" – "Ні один план не може вижити після першого пострілу". А, враховуючи те, що цим саме планом буде передбачено речі, які робляться завчасно і навіть в мирний час, то цей план конче потрібен для того, щоб закінчити повний цикл, в тому числі і оборонного планування в нашій державі. Ще раз хочу нагадати шановним колегам: стаття 17 нашої Конституції зауважує нам і прямо наголошує на те, що захист нашого суверенітету і територіальної цілісності це справа всього українського народу. Цей план дає путівку в життя стратегічному документу, який дав змогу реалізувати ці замисли. Дякую за увагу.
Дякую. Лубінець Дмитро Валерійович – з мотивів, хвилина.
Шановна президія, шановні колеги, ну, безперечно, депутатська група "За майбутнє" буде голосувати саме за президентський законопроект, бо логіка дуже проста. Президент – Головнокомандуючий, якщо він саме так бачить наробку цього документа, то ми готові і повинні його підтримати. І ще я хотів би сказати як мажоритарник, який представляє 60 виборчий округ, а це Донецька область, саме передова. "Дякую" (в лапках) Верховній Раді, що згадали на шостий день роботи, що потрібно займатися обороною, що у нас йде війна. І хочу вам сказати, що сьогодні вночі двоє наших захисників загинули і гинуть кожен день. Я пропоную зараз хвилиною мовчання згадати всіх героїв і показати, що Верховна Рада не забуває, що в цій країні йде війна. Дякую.
Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. А, Сергій Іванович Рахманін, фракція "Голос". Включіть, будь ласка, мікрофон, з мотивів.
Дякую, Дмитро Олександрович. Шановні колеги, насправді уважне читання – дуже корисна річ. Якщо б уважно подивилися в тому числі ті, хто підтримує цей законопроект, Закон про національну безпеку і оборону, вони б побачили, що, на правду, там все розписано. Є документ довгострокового планування, який називається Національна стратегія. І звертаю вашу увагу, що Президент України після вступу на посаду протягом 6 місяців має зробити цей документ. Бо на підставі нього формується ще ціла низка документів. І цей документ і є тим планом оборони, яким керується Україна. А від нього ухвалюються документи середньострокового планування і короткострокового планування. Від того, що з’явиться ще один документ, нічого не зміниться. Логіка дуже проста. Просто люди, на яких покладена певна компетенція, мають виконувати свої функції, от і все. Як буде називатися цей план, значення не має. Дякую.
Дякую, Сергій Іванович. Все, всі бажаючі виступили? Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Шановні народні депутати, прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проекту Закону (реєстраційний номер 1011) про внесення змін до Закону України "Про оборону України" щодо організації оборони держави. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:33:40]] За-316 Проти – 19, утримались – 9. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1011) про внесення змін до Закону України "Про оборону України" щодо організації оборони держави. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:34:18]] За-280 Проти – 2, утримались – 59. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам роздано проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відтермінування застосування штрафних санкцій за порушення порядку ввезення транспортних засобів на митну територію України (реєстраційний номер 1030). Це той важливий законопроект, який не дає змоги штрафувати так званих власників "євроблях". Тому я думаю, що це треба розглянути на швидко прийняти. Шановні народні депутати, пропоную розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[10:35:13]] За-268 За – 268, проти – 5, утримались – 60. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 232, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 1, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 10, "Голос" – 6, позафракційні - 19. Переходимо до розгляду питання порядку денного. Слово для доповіді надається представнику Президента у Конституційному Суді України Веніславському Федору Володимировичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, Президентом України в порядку статті 93 Конституції України внесено на розгляд Верховної Ради України законопроект, який отримав реєстраційний номер 1030 визнаний Президентом як невідкладний, його назву оголосив Голова Верховної Ради. Мова йде про законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо відтермінування застосування штрафних санкцій за порушення порядку ввезення транспортних засобів на митну територію України. Шановні колеги, шановні громадяни України, цей законопроект насправді має дуже просту мету свого ухвалення. Цей законопроект – це реакція на те, що влада, органи державної влади України за попередні 5 років показали свою неспроможність, з одного боку, ефективно працювати, з іншого боку, це приклад очевидних корупційних дій з боку різноманітних контролюючих органів, а насамперед Державної митної служби. Дуже проста річ. Громадяни абсолютно незаконно ввозять на територію України, на митну територію України транспортні засоби на іноземній реєстрації. Всі чудово розуміють, відкрита інформація, що за кожну машину треба сплатити спочатку митниці, потім тим контролюючим органам, які контролюють пересування по території України, тобто йдуть в обхід державного бюджету мільярди, мільйони, сотні мільйонів, я не знаю, коштів платників податків, які не надходять до державного бюджету України. Але цей закон – це реакція на такі події, які мали місце в минулому. Президент, зустрічаюсь з громадянами, чує дуже багато прохань все-таки відтермінувати вступ в дію оцих штрафних санкцій. І тому пропонуємо якраз прийняти за основу і в цілому законопроект, який поданий Президентом України, і ще на 90 днів відтермінувати строк накладення штрафних санкцій для тих порушників режиму тимчасового ввезення автомобілів на митну територію України для того, щоб зняти вже не економічну, а соціально-політичну напругу в нашій державі. Дякую.
Дякую, Федоре Володимировичу. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Дякую. Шановна президія, шановні народні депутати! Насправді Федів Веніславський досить чітко окреслив ту проблему, яку вирішує запропонований законопроект Президентом. Нам дістався у спадок досить великий набір проблем, які утворилися внаслідок непрофесійної дії попередньої влади. Одна з таких проблем – це проблема, яка названа в народі "євробляхери". Дійсно, протягом тривалого часу людям дозволяли, закривали очі на ввезення автомобілів. Потім, коли це явище стало масовим, намагалися його якось вирішити адміністративно. Це не вдалося і виникла ціла серія, ціла низка якихось компромісних та напівкомпромісних варіантів, які не задовольнили обидві сторони. І сьогодні ми маємо перед собою цю проблему. Сам законопроект викликав дискусію в нашій команді, однак Президент прийняв рішення, яким вніс законопроект. Ми його підтримуємо. І хочемо сказати, що оце відстрочення до кінця року, яке ми пропонуємо і щодо штрафів, і щодо спрощеного порядку оформлення автомобілів, це є вже останнє рішення, більше за цим ми до цього рішення повертатися не будемо. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Слово для виступу по фракціям. Для слова по виступу по фракціям прошу записатись два – за, два – проти. Крулько Іван Іванович, "Батьківщина". Андрій Іванович Ніколаєнко, фракція "Батьківщина".
Шановний пане Голово, шановні колеги! На превеликий жаль, не вдалося виконавчій владі забезпечити ефективну реалізацію попереднього закону, який встановлював граничні терміни. І ця ситуація продовжується в Україні. Я щиро сподіваюсь, що ми більше, як і пообіцяв голова комітету, не повернемося до продовження, до питання продовження цих термінів і воно буде внормовано. І не тільки зареєстровані і сплачені податки з тих автомобілів, які є в Україні, але й нові не будуть заїжджати тому що ми знаємо, що цей процес, на превеликий жаль, існує, контролюється. І це вже питання до нових правоохоронних органів, оновлених командою "Слуга народу". В мене пропозиція, яку я озвучував на комітеті. Ми її не включили в цей проект закону. Але це важливо, щоб всі почули. Ми, з одного боку, дозволяємо, знову ж таки продовжуємо Євро-2, Євро-3, Євро-0 фактично. І з 1 січня, я всім нагадую, у нас має запрацювати Євро – 6. Що це означає? Це означає, що всі нові автомобілі подорожчають від 3 до 4, деякі навіть більше, тисяч доларів за одиницю. То де логіка? Тому я вважаю за потрібне переглянути цю норму для того, щоб ми таким самим чином не демотивували людей, хто хоче купувати нові автомобілі, сплачуючи всі податки. І відтермінували питання введення Євро-6 в Україні. Підтримують це профільні асоціації і бізнес. І головне, я впевнений, що це буде на користь громадян України. Тому є така ініціатива, я закликаю парламент, потім її, в рамках змін до Митного кодексу, також проголосувати. Дякую.
Дякую, Андрію Івановичу. Южаніна Ніна Петрівна, фракція "Європейська солідарність".
Шановна президія, шановні колеги! Сподіваюсь, що ви всі проживали останні 3 роки в Україні і бачили своїми очима той колапс, який був створений в результаті невиконання законодавства. І те, що ви зараз сказали, виглядає дуже дивним, тому що компромісне рішення, над яким працювала велика кількість якраз представників тих людей, хто порушив це законодавство і представників виконавчої влади, справді шукалося понад два роки і воно було знайдено, це було компромісне рішення, яке всіх задовольнило. Тому, що ви зараз говорите, послухайте себе? Закон України 2612 якраз і вирішив ті проблеми, які стояли і були перед нами найважливими, тому що це був справді колапс, який спостерігався в країні. І за цей час, з моменту прийняття закону, 145 тисяч власників авто розмитнили, провели всі митні формальності і оформили транспортні засоби. Крім того, крім них, ще 332 тисячі громадян України скористалися новими правилами, які були внесені у Митний кодекс України. Тому, сподіваюся, що все ви добре розумієте, продовжите державницьку політику і продовжите професійне відношення до вирішення всіх питань. В той же час, я хочу наголосити, що, відповідно до закону 2612 статті 452, з метою контролю за використання на території України транспортних засобів між органами доходів і зборів, Державною прикордонною службою та органами Національної поліції, мав здійснюватися автоматизований обмін інформацією. Крім того, статтею 558 Митного кодексу передбачено, що органи доходів і зборів у автоматизованому режимі зобов’язані надавати, передавати органам Національної поліції інформацію щодо транспортних засобів, які поміщені в різні режими. В той же час, було доручено Кабінету Міністрів України протягом 30 календарних.
Дайте завершити 10 секунд.
З дня набрання чинності цим законом, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього закону.
Ніна Петрівна, дайте ще 10 секунд.
Прошу вважати запитом до органів доходів і зборів, Державної прикордонної служби та Національної поліції і надати інформацію щодо виконання вимог вказаного закону. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається Цабаль Володимир Володимирович, фракція "Голос".
Передає слово Ярославу Железняку.
Ярослав Іванович Железняк, включіть з місця.
Шановні колеги! Я думаю, що в жодного із нас немає сумнівів про те, що проблема автомобілів на єврономерах вона виникла не просто так. У кожного із нас немає сумніву про те, що люди купували ці автомобілі не від гарного життя. Не від того, що хотіли обманули, а просто хотіли їздити на доступних авто. І цей закон, який був прийнятий ще минулим скликанням, він хоч частково вирішував ту проблему, яку насправді створили наші митні органи, і деякі люди, які займались корупцією в цьому питанні, і заставляли людей фактично використовувати цю схему. Але зараз те, що ми пропонуємо, це знову ж продовжити дію закону строк якого сплив в серпні цього року. Фактично ми вже один раз продовжили дію з 180 днів на 270. І зараз вже ми показуємо всім іншим нашим громадянам, що закон можна порушувати, що можна розраховувати на те, що строки закону і штрафи будуть продовжені. І, найголовніше, ми показуємо те, що закон не рівний для всіх. Я не знаю, як ми можемо відповісти людям, там я знаю по статистиці більше ніж 240 адміністративних штрафів вже складено, які заплатили цей штраф. І ми зараз говоримо про те, що якщо б вони цього не робили, якщо б вони сумлінно порушували закон, то нічого не сталося. Тому наша фракція буде голосувати проти цього закону, ми напевно будемо єдині в цьому залі, які будуть голосувати проти, тому що ми вважаємо, що закон повинен бути один для всіх. І ми повинні витрачати свій час не на продовження окремих льгот, а на те, щоб разом з вами, разом з усіма народними депутатами, разом з Кабінетом Міністрів подумати, як зробити так, щоб для всіх громадян на довгий час наші автомобілі і ті автомобілі, які вони хочуть закупати стали доступні. Дякую.
Дякую. Тарас Іванович Батенко, група "За майбутнє".
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Якщо минулий парламент швидше не хотів, аніж не міг вирішити питання ситуації з тимчасовим перебуванням на території України автомобілів з іноземною реєстрацією. Та я більш ніж переконаний, що цей парламент має всі шанси вирішити цю проблему. Ми знаємо, що починаючи з 22 серпня цього року, правоохоронні органи отримали право накладати драконівські штрафи на власників таких автомобілів та конфісковувати ці авто взагалі. Понад 300 протоколів уже складено за цей час. Але для нас очевидним є головне інше, очевидним реальним варіантом вирішення даної проблеми, друзі, є зняття загороджувальних бар’єрів, які стоять на шляху наповнення українського ринку сучасними автомобілями, та являє собою нічим іншим ніж підкріплені вимоги до екологічності і величезні ставки акцизів, та інших податків. З цією метою депутатська група "За майбутнє" зареєструвала законопроекти, які повністю вирішують проблему з тимчасовим перебування на території України автомобілів з іноземною реєстрацією. Даними законопроектами, які зареєстровані: 2078 пропонується передбачити, що вимоги екологічних стандартів "євро" застосовується під час імпорту виключно для нових транспортних засобів з одночасним відтермінування, про що говорилося в цьому залі, введення стандарту "євро-6" до 2025 року. Більше того, ми зареєстрували законопроект, яким спрямовано скасування нарахування акцизу на транспортні засоби та кузови до них, як такі, які не можуть бути віднесені до акцизних товарів. Згідно світової практики, друзі, та діючого нашого законодавства ми переконані, що прийняття зазначених законопроектів позитивно вплине на розвиток автомобільного ринку в України, дасть змогу громадянам легалізувати уже куплені автомобілі іноземної реєстрації і придбати їх, а також сприятиме збільшенню надходжень до бюджету від митних платежів. Наша група голосує "за". Дякую.
Дякую. Олексій Устенко, фракція "Слуга народу", включіть. з мотивів хвилину.
Доброго дня, шановні колеги, шановний пане Голово! Я хочу швидко сказати, давайте згадаємо, хто користувався такою проблемою як "євробляхи". Це були люди в яких не було можливості купити якісь автомобілі, які були дорожчі. Що куплялось? Як правило, куплялися старенькі "Aуді", старенькі "Фольксвагени", які коштували 2, 3, 4 тисячі доларів. Дійсно, цю проблему розв’язала минула влада, цю проблему просто замовчували, їх наче не помічала поліція. Дійсно, дуже багато автомобілів вже розмитнили, але осталося дуже, дуже мало які дійсно хочуть розмитнити до кінця свої автівки. І я думаю, що на всім треба надати шанс цим людям, які хочуть сплатити до бюджету і їздити легально. Все це сталося із-за того, що доходи населення впали, і дійсно не було можливості у бідних людей, в тих, в яких нема нормального доходу, купити собі автомобіль на українському ринку. І ще. Десять секунд.
10 секунд дайте.
І ще я дуже хочу сказати велике дякую Максиму Нефьодову, те, що в експертних кругах і скрізь я чую: контрабанда стоїть, нічого не можна провести через кордон. І я дуже йому дякую і дякую Президенту України.
Дякую. Питання, обговорення питання завершено. Колтунович Олександр Сергійович, "Опозиційна платформа – За життя".
