Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. U skladu sa odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju Hrvatskom dostavljeno je Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2018. godinu. Kao što vam je poznato poslovi ureda, vrste revizije, subjekti i predmet revizije utvrđuju se godišnjim programom i planom rada. Tako su u programu i planu rada za 2018. godinu obuhvaćeni subjekti za koje je odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju i Zakonom o financiranju političke aktivnosti i izborne promidžbe propisana obveza obavljanja revizije svake godine a to su godišnji izvještaj, revizija godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna i političke stranke, nezavisni zastupnici i članovi predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Sve druge revizije planirane su isključivo na temelju zakonom propisanih kriterija kao što su materijalna značajnost, procjena rizika i prikupljanje informacije o subjektu revizije kao i onom segmentu o kojem moramo također voditi računa a to je mišljenje koje su eventualno dobili neki subjekti u prije obavljenim revizijama prije svega mislimo na dakle nepovoljno mišljenje. Tako su planirane i obavljene 224 financijske revizije, 104 revizije učinkovitosti. Ovdje bih vam samo naglasio, ako se sjećate, ja sam ovdje 2011. godine rekao da idemo jednim putem kao što se radi, svi naši kolege na razini EU u svijetu i da su revizije učinkovitosti te kojima ćemo se morati najviše pozabaviti u budućnosti. Te 2011. godine mi smo obavili 2 revizije učinkovitosti, danas smo obavili 104, dakle idemo tim putem. Zatim 11 provjera provedbi naloga i preporuka te 223 uvida u financijski izvještaj. Revizije su obavljene u skladu sa međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija, kodeksom profesionalne etike rada državnih revizora i naravno Zakonom o Državnom uredu za reviziju a obuhvaćaju ispitivanje dokumenata, izvješća, sustava unutarnje kontrole te financijskih i računovodstvenih postupaka u cilju utvrđivanja jesu li podaci u financijskim izvještajima točni a poslovanje obavljeno u skladu sa zakonskim propisima. Revizijom se daje i ocjena o učinkovitosti korištenja i trošenja javnih sredstava a sva izvješća naravno dostavljaju se Hrvatskom saboru i objavljena su na mrežnim stranicama našega ureda. Pored poslova revizije planirani su i obavljeni i poslovi suradnje sa pravosudnim i drugim tijelima te poslovi međunarodne suradnje. Što se tiče suradnje s pravosudnim i drugim tijelima kao i prijašnjih godina i tijekom 2018. godine ured je ovim tijelima, s ovim tijelima surađivao prije u tijeku i nakon obavljene revizije. Razmijenjeni su dokumenti i izvješća sa, za 35 predmeta s Državnim odvjetništvom, MUP-om i sudovima. Značajna je i međunarodna suradnja koju ured provodi kroz razmjenu stavova, iskustava i stručne literature s ciljem ujednačavanja metodologije rada te praćenja suvremenih pravaca razvoja revizijske profesije u svijetu. Posebno bih istaknuo suradnju s Europskim revizijskim sudom i vrhovnim revizijskim institucijama europskih zemalja s dugom tradicijom i velikim iskustvom. Također ured ima status unutarnjeg revizora EUROSAI-a Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija europskih zemalja i to za razdoblje od 2017. do 2020. godine. Ovdje moram napomenuti da smo izabrani tajnim glasovanjem od naših kolega u Istanbulu 2017. godine sa od 39 nazočnih dobili smo 37 glasova. To znači da je Državni ured za reviziju RH prepoznat svojim profesionalnim i kvalitetnim radom od naših kolega. Također, ured ima status unutarnjem revizora EUROSAI-a Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija europskih zemalja i to dakle za ovo razdoblje koje sam reko. Osim toga, prošle godine ured je bio predsjedatelj i domaćin vrlo uspješnog godišnjeg sastanka kontaktnog odbora EU kojeg čine čelnici vrhovnih revizijskih institucija članica EU, a koji je održan u Dubrovniku u listopadu mjesecu prošle godine. Glavna tema sastanka bila je suradnja i odnos vrhovnih revizijskih institucija s građanima te njihovo ostvarenje odnosno otvaranje prema javnosti. Na tom području naš ured ima vrlo naprednu i razvijenu praksu. Na kraju želio bih se osvrnuti na naš novi zakon, Zakon o Državnom uredu za reviziju koji je sabor donio ovdje u ovom visokom domu, dakle prije dva tjedna. Ovim se zakonom povećava obujam poslova Državnog ureda za reviziju koji se odnosi na povećanje broja subjekata za koje je ured ovlašten obavljati reviziju, ali i na poslove provjere provedbe naloga i preporuka odnosno sankcioniranje njihove ne provedbe. Ured trenutno od 343 sistematizirana radna mjesta ima popunjeno 284 s time da je u zadnjih 5 mjeseci što zbog odlaska u mirovinu najviše ljudi, što zbog prelaska u druge institucije broj zaposlenika smanjen za 19-toro. Dakle, povećava se obujam posla za naš ured, a u isto vrijeme zaposlenici odlaze iz ureda i teško je pronaći nove zaposlenike koji su dovoljno stručni obavljati tako stručne, stručne i reko bi kompleksne poslove u našoj struci, ali kažem i nadam se da u vremenu koje dolazi da ćemo taj problem riješiti. Naravno, svi oni koji se bave ovim poslom svakako znaju da bi jedan revizor samostalno morao, mogao obavljati poslove revizije mora raditi najmanje 5 godina, a to je jedno dugačko razdoblje pa kad mladi ljudi dođu to je zaista rekao bih dosta kompleksno za ured. Jedan od ključnih razloga dakle, zbog kojih ljudi odlaze je i visina plaće državnih revizora, koji ponavljam obavljaju vrlo složene i kompleksne poslove, plaće su takve kakve jesu i ljudi nas nažalost napuštaju. Ja vjerujem da u ovom rekao bih sustavnom rješavanju neovisnosti državne revizije što se ovim donošenjem novog zakona svakako u nekim stvarima poboljšalo, da bi se ta neovisnost bila još čvršća, temeljem preporuka međunarodnih institucija počevši od UN-a, ja vjerujem da pri donošenju, a sada je upravo u izradi Zakon o plaćama državnih službenika i namještenika, ja vjerujem da će se pri donošenju plaća za ovlaštene državne revizora za koje postoji posebni zakon, vjerujem da će se to uzeti u obzir i da će se nagraditi naš rad. Hvala vam lijepa, zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, svima vama cijenjene zastupnice zahvaljujem na vašoj pozornosti.
Zahvaljujem glavnom državnom revizoru. Imamo sedam replika, no prije toga pozdravimo učenice i učenike Obrtničke škole iz Požege, dobro došli. [[Pljesak.]] Prva replika poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi glavni revizoru, zaista vaše revizije su odrađene maksimalno, vidim da vam fali i ljudstva i materijalno-tehničkih sredstava, međutim činjenica je da vi iz godine u godinu ste upozoravali na probleme koji su danas eksplodirali. Primjera i 2012. i '13.,'14.,'15. i '16. vi ste upozoravali da se za brodogradnju novac troši ne namjenski. To je bilo u svim vašim izvješćima. O tome sam i ja postavljao pitanja što se poduzima da se to zaustavi. Vi ste odradili svoj posao. Ništa se nije poduzelo i sad kad se eksplodiralo da milijarde nisu trošene namjenski, e sad je problem, a državna revizija odradila svoj posao. Tako je u zdravstvu, tako je u školstvu, sav novac koji odlazi ne odlazi transparentno, vas treba ojačati međutim nije vas se slušalo, ni državno odvjetništvo ni ostale institucije nisu odrađivale svoj posao i zbog toga imamo [[Upadica: Hvala.]] slučaj Uljanik i drugi koji će bit [[Upadica: Hvala vam.]] hvala lijepo.
Želite li odgovoriti? Dobro. Idemo dalje, druga replika poštovani kolega Karlić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani glavni državni revizore i suradnici, pa evo ja bi prvo htio kao dugogodišnji čelnik lokalne samouprave pohvaliti državnu reviziju jer upravo zahvaljujući nalazu revizije prije 20 godina u Vinkovcima kad su nas upozorili na sve greške i propuste koje je tada radila gradska uprava prije mene, pa i u početku, smo ispravili puno toga i nakon toga godinama dobivali nalaze potpuno uredne odnosno bez nepravilnosti, a ono što me zanima zapravo mi smo u toku rada svake godine kad bi imali nekakav problem za koji ne bi znali kako ga riješiti, tražili mišljenje državne revizije, našeg ureda u Vinkovcima. E sad, to je bilo ponešto, nismo mogli dobit često pismeno nego samo usmeno izvješće, odnosno usmenu preporuku da li je sad pravilo, sad više ne znam, da se može tražiti, to je kao jedan partnerski odnos zapravo da se dobije mišljenje kako bi se ispravile nepravde odnosno pogreške koje bi radila gradska uprava.
Izvolite, odgovor.
Poštovani g. zastupniče, Državni ured za reviziju kao što znate nije savjetodavno tijelo, mi dakle možemo samo kroz samu reviziju kod procesa obavljanja revizije, dati preporuke kako i na koji način riješiti problem, nažalost to je tako. Hvala lijepo.
Kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani glavni državni revizore g. Klešiću, kad ste govorili o obavljenim revizijama, zapravo u vašem izvješću navodite da obaveze po pravomoćnim presudama ili arbitražama ne plaćaju se u roku određenom za dobrovoljno ispunjenje obaveza čime se zapravo povećavaju rashodi za kamate ali i povećavaju se troškovi ovršnog postupka, tako piše u izvješću. E sad po vašim saznanjima, je li to kod tih subjekata zapravo zbog nedostatka sredstava za isplatu, ili se radi o tome, ili se radi zapravo zbog neusklađenosti poslovanja, zbog čega dolazi do neisplata u tom zakonsku roku vezano za ovrhe i arbitražu? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Babić, mislim da je tu odgovor vrlo jednostavan i kratak. Uvijek je problem nažalost taj novac zbog nedostatka sredstava, to je odgovor na vaše pitanje, hvala.
Sada je na redu kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi glavni državni revizoru, ja sam jednu stvar siguran, u Državniji reviziji nema sigurno kupljenih diploma, to sam siguran, radite vrlo ozbiljan i težak posao i zato je potrebno određeno znanje i iskustvo. Ono što me smeta u vašem izvješću, ne što me smeta što ste vi stavili u izvješće, to je istina, nego smeta me odnos prema Državnoj reviziji, piše ovdje da je za stručno usavršavanje i izobrazbu u 2018. utrošeno 104 274 kn što iznosi 351 kn po zaposlenom. Ne znam jel to dovoljno za prijevoz do mjesta usavršavanja. Dakle to je ozbiljna primjedba. I mislim da ni novi zakon nije baš puno doprinio vašem boljem radu ali me samo jedna, ako možete komentirati jedno. S jednog zahtjeva Europske komisije, ured je uključen u nadzor provedbe mjera fiskalne politike i reformskih mjera s ciljem efikasnije zaštite i financijskih interesa RH. Je li vas ministarstvo uvažava u tome? U čemu se očituje taj nadzor, provedba, mjera fiskalne politike i reformskih mjera?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Ne mogu reći da imamo lošu suradnju sa bilo kim, prema tome, kolegica je član Odbora za fiskalnu politiku a što se tiče samog Ministarstva financija, naša suradnja sa kolegama iz Ministarstva financija zaista je na najvišoj razini.
Kolega Vlaović sada ste vi na redu, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi državni revizor, evo čestitka za dobro obavljene revizije, i spomenuli ste nekih 35 predmeta, suradnja sa Državnim odvjetništvom, pitanje je koliko je pod tim predmeta pokrenuto sudskih postupaka i da li je itko osuđen odnosno često ste spominjali da se javlja određeni broj recidivista, koje se često greške ponavljaju i prema uputama ne isprave greške, da li su i protiv njih pokrenuti postupci i da li ste radili reviziju u Ministarstvu poljoprivrede jer vidimo prema izvješću g. Hogana, povjerenika za poljoprivredu, da je 126 milijuna kuna manje isplaćeno poljoprivrednim proizvođačima i u Hrvatskoj nego što to ministar Tolušić prikazuje, to u vašem izvještaju nema, da liste vi to uočili i kako je moguće da je isplaćeno za štete od elementarnih nepogoda čak 11 milijuna kuna Virovitičko-podravskoj županiji, više nego 12 županija zajedno, da li ste to uočili u svojim revizijama koje ste radili po ministarstvima ili ste i vi naveli da neka ministarstva nisu radila sve u skladu sa zakonom? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. zastupniče, dakle što se tiče Državnog odvjetništva i naše suradnje sa kolegama iz Državnog odvjetništva, to sam već puno šuta ovdje govorio, to je vrlo jasno. Mi učinimo svoje izvješće, kolegama dostavimo dakle naše sve ono što smatramo da u okviru našeg izvješća ima neka obilježja kaznenih djela, to izdvojimo posebno, ostavimo kolegama kao i kompletno izvješće. Daljnji postupak je dakle na njima i mi nemamo dakle nikakve zakonske mogućnosti tražiti od kolega da oni nas izvješćuju što su pod tim predmetima učinili. Kolege podnose izvješće, godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva ovdje u ovom Visokom domu, onda ih svakako o tome možete i pitati. Što se tiče Ministarstva poljoprivrede, tu vam mogu odgovoriti da izvješće za 2018. g. se radi i naravno da ćete to ćete to moći vidjeti. Hvala lijepo.
Idemo sada na poštovanu kolegicu Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Pa evo, ja bi htjela istaknuti da sva izvješća i rad Državnog ureda za reviziju mora se posebno istaknuti jer su izuzetno kvalitetna i svako onaj tko želi imati kompletan uvid u poslovanje kako državnih institucija, ministarstava, trgovačkih društava u vlasništvu države i lokalnih samouprava, može se itekako puno toga naučiti i ono što je rekao i sam g. ravnatelj, zapravo je mogućnost i samih preporuka puno toga popraviti i vidljivo je koliko se toga popravlja tijekom godina i htjela bi istaknuti posebno ove revizije učinkovitosti koje nam itekako puno znače svima a isto tako i provjera samih europskih fondova odnosno korištenja fondova.
Hvala. Nema odgovora. I idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovani g. Klešić, Državni ured za reviziju na čijem ste vi čelu, jedan je od rijetkih institucija države koja kvalitetno funkcionira međutim što mene ovdje zanima? Po sistematizaciji, vi biste mogli imati 343 zaposlenika, vi imate 299 koliko sam vidio, tek vam je sada povećan proračun sa 54 na oko 60 milijuna kuna, znači vas se godinama drži na niskoj razini, vidimo koliko su ulaganja u kadrove, obrazovanje itd. Recite, kako vi možete s jedne strane, vi ste u nezavidnoj poziciji sa svojim suradnicima, da odgovarate na velike zahtjeve svih nas, a s druge strane, imate ovako male resurse. Ja pretpostavljam da i fluktuacija radne snage da postoji u vašoj instituciji, kako je, kako mislite odgovoriti na tako jedan problem, znači da imate velike zahtjeve svih nas, a resursi ograničeni.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Lovrinović. Ovako ću odgovoriti na vaše pitanje. Sve ovo što ste vi naveli je točno. Kao što sam rekao, broj ljudi se smanjuje, ljudi odlaze, dobar dio ljudi rekao bih čak, i da je smjena generacija, odlaze u mirovinu i jedan manji dio odlazi zbog toga što pronalazi bolje poslove koji su bolje plaćeni. Kako zadovoljiti ovim zahtjevima? Jednostavno, mi ćemo svakako uvijek, i uvijek odradimo ono što je potrebno odraditi, ali naravno da ćemo, ako ostane situacija, evo kakva je, mi ćemo morati smanjivati plan broja godišnjih obavljenih godišnjih revizija jer jedino na taj način ćemo moći zadovoljiti onih zahtjevima koji se od nas traže, jer jednostavno sve ima svoje granice i ljudski napori također, a ovaj posao koji drži revizor, rade, vjerujte je izuzetno kompleksan, težak, rekao bih, skoro rudarski. Tako da u budućnosti, ako ne uspijemo zaposliti ljude koji su [[Upadica: Hvala.]] morat ćemo dakle pristupiti smanjenju broja revizija. Hvala.