Вельмишановний пане Голово, шановні народні депутати, безумовно, питання надзвичайно важливе, але я в продовження попередніх виступаючих хотів би звернути увагу на вкрай важливе питання – питання, яке стосується продовження цієї теми, а це вже і далі іде стимулювання ввезення на територію України електромобілів, стимулювання підвищення рівня екологічності. Ми розуміємо які сьогодні є питання у транспортних підприємств. І для того, об вони мали ресурс, фінансовий ресурс для модернізації основного. основних засобів для цього необхідно стимулювати і далі впроваджувати податкові преференції. Я хотів би побажати якраз Комітету з питань фінансів і податкової політики щодо того, щоб в подальшому стимулювалося. Ми розуміємо які є на сьогоднішній день тренди, у світі повністю певні міста закриваються для ввезення окремих категорій автомобілів і проїзду. Тому необхідно і в подальшому сконцентрувати увагу саме на цьому питанні. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні за основу проекту Закону (реєстраційний номер 1030) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відтермінування застосування штрафних санкцій за порушення порядку ввезення транспортних засобів на митну територію України. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:52:19]] За-276 Проти – 39, утримались – 5. По процедурі Гетманцев. По фракціях покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 220, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 15, "За майбутнє" – 16, "Голос" – 0, позафракційні – 25. По процедурі Гетманцев, хвилина.
Шановні колеги, насправді, закон на кілька статей, там нема чого обговорювати, і ми в процесі підготовки до першого читання не отримали жодної поправки до цього закону, і секретаріат сам вніс певні корективи, які зробили цей закон технічно якіснішим. Тому я пропоную сьогодні. Вже всі фракції визначилися: хто – за, а хто – проти; пропоную сьогодні все ж таки проголосувати його в цілому, оскільки це питання, воно є дуже нагальним, і люди чекають його. І, дійсно, штрафи виносяться. Тому з врахуванням пропозицій комітету пропоную поставити на голосування в цілому. Дякую.
Шановні колеги, дійсно, з. Я прошу тиші в залі, колеги! Дякую. Дивіться, з 22 серпня люди вже платять штрафи. Те, що не вирішено це питання, це в принципі частина відповідальності і на них лежить, але частина відповідальності лежить на державі і на владі. Це законопроект не вирішує питання, і він не буде. якщо ми його перенесемо на друге читання, він не зміниться істотно, правок тут глобальних не буде, але зробити так, що ще 2 тижні чи тиждень люди будуть сплачувати штрафи, мабуть, неправильно. Фракції визначились, хто буде підтримувати цей законопроект, хто виступає проти. Однак для того, щоб трошки зробити легшим життя наших співгромадян я пропоную проголосувати цей законопроект в цілому. Якщо немає заперечень, то ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону, реєстраційний номер 1030, про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відтермінування застосування штрафних санкцій за порушення порядку ввезення транспортних засобів на митну територію України. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:54:58]] За-284 Проти – 38, утримались – 8. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 228, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 15, "За майбутнє" – 18, "Голос" – 0, позафракційні – 24. Закон прийнято в цілому. Дякую, шановні колеги. Переходимо до наступного питання порядку денного. На ваш розгляд поступив проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо джерел формування державного дорожнього фонду (реєстраційний номер 1063). Пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:55:50]] За-279 Проти – 3, утримались – 45. Рішення прийнято. Законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Кубракову Олександру Миколайовичу.
Доброго дня, шановні колеги, шановний Дмитре Олександровичу. До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо джерел формування державного дорожнього фонду (реєстраційний номер 1063) (від 29.08.2019), внесений народними депутатами та визначено як невідкладний Президентом України та на першому засіданні Верховної Ради України 29 і 30 серпня 2019 року. Вчора ми проголосували за законопроект з реєстраційним номером 1047 щодо посилення. про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення габаритно-вагового контролю. Цей законопроект було проголосована за основу та в цілому. Сьогоднішній законопроект 1063, він є невід’ємною частиною того процесу, який ми запроваджуємо, а саме автоматичного зважування, і він лише уточнює куди будуть спрямовуватись штрафи від застосування даної системи. Суть полягає в тому, щоб законодавчо закріпити спрямування адміністративно-господарських штрафів за порушення законодавства про автомобільний транспорт, адміністративні штрафи за порушення передбачені частиною другою статті 122 та частиною другою статті 131 Кодексу України про адміністративні порушення. Отже, прийняття законопроекту сприятиме спрямуванню додаткових джерел фінансування дорожнього фонду та дозволить забезпечити фінансування робіт з будівництва, реконструкції, ремонту, утримання автомобільних доріг загального користування. Від себе хочу додати, що штрафи в цій історії не головне, а головне, щоб працювала система. Тому що ми бачимо, що українські перевізники, коли вони доїжджають до кордонів з Євросоюзом, вони різко перевантажують свої зайві грузи і виконують всі норми, які є встановлені в Євросоюзі. Тобто мова про те, щоб були правила і.
Дайте завершити.
Мова, щоб правила працювали. Тобто тут штрафи не сама ціль. Не поповнення там фондів і так далі. Тому прошу, враховуючи те, що вчора законопроект 1047 було підтримано за основу та в цілому, цей законопроект є другою складовою необхідною, щоб система запрацювала. Прошу теж підтримати за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань бюджету Кузбиту Юрію Михайловичу.
Доброго дня, шановні колеги! Шановний Дмитре Олександровичу, шановні запрошені! Комітетом з питань бюджету 6 вересня розглянуто законопроект 1063 про внесення змін до Бюджетного кодексу щодо джерел формування державного дорожнього фонду та відмічено зокрема таке. Вказані в законопроекті норми щодо штрафів, раніше не були передбачені в чинному законодавстві. Але у зв’язку з прийняттям базового Закону 1047 ми можемо по суті працювати дальше над прийняттям законопроекту 1063, так як він є похідним. Комітет також зауважив про необхідність внесення до законопроекту 1063 техніко-юридичних правок для узгодження його положень між собою з чинними нормами Бюджетного кодексу та приведення у відповідність до основних вимог законодавчої техніки. Крім того, під час розгляду законопроекту 1063 в Комітеті Міністерством фінансів спільно зі співавтором законопроекту Кубраковим Олександром Миколайовичем внесено пропозицію зараховувати до джерел формування державного дорожнього фонду 50 відсотків передбачених у законопроекті штрафів з урахуванням того, що функціонування органу, який буде адмініструвати стягнення таких штрафів, здійснюється із загального фонду державного бюджету. Враховуючи наведене та з огляду на те, що законопроект визначено Президентом України як невідкладний, Комітет з питань бюджету ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 1063 розглянути після розгляду та прийняття, що вже відбулося, законопроекту 1047 та прийняти за основу і в цілому як закон з пропозиціями комітету, наведеними у листі-висновку, зокрема щодо внесення техніко-юридичних правок, для узгодження положень законопроекту між собою, з нормами Бюджетного кодексу та остаточною редакцією прийнятого базового законопроекту 1047, а також щодо зарахування до спеціального фонду лише 50 відсотків відповідних штрафів. Оскільки вчора, 11 вересня, Верховна Рада прийняла базовий законопроект 1047 за основу та в цілому як закон, прошу підтримати рішення Бюджетного комітету щодо прийняття похідного.
Дайте завершити.
щодо прийняття похідного законопроекту 1063 також за основу та в цілому як закон з пропозиціями комітету. Дякую за вагу.
Дякую. Прошу записатися по фракціям: два – за, два – проти для виступу. Величкович Микола Романович, фракція "Європейська солідарність".
Шановні колеги, шановний пане Голово, ми сьогодні розглядаємо законопроект, який пов’язаний з законопроектом 1047, який ми вчора прийняли. Хотів би зазначити, що даний законопроект 1063 – це законопроект, який був слово в слово переписаний з законопроекту 9531 від 04.02.2019 року ще у восьмому скликанні. Але хотів би зупинитися на деяких моментах цього законопроекту. Щодо суті запропонованого, то джерела формування дорожнього фонду дійсно потребують розширення в даному випадку за рахунок запропонованих адміністративно-господарських санкцій. У законопроекті враховані лише санкції, що безпосередньо пов’язані із габаритно-ваговими перевезеннями в той час як проект спрямований на створення додаткових джерел фінансування дорожнього господарства та фінансування заходів із забезпечення безпеки дорожнього руху загалом. Враховуючи зазначені мету і цілі проекту закону у пояснювальній записці, джерела формування дорожнього фонду можуть бути розширені за рахунок надходження від інших санкцій. Оскільки ми вчора проголосували законопроект 1047, і підтримуючи його в цілому, "Європейська солідарність" буде підтримувати і голосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Скічко Олександр Олександрович, фракція "Слуга народу".
Ну, я вже вчора виступав з приводу цього законопроекту. Тому хочу передати слово Роксолані Підласі.
Роксолана Андріївна Підласа, фракція "Слуга народу".
Шановні колеги, ні для кого не секрет, що в Україні хронічно недофінансована дорожня галузь. На сьогодні ми маємо понад 95 відсотків доріг, які експлуатуються більше 20 або 30 років, і всі вони потребують капітального оновлення. В 2018 році було зібрано більше 30 мільйонів гривень штрафів за перевантаження. І ця сума зросте після набуття чинності Законом про нові правила габаритно-вагового контролю, який ми ухвалили вчора. Ці гроші мають іти в тому числі до Державного дорожнього фонду. Можливо, тоді в нас дійдуть руки та гроші і вистачить грошей для того, щоби відремонтувати дорогу, наприклад, між Миронівкою і Богуславкою Київської області, яка була спроектована і побудована в 60-70-х роках. Або дорогу з Києва до Черкас. Нам потрібно привести в нормальний стан понад 24 тисячі кілометрів доріг. Прем’єр-міністр нещодавно говорив про те, про плани залучити на ремонт доріг близько 2 мільярдів доларів за рахунок міжнародних організацій та внаслідок боротьби з сірими продавцями пального, які не сплачують акцизу до бюджету. Я пропоную підтримати зусилля уряду та сьогодні підтримати проект Закону 1063 за основу та в цілому. Дяку.
Дякую. Тарас Іванович Батенко, депутатська група "За майбутнє", з місця.
Прошу передати слово народному депутату Ярославу Дубневичу.
Дубневич Ярослав.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Звісно закон має добру підтримку. Я надіюсь, що сьогодні він буде проголосований. Але є одне маленьке "але". Чому ж тільки 50 відсотків направляється до дорожнього фонду? Адже ми всі разом з вами говоримо, що коштів недостатньо на ремонт доріг, недостатньо коштів для забезпечення безпеки на наших дорогах. І в свою чергу законом відправляємо тільки 50 відсотків. Адже, як на мою думку і на думку групи "За майбутнє", всі 100 відсотків мали би направлятися в дорожній фонд. І якщо вже така пропозиція, Бог з ним, я розумію прекрасно, що Міністерство фінансів завжди проти, щоби кошти направлялися в спеціальні, а завдання Міністерства фінансів і уряду, щоби кошти максимально збиралися в загальний фонд і потім розприділялися на різні соціальні проблеми. Якщо ми вже голосуємо про те, щоби тільки 50 відсотків направлялися зі штрафів в дорожній фонд, то наступним нашим кроком має бути, щоб остальні 50 відсотків направлялися в місцеві бюджети для місцевих громад, адже відеофіксація, автоматичні комплекси будуть встановлюватися саме на території місцевих органів. І коли місцеві органи, по прикладу європейських країн, будуть заінтересовані в тому, отримуючи кошти від відеофіксації, від автоматичних комплексів перевантаження. То це дасть можливість і дасть стимул для встановлення і співфінансування щодо встановлення комплексів відеофіксації і автоматичних комплексів щодо перевантаження. Тому працюємо спільно, разом, друзі. Не забуваємо за органи місцевого самоврядування, бо це основа основ нашої держави. Дякую за увагу.
Дякую. Іван Іванович Крулько з мотивів.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Безумовно, що цей законопроект потрібно підтримати. Тому що Дорожній фонд, який був створений, в принципі, не так давно, тільки розпочав свою роботу, але його треба наповнювати реальними джерелами. Більше того, я мушу визнати, що навіть цих джерел, які ми зараз добавляємо до Дорожнього фонду, буде недостатньо для того, щоби вирішувати катастрофічну ситуацію з українськими дорогами. Тому я закликаю всіх нас колег, членів бюджетного комітету, членів Комітету з питань транспорту, щоби ми ретельно відпрацювали і запропонували додаткові джерела для наповнення Дорожнього фонду, для того, щоби вирішувати проблеми доріг. Не буде в Україні доріг, не буде розвиватися економіка, не будуть до нас приїжджати інвестори. Ми мусимо забезпечувати свої можливості, як транспортна країна через яку проходять основні магістралі. Тому наше завдання, як парламенту, безумовно, наповнювати Дорожній фонд. І головне, слідкувати, щоби не розкрадалися кошти.
Дайте 10 секунд.
Щоби не розкрадалися кошти, які виділяються на ремонт і будівництво українських доріг. Тому що там є дві складові. Одна складова, коли кошти знаходяться в.
Іван Іванович, дякую. Обговорення питання завершено. Вибачите, "Голос", Клименко Юлія включіть, будь ласка, мікрофон з місця.
Колеги, добрий день! Клименко Юлія, фракція "Голос". Я хочу наголосити, що закон 1047 без закону, який ми зараз розглядаємо, 1063, працювати не буде. Тому велике прохання все ж таки підтримати цей законопроект 1063 і проголосувати. Партія "Голос" буде його підтримувати, тому що, ми розуміємо, що це повноцінний механізм, який запустить ремонт, реконструкцію наших доріг і буде дійсно сприяти розвитку нашої економіки. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Готові голосувати, шановні колеги? Шановні колеги, займіть, будь ласка, місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1063) про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо джерел формування державного дорожнього фонду. Всі готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:10:30]] За-329 Вітаю. Рішення прийнято. За – 329, проти – 0, утрималися – 0. Шановні колеги, якщо у нас є таке єдинство в залі, я пропоную підтримати цей законопроект в цілому. Прошу підтримати та проголосувати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками законопроект (реєстраційний номер 1063) про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо джерел формування державного дорожнього фонду. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:11:17]] За-337 Проти – 0. Утримались – 0. Я всім дуже вдячний, покажіть, будь ласка, по фракціям: "Слуга народу" – 225, "Опозиційна платформа – За життя" – 24, "Європейська солідарність" – 19, "Батьківщина" – 18, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 16, позафракційні – 21. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Переходимо до наступного питання. Шановні колеги! Вам розданий проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну підтримку кінематографії в Україні" щодо державної субсидії для повернення частини кваліфікованих витрат, здійснених іноземним суб’єктом кінематографії при виробництві (створенні) фільму в Україні, (реєстраційний номер 1058), (альтернативний – 10568-1). Пропоную розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та голосувати. [[11:12:21]] За-253 Проти – 2. Утрималось – 57. Рішення прийнято. Законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Ткаченко Олександру Владиславовичу.