Hvala. Idemo sada na odbor. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Onda ćemo ići na raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Imat ćemo dva zastupnika. Prvi je kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani državni revizoru i sa suradnicama. Evo, danas imamo ovaj izvještaj, koji, slažemo se izgleda, svi ovdje, pokazuje jako puno toga o načinu djelovanja svih razina javne vlasti. Ono što sam ovdje čuo i pohvale, ono što prvo pohvale od onih koji bi trebali reći zapravo, pogledajte malo bolje, pa ćete vidjeti nas. Kolega Karlić, on je pohvali i nalaz za grad Vinkovce 2016., mislim da je rađeno, izgleda ok, ali kad pogledamo trgovačka društva koja su u vlasništvu grada, što stoji tamo? Znači, svi problemi, svi gubitci koji nastaju to grad prebaci novce. Znači uzmemo sredstva iz proračuna, što napravite, mi vama damo. Evo sjedi i kolega Milinković kraj njega i on je došao nedavno k nama, ali kako je došao. Ono što piše u nalazu revizije za njegovo poduzeće, stoji da je 2017. crpilište Mirkovci pokazuje da ima arsena, mangana i to, znači, to je zapravo kolege, ono što trebali ste reći, ne samo se pohvaliti s jednim dijelom, nemojte zaboraviti da ukupnost toga čini ono što zapravo sve jedan grad, Vinkovci je u tome vremenu zapravo u svojim izvješćima trebao prikazati. Na ovaj način svi problemi rješavaju se javnim novcem kojega samo prebacimo negdje i pokrpamo rupe i onda nam je trebalo stajati koji cilj, koja je namjena svega toga, to nije napisano, trebalo je napisati, da idemo pokriti gubitke, one koje zapravo politički odobravamo. Dotakao sam se vodovoda i definitivno da analiza učinkovitosti koja je pokazala i provedbe zapravo i prijašnjih preporuka, pokazuje da nam je to sektor koji ima ogromne probleme. Od gubitaka, od neurednog poslovanja, sve što dotaknete tamo je problem. Znači, problem je kojem se treba ozbiljno pozabaviti, mislim da ministar ovo štivo mora pročitati jako dobro i žurno se treba raditi promjene koje će doprinijeti da se poboljša. Lokalna samouprava. Dovoljno je samo vidjeti kakve su reakcije bile kada se iznijelo nalaze sa 2017. g., dvije općine su bile proglašenje, zapravo da imale su nepovoljno mišljenje, to stvarno, kad imate nepovoljno mišljenje kao lokalna samouprava, to stvarno mora biti niz problema, pa je tako za Kloštar Podravski navedeno, znači u općini 3300 stanovnika, načelnik 12 i pol tisuća kuna ima neto plaću, to je vrhunska plaća, za takvu jednu općinu bolje biti načelnik u jednoj takvoj manjoj općini, nego ovdje doći kolege zastupnici, pa da nas prozivaju svaki dan i skidaju glave za svaku sitnicu. Ovako, spustiš se na najnižu razinu i tamo, ali onda se dogodi da si isplatio veću plaću nego što mu zapravo pripada. Načelnik sam sebi isplatio, državna revizija napisala vratiti za sredstva u proračun općine, nisam evo saznao da li smo imali priliku vidjeti da jedan načelnik, više što je plaćeno vratio svojoj općini. On bi bio heroj, on bi stvarno bio heroj koji bi to napravio i rekao, ljudi pogriješio sam. Ne, ovako mi slušamo, malo su socijal-demokratska partija je bila kriva, ali mi to radimo isto, ali ne možete nas vi prozivati radi toga što ste sami to radili. Nikako da se dogovorimo zapravo s jedne i druge strane, tko je tu kome sada u pravu da nešto prigovara. Jer čini mi se da je suglasnost, nemojte nas dirati pa nećemo niti mi vas prozivati. Npr. u toj, u općini Kloštar Podravski, nisu uplaćivani doprinosi. Znači, isplaćeno je bruto davanja ono, ali nisu doprinosi. Utaja poreza. Zamislite ono da se pojavi bilo kome, osobno od nas, da smo utajili netko od nas porez, što bi bilo? Linčovali bi vas. Znači baš bi nas, prema tome, kažem 50 tisuća kuna je isplaćeno, naknada, vijećnicima, zamjeniku načelnika, ali porezi se nisu morali platiti. Malo se preslike računa i na kraju kaže načelnik ne, to je državna revizija okomila se na mene. Znači, rekao je 4 općine, 4 jedinice lokalne samouprave, koliko sam ja vidio, prema svima ista metodologija kojom se radi, utvrđeno za sve, na isti način, jedino on smatra da je na njega izvršen pritisak. Ali ja nisam vidio da državna revizija ide nekoga bez argumenata prozivati niti davati nepovoljno mišljenje. Ono što ima tu još primjera, općenito, svodi se na plaće lokalne samouprave, više od onoga cenzusa od onih 20% osnovice, ali ima jedan dobar raritet o Lećevici, o skladištenju otpada koje bi trebalo se tamo događati, puno se priča i razmatra kada će biti taj centar u funkciji, a kad pogledamo općinu, općina ima vlastiti komunalni pogon i u njemu ima zaposlenu upraviteljicu, ali ne bavi se komunalnim poslovima. Znači, ima zaposlene, ima komunalni pogon, zaposlenu osobu tamo, jedino ne obavlja komunalnu djelatnost, nego to plaća drugima, vjerojatno ova služi da bi eto bila forma ispunjena, srećom, pa će im biti odlagalište u neposrednoj blizini, pa onda će vjerojatno to moći obavljati sa jednom osobom. Problematika zdravstva, mislim da je zdravstvo i ovi podaci koji ovdje pokazuju rak rana, 35 zdravstvenih ustanova iskazalo 700 milijuna kuna gubitka ili manje prihoda od koga jel i da li oni stvaraju gubitak ili manje dobiju od HZZO-a, jako je teško razlučit, jedni se pozivaju da HZZO treba više platiti, HZZO da oni pružaju usluge iznad onoga što im HZZO odobrava, to je jedino što nije razvidno, ono što je razvidno da većina zdravstvenih ustanova ima ogromne probleme. Ako bismo pogledali samo nešto što bi pripadao pod tzv. projekt Slavonija, Baranja i Srijem, bolnice Vukovar, Vinkovci, Virovitica, Požega, Slavonski Brod, KBC Osijek, kad bi samo to zbrojili, vidimo da većina gubitaka je tamo. Vukovar, Veteranska bolnica koja preko 100 milijuna kuna, koju koliko god da se kolege iz HDZ-a posprdavali na račun SDP-a, SDP je napravio veći iskorak i sanirao je puno veće gubitke i napravili su nešto, ovo sada zapravo je iščekivanje, narušava se cijela struktura pružanja zdravstvenih usluga, obavljanja usluga prema tim zdravstvenim ustanovama, urušava se lokalno gospodarstvo, ja ovo već ponavljam više puta, al činjenica je da se ne poduzima. Što znači jednoj Vukovarskoj bolnici preko 100 milijuna kuna da ima gubitaka, pa otprilike toliko su joj godišnji prihodi. Zamislite i jednu tvrtku koja se može s time nositi. Imamo za KBC Osijek 300 milijuna kuna, preko 300 milijuna kuna, a uz to, županije koje sada trebaju upravljati i dalje istu praksu nastavlja, a to je nabava lijekova i drugog repromaterijala bez javne nabave. Ključna točka koje god pogledate godine, nalaza gdje je bilo u bolnicama, javna nabava, javna nabava, javna nabava, promijenio se zakon 2017. mogu definirati javne nabave kako žele, ne oni rade direktno ugovaranja, nije to samo za lijekove, nego isto tako za brojne druge usluge, možda nekom izgleda milijun unutar toga, nije puno, al za bilo što je puno, al kad pogledamo na nabave lijekova gdje se govori o iznosima 20-tak milijuna kuna u jednoj bolnici bez javne nabave, a kamoli bez objedinjene javne nabave, što bi mogle bolnice unutar zdravstvenog sustava obavljati, onda vidimo da državna revizija je savršeno u pravo i upravo naglašava ono što je ključni problem našeg zdravstva, nisu liječnici, nisu pacijenti, nego je zapravo politika upravljanja, ne znamo koja je gora, ona kad država upravlja il ona kad županije upravljaju. Još bi evo tu, osvrnuo se na dvije točke, HRT opet javna nabava, bez propisanih postupaka nabavljeno je za 7 milijuna kuna, bez PDV-a, dodan PDV skoro 10 milijuna kuna bez propisanih postupaka javne nabave, od toga, zamislite, 5 milijuna kuna su dali za istraživanje gledanosti, znači, bitno im je da direktno odaberu onoga tko će za HRT napraviti istraživanje gledanosti, zamislite da su objavili javni poziv, pa se javi netko tko bi realno to napravio, možda bi se ovo sada što su i sami novinari se okomili, pokazali i upravo kroz takav nalaz. Operativni program konkurentnosti i kohezija, ono što je za 2000, zapravo u ovome nalazu naznačeno, evo sad smo dobili potvrdu, što više reći o tome, puno više raditi, kolega Bulj će nastaviti.
Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo kolegice i kolege, uvaženi državni revizoru sa svojim suradnicima, pa ovaj dokument kao i svake godine koji vi nama dajete kroz izvješće u biti opisiva sliku i stanje kakav je u našim ustanovama, jedinicama lokalne samouprave, kakvi su pokazatelji korisnika državnog proračuna i vi tu dajete mjerodavne, na dobrim uzorcima dajete mjerodavne informacije koje bi trebale biti u biti nešto šta će biti rješenje u budućnosti. Međutim, ja ću još jednom spomenuti, što se tiče hrvatske brodogradnje, od 2013., 2014., 2015,. 2016,. 2017., svake godine državna revizija je u svome izvješću, a vi to možete potvrditi je naglašavala da hrvatskoj brodogradnji se novac troši nenamjenski, koji država daje brodogradilištima. Iz godine u godinu uvijek isto i to smo naglašavali, i šta se dogodilo? Balun puka. Onda koja je svrha, znači, ako je svrha državne revizije da to kaže i ukaže, da uputi nadležnim institucijama DORH-u i ostalim nadležnim, oni uputili, nitko ništa nije poduzimao. Vlada je imala te dokumente ispred sebe. Znači, novac za brodogradnju u milijardama, u Brodosplitu i ostalim brodogradilištima nije trošen za brodogradnju i to je državna, znači, korištenje nezakonito je trošen novac i to godinama je državna revizija ukazivala, međutim, i hrvatska Vlada i ostale institucije nisu štitile hrvatsku brodogradnju, nego interese vlasnika koji nisu, znači, taj novac namjenski ulagali. Vidimo ovdje, da ste ja ću se isto osvrnuti na zdravstvo, vi ste ovdje i bolnice, i druge ustanove, međutim, niste npr. domove zdravlja, a ja ću vam reći doma zdravlja Splitsko dalmatinske županije. Dom zdravlja Splitsko dalmatinske županije, koji je … [[Govornik se ne razumije.]] 2002. g. najveći dom zdravlja, jer je jedinstven, 13 bivših domova, sada su ispostave. Primjer, u Cetinskoj krajnji, 50 tisuća stanovnika, po broju veća od Ličko senjske, veća od površinom Međimurske, nema niti jednog radiologa, specijalista. Ostali smo na 1 pedijatru, umjesto na 4, jer posljednjih 10 g. sav novac koji je ulagan, decentraliziran u Splitsko dalmatinsku županiju, dok je bio župan Sanader Ante, Ževrnja, svi župani, sada Boban, taj novac nije ulagan u specijalizacije i danas naši roditelji, kada dolaze sa svojom djecom, nailaze na zatvorena vrata u domovima zdravlja, u mom Sinju, 50 tisuća stanovnika imaju jednog radiologa jer se drugi razbolio, očekujem da će ozdraviti. Umjesto 4 mreža Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, kaže 4 pedijatra specijalista, mi imamo 1. I djeca, roditelji sa djecom, odlaze na hitnu pomoć, a i tu nemamo dovoljno timova, znači hitna pomoć je još veće, dobija opterećenje, zaštićenije i ne mogu rješavati svoje poslove. Na vratima u Sinju, piše javite se u Split pedijatru. Pa kako će onaj čovjek s Tijarice, iz Triljske općine, dakle, gradonačelnik Šipić iz Vrlike, 150 km sa svojim djetetom, koje je bolesno, kojim ovisi život, ne daj Bože da se ponovi slučaj Metković, mora ići u Split čekati redove. Mi nemamo pedijatre u domovima zdravlja, nemamo radiologe, nemamo liječnike, to je područje 2/3 Hrvatske. Mi ovdje govorimo o bolnicama, da, bolnica u Kninu, koja ima hrvatski ponos, se zove, opća bolnica veteranska, koja trebala bi imati za fizikalne terapije se ima baze. Ja dajem amandman ovdje 5 milijuna kuna da se riješi, da Dalmatinska zagora ima jednu bolnicu, za veterane, i naravno druge građane, opća bolnica, ne ne želite, a zašto ne želite? A sada uz izbore, … [[Govornik se ne razumije.]] obilazaka. Vidjeti ćete sada dolazaka u ravne kotare i u zaleđu Šibenika i u drniški kraj i u Knin, vidjeti ćete kako se brojni projekti govore, mi nemamo doslovno tim krajevima pedijatra, a pozivamo na rađanje, na opstanak, a nemamo gdje djecu odvesti pedijatru. Tako je u Dalmatinskoj zagori, cijeloj i to je problem, što decentralizirani novac se nije ulagao gdje se je trebao ulagati, u specijaliste u specijalizante, nego se je ulagao, tko zna gdje i tko zna di.
Hvala vam. Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, poštovani državni revizor sa suradnicima, kolegice i kolege. U izvješću o radu Državnog ureda za reviziju za 2018. g. daje se zbirni pregled obavljenih financijskih revizija, a obuhvaćeni su financijski izvještaji i poslovanje subjekata na državnoj i lokalnoj razini, znači revizija izvršenja državnog proračuna i korisnika državnog proračuna, obavljena revizija lokalnih jedinica, revizija zdravstvenih ustanova, neprofitnih organizacija, od kojih se posebno izdvojenog društva Crvenog križa, te revizijama političkih stranaka, nezavisnih zastupnika članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Primjerom novih standarda u financijskoj reviziji, izrađena su 2 mišljenja, jedno je za financijsko izvještaje i drugo je za usklađenost poslovanja. Kada je riječ o revizijama učinkovitosti u 2018. g. obuhvaćene su sljedeće teme, dodjeljivanje i korištenje tekućih donacija iz proračuna lokalnih jedinca, kapitalno ulaganje u osnovno i srednje škole na području RH, korištenje vanjskih usluga u trgovačkih društvima u vlasništvu RH i lokalnih jedinica, te provedba operativnog provedba, konkurentnosti kohezija 2014.-2020. Znači sada samo kratko, znači pregled po ovim skupinama izvještaj i zapravo što se da zaključiti, znači uz reviziju godišnjih izvještaja o izvršenje državnih proračuna, RH, za 2017. g. obavljena je financijska revizija 23 korisnika državnog proračuna, znači sva ministarstva i 3 zavoda, u godišnjom izvještaju o izvršenju državnog proračuna RH, 2017. … [[Govornik se ne razumije.]] uvjetno mišljenje, a o financijskim izvještajima, korisnika državnog proračuna za 2017. g. izraženo je 15 bezuvjetnih i 8 uvjetnih mišljenja tako je slično i vezano za usklađenost. Revizijom su utvrđene određene nepravilnosti u … [[Govornik se ne razumije.]] području djelokruga i unutrašnjosti, ustrojstava, planiranje i iznošenju plana, računovodstvenih poslovanja, prihoda i primitaka, rashoda i izdataka imovine, obveze javne nabave. Ovo je prvenstveno se ovdje odnosi i to je boljka, koja je imala i SDP-ova vlada i koja ima sad HDZ-ova vlada prilikom planiranja sredstava, povlačenja novaca od EU fondova, svi od ministara normalno imaju vrlo acidozne planove, postavljaju vrlo visoke kriterije i to je pozitivno i tu ne vidimo ništa problematično. Međutim, kasnije, problem je kod samih tih provedbi, tih planova, i onda kasnije, svake godine se negdje u 10., 11. mjesecu, mora raditi rebalansi i onda je ovdje odlična politička prepucavanja, jesu li se stvorile određena sredstva, povukla sredstva iz EU fondova ili nisu, da li je nekakva administracija, da li je nekakva administracija uspjela povuće bolje neka sredstva ili ne, međutim, po meni, se polazi iz potpuno krive perspektive, nevezano koja vlada upravlja, dal to upravljala SDP-ova ili HDZ-ova vlada, administracija koja vuče EU fondove treba biti o tome neovisno. Znači nevezeno tko je ministar, nevezano tko je ministar, da li je ministrica Žalac, da li je ministar Grčić i da li je neki treći ili 5 ministar jer oni zapravo su plaćeni da rade po projektima i nevezano tko su njihovi ministri, nevezano tko je na vladi i zbog toga su ovdje donesene i nekakve posebne odluke da im se povećavaju plaće, da se treba posebno ekipirati, da su se trebali oni posebno obučiti, znači nevezano, da li vlada funkcionira ili ne funkcionira. Vi ste imali situacija u europskim zemljama, gdje su pojedine vlade, nisu mogle sastaviti vladu po negdje i do godinu dana, a njihove administracije su uredno povlačile eu sredstva, eu fondove, ostvarivali su određene programe i mislim da je to jedan standard koji bi mi trebali ovdje usvojiti da na takav način razgovaramo a ne nažalost da se svaki put prepucavamo da li je netko uspješniji, nije uspješniji i to se odnosi, vežemo to zapravo na politički teren. A u konačnici iskreno to nema veze sa politikom nego ima veze sa snagom hrvatske administracije, tih ljudi koji rade tu, koji rade neovisno koji je ministar da se na taj način i povlače. Mislim da bi to bilo puno korektnije i onda bi i izvješće Državne revizije vezano o određenim planovima, određenim programima mogla davati pozitivnija mišljenja a ne kao svake godine se zapravo upravo govori o problemima, planiranju, izvršavanju određeni programa. I sve se nažalost veže za politiku. A taj dio kada govorimo, bez obzira ako govorimo o povlačenju eu sredstava mislim da smo tu jedinstveni, ne smo lijevi, desni i u sredini, znači da svi moraju funkcionirati da ta administracija nevezano tko upravlja državom da je njihov glavni zadatak što više novaca povući iz eu sredstava i onda ne bi imali takve probleme oko izvršavanja planova. Jer i najveći problemi ovo što i zapravo državna revizija ukazuje u planiranju o izvršenju plana veže se za eu sredstva. Većina, svih drugih ministarstava su unutar nekakvih određenih gabarita planova i ovdje je bilo zapravo govora o zdravstvenom sustavu. Jel i ta dva sustava, znači znamo mirovinski i zdravstveni da nam svake godine generiraju određene deficite, da zdravstveni sustav pogotovo izvlačenje HZZO-a iz riznice da sada samostalno funkcionira i da njima svake godine zapravo nedostaje nekoliko milijardi kuna za izvršavanje njihovih obveza. I ono kao što je kolega Panenić rekao, uvijek i postavlja se pitanje da li su oni u gubitku ili je određeni dio cijena, usluge koji oni mogu ponuditi hrvatskom građaninu, je li su tu unutra i liječnici, njihova primanja, materijalni troškovi, lijekovi itd., koji je taj minimalan dio gdje oni mogu zapravo isporučiti tu uslugu, uslugu hrvatskom građaninu. A znamo da tu uvijek postoje određeni disbalans između cijena tih usluga koju oni mogu po tržišnoj cijeni isporučiti hrvatskim građanima i onome što zapravo se može platiti iz našega sustava, sustava HZZO-a koji je sad negdje 23, 24 milijarde kuna. E sad je pitanje da li ukupan zdravstveni sustav vjerojatno godišnje košta između 26 do 27 milijardi kuna. To je zapravo i samim ovim izvješćem o državnoj reviziji, kada se radila revizija zdravstvenih ustanova ured je obavio financijsku reviziju 49 zdravstvenih ustanova od 12 kliničkih ustanova, 20 općih bolnica, 15 specijaliziranih bolnica i dvije poliklinike. Obuhvaćeni su financijski izvještaji poslovanja za 2016. U financijskim izvještajima i poslovanju zdravstvenih ustanova izraženo je 10 bezuvjetnih i 39 uvjetnih mišljenja. Ovdje postoje, najvjerojatnije ponovo se veže za ove dugove koji su se, koje su se, pojavljivale u njihovom poslovanju. Tu se i navodi dug negdje od 2,6 milijarde kuna. Međutim mi vidimo s druge strane da određene zdravstvene ustanove pokušale su uraditi određene racionalizacije. Tako se u izvješću i navodi, u cilju racionalizacije poslovanja pojedine zdravstvene ustanove poduzimale su određene aktivnosti međutim poduzete aktivnosti nisu bile dovoljne za znatnije smanjenje obveza. Postupci zajedničke nabave nisu dali očekivane rezultate i financijske uštede, ... [[Govornik se ne razumije.]] nisu bili osigurani tehnički preduvjeti za pravodobno i učinkovito provođenje postupaka javne nabave. Za robu i usluge koji nisu bili predmet zajedničke nabave dio zdravstvenih usluga nije proveo propisane postupke javne nabave nego je nabava obavljena izravno kod dobavljača. Znači ovdje vidimo zapravo da pojedine zdravstvene ustanove su svjesne da postoje određene, imaju manjak određenih financijskih sredstava, da su pokušavale raditi određene racionalizacije, da te racionalizacije nisu dale određene učinke. Međutim, ono što je činjenica je da nevezano kako je financijsko stanje zdravstvenih ustanova, jer ono nigdje nije bajno ni u europskim zemljama da je i kvaliteta, da se to ne očituje u kvaliteti zdravstvenih usluga. Tako koliko god možemo s jedne strane biti nesretni kada govorimo općenito o tim nekakvim minusima u zdravstvenom sustavu s druge strane imamo pozitivan dio zdravstvenog sustava da on ipak nevezano za te minuse koji se gomilaju da oni isporučuju zdravstvenu uslugu hrvatskim građanima onako kako mogu zapravo u ovim uvjetima u kojima posluju. I znamo da i sad je i pritisak na zdravstveni sustav, otvaranje na europskom tržištu, naši liječnici su danas, pozivaju ih u europske zemlje i oni vrlo lagano danas bez obzira na njihov ... [[Govornik se ne razumije.]] trebao im je biti sigurno bolji status da oni vrlo lako danas odlaze u druge zemlje i onda kasnije imamo probleme, imamo probleme koji se kasnije mogu očitovati i u kvaliteti zdravstvene usluge. Također ured je obavio i financijsku reviziju 71 lokalne jedinice 11 gradova 60 općina koji su obuhvaćeni financijskim izvještajnim poslovanjem za 2017. godinu. I tu je kada vi vidite lošije svoje lokalne jedinice nego što stoje ministarstva ili državni proračun. Vidjeli ste tamo puno viši, veći broj kvalitetnijih izvještaja što su ministarstva kao institucije kažem puno nevezano kao da li je bio neki ministar ili ne, znači da kao administracija da ipak izvršavaju te zadaće prema mišljenjima Ureda za reviziju pozitivno. Ovdje sigurno ima problema zato što vidimo da ovdje imamo 35 bezuvjetnih i 34 uvjetna mišljenja, da su tu oni negdje na 50:50 što se tiče kvalitete njihovih izvještaja. I ono što je činjenica da ne samo vezano za financijsko opismenjavanje nego možda mi moramo krenuti i nekakvim i drugim, drugim metodama jer na reviziji je vrlo visok, veliki je pritisak, imaju malo kadrova, oni taj dio i što se tiče prekršajnih određenih i drugih, prosljeđivanju drugim institucijama. Međutim ove stvari koje se njima pojavljuju i koje stalno evidentiraju su od toga da npr. blagajničko poslovanje nekih jedinica nije uredno vođeno, podaci u vrijednosti imovine i potraživanja obveza rezultatu u nekim izvještajima nisu istovjetni podacima u poslovnim knjigama itd.. I da pojedine lokalne jedinice, masa sredstava za plaće veća je od propisane. Vidimo da se pojavljuju određene elementarne, elementarni problemi u vođenju poslovnih knjiga lokalnih jedinica, međutim kažem problem je u tome kada se to konstantno ponavlja. I ovdje smo u izmjenama zakona o reviziji, dali smo nešto veće ovlasti da se može kazniti sada ne samo ovaj, ne samo da se idu određene prekršajne promjene, nego da se zapravo i ukoliko se određeni nalozi i preporuke ne, ne ispravljaju da se zapravo može i kazniti odnosno sankcionirati i ta osoba koja je zadužena, zadužena za vođenje. Vidjet ćemo oće li to smanjiti, smanjiti te loše, loše vođenje poslovnih knjiga koje negdje na razini, negdje ne izvršene preporuke su negdje na 30%. Znači čak i nije problem ako neko pronađe da ste zapravo nešto pogriješili milim da je tu revizija uvijek prijateljskim ide sa svim onim institucijama kojima ona pristupa da bi te institucije trebale na jedan prijateljski način gledati da im netko dođe, da im pomogne kako se i gdje su određene ovaj gdje su napravile određene propuste, međutim meni je neshvatljivo da se to, da se to više godišnje znači 5 ili 6 ili 7 godina takve određene preporuke i nalozi koji državna revizija dala da se isprave, da se to, da se to ne ispravlja. Ponovo kažem na razini države to i funkcionira, to je zapravo i to i pokazano ovim izvješćima, međutim to lošije funkcionira na razini lokalne uprave i mislim da bi tu trebali ići nekakvim drugim ne samo metodama određenog kažnjavanja prema tim čelnicima lokalne uprave nego možda i većim, mi smo nešto bili razmišljali i većim ulogom npr. FINE. FINA je nekad bila računovodstveni servis u bivšoj državi i mislim da je FINA kada je vodila knjige, vi se bolje od mene to sjećate, kada je neka FINA vodila knjige vi ste bili sigurni da su te knjige uredne i da niste mogli određene naloge moći provesti ukoliko nemate novaca, sredstava na računima i ne znam da li je možda način razmišljanja gdje se, da bi se vođenje poslovnih knjiga za lokalnu samoupravu koji nemaju određenih kapaciteta i sredstava jer morate imati i stručno osoblje nad tim da bi to mogla financijska institucija. Znači FINA, znači koja je država, koja bi mogla izvršavati računovodstvene usluge za lokalnu zajednicu gdje bi mogli i ostvariti ta lokalna zajednica određene koristi, jel znamo da FINA ima dobru mrežu, infrastrukturnu mrežu na terenu, a s druge strane i da bi se sve transakcije mogle obavljati puno kvalitetnije i bolje i u konačnici za ljude koji u FINI koji se zapravo bave računovodstvom koji je to njihova osnovna djelatnost, koji su zapravo oni učili zapravo ljude u kao edukacijski jedan centar, da bi mogli pomoći u rješavanju ovoga problema vrlo loših, da ne kažem loše vođenje knjiga na razini lokalne zajednice. Imaju dobru infrastrukturu, FINA ima dobro znanje, lakše bi komunicirali možda se Državnim urednom za reviziju, lakše bi komunicirali na taj način da bi FINA odgovornije vodila određene, znači imala bi načine kako se, kako se vode ovaj poslovne knjige i pogotovo u nekim manjim mjestima gdje vrlo teško možete doći do nekog kvalitetnog računovođe na vodi određene te poslovne knjige, a znamo da FINA ima dobru mrežu pokrivenosti da bi možda na takav pristup rješavanja ovih problema koji se pojavljuju, jer ovo su elementarne stvari, elementarne stvari se pojavljuju. I sada ne možemo sad svaku ti elementarnu stvar kriminalizirat. To bi bilo loše da sve kriminaliziramo i da sve oni moraju procesuirati putem DORH-a jer onda da se to stvori da nitko u ovoj državni ne vodi poslovne knjige. Mislim da je dobar pristup da se okrenemo FINI, da to država preuzme na sebe, da država preuzme na sebe, da da taj određeni iskorak prema lokalnim zajednicama, nek naprave određenu suradnju, FINI će to biti dodatni jedan izvor prihoda koji oni mogu, mogu servisirati koji sa državnim uredom i oni, oni komuniciraju i daju određene preporuke i mislim da je ovo jedan od načina rješavanja problema da onda i Državni ured za reviziju neće morati na ovakav način morati davati izvješće onda se ovdje stvarati nekakva, nekakva da su tu na svim razinama da je zapravo nekakav loša situacija u Hrvatskoj, a da zapravo ne nudimo rješenja. Evo, znači [[Upadica: Hvala.]] Klub SDP-a će prihvatiti ovo izvješće i mislim da bi trebalo …/nerazumljivo/… hvala lijepo.
Hvala vam gospodine Lalovac, nastavljamo sa klubovima zastupnika. Slijedeća je kolegica Branka Juričev-Martinčev ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolte kolegice.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče, poštovani državni tajniče, pozdravljam glavnog državnog revizora sa suradnicama, kolegice i kolege, Izvješća Državnog ureda za reviziju za 2018. godinu Klub HDZ-a će podržati. Radi se o dobro napravljenom, transparentnom izvješću iza kojeg stoji izuzetno kvalitetan rad ureda ocijenjen visokom ocjenom korisnosti i kvalitetom izvješća od korisnika, ali i subjekata revizije. Čuli smo već da je Državni ured za reviziju u 2018. godini obavio 224 financijske revizije, 104 revizije učinkovitosti, 11 provjera provedbe naloga i preporuka te 223 uvida u financijske izvještaje. Primjenom novih standarda izvještavaju se, izražavaju se dva mišljenja, jedno za financijske izvještaje i drugo za usklađenost. Ja sada ne bi ponavljala koliko je napravljeno revizija učinkovitosti, koliko u gradovima, općinama, Crvenom križu, kolko je bilo bezuvjetnih, uvjetnih i sličnih mišljenja, ja bih tu napomenula neke stvari i govorila o onome na što mi moramo obratiti pažnju. Prije svega Državni ured za reviziju jedan je od rijetkih ureda koji u izvještajnom razdoblju je završio sve planirane revizije i izvješća dostavio Hrvatskom saboru, možete primijetiti čak 20. prosinca, što znači i prije isteka godine. Tako da je danas nama moguće razgovarati i raspravljati o onome što je bilo u 2018. godini, a znamo da nerijetko pričamo o 2017., a i ranijim periodima. Istovremeno ured kad su u pitanju financijska sredstva godinu je završio sa preko 5 milijuna kuna manje potrošenih sredstava od planiranih, zaista to zaslužuje velike pohvale i glavnom državnom revizoru gospodinu Klešiću, svim zaposlenicima, a ja tu moram istaknuti da je zanimljivo ponovno vidjeti da je tu preko 80% žena, pa evo moje čestitke. Ovo izvješće Državnog ureda za reviziju kao i prethodna izvješća trebala bi svima nama biti od iznimnog značaja i polazna osnova što u kojem zakonu treba mijenjati i što treba precizirati, na koji način mi možemo doprinjeti i transparentnosti i racionalizaciji poslovanja svih onih subjekata koji su u nadgledanju u 2018.g., tako da mislim da svatko od nas bi trebao dobro proučiti bar onaj segment o kojem želimo govoriti ili kritizirati. Ovo izvješće bi nam sigurno trebalo biti putokaz. Ured je obavio reviziju godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2017.g. i financijsku reviziju 23 korisnika državnog proračuna. Zanimljivo je, ali i zabrinjavajuće da čak 57% ukupnih rashoda ide na mirovine i na zdravstvo. Kad govorimo o ovim subjektima, bilo bi primjereno da oni imaju gotovo svi bezuvjetno mišljenje, sigurno ako se radi o nepravilnostima u vezi evidentiranja nekih poslovnih događaja da tu možemo biti nekako, imati nešto više razumijevanja, međutim, nije dobro ako stoji da čak i korisnici državnog proračuna, ne znam, pojedine vrste rashoda u vezi s određenim projektima i aktivnostima su financirane sredstvima planiranim za neke druge vrste rashoda ili da obveze po pravomoćnoj presudi ili arbitraži pojedini subjekti ne plaćaju u roku, tako da iziskuju naknadno dodatne izdatke za zatezne kamate, troškove ovršnog postupka i sl. Kod lokalnih jedinica primijećeno je da masa sredstava za plaća je veća od propisanih ili npr. komunalna djelatnost izravno je povjeravana pravnim i fizičkim osobama bez provedenog postupka prikupljanja ponuda odnosno javnog natječaja. Negdje opet evidencija o imovini nije cjelovita jer za neku imovinu nisu riješeni imovinsko pravni odnosi ili nisu pribavljeni podaci o vrijednosti. Sigurno ako se radi o manjoj nekoj općini koja nije ni kadrovski dovoljno sposobna sve ove odraditi, znači, imovinsko pravne poslove ili pak nema dovoljno financijskih mogućnosti da naruči stručnu procjenu od sudskih procjenitelja za vrijednost svoje imovine, morali bi mi razmisliti na koji način doprinjeti tome kako bi iz nekih naših evidencija ili Porezna uprava ili sl., mogla im dostaviti tu procijenjenu vrijednost kako ne bi dobili primjedbu prilikom dolaska Ureda za reviziju u njihovu jedinicu. Jako je zanimljivo, ja bi tu isto osvrnula se na reviziju zdravstvenim ustanovama. Naime, utvrđeno je da je koncem 2016., da su imale znatne dospjele obveze. U cilju racionalizacije poslovanja pojedine zdravstvene ustanove su poduzimale određene aktivnosti, međutim, poduzete aktivnosti nisu bile dovoljne za znatnije smanjenje obveza. Postupci zajedničke nabave nisu dali očekivane rezultate i financijske uštede, dijelom jer nisu osigurani tehnički preduvjeti za pravodobno i učinkovito provođenje postupka javne nabave. Za robu i usluge koji nisu bili predmet zajedničke nabave dio zdravstvenih ustanova nije proveo propisane postupke javne nabave, nego je nabava obavljena izravno od dobavljača. E sada, ako je dogovoreno da će to raditi ministarstvo, onda to na neki način i ne može biti primjedba koju može otkloniti bolnici. Kad znamo da rashodi i izdaci kod nadziranih zdravstvenih ustanova su gotovo 10% veći od njihovih prihoda, a 85% prihoda bolnice dobivaju upravo od HZZO-a i od toga 80% ide na rashode za plaće, lijekove i medicinski potrošni materijal, onda sigurno da ravnatelji bolnica i njihova upravna vijeća ne mogu sama doprinjeti boljem i kvalitetnijem radu odnosno racionalnijem bez pomoći i ovog HS, a naravno, na prijedlog ministarstva. Meni je bilo samo zanimljivo vidjeti da je npr. 10 bezuvjetnih mišljenja, što znači da bolnice i njihove stručne službe rade sve u skladu sa zakonom, ali unatoč tome ne mogu ostvariti bar, što bi rekli, pozitivnu nulu, nego unatoč svemu tome ostvaruju minus. Evo, svima nama zadatak, posebno resornom ministarstvu da vidi na koji način pomoći da konačno te naše bolnice, od njih se ne očekuje da posluju sa plusem, ali da svaku godinu proizvode sve veći minus, to nam sigurno ne može i ne smije biti interes. Crveni Križ, pak ima najveću razliku između prihoda i rashoda, tako je njima na kraju 2017. ostalo 12,8 milijuna kuna, njihovi prihodi od donacije su za 50% veći u 2017., nego prethodne godine, da li je i to razlog zbog kojeg imaju ovoliki plus, međutim, sigurno ona manja društva koja su također i lošije i slabije stručno ekipirana imali su i nekakve propuste, pa onda sigurno da ne bi smjeli isplaćivati naknade u iznosu većem od ugovorenog ili za Ugovore o djelu ne priložiti dokumentaciju o vremenu, vrsti ili količini obavljenog posla. Kod političkih stranaka, ured je mišljenja da je potrebno propisima urediti elemente međusobnih sporazuma političkih stanaka, kao i načina postupanja u slučaju kad politička stranka ostvari prihode i troškove izborne promidžbe po posebnom računu za financiranje i izborne promidžbe prije zaključenja sporazuma s drugim političkim strankama ili kad samostalno ne prijavi svoju listu za izbore. Upravo iz tih razloga imamo i novi Zakon o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe i referenduma koji će uskoro biti na našim klupama, pa evo, i svima nama apel da sve ove primjedbe koje je dao Ured za državnu reviziju, upravo bude uvršten u taj novi zakon. Kad su u pitanju revizije učinkovitosti, one su pokazale da dodjelu i koristi donacija iz proračuna lokalnih jedinica se donose, a da npr. nije donesen plan raspisivanja javnih poziva i natječaja. Sredstva u 2017. g. koja su nadzirana su preko 60 milijuna kn veća od onih nadziranih u 2016. sada ne znam, možda su u pitanju veće jedinice lokalne samouprave ili se zaista radi ukupno bi se radilo o višim iznosima. Međutim, vidimo da najviše sredstava odlazi za sport, tako da gradovi preko 66% sredstava za donacije, izdvajaju za sport kao i županije, koje nešto manje, ali opet najviše za te iste namjene. Kod kapitalnih ulaganja u osnovne i srednje škole, nabava roba, radova i usluga, provodili su osnivači škole te su pojedine cijene, za istovrsnu nabave bile različite. Nadzor nad provedbom državnih pedagoških standarda ne provide se i nije sastavljeno ukupno godišnje izvješće te podneseno vladi. Zbog različitih uputa ministarstva osnivači na različit način iskazuju podatke o broju građevina, na temelju koji se obračunava iznos decentraliziranih sredstava kapitalnih ulaganja itd. Čini mi se da većina ovih primjedbi, nisu primjedbe koje mogu same osnovne, odnosno, srednje škole riješiti, nego kao što vidimo, više se radi o uputama ministarstva, o nadzoru nad provedbom, državnih pedagoških standarda, koje opet radi ministarstvo, kriterijima za raspored koji treba obaviti ministarstvo, pa evo, vjerujem da će i nakon ovakvih izvješća ministarstvo odraditi svoj dio posla, kako naše osnovne i srednje škole bi radile u skladu sa zakonom. Zanimljivo je vidjeti da npr. kod korištenja vanjskih usluga u trgovačkim dru5tšvima, u vlasništvu RH, i lokalnih jedinica, vizija je obavljena kod 69 subjekata, samo jedno društvo nije koristilo vanjske usluge svrhovito i ekonomično, te su potrebna značajna poboljšanja. Često u ovoj sabornici čujemo kako se vanjske usluge koriste netransparentno, posebno kada su u pitanju ona trgovačka društva u vlasništvu države ili lokalnih jedinica. Vidimo da stvarna situacija nije takva, da svega jedno društvo, od 69 to ne radi onako kako bi trebalo. Nadalje, kod provedbe operativnih programa, konkurentnosti i kohezije 2014.-2020. utvrđeno je da ne dostaje djelatnika, a tu također često čujemo kako se zapošljavaju novi djelatnici, kako nam ne treba novi broj djelatnika, isto tako da su utvrđene poteškoće u zadržavaju djelatnika, koji radom steknu odgovarajuća znanja i iskustva. Revizija je utvrdila i da je u godišnjem planu obveza za 2017. g. da je sve urađeno u skladu sa planom, što također napominjem da u ovoj sabornici često čujemo da je i u 2017. ministarstvo, odnosno, vlada nisu napravili ono što su obećali. Provedba provjere naloga i preporuka i uvid u financijske izvještaje obuhvatilo je 258 subjekata i utvrđeno je da je 448 preporuka nije provedeno, odnosno, 28%. Vjerujem da novi Zakon o Državnom uredu za reviziju, koji precizira kako sve te preporuke odraditi, onda, kakve su sankcije, da će pomoći i da se neće dogoditi da npr. članovi predstavničkih tijela lokalnih jedinica, nisu proveli čak 83% naloga. Ono što tu također treba reći, da od 1341 preporuke, kaže da čak 42 nisu primjenjive. Pretpostavljam da se upravo radi upravo o onome o čemu sam govorila do sada, da nije rukovodstvo bolnice odgovor ako je nešto trebalo odraditi ministarstvo, kao ni ravnatelj osnovne, odnosno, srednje, škole ako je to trebao osnivač ili više istanca. Za izražavanje mišljenja odlučujući ulogu je imao i prag značajnosti, dobro je što su sva predložena mišljenja, kao i izvješća o obavljanoj reviziji provjeravaju se na više razina imaju više stupnjeva kontrole. I zbog svega ovog, kao i donošenog strateškog plana za 2018. i 2022. u kojoj su navedene smjernice za rad i unapređenje rada, te akcijski plan u kojoj detaljno razrađene su utvrđene aktivnosti, rokovi i osobe odgovorne za njihovu provedbu, te određeni pokazatelji rezultata provedbe, Klub HDZ-a, ovo izvješće ocjenjuje izuzetno kvalitetno i održati će ovo izvješće za 2018. g. Hvala.