Добрий день, колеги! Приємно на вас дивитися в цьому залі, особливо на тих хто повернувся до мене задом, але тим не менше, дякую за таку можливість. В передмісті Вільнюса місцеві жителі беруть участь у зйомках серіалу події якого відбуваються в Україні. Це серіал для американського каналу HBO "Чорнобиль". В Дубровнику знаходиться Королівська Гавань. Королівська Гавань – це серіал "Гри престолів", які знімалися майже всі сезони в Хорватії. "Джеймс Бонд" полюбляє Чехію, а "Термінатор" – Будапешт. Всі ці, а також сотні інших проектів знімалися в наших сусідів, результати, десятки мільйонів доларів, які надійшли до бюджету цих країн, нові робочі місця, відремонтовані кіностудії, збудовані заново кіностудії, висока експертиза місцевих фахівців, а також ще додаткові кошти, які надходять від туризму. На один витрачений долар іноземними продюсерами, припадає три долари для сервісів. Все це відбувається не в нас, хоча два роки тому було прийнято Закон "Про державну підтримку кінематорафії", де передбачалося 10 видів один з них у цьому законі. Це відшкодування класифікованих витрат іноземним продюсерам на гроші витрачені в Україні. Саме через існування такої норми західні продюсери знімають у Європі, де практично в усіх країнах діє закон щодо так званих рібейтів з середньою ставкою у 30 відсотків. Ми пропонуємо 25 відсотків плюс 5 за використання українських творів та сюжетних ліній в Україні. Ці проекти можуть зніматися тільки з залученням українських продюсерів та крім того, сприятимуть створенню спільних з українцями серіалів та фільмів. Хочу наголосити, що стаття 12 цього закону забороняє використовувати гроші для держави-агресора. В нашій країні є таланти, мені б не хотілося, щоб вони виїжджали в Чехію та Польщу для цих зйомок, я думаю, цим законом ви можете зробити щирий подарунок українським кіношникам які святкуватимуть.
Дайте завершити, 10 секунд.
а вже незабаром, а нашим партнерам на заході хотілося б сказати: Welcome to Ukraine. 1058, підтримайте.
Шановні народні депутати, слово для доповіді за альтернативний законопроект 1058-1 надається народному депутату України Княжицькому Миколі Леонідовичу.
Дякую. Дорогі друзі, в передмісті Вільнюса в самому Вільнюсі, де знімається фільм про "Чорнобиль", діє Закон про рібейти аналогічний тому, який діє зараз у нас, де на субсидію мають право як іноземні продюсери, так і місцеві литовські, точно такий самий закон діє у нас зараз. Він прийнятий як Закон про підтримку кінематографії спільно з Асоціацією "КіноКраїна", засновниками якої в тому числі були всі найбільші виробники і студія "Квартал 95". Найбільші виробники і студія "Квартал 95" від нас тоді категорично вимагали, щоб кваліфіковані витрати поверталися як зарубіжним виробникам, так і місцевим. Це є на сайтах, це є в документах, ми прийняли цей закон, але він не працював, бо не було змін до Бюджетного кодексу, який ми будемо голосувати наступним, і, сподіваюсь, проголосуємо. Хтось запропонував подати абсолютно абсурдний закон зараз, якийсь чомусь має деякі, правда, позитивні норми, збільшує рібейти з 16 до 25 відсотків, а в певних випадках до 30, декілька ще має позитивних моментів, але виключає українців з права отримувати субсидію від української держави на українське кіно, субсидію, яка діє в Литві, в Чехії, в Португалії – там, де знімають всі ті фільми, про які говорив мій колега Ткаченко. Сталося, колеги, це просто з помилки, комусь доручили підготувати закон, щоб ввести рібейти, хтось дав йому, Президенту Зеленському, щоб швидше внести і хтось зрозумів, що там не має бути українців або з якихось лобістських міркувань. Тому мій закон з рискою 1 аналогічний тому, який представляв колега Ткаченко, але він залишає право претендувати на державну субсидію у вигляді повернення кваліфікованих витрат українським продюсерам для того, щоб і вони могли знімати в Україні, а не їхали в Литву знімати фільм разом з HBO про Тараса Бульбу і Котигорошка. Дякую. Прошу підтримати законопроект з рискою 1.
Дякую. Слово для співдоповіді надається члену Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Сушку Павлу Миколайовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув на своєму засіданні 9 вересня 2019 року проекти Законів №1058 та 1058-1. Я хочу зауважити, що основа відмінність альтернативного законопроекту за реєстраційним номером 1058-1 – це передбачення повернення кеш-рібейтів не тільки іноземцям, але і національному виробнику, що ніяк не вплине на наповнення бюджету за рахунок додаткових інвестицій. Національний виробник і так зараз має велику пряму підтримку субсидій, понад один мільярд гривень, що перебільшує показники прямої підтримки багатьох країн Європи і зараз це не на часі. За результатами обговорення комітет ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу та в цілому з редакційними правками комітету викладеному у нашому поданні проект Закону за реєстраційним номером 1058. Головне науково-експертне управління у своєму висновку висловило низку зауважень техніко-юридичного та редакційного характеру при врахуванні яких законопроект за реєстраційним номером 1058 може бути прийнятий за основу. Комітет з питань бюджету вважає, що законопроект № 1058 не матиме впливу на показники державного бюджету. Комітет з питань антикорупційної політики зазначає про відсутність корупціогенних факторів у цьому законопроекті. Комітет з питань інтеграції України з Європейським Союзом визнав законопроект за реєстраційним номером 1058 таким, що не суперечить права Європейського Союзу та зобов’язанням України у сфері європейської інтеграції. На останок зазначу, якщо Верховна Рада вирішить прийняти законопроект № 1058 лише за основу, комітет не заперечуватиме і в установленому порядку доопрацює його і подасть на розгляд у другому читанні. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую, Павло. Шановні колеги, прошу записатися два – за, два – проти на виступи від фракцій. Лубінець Дмитро Валерійович, депутатська група "За майбутнє".
Шановні колеги! Прошу передати слово Білозір Ларисі Миколаївні.
Добрий день, шановні колеги. Так, дійсно, Закон 1058, він заохочує іноземних виробників виробляти кінопродукт в України, це, дійсно, сприятиме іноземним інвестиціям у галузі кіновиробництва. Ідея заслуговує підтримки, але незрозуміло, де тут український місцевий продуцент. Чого ми робимо це за рахунок українських кінематографів? Знаєте, якщо комусь здається, що українське кіно недостатньо якісне, тоді давайте встановимо нормативи стосовно отриманих зборів в кінотеатрах і залишимо підтримку нашим українським виробникам. Ви знаєте, у всіх країнах світу: Польща, Грузія і навіть Росія, будь-хто, хто потратив кошти, отримує рібейт, так званий кеш-рібейт, від 20 до 50 відсотків. І деколи наші виробники їдуть за кордон, щоб його отримати. У нас дійсно була підтримка 16,6 відсотків, так званий кеш-рібейт, але наші виробники не могли його отримати, бо потрібні були зміни до Митного, Бюджетного кодексу. І зараз оцим законом 1074 ми будемо приймати ці зміни. І цей закон дійсно покликаний підтримати цю ситуацію. І треба, я думаю, залишити положення, щоби тут. підтримати. Наша фракція підтримує, наша група "За майбутнє" підтримає альтернативний 1058-1 закон і ми., тому що 1058 ставить в дискримінаційні відносини наших і іноземних виробників. Тому ми підтримуємо 1058-1.
Дякую. Слово надається Геращенко Ірині Володимирівні. Княжицькому Миколі Леонідовичу, фракція "Європейська солідарність",
Шановні колеги, по-перше, я хотів уточнити, що ці кошти, які у вигляді субсидії даються рібейту і в проекті 1058, і 1058-1 не розповсюджуються на кошти, які надаються державною підтримкою. Тобто приватна людина, якщо знімає не за гроші бюджету, то вона має право отримати субсидію у вигляді частини повернених коштів незалежно від того це українець чи іноземець, тому що, якщо ми заборонимо українцям це отримувати, ми порушимо статтю 24, яка говорить про заборону дискримінації за місцем проживання, статтю 22, яка говорить про те, що не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод, а ми тим самим ущемляємо українських виробників, і порушимо взяті зобов’язання України щодо відсутності дискримінації, а це насправді теж є підставою для зупинення безвізу. Ми порушимо наші серйозні міжнародні зобов’язання. Втім, який би закон не був прийнятий, ми висловлюємо готовність продовжити працювати з колегами в комітеті для того, щоб прийнятий закон відповідав Конституції і справді захищав український кінематограф. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу тиші в залі, а то у нас стало дуже-дуже шумно. Давайте чути, про що говорять наші колеги. Павленко Юрій Олексійович, "Опозиційна платформа – За життя", з мотивів.
Шановний Голово, шановні народні депутати, я хотів би звернути увагу, не спрацював пульт, тому що я нажимав копку "проти". Тому просив би і дві хвилини. Разом з тим, розглядаючи сьогодні закон, таке враження, що в Україні наступив мир, що пенсіонери отримують достатню пенсію, люди заробітну плату, народжуються українці, і нам залишилося лише підтримати голлівудських продюсерів. Саме тому фракція "Опозиційна платформа – За життя" не буде голосувати за цей закон. І наполягає, щоби в порядку денному стояли ті законопроекти, яких сьогодні потребують українські громадяни. Щодо даного законопроекту. Ми наполягаємо, щоб він голосувався лише в першому читанні, ні в якому разі не в цілому, бо до нього є серйозні, суттєві застереження, зокрема і щодо нечесного ставлення до українських виробників, про що говориться в альтернативному законопроекті. Тому ми наполягаємо лише на першому читанні. Дякую.
Дуже слушне зауваження. На жаль, в нашій державі ще не наступив мир, ми не повернули свої території. І мені б хотілося, щоб всі політичні сили це розуміли та підтримували, коли Верховна Рада ухвалює ті чи інші постанови, наприклад, такі як були вчора. Ярослав Іванович Железняк, фракція "Голос".
Шановні колеги, безумовно, ми будемо підтримувати цей законопроект за основу з подальшим доопрацюванням. Але в контексті цього питання я хотів би зазначити і звернути увагу всіх народних депутатів на те, що, на жаль, чисто через технічні проблеми у нас саме експорт послуги щодо виробництва кінематографу, коли ми бачимо ці серіали іноземні, де знімають Київ і інші міста України, коли ми бачимо український продукт, коли в рекламі Apple ми бачимо наш вокзал. Вони зараз, на жаль, підлягають оподаткуванню, податку на додану вартість. І це значно робить їх неконкурентоздатними порівняно з іншими послугами. У нас є виключення для транспортних послуг, для юридичних послуг, для інженерних послуг. І, напевно, нам разом з вами треба виправити нарешті цю помилку, яку колись зробив законодавець, і все ж таки передбачити те, щоб якщо наші виробники кінематографу роблять такі продукти, вони теж можуть не подавати на податок на додану вартість. І це зробить ще більше наш.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Прошу всіх підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1058) про внесення змін до Закону України "Про державну підтримку кінематографії в Україні" щодо державної субсидії для повернення частини кваліфікованих витрат, здійснених іноземним суб’єктом кінематографії при виробництві (створенні) фільму в Україні. Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[11:26:33]] За-285 Проти – 1, утримались – 36. Рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1058). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:27:08]] За-259 Проти – 8, утримались – 56. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо державної підтримки кінематографії (реєстраційний номер 1074). Пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:27:41]] За-270 Проти – 0, утримались – 45. Рішення прийнято. Законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату Ткаченку Олександру Владиславовичу.
Дякую за попередній законопроект. Власне, цей законопроект – це внесення змін до Бюджетного кодексу щодо державної підтримки, який дозволить запустити попередній законопроект. Це. Мета його привести Бюджетний кодекс у відповідність до Закону про державну підтримку кінематографії і уточнити склад доходів та видатків державного бюджету. З приводу попередньої дискусії хотів наголосити, в 1058 так само як і в цих правках 1074 Бюджетного кодексу, мова йде про поповнення українського бюджету іноземними коштами і лише через це можуть здійснитися витрати. Мова не йде про припинення фінансування українських кінематографістів, як їм виділялися кошти з державного бюджету напряму, через що ми бачимо багато фільмів, які з’явилися, так вони і будуть виділятися. Тому прохання не маніпулювати фактами. І останнє. Останнє, що хотів з цього приводу сказати, ще окреме питання, яким чином витрачаються напряму державні кошти українців для українського кіно, тому що немає критеріїв, за якими ми визначаємо це хороші фільми, нехороші чи фільми, які збирають в прокаті 100 тисяч гривень при витрачених 20 мільйонах. Це ще питання подивитися яким чином ці кошти витрачалися раніше. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається народному депутату України, голові підкомітету Комітету з питань бюджету Кузбиту Юрія Михайловичу. Прошу до слова.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 6 вересня розглянув законопроект за номером 1074. Законопроектом пропонується внести зміни до Бюджетного кодексу з метою практичного впровадження положень Закону про державну підтримку кінематографії, зокрема передбачені цим законом окремі платежі від суб’єктів кінематографії, пропонується зараховувати до спеціального фонду державного бюджету із наступним їх спрямуванням на державну підтримку кінематографії, а також передбачено чітко закріпити у складі видатків державного бюджету видатки саме на таку мету. Головним науково-експертним управлінням Апарату Верховної Ради та Мінфіном, а також Рахунковою палатою висловлено суттєві зауваженні до законопроекту щодо неузгодженості його положенням вимогам Бюджетного кодексу. В ході опрацювання законопроекту вдалося врегулювати неузгоджені позиції як з авторами законопроекту, так і з Міністерством фінансів та Рахунковою палатою. Так у комітеті підготовлено пропозиції, з урахуванням яких законопроект відповідатиме вимогами Бюджетного кодексу і не порушуватиме єдності бюджетної системи. Зважаючи на вищевказане, Комітет з бюджету прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону за номером 1074 за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон із врахуванням пропозицій комітету щодо корегування положень законопроекту відповідно до узгоджених позицій, які викладено в листі-висновку комітету до цього законопроекту. Відповідно Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради про оформленні такого Закону належить внести необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення, пов’язані з ухваленим комітетом рішенням щодо цього законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись два – за, два – проти від фракцій. Лаба Михайло Михайлович, фракція партії "Слуга народу".
Дякую. Прошу передати слово Лесі Забуранній.
Леся Забуранна, фракція "Слуга народу".
Доброго дня, шановна президія, шановні колеги! Це мій перший виступ, я особливо щаслива почати з того, що хотіла б підтримати такий важливий, на мою думку, законопроект. Сьогодні у залі були думки колег з приводу того, що дійсно, на жаль, в Україні ще не настав мирний час. Але ми повинні пам’ятати, що громадська думка, патріотичний дух і вплив кінематографії на все це однозначно є дуже і дуже суттєвим. І на сьогоднішній день ми повинні зробити все, щоб, з одного боку, наші молоді, дуже талановиті люди, які залучені в індустрію, в кіноіндустрію, не виїжджали закордон і дійсно створювали якісний продукт для того, щоб знову ж таки молоде покоління, середнє покоління формувало позитивну думку про нашу країну, досліджувало проблеми нашої країни і це в той же час буде позитивно впливати на імідж України у цілому світі. Щодо тих зауважень, яку були. Детальне вивчення даного законопроекту дозволяє сказати наступне. По-перше, тут передбачено, дійсно, розширення джерел формування Спеціального фонду державного бюджету, які в той же час будуть витрачатися на підтримку і розвиток саме українського виробника, якісного кінопродукту. По-друге, буде чітко змінений підхід до джерел фінансування галузі кінематографії. І найголовніше, що в даному законопроекті прописаний чіткий механізм залучення приватних коштів у кіновиробництво. І я вважаю, що подібна ініціатива, вона буде мати і позитивний вплив на бюджет країни. І з другого боку позитивний вплив взагалі на розвиток України на світовій арені в тому числі. Дякую.