Hvala vam. Ja molim da pozdravimo članice i članove udruge roditelja poginulih branitelja Domovinskog rata iz Slatine koji su nam se pridružili, dobrodošli. … [[Pljesak.]] Sljedeći ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSSL-a i HDSSB-a, je kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Državni revizore, državni tajnik je otišao. Naš Klub će podržati izvješće Državne revizije, jer i u onome što je predočeno saborskim zastupnicima i ono što se već iz prethodnih rasprava vidi, vidi se da je Državna revizija dobro planirana, da je odrađen kompletan plan i da u tom dijelu ne bi trebalo biti zamjerke. Državnu reviziju, treba možda doživljavati ne na način tijela koje sankcionira i tijela koje traži greške da bi kaznilo, nego tijelo koje služi da pomogne onima k9ji su predmet kontrole u Državnoj reviziji. Ono što me malo ovdje neću reći smeta, nego što bode malo u oči, je jedan podatak koji sam izvukao a vezano na kontrolu lokalnih samouprava, jedinice lokalne samouprave. Dakle, znamo da mandat u lokalnoj samoupravi traje 4 g. Analizirao sam i usporedio unazad 3 g. dakle, koliko je bilo revizija u općinama, u gradovima, županije su u principu sve obuhvaćene barem jedanput u mandatu ali općine i gradove ne. Dakle u 4 godine po ovoj dinamici u prosjeku se može obuhvatiti 108 gradova državnom revizijom. Od 127, znači 19 gradova u principu mogu po prosjeku kojim revizija radi proći da nisu uopće obuhvaćeni u jednom mandatu revizijom. To se čak i može uhvatiti da tako kažem planiranjem revizije i vjerojatno to i revizija i radi na taj način. No općine sa ovim potencijalima kadrovskim koje revizija ima sa mogućnostima koje ima, realno gledajući po ovoj dinamici nemoguće je obuhvatiti. Ako je prosjek, ako se za 4 godine, po prosjeku po od 3 godine može obuhvatiti ukupno 164 općine, 254 općine praktički ostaju izvan dometa državne revizije za cijeli mandat. I to je nešto što je realno gledajući nemoguće sa potencijalima i ljudskim kapacitetima koje revizija ima, dakle apsolutno nemoguće uloviti. Zašto ovo apostrofiram i napominjem? Dakle radi se o manjim jedinicama lokalne samouprave koje nemaju dovoljne kadrovske potencijale same po sebi da bi mogle onako što kvalitetnije i bolje, što manje kršeći zakone raditi. I ako im još revizija ne uspije sugerirat, skrenuti pozornost, uočiti nedostatke i nepravilnosti, može se dogoditi da odu u krivom pravcu, da kasnije u krajnjem slučaju netko možda i strada pred zakonom a nije čak često puta bilo niti namjere. Mislim da bi trebalo stvarno vrlo ozbiljno razmotriti mogućnosti pojačavanja i financijskog i kadrovskog, državne revizije kako bi ona mogla znatno jače raditi na terenu i na neki način kontrolirati ali i pomagati dakle prvenstveno tim lokalnim samoupravama da ne govorim sad o svim onim ustanovama, trgovačkim društvima koje su u vlasništvu istih. Jer ako gledamo ove podatke može se dogoditi da netko 4 godine bude načelnik ili gradonačelnik, da mu revizija uopće ne dođe, mandat prođe, revizija dođe možda za nekih 5, 6 godina, uoči nedostatke tih ljudi koji su bili tamo u to vrijeme, koji su možda napravili neke nepravilnosti više realno nema, više realno nema. Poseban problem se još uvijek pojavljuje u onom drugom dijelu kada prođu lokalni izbori, dolazi niz novih ljudi, ljudi koji možda nikada nisu ni bili u nekom sustavu lokalne samouprave ili neke javne uprave uopće. Sigurno je da su podložni rađenju grešaka, pogotovo znate kako to ide u lokalnim samoupravama, netko osvoji izbore i misli da je ustvari dobio mogućnost da radi što hoće, pogotovo u ovom dijelu kada imamo neposredne izbore. Ovo nije nikakva kritika, ovo nije nikakvi attack na lokalnu samoupravu. Dakle ja samo apostrofiram probleme koji su mogući i koje bi trebalo na neki način spriječiti. Mislim da bi bilo nužno praktički, negdje barem u polovici mandata obići takve lokalne samouprave, ukazati na neke pogreške, nepravilnosti, usmjeriti ih u pravom pravcu da ljudi mogu dalje se kretati normalno. I dugo sam bio čelnik lokalne samouprave i svaki put kad je došla državna revizija uvijek se je nešto pronašlo što treba popravljati. I iz godine u godinu se je to popravljalo, dotjerivalo do neke razine normalnog i bolje. I upravo na taj način gledam državnu reviziju. Evo uz ove sugestije i ove podatke koje ja vjerujem da su točni, ja sam išao ovako računati i jasno mi je da vi to ne možete stići napraviti, da ste jednostavno kadrovski preslabi, da ste financijski preslabi i da nam ostaje visjeti u zraku dosta prostora koji nije pokriven i koji je na neki način izložen mogućim nepravilnosti, ali kažem da li namjernim ili nenamjernim, nepravilnost je nepravilnost u krajnjem slučaju. Evo, uz ovih nekoliko sugestija, ponavljam Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržava izvješće Državne revizije.
Hvala. Sljedeći je kolega Davor Vlaović ispred Klub zastupnika HSS-a. Izvolite kolega Vlaović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege, predstavnici Ureda državne revizije, sve skupa pozdravljam u ime kluba HSS-a. I moram u startu reći da je Ured državne revizije i ovo izvješće dobar alat Vladi RH pa i svima nama da vidimo kako se troši javni novac jer u ovom izvješću je uvijek dobro navedeno svi glavni problemi kada je riječ o financijskim pokazateljima, kada je riječ o poslovanju državnih tijela jedinica lokalne i regionalne samouprave, kako su usklađeni i kako provode zakone. A s druge strane nama treba biti i alat, ne samo nama ovdje u Saboru nego i Vladi da vidi gdje su glavni problemi i koje zakone treba mijenjati i koje službe i druga državna tijela treba unaprijediti da bi imali jedan sustav kakvog želimo izgraditi. Kakav je to sustav vidimo iz niza godina prateći ova izvješća daje državna revizija dobro radila svoj posao, da su u strategiji razvoja ove službe i akcijskom planu dobro detektirani problemi i u kojem pravcu treba djelovati, da službu treba kadrovski ojačati, da financijski treba ojačati, da operativno bude djelotvorna, da se ujednače kriteriji po ispostavama i da bude u funkciji daljnjeg zakonitog poslovanja i javnog trošenja novca. Mene je u onim financijskim pokazateljima koje smo dobili, ovako zabrinula ako već želimo razvijati ovu službu, onda mi je nelogično da u plan za 2018. stavimo da će ovaj Ured Državne revizije imati na raspolaganju 58,69 milijuna kuna a da se utroši svega 54 milijuna kuna. Zašto nisu utrošena sredstva, čak štoviše, ja sam ovdje već i govorio da treba i povećati sredstva za Državnu reviziju da bi se upravo mogao pratiti razvoj ove službe, provoditi strategija akcijski plan koji smo si zadali kad smo usvojili ove dokumente i dobro je da je plan za 2019. 60,8 milijuna kuna što govori da se stvarno želi izdvojiti više sredstava d se uposlenima omogući napredovanje u službi, da se omogući njima edukacija a ono što je ključno, da im se omogući i povećanje osobnih dohodaka jer jedino na taj način kad imate adekvatno nagrađene službenike, možete očekivati da kvalitetno i odrade svoj posao i evo, apeliram da se onda kao i 60 milijuna kuna, 60,8 utroši u 2019. odnosno ako bude mogućnosti da se i povećaju ukoliko se ukažu potrebe. Dalje što treba reći da smo mi uvijek ova izvješća hvalili pa ću podsjetiti kako smo hvalili izvješća bivše glavne državne revizorice gđe. Krasić jer se ovdje i u javnosti pljeskalo kako je ona ukazala na probleme u provedbi zakona, konkretno privatizaciji a poslije se evo pokazalo da smo uzalud pljeskali odnosno da je to bilo samo vrh sante leda, da je ona kočarila po površini a da su glavne ribe ostale negdje na dnu jer nitko pod tim postupcima nije osuđen, doduše još se neki postupci pred državnim tijelima i sudovima vode ali nitko nije osuđen i ono što je najvažnije za nas, za građen, za porezne obveznike, jedna kuna ili bar koliko ja imam informacija, nije vraćena u državni proračun. Zato sam i pitao i replici gospodinu jutros da ured tih 35 postupaka koje imao, ovo tijelo suradnje sa drugim državnim pravosudnim tijelima, koji su to postupci, da li su tu među njima i oni koji su već dosad imali poslovanje protivno zakonu i da li su ti postupci negdje pri kraju, je li itko osuđen. Slažem se da Državna revizija nema te podatke ali bilo bi dobro da mi kao saborski zastupnici dobijemo i ja ću osobno uputiti pismo, tražiti tko su to protiv kojih se vode postupci, da li je već protiv njih vođen postupak i da li je itko osuđen obzirom na utvrđene nepravilnosti u poslovanju i trošenju javnoga novca. Također je ovdje bitno za istaknuti da mi moramo mijenjati nekakve zakone, gdje utvrđujemo gdje je Državna revizija utvrdila česte nepravilnosti, spominjana je ovdje već problematika i dalje javne nabave jer je činjenica na terenu da pogotovo u javnim poduzećima pa i u jedinicama lokalne i regionalne samouprave, veliki dio javne nabave se pokuša podvesti pod onu male financijske vrijednosti pa ide direktnim dogovorom bez transparentnog javnog natječaja i obično to onda bude bar je to dobro da dobiju domaći obrti i poduzeća iz tog domicilnog kraja i na taj način se čuvaju radna mjesta, treba to pozdraviti jer je to je jedini alat gdje može općinski načelnik pomoći nekom svom obrtniku ali je pitanje da li je to u skladu sa zakonom, da li je moralno prema drugim poduzetnicima i da li je to transparentno trošenje javnog novca. I mislim da u tom djelu mi moramo još zakone o javnoj nabavi dorađivati a pogotovo što vidimo i kod zdravstvenih ustanova da je veliki broj zdravstvenih ustanova, bolnica dobilo uvjetna mišljenja, čak 39 njih. Ja sam ovdje već govorio u sabornici da sanacija zdravstvenih ustanova nije dovršena, da je taj teret ostao, kod većina bolnica nisu izmireni dugovi a teret se prebacuje na osnivače, na županije i gradove i činjenica da oni iz svojih fiskalnih kapaciteta ne mogu podnijeti taj teret niti bolnice mogu iz svog redovitog poslovanja dok imaju dnevne limite kakve imaju, sanirati te dugove. Preko 100 milijuna kuna bolnica Brod i Nova Gradiška kao primjer sigurno ne mogu iz poslovanja toliko uštediti da bi latili sva dugovanja prema dobavljačima i postoji realna opasnost da bilo tko i od dobavljača krene s ovrhom ako ne bude se mogao naplatiti sa žiro računa tih ustanova, osnivač će morat podmiriti a znamo da županije pogotovo spomenuta Brodsko-posavska i druge slavonske nemaju tolike fiskalne kapacitete da to tolike obveze mogu podmiriti pogotovo ako KB Osijek, već je spomenuta ovdje, preko 300 milijuna kuna mislim da ni Osječka županija to ne može podnijeti. Stoga mi moramo naći modele i zato je ovaj izvještaj isto dobar da resorno ministarstvo zdravstvo i nadležno Ministarstvo financija pronađu modele kako sanirati te dugove da ne dovedemo u problem i zdravstveni sustav ali i regionalnu samoupravu koja je kao osnivač sudužnik. Također bih ovdje spomenuo da dobar dio ministarstva u izvješću je spomenut da ga ne radi uvijek u skladu sa zakonom, pogotovo kad je riječ o također javnoj nabavi i kad je o riječ o trošenju javnog novca, spomenuto je i Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo turizma a nas ih HSS-a posebno zanima Ministarstvo poljoprivrede i pitao sam već a ponovit ću pitanje, da li je u prošloj godini kroz nalaz revizije uočeno ono što je povjerenik Europske komisije za poljoprivredu, g. Hogan naveo, da se u izvještajima navodi da je isplaćeno manje 126 milijuna eura našim poljoprivrednim proizvođačima nego što je to ministar Tolušić u svojim izvještajima navodio. Kako je to moguće, je li revizija utvrdila te podatke, hoće li netko oko toga ozbiljnu raspravu povesti i da li će netko za to odgovarati jer vidimo da nam poljoprivredna proizvodnja je u padu, da imamo skoro 10% manju proizvodnju u govedarstvu, da je u svinjogojstvu da je pad kod većine ratarskih kultura i da je općenito poljoprivreda i naša obiteljska poljoprivredno gospodarstvo u velikim problemima i umjesto da mi iz nacionalne komponente još isplaćujemo dio direktnih plaćanja, mi taj dio ne isplaćujemo, a i ovaj dio što dolazi iz EU komisije kroz provođenje zajedničke poljoprivredne politike, g. ... [[Govornik se ne razumije.]] tvrdi da je 126 milijuna eura manje isplaćeno. Pa evo, volio bih da se to raspravi i utvrdi da li je tome tako i ono što smo mi ovdje govorili, a opet je jednim dijelom, odnosno skoro 43% ukupnih šteta od elementarnih nepogoda je upravo iz poljoprivrede i kroz poljoprivredu prijavljeno gdje je od nekih 450 milijuna kn, koliko su ukupno prijavljene štete, Ministarstvo financija odobrilo za isplatu 19,5 milijuna kuna, i od toga je i tu su prijave iz 13 županija. A Virovitičko-podravskoj županiji je isplaćeno 11,083 milijuna kuna. Više Virovitičko-podravskoj nego 12 županija zajedno. Po kojim to kriterijima? Koje su to kulture stradale? Koji poljoprivredni proizvođači, da su stvarno toliko pretrpjeli štete i da im je trebalo toliko nadoknaditi, a da recimo, u Brodsko-posavskoj, Osječko-baranjskoj ili Vukovarsko-srijemskoj, nisu takove štete i da su dobili naši poljoprivredni proizvođači negdje od 3-4% od ukupno prijavljenih šteta i praktički, ono što sam rekao, odbija ih se od mogućnosti i želje da prijave štetu i da su s razlogom nezadovoljni jer im se obećavalo da će biti nadoknađena ta šteta, od elementarnih nepogoda, a nažalost se to ne događa i jednostavno i taj je zakon očito da moramo mijenjati i taj pristup. Slažem se da trebaju oni osiguravati svoje usjeve i nasade, ali onda treba voditi i brigu da osiguravajuće kuće te police i te iznose ne dižu u nebo jer činjenica da je u međuvremenu porastao i broj onih koji osiguravaju, ali su i porasle cijene polica osiguranja što evo, samo govori o tome da jasni novac opet ne trošimo transparentno i ne trošimo učinkovito. Vezano uz ulaganja u kapitalna, mi imamo niz projekata koji će sigurno dići konkurentnost hrvatskog gospodarstva i stvoriti pretpostavke za razvoj gospodarstva, međutim ono što je ovih dana u svim medijima prisutno, a to je da je dosad preko 31 milijardu kuna uloženo u brodogradnju u Hrvatskoj i da dan danas, još uvijek nemamo rješenje za Uljanik i 3. Maj. Da dan danas, skoro 2000 tamo zaposlenih nije dobilo plaću i da zbog toga što se Vlada i resorno ministarstvo ne usudi donijeti odluku da li će stečaj ili će ići u preustroj ili restrukturiranje. Ti ljudi jednostavno ne znaju, što sutra. Jednostavno, takav pristup nečinjenja, nedonošenja odluke nije pravi gospodarski pristup, nije transparentno trošenje novca, nije učinkovito trošenje novca, a s druge strane, pitanje je gdje je do sada uloženo tih 31 milijardu kuna. Da li je sve potrošeno namjenski ili je nenamjenski i da li je itko za to odgovarao ili hoće li itko za to odgovarati. Pa ja evo pitam sve nas, što mislite da je 31 milijardu kuna uloženo u Đuro Đaković u Slavonskom Brodu, u Vupik u Vukovaru ili u neku tvrtku u Vinkovcima. Koliko bi to bilo radnih mjesta u Slavoniji? A samo iz Đure Đakovića, zato ga i spominjem, je preko 10 tisuća ljudi otišlo, ostalo bez radnih mjesta, bez posla i nitko nije reagirao. Pa evo, krajnje je vrijeme da reagiramo, da se donese odluka vezano za Uljanik, da konačno ti ljudi dobiju plaću, da znaju gdje su, a s druge strane, tražimo da i kroz institut državne revizije i njihovog nalaza, a i kroz druga državna tijela se utvrdi kako su trošena ta sredstva, tko je davao jamstva, tko je kontrolirao kako se troše ta sredstva i je li itko kontrolirao? Ispada da nitko nije kontrolirao, da nikog nije briga i očito da nam ne trebaju radna mjesta u Hrvatskoj. Očito da želimo da svi budemo negdje izvan Hrvatske. E, eto nije dobro i moramo mijenjati taj pristup i mora konačno Vlada donositi odluke i ne može se skrivati iza nekih drugih tijela ili nekih drugih investitora jer na Vladi i resornom ministarstvu je da donese odluku, a evo, ovaj nalaz, izvješće o radu Državnog ureda za reviziju ćemo mi prihvatiti jer je on sam po sebi dovoljno daje argumenata za ovo što sam govorio i da dovoljno daje argumenata da kažemo da Vlada ne radi svoj posao i da se pod hitno mora mijenjati pristup i način rada Vlade RH. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći u ime Kluba zastupnika Stanke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani glavni državni revizore sa suradnicama, kolegice i kolege. Pročitao sam, normalno, ovo izvješće i došao sam do ovih ocjena matičnog Odbora za financije Sabora koji je u odnosu na ovo izvješće dao ocjenu prosječnu korisnosti 4.22, kvalitete 4.28, a sami subjekti revizije prosječnu ocjenu 4.81. Znači odlično. Po ovim ocjenama možemo odmah dignuti ruke, prihvaćamo ovo izvješće. Međutim, ja shvaćam da ovo izvješće nije samo tehničke prirode. Ovo izvješće najmanje govori o državnoj reviziji. Govori o korisnicima sredstava poreznih obveznika RH. I mene uistinu zabrinjava da predstavnika Vlade ovdje nema. Jer htio sam čuti kao saborski zastupnik što Vlada, uz to što je predložila da prihvatimo ovo izvješće želi i hoće poduzeti u realizaciji da se ovo ne ponavlja? Primjerice sada, evo, kod operativnih programa konkurentnosti i kohezije 2014.-2020. neću čitati cifre, ali revizija kaže, u usporedbi sa 15 država članica EU, RH, koristi sredstva ispod prosijeku, odnosno, prema podacima o ugovorenima sredstvima je u trećoj kategoriji korisnica, a prema podacima o odobrenim sredstvima, u posljednjoj četvoroj kategoriji, odnosno, među najmanje uspješnim korisnicima. Normalno, odnosi se na promatrano razdoblje. Na temeljom revizijom utvrđenih činjenica, ocijenjeno je da je provedba operativnog programa konkurentnosti i kohezija 2014.-2020. do konca 2017. djelomično učinkovita, te su potrebna znatna poboljšanja. Dakle, Državna revizija, može samo konstatirati stanje. Ali ne može ništa napraviti da se to stanje poboljša, ništa. E sada mene zanima, tko je dužan predložiti i kako će se i kada to stanje promijeniti. To je pitanje, to je svrha izvješća. Dakle, nije samo tehničko pitanje da dignemo ruku, državni ured za reviziju, izvršio svoj zadatak, podnio izvješće stvar gotova i na tome obično, u mnogim situacijama i završava. I to je cijeli problem i to je cijeli problem. Prošle godine smo razgovarali, također o izvješću, ocjene isto izvrsne, odlične, usvajamo izvješća, ali rezultate, u krajnjoj liniji, slabo vidimo. Recimo samo jedan od rezultata, dostavlja se izvješće Državnom odvjetništvu, nismo vidjeli reakciju državnog odvjetništva, to ne zna ni Državna revizija, ja bar tako mislim. Nemate ni informaciju, da li je Državno odvjetništvo poduzelo bilo kakvu radnju i to je problem. I zato nam se ponavlja stalno ovo, sada smo donijeli novi Zakon o Državno uredu za reviziju, ja se nadam da s obzirom na ovu obvezu, donošenja programa provedbe naloga itd. pa i onih kaznenih odredbi, da će se stanje barem u tom dijelu promijeniti, u odnosu na državnu reviziju. A i ovo drugo, trebali bi od vlade, ministarstava, pravosudnih tijela, lokalnih jedinica lokalne i područne samouprave, zapravo na temelju ovog izvješća poslovati normalno, poslovati normalno. Ono što se odnosi na sami Ured državne revizije, kako ga ja shvaćam, to je ajde da kažem, plan prihoda i rashoda i ja sam protiv toga i ne bi vas uopće pohvalio što ste uštedili 5 milijuna kn, bilo bi bilje da ste dali u usavršavanje, obrazovanje djelatnika. Za mene to ta ušteda nije ništa posebno. Međutim, ono što mene zabrinjava, to je samo da nađem, ispričavam se zaposlenici, to je glava 9. ja sigurno neću od vas tražiti, poštovani glavni državni revizore da mi govorite o plaćama zaposlenika, ali u odnosu na strukturu, u odnosu na starosnu strukturu, dakle u obrazovnu i starosnu strukturu, izražavam bojazan, vrlo otvoreno, a na vama je da to sa vladom ili ne znam više s kim riješite, da vi neće moći kadrovski obnoviti reviziju. Nećete moći, to je moja bojazan. Je li to do visine plaće, je li to zbog kalkulacije, vjerojatno je plaća u pitanju, vjerojatno, ali vi nemate, vi nemate 40 ovlaštenih državnih revizora, to vam fali u vašem izvješću i zato ne možete ni stići, ovo što kolega Hrg govori u sve jedinice lokalne samouprave i područne, ne možete, nemate ljudi. Prema tome, prema ovim podacima, gledajte, imate po dobnoj strukturi, 60 i više godina, 16,3 od 50-59 g. 33% od 40-49 godina, 24,7% i ajde sada kažemo da je to ispod 40, da je to pomladak, koji bi trebao nositi, sutra Državnu reviziju, tih je malo. Tih je malo. I tako da mislim da ćete nešto morati poduzeti u tom smislu, ne vi, nego i vlada, normalno, stvarno vi ste ustavna kategorija. Vi ste ustavna kategorija, institucija, koja ima ustavnu kategoriju, morate o tome voditi računa, jer nam je prosječna starost, nažalost, 47,7 godina. To jesu zrele godine, ali to je prosjek, to je prosjek, da se dame ne uvrijede, normalno, ne govorim o vašim godinama. A 148 zaposlenika ili skoro 50% ima više od 50 godina ili više. To je ja kroz to vidim problem, Državnog ureda za reviziju sutra. Uz sva poboljšanja, koja mi možemo u poslovanju postići, po vašim nalozima, uputama i primjedbama, netko ih mora i pratiti, a može ih pratiti samo ovlašteni državni revizor. I treća stvar na koju sam vam htio skrenuti pozornost, u odnosu na Državni ured za reviziju, to su troškovi usavršavanja, obrazovanja, ako se ne varam, ne mogu sada to momentalno, naći, negdje oko 300 kn po osobi, čini mi se po izvješću, to je oprostite, sramotno malo, to je sramotno malo, a imate uštedu od 5 milijuna kuna, to ide na vaš teret da se ne ljutite. Ovaj dobro ja razumijem se u razdjele proračuna, sve mi je jasno, ali to je uistinu ako želimo državne revizore koji su obrazovani, ne samo s iskustvom nego stalnim usavršavanjem onda su ta sredstva jako mala. No u svakom slučaju, klub će u svakom slučaju prihvatit ovo izvješće smatrajući da to nije samo tehničko pitanje nego da bi Vlada i ostale institucije trebale postupiti u skladu s ovim izvješćem. Hvala vam lijepo.
Slijedeći u ime Kluba nezavisnih zastupnika je kolega Tomislav Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni revizore sa suradnicima, točnije suradnicama, kolegice i kolege nastojat ću u kratkoj raspravi reći što mislim da je bitno, a vezano uz Izvješće o radu Državne revizije za 2018. godinu. Dobro je što je to 2018. evo prilika nekad u pravilu razgovaramo o 2017. jel, kad govorimo o izvješćima. Dakle, ovo izvješće je ako ga možemo tako slikovito nazvati krovno izvješće jer ono u sebi obuhvaća sva ona izvješća koja smo, nekad smo već imali prilike raspravljati o nekima u saboru, a neka će valjda doći u raspravu koliko sam primijetio. Nije bilo, barem ja nisam, ja se ne sjećam slučaja da je ovdje došlo izvješće, a da većina ili gotovo svi zastupnici nisu pohvalili ta izvješća i riječ je o jednoj instituciji koja radi svoj posao dobro. To ne govorim zato što ste vi sad ovdje nego je u skladu s onim što je prethodnik govorio, dakle uz ograničene kapacitete u ljudskom smislu, uz ograničene visine plaća, uz toliko naglašenu stručnu spremu ljudi koji obavljaju ovaj složeni posao, jer da bi vi nekog kontrolirali po prirodi stvari morate znati više i bolje od njega i u skladu sa svim tim problemima koje svakodnevno imate u svom radu vi odrađujete jedan jako dobar posao i vaš posao je na kraju prikazan u ovom izvješću, on daje i društvu, a prije svega oni koji su odgovorni da vode ovo društvo, korisne pokazatelje što bi trebali napraviti. Međutim, mi u RH imamo jedan drugi problem, mi imamo problem lošeg odnosa prema institucijama, mi ne poštujemo same institucije ove države, a prije svega to mislim i na Vladu. To se očituje ne samo u radu ove Vlade, bilo je tu i prijašnjih vlada u odnosu i prema ovoj instituciji, a to Hrvatski sabor, a onda i prema svim drugim institucijama. Ono što trebam isto naglasiti da kada govorimo o reviziji i Državnom uredu za reviziju o tom poslu koji bavi, Državni ured za reviziju je stručno tijelo, ono ne daje nikakve političke ocjene, ono nije ni u jednom dijelu niti može biti politizirano. Međutim, onaj koji daje političke ocjene je, su pripadnici izvršne vlasti i ako im se to ne sviđa oni su u stanju i ovakve stručne stvari proglasiti kao političkim progonom ili nečim što uzurpira njihove bogom dane ovlasti. Pa tako možemo vidjeti da u nalazu revizije kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave, pa čak i o državnom proračunu, o ministarstvima, vidimo da postoje znatna odstupanja i često se spominje pojam javne nabave, a tu je glavnina ili da kažem težina propusta jer kroz javnu nabavu u RH prolazi 40 milijardi kuna i onda svaki postotak koji odlazi u krivom smjeru je loš za RH. Rečeno je već dakle izuzetno stručni ljudi, slabo plaćeni i mali broj njih, a po mom mišljenju u RH bi mogli jačati dvije institucije, to je Porezna uprava i dakle sve ono što Porezna uprava nadzire, prije svega tijek novca od poreznih obveznika prema proračunu, to je jedan smjer i državnu reviziju koja kontrolira ovaj drugi smjer odlazak novca od proračuna prema korisnicima i čak ni tu ne staje posao, nego i od korisnika prema, prema dalje korisnika proračuna. A vidimo u izvješću da revizija čak u ovom ograničenom dijelu kontrolira i ovaj povratak novca u proračun, tako da porezna, pardon, tako da državna revizija ima doista jedan široki opseg posla, jer u svojim izvješćima redovito i naglašavaju kako nisu iskorištene sve mogućnosti da bi se naplatila potraživanja koja su, koja trebaju puniti javni proračune. Dakle, državna revizija odrađuje svoj posao, ali je problem na tome da oni koji bi trebali te preporuke ili te savjete državne revizije koristiti oni se toga ne drže. I s tim u vezi meni je članak 10. zakona ovdje koji smo ovdje u Hrvatskom saboru usvojili problematičan. U jednom odgovoru na repliku državni revizor je i to pojasni zastupniku. Članak 10. kaže, Državni ured za reviziju nije nadležan za davanje uputa i mišljenja subjektu revizije u vezi s obavljanjem poslova iz njegove nadležnosti izvan postupaka revizije. Kad bih imao mogućnost, nažalost nemam je, kad bih imao mogućnost, kad bih mogao utjecati na odluke Vlade onda bi sigurno ovaj članak promijenio u državnu reviziju treba zaposliti više stručnih ljudi upravo iz onih razloga što i prethodni gospodin Varga, Varda govori, nama ljudi odlaze, stručni ljudi nam odlaze, treba ih uposliti jer mi u ovoj državi ako dođete u bilo koju instituciju pitati, posebno poduzetnici, što moraju učiniti ili što bi trebali napraviti da njihov posao može krenuti dobro, uglavnom će dobiti od 10 odgovora, 9 što ne mogu učiniti samo 1 možda što mogu učiniti. Netko treba poduzetnicima davat savjete, a mislim da državna revizija upravo ono mjesto gdje mogu dobiti pouzdane informacije o tome što je nužno da bi poslovali u skladu sa zakonom. Ne govorim, naravno sad ovaj, ovaj, ovaj pojam ja širim, nije posao samo državne revizije to je i posao općenito revizije, ali mislim da se jedna takva institucija može izgraditi da nam se ne događa da sad Državni inspektorat koji ponovno oformljujemo, koji će bit opet jedan ogroman državni aparat koji služi prije svega, iako je izmjenama zakona je to malo ublaženo, služi prije svega represiji, nije dobar, to bi mogle, evo, institucije poput Državne revizije, to bolje radit jer nam se događa da poduzetnik koji nije naplatio cijenu fotokopiranja jednog dokumenta 0,50 kn da mu piše da podriva pravni sustav i financijski sustav RH, to piše u nalazu državnog inspektora. Takve stvari ne treba radit poduzetnicima jer treba uvijek naći mjeru između onoga što želimo postići i onoga na koji način to želimo postići. Važan dio ovog izvješća, a imali smo i posebno izvješće o kome smo raspravljali, to je ono što nas sve treba zabrinjavati, to je povlačenje sredstava iz fondova EU, tu Državna revizija s pravom upozorava kako niti oni projekti koji su započeti zapravo nisu dobro pripremljeni, pa se i oni u njih, za njih se planira odgoda početka provedbe i čak se spominje ona zadnja godina od 2023. za realizaciju projekata, a ono što je posebno zabrinjavajuće da je ostalo za odobriti troškova u iznosu od 93,2%, te krajnjim korisnicima platiti 7,5 milijardi EUR-a ili 93,8% raspoloživih sredstava. U usporedbi s 15 država članica EU, RH koristi sredstva ispod prosjeka odnosno prema podacima o ugovorenim sredstvima i u trećoj kategoriji korisnica, a prema podacima odobreno je sredstvima u posljednjoj četvrtoj kategoriji. RH ima 555 ili 556 jedinica lokalne samouprave, njih naravno, Državni ured za reviziju u ovakvom opsegu ne može obuhvatiti svake godine i ovo što obuhvati i na tome im treba čestitati, sve te jedinice lokalne samouprave treba, ako se već nema, ako je ministar rekao Kuščević da će tek od idućem mandatu biti reforma teritorijalnog preustroja. Ako se već ne želi ništa reformirati na taj način, onda se makar treba staviti u funkciju i bilo bi dobro, evo, za lokalne izbore da predizborni program bude nalaz Državne revizije. Hvala.