Дякую. Слово надається Ніні Петрівні Южаніній, фракція "Європейська солідарність". Княжицький Микола Леонідович, фракція "Європейська солідарність".
Дякую. По-перше, я хочу подякувати. Хочу повідомити, що для того, щоб запрацював повністю законопроект про державну підтримку кінематографу, ми в минулому скликанні прийняли зміни до Митного і Податкового кодексу, до Бюджетного - не встигли. Я хочу подякувати авторам цього законопроекту з минулого скликання, нашому віце-спікеру пані Кондратюк, Черваковій, Гриніву. Подоляк, Абдулліну, Медуниці. Тим, хто написав цей законопроект. Тим депутатам, хто проголосував за цей законопроект в минулому скликанні Верховної Ради. Я теж дякую тим депутатам з партії "Слуга народу", які переписали цей законопроект і знову пропонують проголосувати. І патріоти знову до цього доєднаються, ми підтримаємо цей законопроект. І закликаю всіх голосувати – за. Дякую.
Дякую. Слово з мотивів надається Констанкевич Ірині Мирославівні.
Шановні народні депутати! Найперше, хочу подякувати тим, хто формує порядок денний нашої сесії, що такі законопроекти в підтримку кінематографу розглядаються залом і вони є актуальними для нашого порядку денного. Я хочу наголосити у своєму слові, що ми маємо унікальну можливість підтримати українське кіно тим, що ми скеруємо фінансові можливості на розвиток українського кіно. І хочу нагадати, що така унікальна можливість для українського кіно була сто років тому. Якщо ви пригадуєте, у 20-х роках українське кіно в особі Олександра Довженка, Юрія Яновського, Майка Йогансена, Олекси Слісаренка і багатьох інших показало світу, що Україна як держава, як нація відбулася. Це було унікальне кіно і фільм Олександра Довженка "Земля" увійшов до 12 найкращих фільмів усіх часів і народів. Тепер у нас є ця можливість ще раз і ще раз світу продемонструвати, що Україна є в числі сучасних європейських світових держав.
Дайте 10 секунд.
Завершити. І в полі українського кінематографу є десяток шедеврів, зараз ми всі чекаємо фільм Василя Шкляра "Чорний ворон", ми чекаємо прославитися.
Дякую. Олена Костянтинівна, перший віце-спікер Верховної Ради України.
Віце-спікерка. Дякую.
Віце-спікерка.
Шановні колеги, дуже дякую. Ми не можемо взагалі не вітати ініціативи з таких важливих і надважливих, я б сказала, законопроектів і, зрозуміло, що базові основні закони були закладені у минулому скликанні серією народних депутатів вже у Законі про державну підтримку кінематографії. Я вам хочу сказати, що не так просто проходили всі ці перипетії і дискусії, які стосувалися і впровадження Митного і Податкового кодексів. І ви знаєте, не будемо сперечатися сьогодні про авторство, тому що ми розуміємо, що надважливість цього закону повинна швидко-швидко запрацювати. Я не знаю, чи є в принципі можливість сьогодні проголосувати його в цілому, тому що як говорить притча Соломона, коли йому принесли жінки дитину, жінки поступають мудро і пропонують, не дивлячись на авторство і кому належить цей закон, проголосувати його в цілому. Дуже вам дякую.
Дякую, Олена Костянтинівна. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Переходимо до голосування, прошу зайняти свої місця народних депутатів України. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1074): про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо державної підтримки кінематографії. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:38:53]] За-327 Проти – 0. Утримались – 2. Рішення прийнято. Шановні колеги, були пропозиції в залі підтримати цей законопроект в цілому, якщо немає заперечень ставлю на голосування пропозицію. одну хвилину, кому? Сюмар? Сюмар Вікторія Петрівна.
Дякую пане Голово! До цього обговорення хочу сказати одну важливу річ, ми в парламенті попереднього скликання справді робили дуже багато і спільно, в тому числі, з Олександром Ткаченко і з Миколою Княжицьким, і з Оленою Кондратюк. Для того, щоб сфера української культури могла розвиватися, це стосується і пісень, і кінематографу. І тут вкрай важливо розуміти, що треба любити свою країну, щоб давати можливість творчим людям реалізовуватися в Україні. Щоб українці пишалися своєю країною, це і про економіку також, бо це створює робочі місця у сфері культури. Тому ми однозначно підтримуємо цей законопроект і в цілому готові голосувати, закликаємо залу так само підтримати всіх.
Дякую.
І враховуючи, що звичайно ми працювали всі разом спільно над цим законопроектом в попередньому скликанні. Дякую.
Давайте і сьогодні тоді попрацюємо всі разом, тому ставлю на голосування, пропозицію про прийняття в цілому з врахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками, проект Закону (реєстраційний номер 1074) про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо державної підтримки кінематографії. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:40:51]] За-325 Проти – 0. Утримались – 0. Покажіть, будь ласка, по фракціях: "Слуга народу" – 231, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність"- 21, "Батьківщина" – 17, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 18, позафракційні – 23. Шановні колеги, я вас вітаю. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про джерела фінансування дорожнього господарства України" (щодо запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування), (реєстраційний номер 1041). Пропоную розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:41:54]] За-268 Дякую. Рішення прийнято. За – 268. Проти – 1. Утримались – 47. Переходимо до розгляду питання за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Кубракову Олександру Миколайовичу.
Шановні колеги, шановний Дмитре Олександровичу! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про джерела фінансування дорожнього господарства України" (щодо запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування, (реєстраційний номер 1041) від 06.09. Законопроект визначений як невідкладний Президентом України та на першому засіданні Верховної Ради 29-30 серпня. Даний законопроект спрямований на забезпечення виконання середнього та довгострокових зобов’язань за договорами на будівництво, реконструкцію капітальний та середній поточний ремонт автомобільних доріг загального користування державного та місцевого значення. Законопроект системно пов’язаний із законопроектом (реєстраційний номер 1064 – доопрацьований) від 06.09. про внесення змін до Бюджетного кодексу України про запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування, який ми будемо розглядати у вівторок. Суть законопроекту полягає в наступному, дозволити обласним державним адміністраціям як власникам та балансоутримувачам доріг місцевого значення спрямовувати субвенцію державного бюджету України місцевим бюджетам, також на проектноо-вишукувальні, науково-дослідні роботи функціонування інформаційно-аналітичних систем там і таке інше. Якщо коротко, то зараз місцеві органи влади, вони не можуть використовувати кошти дорожнього фонду на підготовку проектної документації та інших подібних робіт. Отже, ну, як. Окей, планування робіт з будівництва, реконструкції, капітального та поточного середнього ремонту буде затверджуватися відповідно до Державної цільової економічної програми, яка буде затверджуватися Кабінетом Міністрів України. Отже, прийняття законопроекту дозволить здійснювати середньострокове бюджетне планування будівництва, реконструкції, ремонтів та експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування, державного та місцевого значення, сприятиме конкуренції на ринку та виходу нових гравців, в тому числі іноземних, що у підсумку призведе до вищої якості доріг і збільшення обсягу виконання виконуваних робіт.
10 секунд.
Прошу підтримати прийняття законопроекту 1041 за основу. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається першому заступнику голови Комітету з питань транспорту та інфраструктури Клименко Юлії Леонідівні.
Добрий день, шановні колеги! Комітет розглянув законопроект 1041 – доопрацьований і хочу повідомити вам що саме він змінить після його прийняття. Перш за все, це середньострокове планування, тобто якщо зараз у нас планування відбувається і реалізація 12 місяців, то тепер ми дозволимо будувати об’єкти дорожньої інфраструктури, мости 3 роки, тобто проектувати і будувати, тому що ви розумієте, що об’єкти інфраструктури не будуються за 12 місяців і не проектуються. Тобто дорожній фонд зможе брати зобов’язання і реалізовувати протягом 3 років. Друге. Перелік об’єктів затвердження будівництва і реконструкції передається від Кабінету Міністрів до Міністерства інфраструктури для того, щоб оперативніше визначатися, що саме треба ремонтувати і будувати. Третє. Скасовується затвердження бюджетним комітетом переліку доріг, дорожньої інфраструктури, яка буде будуватися і ремонтуватися, тобто передається виконавчому органу влади, Міністерству інфраструктури, Кабінету Міністрів. І третє. Місцеві ради. місцеві, вірніше, громади зможуть долучатися до будівництва доріг державного значення і співфінансувати їх. Це мобільність і швидкість, в тому числі в яких зацікавлені і місцеві громади. Тому просимо підтримати цей законопроект. Комітет підтримує цей законопроект, і просимо його також підтримати залом за основу з можливим доопрацюванням, якщо виникнуть правки. Дуже дякую.
Дякую. Прошу записатися по фракціях два – за, два – проти для виступу. Кісєль Юрій Григорович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Мотовиловцю.
Андрій Мотовиловець, фракція "Слуга народу". Включіть з місця мікрофон. Мотовиловець, фракція "Слуга народу", включіть мікрофон, будь ласка, з місця.
Доброго дня, шановні депутати! Прошу підтримати даний законопроект. Ми вже два дні розглядаємо зміни дозвільної системи на будівництві. Це важливий крок, який дозволить нам змінити країну: побудувати більшу кількість доріг, запроектувати, залучити всіх від "Укравтодору" до міст для зміни інфраструктури в нашій країні. Це чекають наші виборці. Прошу підтримати даний законопроект, він дуже важливий і дуже важливий його вплив на наступні законопроекти, які будуть прийматися в подальшому. Дякую.
Дякую. Кириленко Іван Григорович. Бондарєв, фракція "Батьківщина".
Шановні друзі! Наша фракція буде підтримувати в першому читанні цей законопроект. Дійсно є питання, які викладені в ньому і які необхідні сьогодні суспільству - дороги будувати треба, всі це розуміють. І за останні дні ми прийняли низку законопроектів, які будуть цей крок вперед робити і дуже потужно йти назустріч міцному і красивому майбутньому України з дорогами. Але до другого читання хотілось би, щоби все ж таки ми вивчили питання щодо витрат, які є пов’язані з, в тому числі з дослідженнями, з витратами на фахівців. Є питання з аудитом, він необхідний, але 5 відсотків від вартості доріг – це, можливо, забагато. Тому я хотів би акцентувати увагу на тому, що ми повинні унеможливити корупційну складову в цих питаннях і зробити таким чином, щоби всі витрати були зрозумілими і прозорими. Ще раз повторюю, що наша фракція буде підтримувати в першому читанні цей законопроект, а до другого читання, я впевнений, що ми в комітеті можемо відпрацювати всі питання і докласти всіх зусиль, щоб довести Верховній Раді і всьому суспільству, що немає корупційної складової в будівництві доріг. Дякую.
Дякую. Слово надається Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "За майбутнє".
Прошу передати слово Ярославу Дубневичу.
Ярослав Дубневич, група, депутатська група "За майбутнє".
Шановні колеги, я хочу наголосити одну особливість. Коли створювався дорожній фонд, спеціальний дорожній фонд, в ньому чітко визначили відсотки, які направляються на ремонт державних доріг – це 60 відсотків, і 35 відсотків – це на ремонт місцевих доріг. І 120 тисяч кілометрів місцевих доріг були передані в управління обласним адміністраціям. І 47 державних залишили, в яких 35 тисяч – це є дороги територіального значення, це дороги так звані "тешки", які об’єднують міста районного значення. Коли ми цим законопроектом зараз, яким, яким ми хочемо приймати, дай Бог, що приймаємо за основу і, можливо, ми поправимо оці несуразиці, які є в даному законопроекті. Даємо нібито можливість співфінансування місцевим громадам співфінансування державних доріг – це перший крок до того, до можливості і хотіння центрального органу влади передати "тешки", 37 тисяч квадратних. 37 тисяч кілометрів на плечі місцевим громадам. Це перше. Основна проблема, що недопустима. І наступне питання. Забираючи контроль, контрольну функцію з бюджетного комітету щодо погодження переліку доріг, ми знову ж таки змінюємо саму основу і сам паритет, який був закладений в спеціальному дорожньому фонді, де визначалось чітко, що обласна адміністрація визначає перелік доріг. Погодження з "Укравтодором" ви хочете передати це Міністерству інфраструктури - будь ласка, але забирати парламентську функцію контролю, щоби депутати мали можливість побачити.
Дайте 10 секунд.
Дякую. Це недопустимо. Завжди органи центральної влади хочуть, щоб чим менше органи місцевої влади.
Саврасов Максим Віталійович. [[Оплески]] Фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Величковичу.
Величкович, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, шановні колеги, дуже приємно, що ми переходимо у розгляді в цьому залі до тих питань, які турбують наших людей. Це і питання культури, питання інфраструктури і будівництво доріг. "Європейська солідарність" підтримує цей законопроект, тому що дороги треба планувати і їх фінансувати не на рік. Великі, великі дороги планується, ну, хто має відношення до цього господарства, розуміє як це відбувається. Тому ми підтримаємо. Єдине, що є деякі зауваження і Головного науково-експертного управління, є деякі дискусії всередині цього залу у різних фракціях, тому ми звертаємося, що "Європейська солідарність" буде підтримувати в першому читанні. Пропоную його навіть в скороченому варіанті дати вчасно підготовку внесення правок і розглянути якнайшвидше цей законопроект на наступний пленарний тиждень. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Слово з мотивів надається Довганю Віктору Миколайовичу, заступнику міністра інфраструктури – хвилина.
Дякую дуже. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Це дійсно важливий законопроект. І я хотів буквально тезу спростувати народного депутата Дубневича, який прекрасно знає, що Міністерство інфраструктури, яке буде затверджувати перелік доріг, Кабінет Міністрів – вони підзвітні Верховній Раді. І всі великі проекти. По-перше, ми прийняли Національну транспортну стратегію. Зараз готуємо план виконання стратегії. Узгоджуємо це з Європейським Союзом. Крім того, є ще такий механізм як Міжвідомча комісія з інвестиційних проектів, куди входять депутати. Тому всі великі проекти будуть узгоджені. Але не можна в ніч перед прийняттям бюджету в бюджетному комітеті викреслювати якісь дороги. Це несистемно і неправильно. Дякую.
Дякую. Включіть мікрофон Дубневичу для репліки.
Зараз шановний заступник міністра інфраструктури. У мене багато дискусій було в минулому скликанні. Так, я погоджуюсь, що державні дороги і державні проекти, нема питань, погодження Міністерства інфраструктури. Але я наголошую саме про місцеві дороги, яких є 120 тисяч кілометрів. І знімати погодження, щодо комітету бюджету, з погодження місцевих доріг – це недоречно. Бо прописано чітко. Ще раз наголошую: обласна адміністрація подає перелік з погодженням Укравтодору і з погодженням комітету, бюджетного комітету Верховної Ради України. А ви хочете забрати депутатський контроль. І ми отримаємо те саме, що в минулому скликанні отримали в Миколаївській області і інших. Коли губернатор визначав, який перелік, і один робив "золотий" район робив місцевих доріг. І тільки на бюджетному комітеті це вдавалося поправляти. Дякую за увагу.
Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Народні депутати, прошу займати свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1041) про внесення змін до Закону України "Про джерела фінансування дорожнього господарства України" (щодо запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:02]] За-337 Проти – 0, утримались – 2. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1041) про внесення змін до Закону України "Про джерела фінансування дорожнього господарства України" (щодо запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:48]] За-264 Проти – 1, утримались – 53. Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується перерва на 30. на 30 хвилин. на 30 хвилин. Розпочинаємо роботу о 12:30. Прошу не запізнюватись. Дякую.
Шановні колеги! Прошу займати свої місця. Керівники фракцій, будь ласка, запросіть народних депутатів України до зали. Давайте починати працювати. Всі домовлялися бути вчасно. Шановні народні депутати, починаємо роботу. Вам розданий проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо деяких питань функціонування авторизованих економічних операторів (реєстраційний номер 1048, 1048-1). Оскільки законопроект містить більше 100 статей, він буде розглядатися за процедурою повного обговорення. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу. Прошу до виступу.
Шановні народні депутати! На обговорення виноситься законопроект так званий про уповноважених економічних операторів. Про що цей законопроект? Цей законопроект розроблений відповідно до Угоди з європейським співтовариством та передбачає спрощення митних формальностей для окремих уповноважених авторизованих економічних операторів, які відповідають критеріям, визначеним в законодавстві. Перш за все я хочу подякувати минулому скликанню парламенту, передбачаючи їх зауваження, що цей законопроект розроблений ними. Дійсно, за основу ми взяли той законопроект, який був розроблений в попередньому парламенті, однак, суттєво його доопрацювали. І, на жаль, він не був прийнятий протягом декількох років, чим завдавалася значна шкода іміджу нашої держави і митному оформленню товарів. Цей законопроект погоджений з нашими європейськими колегами і сприяє формуванню так званих безперервних ланцюгів постачання. Передбачається для уповноважених економічних операторів загальна фінансова гарантія, самостійне накладення пломб для проведення відповідних товарів. І також спрощення декларування та випуск товарів за місцезнаходженням. В ході доопрацювання цього законопроекту. Комітет виробив свої пропозиції і просить прийняти законопроект за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Запитання до доповідача. Прошу записатись. Бондарєв Костянтин Анатолійович, фракція політичної партії "Батьківщина".
Шановні друзі! Є в нас бачення того, що необхідно приймати цей закон. Дійсно, в нас є певні зовнішні зобов’язанні. Але завжди гарна ідея може мати дуже погані наслідки. Є питання, я впевнений, що до першого читання цей закон, як ідея, сформульований гарно, але треба його буде доопрацьовувати. Скажіть мені, будь ласка, як забезпечується те, що не буде мегаперевізника, чи мегарегулятора на цьому ринку. Як зробити таким чином, щоби не було монополії на цьому ринку. Дякую.
Дивіться, насправді, мені здається, що підстав для того аби говорити, навіть про монополію, внаслідок прийняття цього закону, ніяких нема. Більше того, є необхідність в обмеженні навпаки заяв, які подаються до Уповноваженого державного органу, оскільки для нас ця процедура є новою і ми законом навпаки вводимо такі обмеження, одночасно протягом першого року не може бути в роботі більше 10 таких звернень і потім 20, і 30, до 3 років, після 3 років ми вже ці ліміти знімаємо. Мені здається, що підстав говорити про одного монопольного якогось оператора у нас немає. Дякую.
Дякую. Южаніна Ніна Петрівна, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане голово комітету, ми насправді з вами говорили, що треба врахувати на комітеті і частково враховані пропозиції. Але все-таки ви бачите, що після засідання комітету якраз експерти з митних справ найбільше зараз пишуть публікацій з того, що той варіант, який запропонований комітетом, не можна запускати в Україні, тому що, по-перше, частина норм передбачає більше спрощень і переваг чим у Митному кодексі Європейського Союзу. І, друге, те, що повністю ущемляються права нашого українського середнього підприємства, а може навіть і маленького, яке може відповідати тим високим критеріям, які ми висуваємо для того, щоб надавати спрощення. Чи не вважаєте ви, що треба ще саме з експертним суспільством попрацювати? Бо теорія є теорією, а як на практиці це все буде працювати, вони більше знають за нас.
Включіть мікрофон.
Дякую за запитання. Насправді, я хотів, щоб ми з вами говорили предметно, яким чином не усувається наш вітчизняний чи товаровиробник, чи перевізник, чи оператор з кола тих, які можуть стати уповноваженими економічними операторами? Які є перешкоди? Мені здається, що перешкод ніяких нема, уповноваженим економічним оператором є резидент нашої держави, який відповідає тим критеріям, які встановлені. Якщо він відповідає цим критеріям, то він може бути допущений до цих. і створити безперервні ланцюги постачання без будь-яких проблем. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, Колтунович, "Опозиційна платформа".
Вельмишановний Данило Олександрович! У мене буде запитання до вас щодо реальних економічних зисків і перспектив, що ми можемо отримати від реалізації вашого законопроекту? Адже зважаючи на те, що він йде у нас, як невідкладний. І я хотів би звернути увагу саме в результаті запровадження в Україні інституту авторизованого економічного оператора аналогічно того, який функціонує в Європейському Союзі. Чи можемо ми говорити про якісь конкретні розрахунки і економічний ефект в результаті запровадження цієї норми і в першу чергу для малого, середнього бізнесу і в цілому для національної економіки? Дякую.
Дякую за запитання. Ми з вами повинні розглядати цей законопроект в сукупності з тим законопроектом, який ми розглянемо наступним, про спільний транзит. Цей законопроект, ці два законопроекти дозволять нам уніфікувати систему нашого митного оформлення товарів з Європою. А що це таке? Це обмін інформацією в режимі реального часу і це припинення в першу чергу контрабанди. Ми з вами за підрахунками різних експертів контрабанда складає близько 100 мільйонів гривень на рік недонадходжень державного бюджету, тобто з цього ми можемо почати, якщо ми говоримо про розрахунки. А найголовніше мені здається це те, що європейські митні процедури будуть нарешті впроваджені для нашої митниці. І це є дуже важливим для подолання корупційних ризиків. Дякую.
Дякую Данило Олександрович. До слова запрошується для доповіді з альтернативного законопроекту 1048-1 народний депутат України Южаніна Ніна Петрівна.
Шановний пане Голово! По-перше, дуже дякую за те, що не скорочена процедура розгляду цього проекту закону, тому що він надважливий і всі мають зрозуміти і суспільство зараз має почути, що ми хочемо впровадити, імплементувати в українське законодавство. Насправді, ми ще в червні 2016 року побачили таку ініціативу від уряду, ініціативу повернули, і уряд сам попросив повернути назад, тому що в цей час були зміни до Митного кодексу Європейського Союзу. Вони ще не були перекладені, і ми не могли імплементувати те, чого немає або не розуміємо, або не знаємо як воно змінилося в Митному кодексі Європейського Союзу, тому досить довго рухалися, але це питання дуже важливе, тому хочу, все ж таки, щоб ви всі зрозуміли. Шановні колеги, авторизований економічний оператор – це справді звичайне підприємство, резидент України, який може отримати спеціальні спрощення. І це буде в нього певний набір спеціальних спрощень, і це буде категорія С, і окремо може бути надано одне спрощення – це категорія Б. Підприємства виробники-імпортери, експортери кожний окремо або в поєднанні можуть володіти спеціальними цими спрощеннями як однієї категорії, так і окремо іншої або в поєднанні обидвох. Що означають спеціальні спрощення? Вслухайтесь, будь ласка, спеціальні спрощення передбачені статтями Митного кодексу. Це процедура випуску за місцем знаходженням, процедура спрощеного декларування, загальна фінансова гарантія із зменшеною сумою, самостійне накладення пломб спеціального типу. Для того, щоб відповідати критеріям, які визначені цим проектом закону треба пройти п’ять таких важких вивчень, досліджень, які будуть проводитися виконавчою владою на відповідності п’яти критеріям. Критерії досить глибоко розписані на робочих групах, які працювали над доопрацювання до другого читання цього проекту закону саме для того, щоб не було перекосів при виконанні норм даного закону. Ми знаємо, як це в житті виконується, тому досить глибоко написали по днях, по часах як має відповідати контролюючий орган, коли проводить процедуру оцінки на відповідність вказаним критеріям. Що. для чого ми зареєстрували з колегами із "Європейської солідарності" альтернативний проект закону? Тому що нас не почули в робочих групах, в комітеті під час подачі законопроекту в зал, а саме, ми хочемо усунути ті відмінності, які в запропонованому законі є і не відповідають Митному кодексу Європейського Союзу, ті спрощення чи переваги, які можуть застосовуватися більшою кількістю платників, чим виключно авторизованим економічним оператором. Тому що, наприклад, пройти дослідження на всі 5 критеріїв надто складно. Можливо, для того, щоби і ми виписали в альтернативному законопроекті, щоб скористатися окремим видом прощення, необхідно пройти дослідження лише по декільком критеріям. Це так точно як проїзний квиток – можна купити на всі види транспорту, а можна купити на якийсь один, бо мені не потрібно користуватися всіма спрощеннями і пільгами, бо я ними не користуюся. Тому в альтернативному законопроекті ми надаємо і іншим підприємствам, не виключно авторизованим економічним операторам, бо їх чисельність буде обмежена і це правильно і я підтримую вас, пане Голово, що ми не можемо нову процедуру зараз використати для всіх бажаючих. Тому, справді, там є зараз в поправках, в рішенні комітету певний перелік, 10 авторизованих економічних операторів на перший рік, які в порядку живої черги будуть працювати на цьому ринку і так далі. Але ж є такі спрощення, спеціальні спрощення, які точно може використовувати і наш середній і малий бізнес, який не може відповідати п’яти критеріям. Що саме? Це процедура спрощеного декларування. Скажіть, будь ласка, що є такого тут кримінального чи не. ну, взагалі чого ми не можемо дозволити середньому підприємству? Ми ж всі знаємо, що митна декларація сьогодні складається з 54 граф, ці графи мають іще підграфи і її заповнення у кваліфікованого брокера займає 4-8 годин. Є передбачений в Митному кодексі спосіб подання спрощеної декларації, а потім додаткова декларація подається підприємством протягом п’яти днів після прийняття спрощеної. Якщо ми випишемо правильні критерії для таких платників, для таких суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності, чому ми не дозволяємо це? В Європейський Союз це спрощення дозволено для всіх підприємств. Щодо другого. Самостійне накладання пломб спеціального типу при експорті. Слухайте, ну що ж ми. Ви думаєте, що у нас тільки 10 експортерів разом з транснаціональними компаніями, якщо навіть припустити, що виключно експортери можуть попасти в авторизовані економічні оператори? Це ж настільки полегшує і знімає кримінальні оті договорняки із пломбами, які накладаються працівниками митної служби. При цьому також можна, і ми вказали саме яким критеріям має відповідати підприємство, щоби скористатися цим спеціальним спрощенням. А далі? Стовідсоткова загальна гарантія. Стовідсоткова! Чому ми не можемо надати всім підприємствам загальну стовідсоткову гарантію, тобто покриття 100 відсотків митних платежів, які він має здійснити? Чому ми знову це робимо виключно для авторизованих економічних операторів? Тому це ті спеціальні спрощення, які в альтернативному законопроекті запропоновані нами і які підтримують вся експертна спільнота, яка за ці дні написала дуже багато коментарів щодо прийнятого проекту закону в комітету. Тепер я хочу переваги, які ми збираємося надавати, і які також ми не можемо навіть забезпечити теоретично, і які відсутні в Митному кодексі, також на них наголосити, це саме те, що ми врахували в альтернативному законопроекті. Це автоматичне застосування методу визначення митної вартості за ціною контракту для авторизованого економічного оператора. Ми передбачаємо рівні умови, у нас є 57 та 58 стаття Митного кодексу, яка включає за першим методом визначення митної вартості для всіх платників, для всіх суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності. Друге. Це надання переваги авторизованим економічним операторам щодо виконання митних формальностей у першочерговому порядку. Логічно, що це точно не може реалізовуватися, тому що всі митні декларації подаються в електронному вигляді і автоматизована система митного оформлення визначає перелік митних формальностей автоматично: що треба робити, коли треба робити і чи взагалі, можливо, ця митна декларація автоматично оформляється. Тому, якщо ви так говорите, що треба визначити першочерговість для авторизованих економічних операторів – це означає, що ми дозволимо ручне втручання в автоматизовану систему і розподіл між виконавцями для того, щоб забезпечити цю норму. Ми ж не хочемо повертатися до ручного втручання? Нібито так ні. Окремо від цього ще існують дві статті Митного кодексу – це 250-а та 360-а, яка вже містить чіткий перелік товарів і випадків, які мають оформлюватися першочергово. То яка черга є першочерговою, те, що визначено десятиліттями в Митному кодексі чи те, що ми зараз робимо для окремих суб’єктів підприємницької діяльності, хоча я до них буду відноситись з великою повагою, бо відповідність всім критеріям – це висока оцінка добропорядності кожного із того, хто попаде в авторизовані економічні оператори? Але ж логічно, що ми в альтернативному проекті закону вимушені були виключити цю норму. Тепер іще я хочу наголосити, щоб всі громадяни і ви, шановні колеги, розуміли, що в даному проекті закону не тільки вводяться спеціальні спрощення і переваги для окремих визнаних нами платників податків, але і ще, наприклад, вводиться нове поняття як "загальна декларація прибуття". Це того, чого в нас не було ніколи. Це справді правильний крок, тому що любий суб’єкт підприємницької діяльності зобов’язаний повідомити митному органу України, який товар, вантаж він везе, назву цього товару, ціну і всі необхідні дані. Це упереджує значущу кількість порушень, яка зараз у нас відбувається. Це і підміна документів по шляху просування товарів, і інше, і інше. Так-от, що стосується цього пункту, у нас чомусь в основному законопроекті передбачено, що авторизований економічний.
10 секунд, Ніно Петрівна, більше. 10 секунд.
Закінчую. На підставі цієї Загальної декларації прибуття може отримати от, від митного органу повідомлення про.
Дякую. Скажіть, будь ласка, чи будуть запитання до доповідача? Запишіться на запитання, будь ласка. Микиша Дмитро Сергійович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Ганні Колісник.
Передайте слово Анні Колісник, будь ласка. Анні Колісник, включіть, будь ласка, мікрофон. Карта стоїть на місці? Гетманцеву. Включіть мікрофон Гетманцеву, будь ласка.
Да, дякую. Слухавка не працює, вже працює. Отже, дивіться, дійсно, багато слушних зауважень, які ви дали, ми врахували. Але те, що не було враховано в робочій групі, не тому що не захотіли ми врахувати, не тому що ми не хочемо приймати в якості уповноважених економічних операторів середній бізнес, а тому що, якщо ми це зробимо, оці виключення ми зробимо, ми з вами взагалі не зможемо приєднатися до угоди з ЄС. Нас просто не включать. І щодо окремих спрощень. Будь ласка, подивіться Закон про спільний транзит, дає можливість отримати такі окремі спрощення поза законом, що ми зараз обговорюємо. Дякую.