Hvala i vama. Pozdravimo i učenice i učenike Gimnazije strukovne škole Juraj Dobrila iz Pazina i njihove nastavnike. Dobro došli! … [[Pljesak]] Možemo dalje nastaviti, dakle, sa raspravama u ime kluba zastupnika, slijedeći u ime Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e, kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite kolega Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, danas imamo godišnje izvješće Državnog ureda za reviziju i otkad sam ovdje od 2016.g. slušam redovito ta izvješća i uglavnom je sve puno pohvala, da, sjajna detekcija problema, sjajno češljanje papira, financijskih izvještaja, međutim, na kraju svega toga, ne mogu se oteti dojmu da se sve svodi na onu staru uzalud vam trud svirači, da, definitivno Državna revizija je jedna od boljih hrvatskih institucija, ako ne i najbolja hrvatska institucija u stručnosti obavljanja svoga posla, međutim, što nakon toga, što nakon toga? Bilo je cijeli niz slučajeva gdje je Državna revizija detektirala točno gdje su problemi, međutim, druge institucije koje su se trebale nadovezati na te nalaze, nisu napravile do današnjeg dana apsolutno ništa, pa bi se htio nadovezati na jedno takvo izvješće, izvješće se odnosi na reviziju izvršenja državnog proračuna. U tom izvješću od 26 strana, na str. 2. stoji, Državni ured za reviziju skreće pozornost na toč. 3. nalaza u kojem su opisane činjenice u vezi s rashodima za subvencije za restrukturiranje brodogradilišta, to je u uvodu. Sad ako idemo dalje vidjeti što to nije u redu, što to nije u redu sa proračunskim novcem koji je išao za brodogradilišta, dolazimo do str. 19. na kojem je taj dio 3. i tamo stoji da je u Ugovorima o prijenosu dionica navedeno, dakle, da osim kupnje dionica, potrebno je priložiti programe o restrukturiranju brodogradilišta. Prema izvještaju hrvatske brodogradnje Jadranbrod, a to je tijelo koje je ovlašteno da radi reviziju programa restrukturiranja. Prema izvještaju hrvatske brodogradnje Jadranbrod značajna odstupanja od ugovora utvrđenih o realizaciji ugovora o prodaji i prijenosu dionica Brodograđevine i industrije Split d.d. iz Splita, govorimo o Brodosplitu. Navedenom brodogradilištu od 2012. do 2017. u tih 5 godina dana je subvencija za restrukturiranje u iznosu milijardu i 503 milijuna kuna, milijardu i 503 milijuna kuna je država isplatila Brodosplitu. Prema izvještaju Jadranbroda navedeno brodogradilište primljenu potporu ne koristi namjenski, okej, utvrđeno je da novac nije korišten namjenski, g. Debeljak je na sve živo trošio taj novac, samo ne na ono što je bio dogovor, što je propisano i što je ugovoreno, ne ostvaruje unos vlastitog doprinosa troškovima restrukturiranja. Što to znači? To znači da je trebao dati 2,4 milijarde kuna svojeg novca u tu priču, a nije dao ništa i nikome ništa. Dalje, nema dovoljno zaposlenost kapaciteta s poslovima za koje je osigurana financijska konstrukcija, dakle, nema broj zaposlenih koji je ugovoren i nikome ništa, a koji bi osigurali pozitivan financijski rezultat, te odstupao od organizacijskog i kadrovskog restrukturiranja predviđenim programom restrukturiranja i ugovorom i nikome ništa. Nešto u manjoj mjeri je situacija za 3. Maj opisana u poglavlju ispod toga, no, srećom, od nekakvih 842 milijuna kuna koje su trebali dat oni, oni su čak 728. To je nekakvih tako, 80-90% okvirno govoreći, za razliku od .../nerazumljivo/... imamo nulu. ... [[Govornik se ne razumije.]] ali nula. Ogroman disrazmjer, jaz, i to ovako administrativnim stilom pisano, izgleda u izvješću državne revizije koja svake godine, naravno radi reviziju izvršenja državnog proračuna, pa tako i za sve ove godine prije koje sam naveo. I priča se više-manje stalno ponavlja. Onda se navodi dalje. Za odlučivanje o državnim subvencijama za restrukturiranje brodogradilišta, nadležna je EU komisija. A stranka u postupku pred EU komisijom, primarno je RH koja se obvezala na provedbu programa restrukturiranja. Možda se u ovoj zemlji sve shvaća okvirno, paušalno, nekako ćemo se dogovoriti. Ali ono što potpisano, toga bi se trebalo držati. EU komisija je nadležna naložiti RH da od brodogradilišta zatraži povrat dane subvencije u cijelosti ili djelomično ako program restrukturiranja ne bude proveden. A vidjeli smo da nije proveden. I naravno, sljedeći odlomak. Boldano, crna slova, s obzirom na izvještaje Jadranbroda, koji je određen za nadzor i izvještavanje itd., Državni ured za reviziju je mišljenja da postoji rizik, da postoji rizik da EU komisija u skladu sa dodanim programom restrukturiranja i ispunjavanja uvjeta ugovorenih sa EU naloži RH da od brodogradilišta zatraži povrat danih subvencija. Što bi imalo negativne posljedice za gospodarstvo RH. Nije nam dovoljno što su nas jamstva Uljanika polagano bacila u recesiju, nego nam prijeti i ovakva opasnost nad glavom. I onda na kraju, tamo, na samom kraju na 25, 26 stranici stoji. Dakle, u vezi sa ovim svim subvencijama, Ministarstvo gospodarstva je naložilo drugom ministarstvu, Ministarstvu financija da se provede proračunski nadzor brodogradilišta u Splitu i onda oni kažu, da, mi smo to napravili, napravili smo nadzor. Sačinjen je zapisnik kojim nije konstatirano da su sredstva državne potpore korištena nenamjenski. Drugim riječima, Ministarstvo financija je reklo, evo, sve je u redu, Državni ured za reviziju se malo zabunio, ne znaju što govore, ne znaju šta su pročitali, ne znaju to protumačiti. Sve je u redu, idemo dalje business as usual. To je valjda moguće samo u RH. Ja osobno vjerujem nalazu Državnog ureda za reviziju. Vjerovao sam i prije nego što sam otišao u ta brodogradilišta. A posebno sam uvjeren u one nalaze nakon što sam posjedio brodogradilišta. Oni jesu pisani administrativnim stilom, nema puno brojeva, međutim iza njih stoji bolna istina o tome što se je događalo. Pa tako konkretno za taj nesretni Brodosplit, došlo je do ogromnog rasipanja radnika. Kažu mi, svatko tko je mogao negdje ići, otišao je. U većem broju dolaze radnici iz BiH, upitno je u kakvim uvjetima oni rade ili ne rade, s kakvim pravima, jesu li prijavljeni ili ne, to je već nešto za neke druge institucije. Firmi od svega 100 milijuna kuna dan je posao brodogradnje koja se nikada nije time bavila, nema veze s time, i koja bi trebala uložiti, dakle 24 puta više nego što sama vrijedi u sljedećih 5 godina. Od kuda? Niotkuda, zato nije ni dan novac. Trebalo je napraviti po ugovoru 14 brodova u 27 mjeseci iz sektore velike brodogradnje. Nije napravljen niti jedan broj. Nije brod kutija šibica, ne može se to sakriti. Ozbiljne svjetske kompanije čak imaju vlastite registre, World fleet register. Brodovi se mogu naći, ali tih brodova nema. I unatoč tome, što iz godine u godinu, državna revizija je detektirala probleme i pisala vam se godinama, nenamjenski, ne daje novce, nema kadra, ovako, onako. Vlade RH, ministri gospodarstva u Vladi RH, ministri financija u Vladi RH iz tri godine Milanovićeve Vlade, godine Oreškovićeve Vlade i dvije godine Plenkovićeve Vlade u to sve ignorirali, radili su po svoje, i tako, malo po malo, došli smo do abnormalnih rezultata da se hrvatska brodogradnja nalazi blizu točke bez povratka, možda je već i prošla. I što je najgore od svega, ovih dana se upravo Brodosplit, predvođen g. Debeljakom spominje, kao eto, glavni partner i možda spasitelj brodogradilišta Uljanika. Zaboga, ako damo kolegice i kolege, tim i takvim ljudima da preuzmu hrvatsku brodogradnju i od Uljanika, firma koja daleko najbolje stoji od svih hrvatskih brodogradilišta, za par godina imat ćemo stare šarafe i vijke. Pa zar nam se to mora dogoditi da bismo počeli vjerovat ovakvim nalazima? Meni osobno to nije potrebno, meni je dovoljno da pročitam od ljudi kojima vjerujem i da vidim na terenu kakvo je stanje i da vidim i zaključim da je to promašena i pogrešna politika. Mnogo bi se toga moglo reći još o brodogradnji, evo, ne da mi vrijeme. Idem malo i na druge teme vezane uz rad državne revizije. Nedavno smo imali ovdje, dakle, Zakon o državnoj reviziji, koji je donekle mijenjao način rada, prije nego je taj zakon došao uputio sam upit, odnosno zastupničko pitanje glavnom državnom revizoru g. Klešiću o tome na koji način se mijenja status HNB-a promjenom tog zakona. I citirao sam to i čitao ovdje i na toj raspravi i unatoč tome što čl. 54. Ustava kaže, da je Državni ured za reviziju, krovna, glavna institucija za reviziju, da nema druge iznad nje u ovom zakonu, ona je degradirana. Ona je šutnuta na pod, a privatnim revizijama, po izboru g. guvernera je dano da si sami biraju tko će i što će revidirati i u kojoj mjeri, a onda ono što njima ostane, što im se ne sviđa, e to će Državni ured za reviziju. Kao 13. prase, kao zadnja rupa na svirali mi smo na taj način degradirali ove ljude i ovu instituciju. Zato tražim ocjenu ustavnosti. Neka Ustavni sud koji je politički sud, možda smo mi i glavni kritičari toga suda ali nemamo drugog suda. Ja bih osobno nekom jačem sudu, kompetentnijem poslao ali nemam drugi nego ustavni, poslati ćemo dakle na ocjenu ustavnosti je li to u skladu sa Ustavom. Ja osobno po svojem političkom sudu smatram da apsolutno nije. Također, dalje je navedeno da se četvrta glava toga zakona uvodi koja prije nije postojala i koja daje poseban status HNB, dakle svi ostali subjekti revizije koji su i pobrojani u ovom prijedlogu danas imaju, rade po jednim pravilima, samo HNB radi po drugim pravilima. Odnosno, svi subjekti imaju obvezu očitovanja dok HNB ima pravo a ne obavezu. HNB nije obavezan sastavljati prijedlog plana provedbe naloga i preporuka dok svi drugi subjekti revizije tu obavezu imaju. I treće, HNB nije obavezan provesti te naloge i preporuke na koje je dakle postavljen prigovor dok svi drugi subjekti revizije to moraju učiniti a ako to nije učinjeno slijede sankcije. Prema tome, hvala vam, svim članovima državne revizije na trudu i radu i što nam dostavljate ovakva izvješća. I onda dođe ovakva rasprava i onda redovito slušamo hvale, sve super, ovako, onako, a zapravo što se dešava jedno ignoriranje, ponižavanje, degradiranje, meni je to osobno neprihvatljivo i neshvatljivo. Imate izvješća također Državnog ureda za reviziju iz vremena Milanovićeve Vlade kada je privatizirana Croatia osiguranje. Pročitajte što je tamo rekla državna revizija o toj privatizaciji. Do dana današnjega gdje joj je DORH, gdje joj je Povjerenstvo za sukob interesa? Bilo tko? Nema druge epizode, samo prva. Prema tome, nemojte biti licemjerni i ovdje hvaliti nalaze i cjelokupni rad a onda kada treba napraviti nešto po tim nalazima onda ih se odričete, onda šaljete kojekakve svoje komisije koje donesu skroz suprotne zaključke. To je poniženje ovih ljudi i njihovog rada, njihovog cjeloživotnog iskustva i njihove institucije. Ja sam to ovdje danas morao reći. Hvala vam.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a. Nema ga. Time smo završili sa raspravama. Evo nismo, ušao je u zadnji trenutak. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče …/Govornik se isključio pa naknadno uključio./… puta i više stvari prošli, govorili o značaju, utjecaju, ja bih samo kratko se osvrnuo na neke podatke o usklađenosti znači u 2018. godini, dakle mi imamo zapravo ono što bih volio samo razjasniti, vrlo kratko 3 segmenta koja gledamo. Znači prije svega, evo samo točno, da ne bi redoslijed pobrkao, dakle financijskom revizijom, revizijom učinkovitosti i revizijom usklađenosti. Mislim da financijska revizija prije svega govori da li su svi financijski izvještaji dakle u važnijim odrednicama sa propisanom, okvirima financijskog izvještavanja, dakle to je ono možda što je najzvučnije i najbitnije kako se novac troši, na koji način, da li je legalan, da li je zakonit i na koji način se upravlja sa novcem svih nas, ovdje govorimo prije svega o određenim proračunskim sredstvima. Revizija učinkovitosti i ona se vodi načelima ekonomičnosti, djelotvornosti i svrsishodnosti, znači ima, da li ima tu prostora za poboljšanje, da li su kriteriji, znači ispunjeni i analiziraju se, znači da li upravo ta, da li jedinice lokalne samouprave, državna ili bilo koja ustanova na svoj način je učinkovita u svom radu. I revizija usklađenosti, to je zapravo gdje se gleda usklađenost sa zakonima, dakle svojevrsna revizija zakonitosti, znači da li je u skladu sa mjerodavnim podlogama, odnosno propisima i s kojima se trebaju rukovoditi u svom radu. Sukladno tome se daju 4 mišljenja, bezuvjetno kažu kada je stopa pogreške niža od 2%, u financijskim izvještajima poslovanja, nema bitnijih pogrešaka, uvjetno kada je više od 2% ali pogreške, pojedinačno ili skupno nemaju neki prožimajući stvarni učinak na točnost financijskih izvještaja a u poslovanju u manjoj mjeri nije obavljeno u skladu sa popisima, nepovoljno gdje je stopa pogreška veća, gdje ima puno više učinka i u znatnom dijelu nije obavljeno u skladu sa propisima. Naravno ima i suzdržano gdje nije bilo dovoljno podataka. E sada, kada po ta tri, kategorije, koja izvješća imamo, kada gledamo stvarne podatke, onda dobijemo u tablici da je gotovo 50% svih izvješća uvjetno. Znači svako drugo, po maltene svakim drugim pokazateljima. Kad govorimo o čak financijskim izvještajima za koje su u poslovanju ima financijsko izvješće i izvješće o poslovanju koji se odnose na zdravstvene ustanove, neprofitne organizacije, tu je čak 78% uvjetnih mišljenja, samo su tri nepovoljna a, od 80. A kada govorimo o mišljenjima ovim posebnim kao što sam na početku rekao, zato sam to i govorio o financijskim izvještajima, u kojima su uključeni državni proračun i korisnici lokalne jedinice i političke stranke i nezavisni zastupnici i članovi predstavničkih tijela, onda uvjetno u financijskim izvještajima imamo 41% nešto malo manje od drugih a u usklađenosti poslovanja 50%. Znači praktički kada sve bi to troje zbrajali po tim kriterijima mi gotovo, svako drugo izvješće dobiva uvjetno mišljenje. Što to znači? Upravo ono što sam govorio, dakle određenih propusta ima, koji možda nisu u velikoj mjeri imali učinak na poslovanje ili na financijsko izvješćivanje ili na usklađenost ali tamo su. I onda kada zapravo postavimo glavno pitanje, kada se daju ta mišljenja šta se s njima radi, jer mi smo u prošloj godini odnosno državna revizija je obavio 224 financijske revizije, 104 revizije učinkovitosti, 11 provjera provedbe naloga i preporuka te 223 uvida u financijske izvještaje i dalo je 35 tih svojih mišljenja na daljnje postupanje DORH-u i policiji. Dakle, ja se ispričavam nisam vidio s lijeva da, da pozdravim i glavnog državnog revizora. Dakle, nije to neki veliki broj ali sigurno da ono što mene brine je kako naši čelnici malo olako to shvaćaju. Dakle, mora se znati da utvrđene nepravilnosti iz revizije sigurno koje su nađene moraju se proslijediti, dakle iko po zakonu svakako sazna da za počinjenje nekog kaznenog ili bilo kakvog drugog prekršaja mora to prijaviti nadležnom organu. Dakle, ovdje je 30 i kolko sam reko, 30 i 5 predmeta upravo to proslijeđeno, vidjet ćemo kakav će epilog biti, da li će to biti elemenata za kaznenu odgovornost ili ne ili bilo koju drugu. Ali sigurno da nekako uvriježeno onako nije, nemamo tu doslovnu, onako nema taj neki ajmo reći respekt koji bi trebao imati državni ured za reviziju i prema javnosti možda, a pogotovo kod tih čelnika. I da se olako shvaćaju te preporuke, lijepo je dobiti bezuvjetno mišljenje, ono što je dobro iz podataka da recimo nije bilo nepovoljnih usklađenosti poslovanja a samo dvije, kod, u dvije lokalne jedinice samouprave su dobile ocjenu nepovoljan. To je pohvalno, mislim volio bih da nije ni toliko. I sada govorimo o onome što treba, pošto ovdje govorimo o izvješću i o radu i samom ustrojstvenom radu, planu rada same državne revizije sigurno da od 200-tinjak, 299 u poslovniku ako se ja ne varam u prošloj godini, sigurno je pitanje i ljudskih kapaciteta, mogućnosti jer doći u reviziju i poslovanja