Шановний пане Данило, з великою повагою до вас, дивіться, ми оці самі спеціальні спрощення, які можна дозволити для тих підприємств, які будуть відповідати певним критеріям, про які я тільки що так детально розказувала, якраз погодили з Європейською комісією, якраз погодили на тому етапі. Я ж говорю вам, що 2 роки працювавши над цим проектом закону, ми дійшли до таких тонкощів, що спеціалісти Європейської комісії, вони у нас приймали безпосередню участь і вони сказали, що це ваше право. Тому що таке право передбачено Європейським Союзом, в Митному кодексі Європейського Союзу для своїх платників. Якщо ми вважаємо, що ми можемо довіряти комусь в певній частині – це робіть. Зате, ви ж зрозумійте, що ті переваги, які зараз ми надаємо, нам не забезпечать в інших країнах Європейського Союзу. Ми ж синхронно маємо діяти з кодексом Європейського Союзу. І ми будемо, ну, в незручному стані. Тому що ми нашим авторизованим економічним операторам видаємо це свідоцтво як підтвердження того.
Ніна Петрівна. Наступний – Аліксійчук Олександр Васильович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Данилу Гетманцеву.
Данило Гетманцев.
Дякую за слово. Ніна Петрівна, насправді ми також працюємо з нашими європейськими колегами. І, на жаль, у нас інший результат. І це така штука, яку ти або приймаєш в тому стані, в якому є, або не приймаєш взагалі. І мені здається, що зараз нам набагато важливіше запустити це як. в тому режимі, в якому воно є. А потім вже внести зміни і довести це все до ідеального стану. Дякую.
Дякую за ваш коментар. Я справді так вважаю також. Але я і чую людей, які написали нам зараз, що ви будуєте будівлю, в якій гнилий, хиткий фундамент. А ви хочете, щоб 24 поверхи зверху стояли і функціонували. Це все розвалиться відразу, як тільки почнуть імплементуватися норму цих змін. Тому і застереження такі якраз лунають. І мені здається, що врахувати те, що я тільки що озвучила, ну, якщо ми будемо йти до другого читання і ви врахуєте поправки, які я подам до другого читання, бо я розумію, що ви приймете свій проект закону за основу, це був би набагато більший поступ і професійна, ну, така поступка для всіх, хто зацікавлений в тому, щоб ця система запрацювала. Я точно зацікавлена, щоб даний інститут працював в Україні.
Дякую. Шановні. Дякую, Ніна Петрівна. Шановні колеги, оскільки Гетманцев виступав і він також є представником комітету, то я пропоную перейти до виступів від фракцій. Прошу записатись на виступи від фракцій. Брагар Євгеній Вадимович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати.
В мікрофон скажіть, будь ласка. Картку вставте, будь ласка. Гетманцеву Данилу Олександровичу. Не можна 2 рази передавати. Виходьте, будь ласка, Данило Олександрович.
Дякую. Я хочу наголосити на тому, що цей законопроект вже 3 роки обговорюється в суспільстві, все 3 роки всі, хто хотів вносив правки, обговорював, доповнював, змінював. Давайте врешті-решт, зважаючи на ту величезну працю, яка дійсно була зроблена в Комітеті з питань податкової та митної політики минулого скликання, ми врахували всі ці поправки, давайте. доопрацювали, узгодили з нашими європейськими партнерами, з якими нам треба буде уніфікувати наші норми, давайте ми приймемо цей закон в тому вигляді, в якому він є сьогодні, запустимо і я переконаний в тому, що в період, коли ми побачимо через рік, які в нас будуть напрацювання, ми обов’язково внесемо зміни і зробимо цей інститут, ну якщо не ідеальним, то наближеним до ідеального. Дякую.
Дякую, Данило Олександрович. Бондарєв Костянтин Анатолійович, фракція "Батьківщина".
Фракція "Батьківщина", Бондарєв Костянтин. Друзі, недолуга позиція, беззуба і безхребетна, попередників всіх, хто приймав участь в переговорах при вступі в світові співтовариства, призвела нас до сьогоднішньої ситуації, коли ми повинні вносити відповідні законопроекти на вимогу світового суспільства. Але є дуже суттєві застереження. Перша ситуація – ситуація корупційної складової. Хто забезпечить перевезення по території України цих митних вантажів без того, щоб їх не вкрали, з них дійсно заплатили кошти? Я прочитав в цьому законопроекті, що будуть начебто надаватися фінансові гарантії. А чому не платежі, застави? Є друге запитання – щодо питання взагалі існування цього процесу без обмежень доступу до вільного ринку, без монополізації. Сьогодні будуть оприділятися критерії участі в цьому ринку відповідних організацій чи компаній, які нададуть відповідні цим критеріям документи. Хто буде формувати ці критерії? Я впевнений, що в першому читанні ми повинні прийняти цей законопроект. Але ж до другого питання, якщо ми не почуємо відповідні критерії, прозорі умови участі в цьому ринку відповідних операторів, я впевнений, що без відповіді на всі ці запитання ми голосувати у цілому не повинні. Дякую.
Дякую. Слово надається Осадчук Андрію Петровичу, фракція. Ярославу Івановичу Железняку, фракція "Голос".
Шановні колеги, я прошу вас підтримати цей законопроект. Це той приклад, коли євроінтеграція дає певні і прямі переваги нашим підприємцям. Так, звичайно, цей законопроект не перший день розроблявся, він розроблявся ще минулого скликання. Насправді, 3 роки було витрачено на те, щоб він став тим дієвим механізмом, який дозволить сумлінним підприємцям проходити швидше митне оформлення, митні формальності. І надавати свої послуги та товари на весь світ, також, щоб підтримати нашу економіку. Я дуже прошу вас прийняти участь у доопрацюванні цього законопроекту. Я впевнений, що комітет буде відкритий до правок. Але ми просто не можемо його не прийняти, якомога швидше. І останнє. Як було вже зазначено, цей законопроект працює разом ще з одним, про спільний транзит. Він також буде розглядатися наступним і він також дає можливість нам не тільки спростити умови для наших підприємців, але і зробити величезний крок для подолання контрабанди, конфіскату та всього іншого. Тому прошу вас підтримати цей законопроект за основу. А наступний законопроект, який також необхідний нашим підприємствам, підтримати в цілому для того, щоб ми, якомога швидше, прийняли ті норми і спростили наші митні процедури для всіх підприємців. Дякую.
Дякую. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна. Ніна Петрівна Южаніна, фракція "Європейська солідарність".
Шановні колеги! По-перше, хочу сказати, що ми маємо обов’язково імплементувати в українське законодавство те краще, що є в Митному союзі. Тому імплементація саме цього інституту – це буде наш здобуток величезний. По-друге, за цей час, поки я була відсутня на трибуні, ми вже проговорили про те, є зауваження того, що якщо внести поправками до законопроекту те, що є в альтернативному, то потрібно погодити з Європейською комісією. Але якщо в нас буде 14 днів до розгляду в другому читанні, я прошу, пане голово комітету, погодитися з цим. І швидко погодити з Європейською комісією хоча би те, що можна буде погодити. Тоді це буде, справді, правильний крок усіх нас разом. І окремо я надала, окремий лист, в останній день перебування, свого перебування на посту голови комітету профільного. Я окремим листом, і ще раз хочу зачитати вголос, для всіх українців. Я хочу подякувати всіх членів робочої групи, які доопрацьовували цей урядовий законопроект до другого читання, який ліг в основу проекту закону, це експерти Сергій Сереветник, Будаков Андрій, Москаленко Олександр, Дрозіч Оксана, Оліфіренко Андрій, Муратов Ігор, Теплий Андрій і моя колега в минулому скликанні Острікова Тетяна. Я всім вам дякую, ваша праця не залишилася даремною і дякую вам, колеги, що ви все-таки підтримуєте саме ті напрацювання, які перенесені в цей проект закону, дякую і давайте голосувати.
З мотивів одна хвилина Бондар Віктор Васильович.
Дякую. Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги, наша депутатська група вважає, що це надзвичайно корисний і важливий законопроект. Дійсно треба його приймати сьогодні і 1048 це вже шлях вперед, це шлях зробити автоматизованих економічних операторів, це підприємства українські, які зможуть мати можливість самі проводити митні процедури, самі оформлювати, прибрати ті всі корупційні ризики, які сьогодні існують, прибрати бюрократичну волокіту. Законопроект 1048, він більш об’ємний, інтегральний і я розумію, що не на все там погоджується напевно уряд там з деякими нормами, але принаймні 1048 точно можна приймати, це вже шлях вперед, це вже шлях, який давно, років вісім, на моїй пам’яті, говорить вся митна служба, говорить європейське співтовариство, що зробіть, полегшіть процедури для українських підприємств. Тому ми закликаємо підтримувати цей законопроект і, повірте, це перший шлях до того, щоб підприємства самі могли виконувати роботу, яку сьогодні виконують митники, це буде на користь. Дякуємо.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатися на виступ. Нестеренко Кирило Олександрович, фракція ""Слуга народу".
Можна мікрофон? Доброго дня! Прошу передати слово Марії Мезенцевій.
Марія Мезенцева.
Шановні колеги.
Мезенцева дві хвилини тоді, тому що там два було зразу.
Вітаю. Вітаю, шановні колеги, я думаю, що для народу України для підприємців дуже важливо розуміти значення законопроекту 1048 і пояснити його дуже простими словами. Хочу зазначити, що він дійсно був напрацьований і з Єврокомісією, і з Мінфіном, і працювали над ним більше трьох років. Але для того, щоб підприємці, виробники розуміли про що він, я би хотіла зробити деякі коментарі. Дійсно малі підприємства, які працюють не прозоро вони не зможуть скористатися цим законопроектом. Але треба розуміти той факт, що у нас є певний термін на впровадження цієї системи. В перший рік це буде 10 підприємства, в другий рік від 20 до 50 і так далі. Ми маємо питання, що у нас 60 підприємств в країні? Їх сотні тисяч, тому однозначно цей законопроект потрібен. Це все в рамках Угоди про асоціацію, ми її підписали вже давно, ми її виконуємо, це важливий крок до митниці. І хочу зазначити для підприємців і для виробників суттєві переваги законопроекту 1048. Перше. Це значно менша кількість перевірок на митниці. Друзі, ми всі розуміємо, яке хабарництво у нас розвинулося за часів незалежності на митниці. Друге. Митниця повинна повідомляти про намір здійснення перевірки, тобто не зненацька вас перевіряють митники. Третє. Митне оформлення відбувається в першочерговому порядку. І останнє, є можливість оформлювати товари у себе на складі, це велика перевага. Друзі, давайте разом зробимо шлях до збільшення торгівлі з Європейським Союзом прямо сьогодні. Я закликаю підтримати законопроект в першому читанні. Дуже дякую. Голосуємо, колеги.
Дякую Марія Сергіївна. В мене пропозиція, там записані виступи від "Слуги народу", там хтось просив з мотивів? Климпуш-Цинцадзе, одну хвилину. І переходимо до голосування. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна, одна хвилина.
Дуже дякую. Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Дійсно хотіла звернутися би до вас з проханням: підтримати цей законопроект з тим, щоб до другого читання ми врахували і ті пропозиції, які надані в законопроекті 1048-1. Чому це важливо? Власне, цим законопроектом про авторизованих економічних операторів і наступний – про спільний транзит ми з вами виконуємо один з наших пріоритетів виконання Угоди про асоціацію, а саме поглиблення співпраці у митному напрямку. І для нас це дійсно та велика робота, яка продовжувалося протягом трьох попередніх років, і зараз вона має реальний шанс, за вашою участю і вашою допомогою перетворитися на реальну політику, яка спростить окремим нашим підприємцям суттєво митне проходження митних процедур. А потім, я сподіваюсь, що ми з можемо і надати ширші можливості для усіх підприємців, які будуть мати на меті експортувати чи імпортувати.
Марчук, одна хвилина, з мотивів. Фракція "Слуга народу".
Дякую. Шановний Голово, ну, вже дуже багато сказано на тему цього законопроекту. Але я хотів би добавити ще дві дуже важливі, на мій погляд, речі, що впровадження Інституту авторизовано економічного оператора це є кроком у напрямку відновлення репутації державної влади як партнера бізнесу, яка неполітичними гаслами, а ще й реальними справами покажуть підприємницькій та бізнес-спільноті, що співпраця з державою не тільки є необхідна, а ще й економічно вигідна. І останнє. Стосовно прозорих та безпечних ланцюгів поставок, що це надасть можливість національним авторизованим економічним операторам не тільки підвищити їх внутрішню та зовнішню конкуренцію, а ще й забезпечить більш відчутну присутність економічних суб’єктів України в світовій економіці. Дякую.
Дякую, Ігорю Петровичу. Шановні колеги, я. мені здається, що і Данило Олександрович, і Ніна Петрівна сьогодні багато вже висловились з цього питання, можливо, ми пропустимо заключне слово. Дякую. Тому пропоную, оскільки обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні за основу проект Закону 1048. (реєстраційний номер 1048) про внесення змін до Митного кодексу України щодо деяких питань функціонування авторизованих економічних операторів. Прошу підтримати та голосувати. [[13:13:14]] За-332 Дякую. За - 332, проти – 0, утримались – 3. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 232, "Опозиційна платформа – За життя" – 16, "Європейська солідарність" – 20, "Батьківщина" – 17, "За майбутнє" – 12, "Голос" – 18, позафракційні – 17. Я дякую, шановні колеги. І, якщо немає заперечень, пропоную скоротити строки. Добре. Тоді переходимо до наступного питання порядку денного. На ваш розгляд надано законопроект про режим спільного транзиту та запровадження національної електронної транзитної системи (реєстраційний номер 1082). Пропоную розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:14:15]] За-291 Проти – 3, утримались – 27. Рішення прийнято, законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься законопроект 1082 - про режим спільного транзиту. Про що цей законопроект? Ми з вами плануємо в межах Угоди про асоціацію приєднатися до так званої системи NCTS, яка передбачає для нас можливість обміну інформацією з 35 країнами світу, обміну саме митною інформацією в режимі онлайн. Ця система передбачає, що наша митниця буде бачити абсолютно всю історію руху товарів в тих країнах і передавати інформацію, що є в неї, до наших партнерів, Цей законопроект передбачає функціонування системи електронної в тестовому режимі. Ми плануємо, що вона буде функціонувати близько року, потім буде відтестовано нашими європейськими партнерами, і після цього ми приєднаємося до Угоди про спільний транзит і будемо вже керуватися безпосередньо положеннями угоди. Таким чином, цей законопроект має собі транзитне значення на сьогодні. На що я хочу звернути увагу? Я хочу звернути увагу шановного товариства на те, що до законопроекту комітетом подана лише одна пропозиція, яка узгоджена з Національним банком України, ви можете побачити її у висновку. Тому я прошу розглянути можливість всіх присутніх дуже важливий для країни документ, пов’язаний, до речі, з попереднім законом, законопроектом, прийняти за основу та в цілому. Дякую.
Дякую, Данило Олександрович. Прошу записатися по фракціях два – за, два – проти для виступу. Циба Тетяна Вікторівна, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Анні Колісник.
Анна Колісник, фракція "Слуга народу".