i financijskog i učinkovitosti i svega ovoga što je navedeno nije lak i jednostavan posao. I mi ako ste vidjeli da je tu otprilike od ovih svih kategorija uključeno 200-tinjak ustanova, a ne moram vam reći koliko imamo samo mi jedinica lokalne regionalne samouprave. Dakle, mi pola njih kad gledamo i ove zdravstvene ustanove i Crveni križ, dakle mi pola njih u jednom godišnjem obradu ne stignu se napraviti. Ja samo ne želim da u tom, naravno plan mora biti realan, mora bit kvalitetan i dobar, ja ne želim da sigurno zbog nedovoljne kapacitiranosti i kvantitetom i kvalitetom, nama se kontinuirano događaju određeni možda propusti i manjak učinkovitosti ne daj bože nekog nezakonitog poslovanja u jedinicama lokalne samouprave koji ide na štetu svih nas i građana, jer se ovdje radi o proračunskim novcima. I ja vjerujem, a imali smo prilike vidjeti u medijima šta jedan Revizorski sud na razini EU radi odnosno tek je to postalo zanimljivo kad smo saznali kolika je plaća člana. U redu to nije takav obim, to nije takav način, ali sigurno Državni ured za reviziju mora biti prostor gdje dolaze oni najstručniji iz svojih područja. Znači da netko tko je recimo bankar da mu je stepenica gore da ide u Državni ured za reviziju, a ne obrnuto, ako govorimo o plaći, jer tu nam trebaju najkvalitetniji zaposlenici, a prosjek plaće neću ni spominjati. Zašto, zato što nama, znači uvijek je ona, uvijek priča ista, 30% manjka, 30% viška zaposlenih u euro sektoru, 15% manjka, da, nama trebaju kvalitetni ljudi koji znaju, koji imaju umijeće koji će sigurno to moći napraviti. I treba te ljude adekvatno platiti, ja ne kažem da sada nisu, ali sigurno da po meni je taj financijski aspekt onaj koji mi trebamo razmotriti prilikom donošenja proračuna i alokacije sredstava za Državni ured za reviziju, taj koji će potaknuti još više motivirati rad, jer znate kako je, bez obzira kolko god odgovoran posao biva kad imate toliko ljudi na jednom mjestu sigurno nisu svi isti, nisu ni dva brata ista, pa ne mogu biti ni dva zaposlenika ista. I mi moramo naći model kako nagraditi i privući one najbolje koji rade, koji su najuspješniji u svom poslovanju, koji znaju svoj posao i adekvatno ih platiti. Ona će se to sigurno i isplatiti. Ako će se tim istim radom, tih istih ljudi spriječiti, zaustaviti određene pogreške i uštedjeti novac hrvatskim građanima koji onda plaćaju te iste ljude da to rade. I to je zatvoreni krug. I zapravo u tom smjeru svakako ćemo mi i ispred Kluba HNS-a naravno dalje i s našim partnerima razgovarati, da se u onim ključnim kriterijima gdje je ta stručnost prijeko potrebna kad govorimo o financijskim analizama također javnost je malo saznala što su to neki revizori kad se pojavio problem Agrokora, pa kad se reklo da ne znam koliko novaca i mjeseci i mjeseci treba da se revidira neko izvješće konsolidirano Agrokora. Ovo nije možda taj analogni primjer, ali revizija da li financijskog poslovanja, pazite revizija financijskog poslovanja jedinica lokalne samouprave, pa koliko samo računa ta dobije, koliko je tu plaćanja različitih, kolko je tu pitanja donacija, alokacije sredstava, da li rade zakonitosti samo u jedan grad koji ne mora bit, koji možda ima proračun 200 miliona kuna, a mi imamo gradove sa nekoliko stotina pa čak i milijardi. Koliko ljudi treba da to sve prođe, u kolko vremena? Naravno, da mi želimo da je naša jedinica lokalne samouprave, naša državna tijela da su što učinkovitija i efikasnija i ovo je jedan od tih alata, ne da nekoga se radi represija, ja to ne volim gledat kao represiju, upravo kroz ova preporuke, kroz mišljenja, ja to volim gledat kao pomoć tim jedinicama lokalne samouprave, možda koje nisu dovoljno kapacitirane kvalitetom i kvantitetom ljudi koji rade se upravo preko tih preporuka i mišljenja dođe na jedan kvalitetniji način time efikasnije naravno jeftinije i naravno jeftinije za naše građane. I to je po meni mora bit smisao državne revizije, da upravo ono što cijelo ovo vrijeme govorimo o javnoj upravi napravit taj sustav efikasnijim i učinkovitijim i da mu pomaže, ne da ga kažnjava, ne da ispunjava svoje neke kriterije da mora nekog kaznit ili ne tu nema tolkog pritiska hvala bogu. Ali, sigurno ima prostora da se dođe više ljudi, da dođu što stručniji ljudi, da se ti ljudi adekvatno plate, da budu još više motiviraniji za svoj rad i da taj rad bude što kvalitetniji jer to donosi uštede našim građanima i u krajnjoj liniji, podiže kvalitetu svake ustanove i jedinice lokalne samouprave, državne itd. Zaključno, Klub HNS-a će, naravno prihvatiti ovo izvješće. Čestitam na radu i na obavljenim revizijama u skladu sa planom koji ste imali za prošlu godinu. Ja bih volio da se uvijek može još i više obuhvatiti. Znam da je pitanje kapaciteta tu i ljudskih prije svega. Naravno i financijskih onda, ali želimo da, prije svega ti što nalazi budu što kvalitetniji, da revizije budu što kvalitetnije i da to ima što više efekta za naše građane. Evo zahvaljujem.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Prvi prijavljeni je kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo uvaženi predstavnici državne revizije na čelu sa čelnikom. Pa ukratko, evo, državna revizija, složio bih se sa svima, da je radi svoj posao korektno, u skladu sa svojim kapacitetima koji bi trebali biti puno veći, jer jednostavno, obim posla je ogromno, zasigurno ima tu onih stvari koje bi trebalo možda proširiti krug djelovanja. Ja sam prije i spomenuo, a tu ću i početi jer gledajući samo ovdje, sve što je navedeno, to je ogroman posao, to je posao koji nama daje u biti jednu sliku, gdje se nalazimo. O jedinicama lokalne samouprave ne bih puno govorio, ali je vidljivo da je ogroman broj jedinica lokalne samouprave od 71, 11 gradova i 60 općina, 35 je bezuvjetno, 34 su uvjetno i dva nepovoljna mišljenja. Znači, još gore ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] uređenost poslovanja. Što znači, jedinice lokalne samouprave još kad bi vidli, pogledamo tvrtke u vlasništvu, kad bi pogledali i ustanove, tu su rezultati još porazniji. Međutim, ja ću još jednom ponoviti da je državna revizija radila svoj posao i smisao državne revizije je u biti da ukaže na određene nepravilnosti koje bi trebalo ispraviti. Ja ću ovdje spomenuti brodogradnju. Državna revizija je neumorno 2013., 2014., 2015., 2016. i 2017. ponavljala, ponavljala nama zastupnicima, slala je to je Vlada imala izvješće, imale sve institucije, da se novac ne troši namjenski nego nezakonito. Ako nije namjenski, znači da nije po propisima za što je taj novac za. Sad zamislite u kojoj smo se našli sad poziciji. Revizija upozorava, Vlada za to zna, sindikati upozoravaju, javnost govori, mi saborski zastupnici o tome svake godine, bar otkad sam ja u Saboru i posljednjih godina raspravljamo i novac koji je trebao biti ulagan za brodogradnju, nije ulagan za brodogradnju. I to je kao, sve je u redu, govori vlasnik Brodosplita, to je normalno, to tako mora biti. Vjerojatno je tako Uljanik zbog toga se to i dogodilo, nenamjenski trošena sredstva i sad smo došli u ogroman problem. Ne krivnjom revizije koja je ukazala nama u Saboru, Vladi i institucijama, DORH i ostalim institucijama, nego tko je tu, u tome lancu odgovoran? Onda čemu smisao uopće vašeg truda tolikoga? Vi imate, toliki trud date, ukažete na nepravilnosti, potrudite se, a koji je rezultat? Rezultat je da vi date svoje mišljenje, koje je dato, i što je poduzelo i dalje, što se poduzelo? Osim što smo mi raspravljali da novac za brodogradnju u milijardama kuna u 5 godina nije trošen, ali svake godine je upozoravala na to, ured, tj. državna revizije u svom, svake godine. I svake godine smo mi raspravljali o tome da novac koji ide za brodogradnju se ne ulaže namjenski. Nego tko zna gdje ide. Znači ako nije namjenski, da nije išlo za brodogradnju, za razvoj brodogradnje. Prema tome, vi ste odradili svoj posao uredno i to će svi istaknuti, nema, u skladu sa svojim mogućnosti i ljudskim kapacitetima, i financijski kapacitetima, ja vjerujem to treba i proširiti, da to što se ukaže, da se ispravi. A ne 5 godina, 5 godina u izvješću se nalazi da se novac troši nenamjenski. Za brodogradnju. I nikome ništa. Nitko ništa ne poduzima i doveli smo na to da nam se raspada brodogradnja. Da jedna od najjačih grana koje smo imali, odjednom se raspada. A država je taj novac subvencionirala da opstane brodogradnja, da ljudi koji se školuju za brodogradnju da ostaju mladi, stručnjaci, od varioca, do inženjera, projektanata, da ostanu u Hrvatskoj zato jer se ulagalo, a ne da odlaze u treće zemlje i da naši ljudi sada nemaju mogućnosti, kooperanti koji proizvode određene dijelove ili određene stvari za brodove, ne mogu s tim na tržište, ne može se izvoziti. Ovdje se postavlja ključno pitanje, za sve što je uradila revizija, što su odradile institucije koje su nadležne? Ništa. A rezultat je sad vidljiv. Vidljiv je po pitanju brodogradnje u Hrvatskoj. Ovdje ste spomenuli meni najbitnije, znači, osobno jedna od najbitnijih stvari u školstvu je zdravstvo. I vi ovdje navodite institucije, bolnice i ostale institucije i dajete mišljenja i uvjetna i nabrajate, ove točno sve što nije rađeno u skladu sa zakonom. Osobno kad ovo vidim, mislim, evo, vi nabrajate ovdje, nabrajate točno što je sa zdravstvom, znači od javne nabave, plaće da nisu, sve ste naveli, ok, međutim, država. Imamo domove zdravlja koji su okosnica u dvije trećine Hrvatske. Nemamo mi sad i bolnica. Većina bolnica je u Zagrebu. I jedino ljudi u Zagrebu imaju mogućnost zdravstvene usluge bar na nekakvom nivou. Međutim, domovi zdravlja u Slavoniji, u Dalmaciji, u Lici, dvije trećine Hrvatske, u biti, domovi zdravlja su okosnica zdravstva. I novac decentralizirani novac, država daje za zdravstvo. Međutim, što se događa? Događa se da ravnatelj domova zdravlja taj novac ne ulaže u trebalo ulagati, u specijalizacije, pa ja ću ponoviti, npr. u domu zdravlja Splitsko-dalmatinske županije, došlo je do toga da nemamo pedijatara, to sam spomenuo. Zbog čega nema pedijatara? Isti taj koji je bio direktor doma zdravlja, kaže nema pedijatara, a u 10 zadnjih godina otkad je on ravnatelj doma zdravlja, žao mi je što tu nije Ante Sanader koji je bio župan, u 10.g. niti jednom, niti jednu specijalizaciju nije raspisa za pedijatra, nego su ljudi morali, naši liječnici koji su iz našega kraja ić u Gospić na specijalizaciju, po ciloj RH, a novac je dat zato da se ljudi mladi školuju da imamo pedijatra, a ne danas evo pod pritiskom, evo čujem da će evo danas biti, al valjda sam ja u HS govorio, malo pritiska, sad su pronašli negdje nekog pedijatra, što je dobro, umjesto 4 imali smo jednoga, dva tj., pa je i liječnica zbog bolesti morati na bolovanje i nema pedijatra. Tako i radiologija, žene, doslovno, evo, žene domove zdravlja triba, žene doslovno zbog toga što nemamo radiologa, nije bilo specijalizacije raspisanih i ne plaćaju se dovoljno liječnici, jel puno je bitnije kako u domovima zdravlja uhljebiti činovnika šta više, a ne ulagati u specijalizacije, kako namištati poslove nekima da minjaju špine, obnove, uvik nekakve obnove, ogroman novac tu odlazi, to je kroz javne nabave, umisto da taj novac ulagat da imamo liječnike specijaliste radiologe, mi ih nemamo. Evo, ja ponavljam, u Cetinskoj krajini nema radiologa, žene svako 6 mjeseci čekaju u redovima, doslovno brojne u redovima da se upišu da u pola godine iduće se pregleda, brojne se ne upišu, brojne nemaju mogućnost da im se izvrši pregled ultrazvuk dojke, brojne umru, ne znaju od čega su umrli, u redovima, to je katastrofa, ja sam, tu živim, znam, a sada su nam spuštali još niže ljestvicu, ono što je država donila da moramo imati primjera četiri pedijatra, jedan u Trilju, tri u Sinju, tako u cijelom, govorimo o nerazvijenim krajevima 2/3 RH, mi imamo samo 2, ova 2 nisu zvala, ova 2 nisu uopće raspisali koncesiju jel nisu raspisivali, znači, specijalizacije i sad odjednom, evo, mi ćemo sad raspisati 30 specijalizacija, al 5 godina triba čekat da završi liječnik specijalizaciju, pa vi ste djecu doveli, pozivate da se djeca ostaju u Zagori, u Lici, a nailaze na zatvorena vrata kad moraju svoje dite prigledat i kad se dogodi slučaj Metković, onda je kriv liječnik, a zamislite kako je liječnici koja je sama pedijatar kad vidi 300 dice da čeka roditelja sa svojom djecom, mora odgađat redovne sistematske preglede, cijepljenja, pa to su kaos napravili u zdravstvu, katastrofa, katastrofa. Nešto što je bilo dobro organizirano, država im je decentralizirala novac, a županije su napravile tolike štete u zdravstvu, evo i za Splitsko-dalmatinsku da je to nevjerojatno. Županija je ona koja skrbi o zdravstvu, njoj je cilj zdravstvo i školstvo, to joj je cilj. Osim faraonskog utjecaja pri zapošljavanju i namištanju javnih nabava sve ostalo su uništili, ja to tvrdim odgovorno, mi smo tribali imati 4 pedijatra u Cetinskoj krajini, jedan u Trilju, tri u Sinju koje je područje veće od Međimurske županije, više stanovnika ima Cetinski kraj, nego Ličko-senjska županija, više, pa mi tu ta, 3500 djece je spalo na jednoga pedijatra, pa vi zamislite šta je to, to je ogromno područje i tako u svim dijelovima RH. Imamo bolnicu u Kninu, pa i za jedan bazen, za fiskalnu terapiju, dali smo im krasno ime, ime Hrvatski ponos, pa ne mogu uložiti u taj bazen. Još jednom ponavljam, dosta je samo dolaska pred izbore na Sinjsku alku, drniški pršut, vrgorački pršut i da nam samo pometu stolove i u predizbornoj kampanji, realno stanje ja govorim, ja živim doli, ne pod ovim svjetlima, ja realno govorim stanje da su uništili naš najbitnije, a to je zdravstvo, to su županije i školstvo. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Bulj, na vaše izlaganje imamo jednu repliku, kolega Mrsić, izvolite.
Kolega Bulj, iako revizija i specijalizacija nemaju nekakve velike veze, al me potaknulo vaše izlaganje da ukažem na ono što revizija godinama govori za zdravstvene ustanove da postoji nesrazmjer između prihoda i rashoda zdravstvenih ustanova i da je potrebno te prihode i rashode uravnotežiti kako bi one poslovale na bolji način nego što je sada. Većina zdravstvenih ustanova preko 80, skoro i 90%, a neke i više troše novaca za plaće i zaposlene, tako da vrlo malo ostaje za ono što je i njihova uloga, a to je liječenje pacijenata. Još to da zdravstveni sustav treba promjenu, to revizija godinama govori, ali evo, nijedna Vlada, pa ni Vlada u kojoj sam ja sjedio, nije zagrizao u taj kiseli limun i konačno riješila problem zdravstva jel ono generira gubitak u RH preko 20 milijardi. Hvala lijepo.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Vidite u sadržaju da imaju zdravstvene ustanove, a domovi zdravlja su također ustanove, al nisu obuhvaćene ovim revizijama, ja sam upozorio što se događa, što znači da zdravstvene, na str. 31. ako ste čitali izvješće, ja ga imam ovdje i stvarno sam detaljno pročita i vidim da su odradili ovaj dio bolnica, tako da ste u krivu kad kažete da nema veze sa zdravstvenim ustanovama, šta je neistina, to je državni novac koji se decentralizira i za vrijeme vaše Vlade, pa smo mi Sinjani morali prosvjedovat da nam se ne gase stacionari, da nam se ne gasi rodilište, da nam žene ne umiru u redovima, to je u Dalmatinskoj zagori, to je činjenica, tako je i u Lici, tako je i u Makarskoj, tako je i u Vrgorcu, u cijeloj Splitsko-dalmatinskoj županiji nema liječnika jer se nije ulagalo u specijalizacije, a novac za decentralizirana sredstva koja dolaze doli ulagali su u zapošljavanje činovnika u domu zdravlja i ulagala su se u javne nabave koje su štetne zbog liječnika koje danas nemamo i zato odgovorna osoba danas je i dalje ravnatelj i danas ovdje sidi bivši župan Ante Sanader [[Upadica: Hvala vam]] [[Govornik se ne razumije]] kao i danas Boban, to su [[Upadica: Hvala vam]] štetočine zdravstvenih usluga [[Upadica: Hvala]] u Splitsko-dalmatinskoj županiji.