Доброго дня, шановні колеги. Дякую все ж таки, що надали мені слово. Українське митне законодавство має поступово наближуватися до митного законодавства ЄС, прошу підтримати зазначений проект закону. Це, в першу чергу, обґрунтовується необхідністю приведення національного законодавства України до положень Конвенції про процедуру спільного транзиту та Конвенції про спрощення формальностей у торгівлі товарами. Ряд переваг, які надасть Україні запровадження проекту Закону про режим спільного транзиту, це: упорядкованість здійснення спільного режиму транзиту товарів через митну територію України, відкритість здійснення митних формальностей, застосування спеціальних транзитних спрощень, впровадження нової для України комп’ютеризованої транзитної системи, існуючої у Європейському Союзі, прискорення та здешевлення руху товарів, від якого виграють усі учасники: експортери, імпортери, перевізники, а також саме головне – це допоможе встановити взаємодовіру між державою та бізнесом і налагодити діалог між ними. Дякую за увагу та ще раз прошу підтримати та надати можливість Україні наблизитись до стандартів митного законодавства Європейського Союзу.
Дякую. Немиря Григорій Михайлович, фракція "Батьківщина".
Дякую. Прошу передати слово колезі Бєльковій.
Ольга Бєлькова, фракція "Батьківщина". Включіть мікрофон з місця.
Дуже дякую. Шановна президія, шановні колеги, сьогодні ми розглядаємо проект, який має на меті запровадити так званий спільний транзит з країнами Євросоюзу та деякими іншими країнами з використанням нової комп’ютеризованої системи, так званої NCTS. Запровадження спільного тарифу, транзиту, вибачте, це не тільки один із пунктів Угоди про асоціацію з ЄС, це наш обов’язок – передати бізнесу ті можливості, які існують і в інших країнах. Це можливість здійснювати обмін електронними даними з митницею заздалегідь до приїзду товару на митницю, це прозорі і зрозумілі правила транзитного переміщення товарів, це зменшення адміністративного тиску та навантаження на бізнес, зниження витрат. Для митниці також є вигоди. Це прямий обмін всіма даними між митними адміністраціями різних країн, ризик-орієнтований контроль транзиту товарів ще до їхнього прибуття в Україну, усунення можливостей маніпуляції з митними документами і зменшення кількості всіх контрольних процедур, ще більша комп’ютеризація, діджиталізація так звана, всіх процесів і зменшення людського фактору. Митний безвіз – це ще один дуже реальний крок і дуже важливий на нашому шляху до реальної євроінтеграції. Наша фракція буде підтримувати цей закон і вдячна за конструктивну роботу над ним в комітеті. Дякую.
Дякую. Ніна Петрівна Южаніна, фракція "Європейська солідарність".
Шановні колеги, я хочу трошечки пояснити, щоб не здавалося враження, що все зараз це запрацює і почне відразу функціонувати. І основне зауваження, яке є, але ми його залишимо за дужками. Тому що ми зараз хочемо. Взагалі основна вимога європейської сторони до України, ну, на шляху саме приєднання до NCTS - це є успішна тестова експлуатація національної підсистеми протягом одного року. Але оскільки у нас це окремий закон, який не вноситься. яким не вносяться зміни в Митний кодекс, то у нас практично буде функціонувати дві транзитні процедури - та, яка діє на сьогоднішній час і та, яка аналогічна Конвенції про процедуру, про спільну процедуру. Уповноважений отримувач і уповноважений відправник будуть діяти тільки в рамках процедури спільного транзиту. Тобто вони не будуть доступні для тих, хто використовує діючу на сьогодні систему. І оскільки у нас таких, хто буде використовувати цю спеціальну систему, не знайдеться, тому що ми внесли зміни в Митний кодекс і Податковий кодекс. Насправді ми цим законом, якщо він буде прийнятий, просто відкриваємо шлях для того, щоби зараз створити всі передумови для запуску цієї системи. Тобто для придбання Європейським Союзом для України програмного забезпечення, для саме початку того адміністрування, про яке ми прагнемо. І я думаю, що всі ми зараз перебуваємо в здоровому глузді, що якщо нам вдасться хоча би за півроку реалізувати те, що я сказала, то ми терміново підготуємо правильні закони, які ми приймемо для того, щоб ця система справді запрацювала, і уповноважені експортери і імпортери могли її використовувати як наші, так і європейські. Тому я би хотіла, щоби ми підтримали справді в цілому. Але якщо нам вдасться зміни.
10 секунд дайте, будь ласка.
в авторизовані економічні оператори, треба було би синхронізувати. Але, незважаючи на це, я все-таки думаю: давайте будемо приймати в цілому, хай вона вже ця система поїде.
Дякую, Ніна Петрівна. Ярослав Іванович Железняк, фракція "Голос", з мотивів. З місця включіть мікрофон.
Шановні колеги, я прошу підтримати цей законопроект. Він насправді дуже спрощує всі митні процедури. Він дає можливість нашим імпортерам, експортерам, виробникам значно здешевити цей процес розмитнення та проходження кордонів. А найголовніше – це можливість нам отримувати інформацію з інших митниць та розуміти, де потрібний ризик перевіряти чи не потрібно. І останнє. Я впевнений, що цей законопроект, він доопрацьовувався дуже довго. Він доопрацьовувався декілька років і зараз він практично готовий. До нього внесена лише одна правка. І дуже прошу всіх підтримати його одразу в цілому для того, щоб ми якомога більше дали нашим підприємствам сигнал про те, що митниця змінюється, наша економіка покращується. Дякую.
Олександр Сергійович Колтунович, фракція "Опозиційна платформа – За життя". З місця включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Безумовно, даний проект закону України є актуальним, він на часі. Його варто підтримувати там в першому читанні і в цілому. Але головний момент, на який я хотів звернути увагу, на те, що ми. безумовно, обмін даними – це добре. Але я хотів би звернути увагу і виступаючих на те, що відсутність дозволів, в тому числі транзитних дозволів, для вантажних перевізників, наприклад, з Польщею або з Угорщиною, яка нам фактично зупиняє можливість проникати і здійснювати експансію на європейський споживчий ринок. Це стримує експорт. Тому я звертаю увагу на те, що, безумовно, обмін даними – це добре. Але є другий важливий момент. Якщо ми говоримо про Угоду про асоціацію і європейський ринок, безумовно, ми маємо розуміти, що транзитний потенціал України заключається і в поглибленні і співпраці з Євразійським економічним союзом. Як мінімум Білорусь, ми маємо туди також їздити і здійснювати, і уніфікувати наше законодавство до тих вимог і правил, які сьогодні діють там. Дякую.
Дайте слово, будь ласка, Максиму Нефьодову з мотивів – хвилина. Включіть мікрофон Нефьодову.
Шановні колеги! Я дуже прошу від Державної митної служби також підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Це проста красива історія митного безвізу, який дозволить українським гравцям виїжджати з України і доїжджати до Португалії однією вантажівкою з одним документом, з однією гарантією і так само спрощує і здешевшує для українських споживачів європейські товари. Я вважаю, що це якраз один з тих кроків, який дозволить показати нашим громадянам, що Угода про асоціацію – це не просто теорія, а це практика, яка може покращити їх життя. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1082) про режим спільного транзиту та запровадження національної електронної транзитної системи. Прошу підтримати та голосувати. [[13:26:00]] За-333 Проти – 0, утримались – 1. Шановні колеги, звучало дуже багато пропозицій підтримати цей законопроект в цілому. Прошу підтримати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками Закон про режим спільного транзиту та запровадження національної електронної транзитної системи (реєстраційний номер 1082). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:26:42]] За-333 Проти – 0, утримались – 2. Покажіть по фракціям, будь ласка. "Слуга народу" – 233, "Опозиційна платформа - За життя" – 17, "Європейська солідарність" – 20, "Батьківщина" – 16, "За майбутнє" – 11, "Голос" – 16, позафракційні – 20. Дякую. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, я пропоную на всяк випадок так як вчора, щоб ми продовжили свою роботу після 18-ї, якщо це буде необхідно. Вчора ми закінчили навіть раніше, не дивлячись на те, що ми продовжили роботу. Тому пропоную продовжити наш робочий день до того, поки ми не вичерпаємо питання порядку денного. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:27:43]] За-281 Проти – 0, утримались – 35. Дякую, рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення функцій із державного регулювання ринків фінансових послуг (реєстраційний номер 1069) (два альтернативних – 1069-1, 1069-2). Законопроект, оскільки він більше 100 статей, буде розглядатися за повною процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Фролову Павлу Валерійовичу.
Доброго дня, шановні колеги, шановна президія! Нами було зареєстровано законопроект 1069. Його метою є скорочення кількості регуляторних та контролюючих органів на ринках небанківських фінансових послуг шляхом розподілу функцій Нацфінпослуг між іншими органами, що здійснюють регулювання, а саме – Нацбанком та НКЦПФР. Для уникнення зайвого тиску на бізнес банківських фінансових установ цей законопроект запроваджує принцип співмірності, пропорційності регуляторних вимог та наглядових дій, відповідно до якого, при здійсненні регулювання та нагляду, Національний банк буде враховувати розмір юридичної особи, види здійснюваної нею діяльності та притаманні їй ризики, фінансовий стан. Разом з тим, текст законопроекту є великим, майже 50 сторінок, а його було доопрацьовано в комітеті, тому не заперечуємо щодо прийняття цього законопроект у версії альтернативного законопроекту 1069-1. Дякую за увагу.
Дякую, Павло Валерійович. Особливо за ту лаконічність, з якою ви доповіли щодо вищезазначеного законопроекту. Шановні народні депутати! Слово для виступу надається народному депутату України Бондарєву Костянтину Анатолійовичу щодо представлення альтернативного законопроекту 1069-1.
Дякую попередньому виступаючому за підтримку мого законопроекту. Шановні колеги! Внесений мною законопроект 1069-1 пропонує консолідувати нагляд за усім банківсько-фінансовим ринком в одному державному органі. Замість двох комісій, Національної комісії з цінних паперів фінансового ринку та Нацкомфінпослуг, пропонується утворити одну, наділивши та забезпечивши її необхідними інституційними повноваженнями. Основна відмінність законопроектів полягає в тому, що у перших двох проектах нагляд за небанківським ринком розпорошується між НБУ та Нацкомфінпослуг. Я вважаю таке запорошення неефективним. Насамперед, воно не сприятиме запровадженню накопичувальної системи пенсійної. Бо нагляд за суб’єктами цієї системи пенсійними фондами та страховими компаніями, що здійснюють страхування життя, здійснюватимуть два різних органи, тобто нема єдиного підходу для цього. Одна частина небанківського фінансового ринку буде регулюватися за одними правилами та підходами, друга – за іншими. На це все звертали увагу і інші виступаючі. І в цьому я погоджують. Крім того, сьогодні активно обговорюється питання, в тому числі і на рівні МВФ, про необхідність відокремлення банківського нагляду в окремий державний орган в найближчі 2-3 роки. Адже в багатьох країнах світу, в першу чергу в ЄС, Центробанк відповідає лише за монетарну політику тобто курсову та фінансову стабільність. А за банківський нагляд та нагляд за іншими фінустановами, відповідає окремий наглядовий орган. Виникає запитання, чи потрібно зараз наділяти НБУ додатковими невластивими повноваженнями нагляду за небанківськими фінансовими установами, якщо через 2-3 роки доведеться віддавати ці повноваження разом з банківським наглядом іншому державному органу. Такі потрясіння негативно вплинуть на державне регулювання банків, небанківських установ та головне – їх клієнтів. Тому я пропоную підтримати мій законопроект 1069-1 у першому читанні, який відразу передбачає створення своєрідного мегарегулятора, якому в подальшому можна буде передати банківський нагляд також, залишивши за НБУ його основну функцію, забезпечення стабільності грошової одиниці, що закріплено у статті 99 Конституції України. В той же час, я розумію, що прийняття законопроекту СПЛІТ до 1 жовтня вимагає Президент України, також це питання узгоджено з МВФ, тому уряду необхідно виконувати обов’язки перед міжнародними партнерами. Я вважаю, що законопроект 1069-1 за своєю суттю повністю відповідає умовам Меморандуму з МВФ щодо консолідації функції нагляду, при тому не створює ризиків для не банківського фінансового сектору. Шановні друзі, гроші люблять тишу. Я пропоную все ж таки не робити якихось бурхливих хвиль на цьому ринку і зберегти фінансову стабільність в Україні, підтримайте мій законопроект. Дякую.
Слово для доповіді щодо законопроекту альтернативного (1069-2) надається заступнику голови Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Дубінському Олександру Анатолійовичу. Олександр Анатолійович, запрошую на трибуну.
Шановні колеги, шановна президія, ми зараз будемо доповідати, я буду вам доповідати по законопроекту 1069-2, тому що саме він був доопрацьований у комітеті і підтриманий разом з урахуванням всіх корективів, разом з робочими групами. Дуже багато людей прийняло в обговоренні цього законопроекту і ми пропонували взагалі-то прийняти його в цілому сьогодні, хоча, якщо буде бажання пройти його по повній процедурі, ми готові. До речі, я хотів сказати, що.
Будемо сподіватися, що буде підтримано.
На попередньому скликанні було прийнято постанову 0963, в першому читанні було прийнято у попередньому скликанні постанову про прийняття в першому читанні законопроект про СПЛІТ під номером 0963. Перед тим як голосувати 1069-2 ми маємо скасувати Постанову 0963. Ми маємо скасувати 0963, вона була прийнята в попередньому скликанні.
Не треба.
Консультації закінчив, продовжую доповідати. Що собою становить законопроект 1069-2? У фінансових колах він називається СПЛІТ, це розділення нагляду за банківськими та не банківськими фінансовими установами, між Національною комісією по цінним паперам по фондовому ринку та Національним банком. І при цьому припинення діяльності Національної комісії по регулюванню ринку фінансових послуг. Цей законопроект є маркером в програмі співробітництва з Міжнародним валютним фондом і цей законопроект значно покращує умови регулювання та нагляду за фінансовими установами. Тому що це регулювання стає більш прозорим та більш конкретним. Ми провели дуже багато робочих груп для врахування всіх пропозицій, які надходили від учасників ринку, профільних асоціацій, експертних середовищ, аналітиків. І можу сказати, що ми прибрали з цього законопроекту 1069-2 всі. сподіваюсь, що всі спірні питання, які виникали у ринку. По-перше, ми дозволили функціонування так званих фондів фінансування будівництва та фондів операцій з нерухомістю, разом з банками. Тому що у попередній версії ці фонди мали припинити свою діяльність з 1 січня 2020 року. А зараз ми залишили цю можливість банкам до моменту виконання повністю їх зобов’язань. Провели відокремлення різновидів управління активами та управління майном під час фінансування будівництва. Передбачили можливість для бізнес-середовища протягом місяця призупиняти рішення НКЦПФР та НБУ в частині не банківських фінансових установ про накладання штрафу. Включені всі суттєві зміни до законів щодо аудиту, аудиторської діяльності та бухгалтерського обліку. І після тривалих дискусій, це те, про що я говорив, погодили можливість для банків займатися управлінням фондів фінансування будівництва та операцій з нерухомістю. Тобто всі люди, які зараз знаходяться в якості інвесторів в цих фондах можуть бути спокійні, обов’язки банків перед ними будуть виконані. Також ми усунули картбланш для запровадження, по суті, будь-яких з боку держорганів до фінансових установ. І вони такі додаткові вимоги з боку Національного банку після прийняття СПЛІТ та. до фінансових установ будуть прийняті, якщо це не врегульовано законом, і тільки в такому випадку. Головне науково-експертне управління висловило свої зауваження до законопроектів і ми їх врахували. І тому щодо законопроекту 1069-2 управління зазначило, що не заперечує проти його прийняття. Комітет підтримав цей законопроект 6 вересня, і тому я прошу його прийняти в першому читанні за основу і, якщо ви не заперечуєте, в цілому. Дякую і прошу голосувати.
Дякую, Олександре Анатолійовичу. Запитання будуть до доповідача? Ні. Переходимо до виступів від фракцій і груп. Прошу записатись. Колтунович Олександр Сергійович, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Я вибачаюся. Шановний пане Голово, шановний доповідачу! Безумовно, проект закону важливий. Він є актуальним на сьогоднішній день. Але є ряд моментів, які також необхідно враховувати. Ну, перший, найголовніше, що необхідно застерегти і унеможливити ту ситуацію, яка у нас була в 14-му, 19-му роках, коли у нас кількість банків в Україні скоротилася зі 180 до 76, це більш ніж удвічі. Яка була ситуація з позичальниками і вкладниками цих банків ми також знаємо. Тому з цієї точки зору хотілось би в першу чергу унеможливити на подальше такі ризики. І найголовніше, на що хотілося б також звернути увагу, у нас сьогодні було от я навіть виписав неодноразово сказане виступаючими, що це є вимога Міжнародного валютного фонду, у нас є обов’язки перед Міжнародним валютним фондом. Так от я в першу чергу хотів би звернути увагу, щоб ті пропозиції, які ми вносили були в інтересах національних, економічних інтересах і інтересах громадян України. Дякую.
Дякую. Синютка Олег Михайлович, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати.
Ірина Степанівна Луценко, фракція "Європейська солідарність".
Пане Голово, шановні колеги, фракція "Європейська солідарність" вкотре вітає ініціативи "Слуги народу" по підтримці наших законопроектів і реформ, започаткованих командою Порошенка в попередньому читанні і за це ми вітаємо вас сьогодні, адже ми спостерігаємо за тим, як низка законів, напрацьованих командою Порошенка підтримується сьогодні вашою більшістю і нам це дуже приємно. Законопроект 1069-2 кінцево доопрацьований, ми будемо підтримувати і будемо рекомендувати його проголосувати уже сьогодні. Ваші колеги зазначали переваги цього закону, це той законопроект, який був внесений під номером 2413а командою Президента Порошенка як складова єдиного пакету законопроектів, які були направлені, а їх було близько 8, які були направленні на оздоровлення фінансового ринку. Це один із останніх законопроектів, над яким ми працювали 2 роки разом з Міжнародним валютним фондом, разом із Світовим банком, з експертами, спеціалістами і в першу чергу з Національним банком України. Тому "Європейська солідарність" підтримає його. Єдине, що я хотіла добавити, ті ефекти, які принесе цей законопроект уже доопрацьований в кінцевому варіанті. Це і уніфікація законодавчої бази, це і уникнення регуляторного арбітражу, це і суспільний інтерес, це і оприлюднення інформації, це і підтримка прозорості і конкурентності, це і контроль якості надання фінансових послуг, і чітко визначені регулятори, які будуть захищати споживачів фінансових послуг, це і міжнародний ефект, про який говорив свій час і Президент Порошенко, і сьогодні, звертаючись до парламенту, декілька днів назад говорив і Президент Зеленський, це і впровадження кращих міжнародних практик, це в першу чергу виконання зобов’язань за директивами Європейського Союзу. Я хочу нагадати, що Договір про асоціацію з Європейським Союзом передбачає виконання Україною понад 5 тисячі задач, половину з яких ми уже змогли виконати в попередньому скликанні. Це і покращання нашої інвестиційної привабливості як держави Україна. Тому "Європейська солідарність" ще раз дякує колегам з монобільшості і буде підтримувати цей законопроект з значком 2. Дякую.
Бондарєв Костянтин Анатолійович, фракція "Батьківщина".
Шановні друзі, дуже коротко, я дуже просто спробує пояснити вам, що сьогодні, про що йдеться дискусія. Пропонується основним законопроектом, а також другою альтернативою створити мегарегулятор на базі Національного банку, якому підпорядкувати весь фінансовий ринок. Я прошу вас згадати, як цей мегарегулятор відрегулював вже банківський ринок. Люди кажуть про банківський геноцид, який був в 2015, 2016 році. А хто його впроваджував, скажіть мені, будь ласка. Його впроваджувала команда Гонтаревої: пані Рожкова і інші класики жанру; вони залишились на своїх місцях. Нам сьогодні пропонують цієї ж команді віддати регулювання страхових компаній, пенсійних фондів, інших фінансових установ. Це не можна робити. Треба збудувати інший фінансовий регулятор, і я це запропонував, залишити банки під Національним банком України, але ж створити іншого регулятора, який на прозорих засадах буде регулювати цей ринок. Сьогодні вся фахова спільнота, вона збуджена, дійсно, бурлить. Сьогодні довіра до Національного банку равна нулю. Про що ми зараз кажемо? Про що йдеться дискусія? Нема довіри сьогодні до Національного банку. Або спочатку треба створити програму діяльності Національного банку, привести зрозумілих людей, які будуть гарантувати спокій і будування майбутнього для цього ринку, а потім вже надавати додаткові функції і повноваження. Ще одне зауваження. Національний банк – це окрема держава в державі, він регулює свою діяльність по Закону "Про Національний банк України". Цей закон дає можливість прийняти відповідне рішення Національного банку і суб’єкт не може зупинити рішення Національного банку, даже якщо він піде до суду. Тобто це такий монстр. А коли керується цей монстр не з України, а з зовнішніх країн, друзі, ну, я не раджу вам приймати це рішення. Ще раз прошу, почуйте мене, треба мати 2 незалежних регулятора і створити їх ми можемо тільки прийнявши мій закон – 1069-1. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Железняк Ярослав Іванович, фракція "Голос".
Шановні колеги, як не дивно, цей законопроект теж не новий. Я подивився, коли він перший раз був внесений – це липень 2015 року. Цей законопроект чекає бізнес, цей законопроект чекають наші міжнародні партнери, а в першу чергу цей законопроект чекає наша економіка. Якщо дуже-дуже коротко, що він дає, він не збільшує повноваження, він зменшує контролюючі органи і найголовніше – він нарешті дає нашій економіці шанс отримати стабільний фінансовий сектор. Ми всі хочемо бачити кращі страхові послуги, ми всі хочемо бачити краще гарантування вкладів і найголовніше – ми всі хочемо отримати нарешті колись нову пенсійну систему, яка буде накопичувальна або змішана, але все ж таки буде крок вперед. І без цього закону ми ніколи це не отримаємо. Ми дуже довго його дискутуємо. Насправді 5 років він розглядається в парламенті, він був практично підготовлений, просто минуле скликання не встигло його прийняти. Тому, так як в нас вже є доопрацьований законопроект, наша пропозиція, він враховує всі зауваження, він враховує ті зміни, які є, він має дуже великий перехідний період і ми, якщо що, ну, зможемо його доопрацювати. Тому пропонуємо сьогодні, шановні народні депутати, давайте приймемо його в цілому і покажемо те, що ця Верховна Рада і ця країна готова до змін, в тому числі і в фінансовому секторі. Дякую.
Дякую, Ярослав Іванович. До слова запрошується Брагар Євген Вадимович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Ользі Василевській-Смаглюк.
Ольга Василевська-Смаглюк з місця, включіть, будь ласка, мікрофон.
Можна? Ольга Василевська-Смаглюк, 96 виборчий округ. Я підтримую своїх колег, цей закон з 15-го року лежить в парламенті. І мало того, 18 разів виносився минулою коаліцією на розгляд, а втім, минулі депутати не спромоглися. Можу сказати, що цей законопроект дуже потрібен, я його підтримую, оскільки він ліквідовує зайву ланку. Наприклад, недержавні пенсійні фонди мають одразу двох регуляторів. Це і Нацкомфінпослуг і НКЦПФР. Ліквідація зайвої ланки не тільки пришвидшить і полегшить життя учасників ринку, а ще й полегшить життя платників податків, які утримують зайвий орган. Дякую.
Дякую. Прошу записатися на виступи народних депутатів України. Жупанин Андрій Вікторович, фракція "Слуга народу".
Шановні колеги, наша фракція радо вітає здорові ініціативи наших опонентів і готова їх підтримувати. Однак дозвольте зауважити, що у Верховній Раді восьмого скликання було загалом зареєстровано понад 13 тисяч законопроектів. І я щиро вдячний нашим колегам, які витрачали свій дорогоцінний час, сиділи ночами для того, щоби знайти ті законопроекти єдині, які можна перенести для голосування в нашому складі Верховної Ради. Дозвольте нагадати, що у парламенті восьмого скликання були зареєстровані законопроекти, наприклад, про. пропозиція зачитувати молитву "Отче наш" перед початком пленарних засідань Верховної Ради, незважаючи на те, що Україна є світською державою і незважаючи на те, що у Верховній Раді можуть бути депутати інших релігійних переконань. Також був зареєстрований законопроект про заборону будь-яких проявів сексуальної орієнтації в публічному місці. Законопроект з пропозицією замінити копійки на рублі. Законопроект про заборону абортів за побажанням жінок. А також "вишенька на торті" – законопроект про дематюкацію української мови.
Шановний колего, я вибачаюсь, що я вас перебиваю. Але це не відноситься до законопроекту 1069-2.
Так, дякую.
Давайте, або ми зараз проговорюємо ті питання, які знаходяться на порядку денному, або просто, ну, кожен говорить те, що бажає за потрібне. Дякую. Ніна Петрівна Южаніна, фракція "Європейська солідарність". З місця включіть, будь ласка, мікрофон Южаніній.
Шановні колеги, я, по-перше, хочу сказати, що найголовніше – щоб ми сповідували завжди принцип "не нашкодити". Прийняттям нових законів, прийняттям змін до законів ми маємо сповідувати одне – не нашкодити бізнесу. Мені здається, що якраз це той закон, який прибере дуже багато зайвих ланок і повторювань, які мали витримати і нести на собі якраз бізнес, які займаються в цих сферах. І дуже вам вдячна, що ми не порушили також головні принципи Закону "Про аудит фінансової звітності і аудиторську діяльність", "Про бухгалтерський облік і фінансову звітність". Тому важливо, щоб саме далі ми так рухалися. Ми також будемо підтримувати, щоб цей закон ми зараз прийняли і в цілому. Тому що маємо покласти край тій дуальності, яку ми спостерігали роками. І я впевнена, що при правильному виконанні без перевищення повноважень закон, справді, принесе зміни і для бізнесу позитивні, і для регуляторів також, і для споживачів послуг в першу чергу.
Дякую, Ніна Петрівна. Савчук Оксана Василівна, позафракційні. Включіть, будь ласка, мікрофон з місця.
В першу чергу я хочу сказати, що ми підтримуємо ті законопроекти, які спрямовані на підвищення державної регуляторної політики у фінансовій сфері, а також на заведення прозорих процедур. Тому особисто я буду підтримувати цей законопроект, тому що він дозволяє більше вільних рухів на фінансовому ринку. Але водночас хотіла би сказати наступне. Давайте ми будемо планувати такі речі як зменшення відсоткової ставки на молодіжне кредитування, оскільки зараз дуже молодих. багато молодих сімей потребують в першу чергу доступних відсотків на житло. Тому нам вже в майбутньому часі потрібно розглядати ті законопроекти, які будуть спрямовані на підтримку молодих людей, які дозволять молодим людям планувати своє майбутнє в Україні і виїжджати за кордон. І щодо колеги зі "Слуги народу" який казав про законопроекти про "Отче наш", то хочу вам сказати, що в Івано-Франківській міській раді вже 10 на початку засідань співають Гімн і моляться "Отче наш", і повірте, всі від цього дуже задоволені. Дякую.
Колеги, давайте все-таки бути в межах регламенту до того питання, яке розглядається. Шановні колеги, якщо ви не заперечуєте, я пропоную, ну, щоб не виступали доповідачі з заключним словом. Переходимо одразу до голосування, ми досить непогано рухаємось. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону, реєстраційний номер, той, що підтриманий комітетом, 1069-2, про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення функцій із державного регулювання ринків фінансових послуг. Всі готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:54:11]] За-301 Проти – 1, утримались – 7. Покажіть, будь ласка, по фракціям. 224 – "Слуга народу", "Опозиційна платформа - За життя" – 14, "Європейська солідарність" 17, "Батьківщина" – 4, "За майбутнє" – 9, "Голос" – 18, позафракційні – 15. Колеги, лунають пропозиції проголосувати в цілому. Тому ставлю на голосування пропозицію про прийняття закону в цілому із техніко-юридичними правками. Что? Я не чую. [[Шум у залі]] З мотивів – Геращенко. Включіть з місця мікрофон, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Ми дійсно щасливі, що зараз сесійна зала приймає надзвичайно важливі закони і дозвольте роз’яснити, що відбувається. Якщо законопроект попередньою Верховною Радою в першому читанні було зареєстровано і не пройшов слухання, дійсно такий законопроект вважається як, все, він не пройшов, як нерозглянутий. Але зараз ми розглядаємо законопроекти, які пройшли перше читання в попередній Верховній Раді. І є відповідний лист Голови Верховної Ради Андрія Парубія, восьмого скликання, до нас з вами як перехідних законів. Саме тому ми сьогодні говоримо, що, на жаль, могли розглянути ці закони сьогодні в другому читанні і в цілому під іншими номерами. Але маємо визнати, що ви привласнили собі інтелектуальну працю Верховної Ради восьмого скликання тільки під своїми прізвищами.
Шановні колеги! Я дякую. Ірина Володимирівна, мені здається, що не було законопроекту під реєстраційним номером 1069, тому. Власенко. Включіть, будь ласка. Кому? Власенко, включіть мікрофон.
Бондарєву.
Бондарєву Костянтину Анатолійовичу включіть мікрофон, будь ласка.
Висловлені були позиції і є певні інші думки. Я хотів би внести пропозиції і правки до того законопроекту, який був прийнятий в першому читанні. Тому, якщо регламентом передбачена така можливість, я прошу надати мені таку можливість. Тому не можна сьогодні приймати в цілому цей законопроект. Дякую.
Колеги, ну дивіться, при всій повазі, весь зал підтримує законопроект 1069-2. При всій повазі, колеги, я розумію. Але давайте працювати не лише на., на інтереси держави. І сьогодні є позиція підтримати. Я прошу вас підтримати. Якщо будуть додаткові правки, то їх потім можна буде розглянути та внести зміни до закону. А сьогодні давайте підтримаємо в цілому. Тому, якщо ви не заперечуєте, ставлю на голосування пропозицію про прийняття закону в цілому з необхідними техніко-юридичними правками (реєстраційний номер 1069-2) про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення функцій із державного регулювання ринків фінансових послуг. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:46]] За-296 Проти – 2, утримались – 20. Дякую. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Збираємось о 16-й. Прошу, нікому не запізнюватись.