Hvala kolega Bulj. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Pozdravljam ovdje nazočnog glavnog državnog revizora sa svojim suradnicama. Ispred Stranke promijenimo Hrvatsku želim najprije pohvaliti rad Državne revizije, Ureda za državnu reviziju i reći da je to jedna od rijetkih institucija u našoj zemlji koja profesionalno i kvalitetno funkcionira. Međutim, i mi ćemo podržati ovaj izvještaj, ali želio bih nekoliko naglasaka staviti na neke podatke iz vašeg izvještaja. Dakle da bi državna revizija mogla ostvariti do kraja svoj cilj i misiju koju o njoj očekuje društvo, svi građani a to je jedan od stupova i demokracije i poslovanja gospodarstva, funkcioniranja svih institucija koji se svodi na to da znamo pravu istinu, prave podatke oko toga kako funkcionira javni sektor za kojeg ste vi nadležni da redovito ga revidirate i pratiti poslovanje. Znači mene kao zastupnika zabrinjava činjenica da prema sistematizaciji trebate imati oko 340 zaposlenih a prema posljednjem izvještaju koji ste ovdje podnijeli vi imate zaposlenih 299 ljudi, znači negdje oko 40 ljudi je ... [[Govornik se ne razumije.]] predviđeno ali ih dakle nemate. Postavlja se pitanje zašto, pa očito se morate ponašati racionalno jer nemate ni sami dovoljno financijskih sredstava. I to meni kao zastupniku nije čudno i ekonomisti. Jer ako ste imali do sada oko 54 milijuna kuna prihoda a sada vam je na kapaljku povećano samo 10% znači skoro 60 onda se postavlja pitanje kako vi možete funkcionirati u budućnosti. Po mom mišljenju, to nije dovoljno. I kada vidimo kako se u ovom proračunu za prošlu godinu šakom i kapom dijelilo okolo, pa evo ovdje pogledajmo preko Markova trga, preko Markove crkve, samo je proračun Vlade u protekle 2 godine više nego udvostručen. Zašto? Pa da premijer Plenković može voditi PR politiku, jer njemu politiku vode PR-ovci, kod njega su ekonomski pokazatelji uvijek dobri. Ako je izvoz pao u odnosu na prošli mjesec onda oni imaju zadatak da nađu mjesec koji je bio loš pa kažu povećan je u odnosu na onaj mjesec, znate. E sad da se vratim Državnom uredu za reviziju. Zbog ograničenog iznosa financijskih sredstava, proračuna kojim raspolažete, jednostavno i nedovoljnih plaća koliko god netko govorio da su možda takve i takve, vi jednostavno jeste i biti ćete suočeni sa fluktuacijom radne snage a netko je prije mene ovdje govorio da je i dobna struktura u Državnom uredu za reviziju nije, ajmo tako reći, nije najbolja. Treba vam mlađih ljudi jer izgradnja i obrazovanje početnika traje dugo jer je riječ o sofisticirano i visoko zahtjevnim i odgovornim poslovima a danas mladi ljudi baš i ne vole znači ajmo tako reći, ne svi već jedan dio njih ne žele prihvaćati za malu plaću velike odgovornosti. Što je ovdje još važno za reći? Ovdje je važno reći da ipak nekoga raduje ova činjenica da vi nemate na raspolaganju resurse koje trebate od financija, prostora itd.. Tko je to? Koje su to skupine? Pa to su klijentelističke, korumpirane skupine koje bi najviše željele da vi nikad tamo ne dolazite, da se može raditi što se hoće i u tom smislu sam siguran, nije to slučajno, pazite, DORH, Državni ured za reviziju, porezna uprava, pa to su, to moraju biti stupovi institucija svake zemlje. E onda ćemo doći ako one posluju, imaju resurse koje trebaju, onda se u toj zemlji drugačije radi, onda se iz nje ne bježi, ne iseljava, onda je puno toga transparentnije, da ne kažem sve, ali mi nismo u takvoj situaciji. I nije slučajno da je politika ove i prethodnih Vlada upravo bila ta da na kapaljku tim institucijama među kojima je vaša daje resurse, odnosno kontrolira je, oni žele sve kontrolirati. Oni žele apsolutno sve kontrolirati. Kada govorimo o hrvatskom, znači o Državnom uredu za reviziju, ne mogu ne osvrnuti se na situaciju od prije jedno 2 tjedna u ovom Saboru kada je Ministarstvo financija, odnosno Vlada, oni su rekli da su oni predložili a ja ne vjerujem, ja mislim da je to predložila HNB sama je sebi prilagodila i predložila novi Zakon o državnoj reviziji. Ja sam o tome govorio puno, naravno takvi komentari ne dolaze u medije jer se kontroliraju, mene se kontrolira, počev od javne televizije pa sada razumijem građane koji traže i žele ne plaćati pretplatu jer i ovdje je totalna cenzura, potpuna cenzura i to je zaista nešto što je žalosno i to moramo promijeniti. U čemu je problem promjene Zakona o državnoj reviziji, a vezan za mogućnost revidiranja nadzora rada HNB-a? Problem je u tome što je po mom dubokom uvjerenju kao stručnjaka ekonomiste, ne samo političara da je tim zakonom, upravo ovim zakonom da je degradiran Državni ured za reviziju za kojeg se u jednom članku u tom zakonu kaže da je vrhovna revizorska institucija u ovoj zemlji što sigurno je, ali molim vas, tamo se kaže otprilike ovako da građani bolje razumiju, vi iz državne revizije kada dođete u Narodnu banku moći ćete kontrolirati samo koliko su potrošili papira, koliko imaju automobila, zgrada i ništa drugo ne možete tamo kontrolirati. Odnosno decidirano se kaže HNB koristiti će komercijalnu reviziju koju ona plaća, znate, a vi iz državne revizije neće moći revidirati i baviti se onim što su oni tamo radili. Znači gospodo, ovo je, dragi građani vama se obraćam, jer kad budu sljedeći izbori trebate prepoznati što tko radi na političkoj sceni i vidite. Ali zašto su, zašto je HDZ sa partnerima ovim trgovačkim promijenio ovaj zakon? Pa zato rekli su, pa daj više tog Lovrinovića i ovih iz Živog zida, šta ja znam, njih, dosta njih, ajmo mi biti lukavi pa da mi preuzmemo inicijativu jer oni traže da Državna revizija stalno uđe u HNB, ajmo mi preuzeti tu inicijativu i oni su preuzeli inicijativu i evo kakav su prijedlog zakona napravili i oni su ga usvojili, vidite. Ali poštovani građani, kao što sam vam objasnio, ovo je samo mazanje očiju. Dakle, po prvi put se je dogodilo da je Državna revizija, ovim zakonom degradirana i ima još nešto što vam nisu objasnili. Državna reviziji se ovom zakonu sprema slijedeće, da će i nju netko revidirati, a to je otprilike ovako, u zakonu piše, izabrati će nekoliko recimo revizora s tržišta, to će netko platiti, pa da provjere kako radi Državni ured za reviziju. To je otprilike, kao kada bismo mi danas, odlučili da Ustavni sud, kažemo i vas će netko nadgledati, nema veze što ste Ustavni sud, pa naći ćemo mi nekoliko sudaca, to ćemo platiti, ali da oni podnesu izvještaj kako vi radite. E vidite, ne možemo više ovako, ovo je, oprostite mi na izrazu, ali ovo je zaista, palo na najnižu razinu, ovo je dno dna, ovo je igranje sa demokracijom i zato će stranka Promijenimo Hrvatsku, kada preuzme odgovornost za vođenje države, zajedno sa drugim partnerima nakon izbora, jedna od ključnih stvari koje ćemo napraviti, promjene Zakona o HNB-a ponovno ćemo vratiti dignitet Državnom uredu za reviziju i drugim strukama, znači poreznoj upravi i DORH-u i tada će institucije raditi ono što treba, ali s daleko više resursa koji su im potrebni nego što je bilo do sada. Dosta je glumljena demokracije u ovoj zemlji, dosta je klijentizma, Hrvatska propada zbog toga i konačno treba reći, da ovaj put imate za koga u Saboru i glasati i vidite da pokrećemo i otvaramo prave teme o kojima prije se nije smjelo razgovarati u ovom Saboru. I evo, još jednom poručujem vam, da ćemo podržati ovo izvješće i nadam se da ćete i dalje uspješno funkcionirati, unatoč svim ograničenjima, koje su vam oni priredili.
Hvala na vaše izlaganje imamo replike, prva je kolegice Juričev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, govorili ste o nedostatnim sredstvima Državnog ureda za reviziju, mi tu imamo podatke, da je planirani rashodi za 2018.s u bili 61 milijun 393 tisuće, a ostvareno je 56 milijuna 321 tisuća, što pokazuje da su ostvarili uštedu ili manje rashoda nego što je to planirano u iznosu većem od 5 milijuna kn. A kada to usporedimo sa onim što se je planirano u narednoj godini, znači dodatnih 6 milijuna i 608 tisuća kuna, više se je planira izdvojiti za rad ovog državnog ureda, nego što je to u 2018. g. pa pretpostavljam da je tako kako vi govorite, da bi podaci bili nešto drugačiji.
Odgovor izvolite.
Poštovana kolegice Juričev, pa znate, revizori su vam takvi, oni će ako vam date, to što je iako je malo, jer nije ovo prvi put da se njima uzima, oni su prije imali veće plaće, prije nekoliko godina, sada imaju manje. Nešto će porati, ali to opet neće biti ono što je bilo. Prema tome, vi ste, kao vladajuća koalicija, povećali rashode proračuna za 4,5 milijardi i pojeo vuk magare, a to niste nikome objasnili zašto se povećali. Prema tome, ovaj način ponašanja, gdje oni nisu htjeli potrošiti, pa to je samo znak, otprilike ovo ne znamo što nas čeka, pa mogu nas sljedeće godine smanjiti itd. Dakle, jednostavno, ne znam što bi rekao na sve ono što se čini, u tom smislu, jednostavno raduje kao u zdravstvu, predanost liječnika i u takvom slučaju ovih ovdje ljudi i njihovih suradnika, oni drže taj sustav, više zbog svoje savjesti.
Hvala. Sljedeća replika, kolegice Perić, izvolite.
Hvala. Poštovani kolega, novim zakonom je predviđeno, da visinu sredstava i plan za sljedeću godinu, odnosno, za izmjene i dopune proračuna, da donosi Odbor za financije, odnosno, predlaže, odnosno, predlaže Odbor za financije, kako bi upravo, ovaj Državni ured za reviziju dobio što više sredstava. Ja se nadam da ćete onda vi aktivno u tome sudjelovati i da ćete podržavati sve ono što činimo, da bi upravo ovaj Državni ured za reviziju dobio što više sredstava, da bi zaposlio, upravo više revizora kojih itekako nedostaje jer oni to sa svojim radom, itekako zaslužuju, prema tome, evo, ja se nadam da ćete biti prisutni onda na sjednicama odbora.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovana kolegice Parić, vi ste predsjednica Odbora za financije i državni proračun, nažalost, građani ne znaju kako funkcionira taj odbor, šteta da se ne prenosi uživo na televiziji, ja sam član tog odbora i tu uvijek, radi glasačka mašina. Možemo mi govoriti ovo i ono, međutim, dignute ruke u zrak odlučuju o onome što treba. Vi ste donijeli odluku i naprosto onemogućili na potpise 34 zastupnika ovdje u saboru koje sam ja inicirao a se pozove guverner HNB-a na javno saslušanje ovdje, vi ste meni odgovorili one neke, što se kaže, prilično nesuvisle odgovore i preuzeli sebi u nadležnost da jednostavno dopuštate što može što ne može, evo kakvim se vi stvarima dakle, bavite. Ja podržavam ove ljude ovu instituciju, ali vaš način rada, ne.
Hvala i posljednja replika, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Lovrinović, ne znam kako tumačite, jednu situaciju, koja je za mene gotovo pa nevjerojatna da jedan načelnik iz HDZ-a proglašava političkim progonom, kada ga ured za, Državni ured za reviziju upozorava na to da radi nezakonito i na kraju završi sa prijavama nadležnim institucijama i na taj način negira uopće zakone RH, a sa druge strane ne vidimo niti jednu reakciju ovdje od zastupnika HDZ-a koji bi rekli da taj čovjek ne zaslužuje uopće biti član jedne stranke, primjerice da se netko u SDP-u na taj način ponaša, vidjeli smo na koji način je taj čovjek radio i da proziva se na politički pritisak Ureda za reviziju, da se radi o takvim nepravilnostima, vjerujte mi da bi se mi od njega ogradili odmah i da on ne bi bio član SDP-a. Hvala vam lijepa.
Odgovor, izvolite.
Pa vidite, kolega Maras, zakon u Hrvatskoj nije isto za sve. U pravilu ... [[Govornik se ne razumije.]] ova vladajuća koalicija kaže pa zakon je za njih, za sve ostale, za nas koji smo u toj koaliciji odnosno ne za mene jer nisam, ja sam u oporbi, dakle za nas vrijedi, za njih ne mora. Pa vidite po svaki tjedan dana neka afera izađe na vidjelo, ovaj njega pusti, prema tome, ne može Hrvatska da skratim odgovor, mi više ne možemo, davno više ne možemo ovako, mi jednostavno trebamo tu političku pljevu ispuhat sa tržišta i Hrvatsku uvesti u novo razdoblje optimizma, pravde i zakona koji vrijedi za sve i u razdoblje gdje čovjek moći će ovdje pošteno raditi i od toga solidno zarađivati i da prestane iseljavanje iz naše zemlje. Prije svega znači pravosuđe i borba protiv korupcije.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeća je kolegica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo, kao što je danas tema, posao Državne revizije sveobuhvatan, ogroman, velik, obuhvaća jako velik broj subjekata a osim toga zakon je nametnuo odnosno novi standardi i pojedine nove uvjete odnosno nova izvješća kojima oni moraju davati zapravo kompletno pregled poslovanja pojedinih ministarstva, državnog proračuna u cijelosti, isto tako trgovačkih društava u vlasništvu države odnosno jedinica lokalne samouprave a isto tako veliki broj općina, gradova i korištenja fondova. Jako je važno da se o tome raspravlja u ovom Visokom domu i samo bi se nadovezala na ono što kolega Lovrinović proziva cijeli dan a to je da se nema prilike govoriti u ovom Visokom domu o nekim stvarima što je netočno. Moj odgovor koji je bio njemu vezano za izvješće HNB-a a to je polugodišnje izvješće za 2018. g. je zapravo dokumenat o kojemu se raspravlja na između ostaloga na sjednicama Odbora za financije i jednako kao što se raspravlja i o izvješću Državnog ureda za reviziju i svih ostalih subjekata i svih ostalih važnih jedinica koje su sastavnica i ovog društva i ove države. Dakle, kada se dolazi na Odbor za financije, onda se ima priliku govoriti o izvješćima, pitati o svemu, propitivati ali tamo javnost očito nije dovoljno uključena što je zapravo najveći problem nekih kolega kao što je u ovom slučaju pa se onda na taj način želi skrenuti pozornost, puno veća pozornost je na samom odboru se događa. Ali evo, ono što valja reći da Državni ured za reviziju je i ovom prilikom a imali smo veliki dnevni red, revidirao je između ostalog korisnike državnog proračuna, lokalne jedinice, dakle gradove i općine, političke stranke, reviziju učinkovitosti dodjeljivanja tekućih donacija iz proračuna jedinica lokalne samouprave, isto tako revizija učinkovitosti korištenja vanjskih usluga u trgovačkim društvima a čeka nas i između ostalog i revizija Crvenog križa. Kroz izvješće o samom radu Državnog ureda za reviziju, vrlo lijepo govori i vrlo lijepo se da iščitati u samom obuhvatu što su sve revidirali, što su sve pronašli pa bi se ja osvrnula evo na nekoliko činjenica koje su za mene s obzirom da dolazim iz lokalne jedinice, vrlo važne. U ovom izvješću je to bilo 60 općina i 11 gradova i u 2017. to je ukupni prihodi tih jedinica su bili negdje oko 986 milijuna kuna prihoda što u odnosu na ukupne prihode i kad pogledamo u odnosu na državni proračun, nije veliki iznos, međutim to je život koji zapravo daje presjek našeg društva i jako je važno kako te jedinice funkcioniraju. Vidljivo je da je od njih 35 jedinica imalo višak sredstava, dok isto tako kad pogledamo 35 ih je imalo bezuvjetnih mišljenja dok je 34 bilo uvjetnih mišljenja i 2 nepovoljna mišljenja. Jako je važno da se taj omjer povećava u korist bezuvjetnih mišljenja, dakle jako je važno na preporuke koje Državni ured za reviziju i stručni ljudi koji to rade, da što više zapravo komuniciramo, da što više iščitavamo sve ono koje su nepravilnosti i gdje se može postići puno bolji rezultat. Ono što treba naglasiti da u tim jedinicama postoje jako velika potraživanja to su veliki problemi i sama naplata tih potraživanja, pa kad usporedimo u odnosu na ukupne prihode koje oni imaju dakle veliki dio potraživanja odnosi se upravo na komunalne doprinose, na komunalnu naknadu. Postoje problemi isto tako kod stečajnih postupaka, a i u samoj reviziji koja je napravljena u odnosu na državni proračun i ministarstva vidi se da zapravo nemamo niti možda niti jedan učinkovit način i nekad prave instrumente za otpis tih potraživanja odnosno treba tu puno više poraditi na način kako, kako pravovremeno, kako na kvalitetan način napraviti postupak, ali isto tako sva ona koja su nenaplativa da se može regularno i transparentno zapravo iščistiti iz bilanci gradova i općina koje to nisu napravili, a toga ima i u kažem i kod ministarstava. Isto tako ono što valja reći da je npr. od 85 preporuka koje je dato kod gradova 54 je preporuke npr. su napravljene i provedene, a kod općina od 529 je napravljeno i provedeno 321 što je vrlo visoki broj i to je važno da se te preporuke i poštuju i provode pravovremeno u onim zakonskim rokovima kako je to predviđeno. Kada pogledamo u odnosu na to da kod novih standarda, da Državni ured za reviziju daje 2 mišljenja, a to je za financijski izvještaje i za usklađenost poslovanja onda je jako važno reći isto tako da recimo kad pogledate reviziju državnog proračuna korisnika državnog proračuna, a to je 20 ministarstava i 3 zavoda, od ukupno 108 milijardi kuna koje su bile obuhvaćene ovaj tom revizijom, preko 60 milijardi kuna se odnosi upravo na 2 zavoda, a to je HZMO i HZZO. Što to znači? Da i oni su evo u ovom slučaju imali čak i dobra odnosno neko bezuvjetno, neko uvjetno mišljenje, ali možemo reći da tu je zapravo srž problema i vrlo visoka sredstva koja odlaze upravo za tu namjenu. Isto tako jedna od preporuka je da i Ministarstvo financija pronađe način kako aktivnije normativno urediti prijeboj međusobnih potraživanja i obveza, što ja pretpostavljam da je u samoj cjelokupnoj analizi zaista potrebno i te kako o tome voditi računa, da upravo unutarnji dug i sve ono što se može na bilo koji način prebiti da to bude što prije izrealizirano kako bi zapravo imali što čišću situaciju u našim knjigama, jer ono na što upozorava isto tako sam Državni ured za reviziju bitno je da se i donesu pravilnici kojim će se određene, određene usluge odnosno određene aktivnosti provoditi na način da, pa i na kraju krajeva i cijene koje se reguliraju u odnosu na to da je HZZO zasebno, dakle u odnosu na one usluge koje plaća Ministarstvo zdravstva [[Upadica: Hvala vam.]] samom zavodu.
Hvala vam, na vaše izlaganje imamo tri replike, ali prije replike imam jednu povredu Poslovnika. Izvolite.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, ja nisam tražio repliku nego povredu Poslovnika i najprije vama prigovor, vi ste čekali 3 minute, ne znam što ste, čime ste se bavili. Kolegica umjesto da se fokusirala na temu, državna revizija izvještaj ona je 3 minute posvetila meni, što ja trebam raditi, što sam ja mislio itd., pa prema tome trebali ste je prekinuti, opomenuti jer ovo naprosto ne može se ovako raditi u saboru. A vi kolegice koristite druge metode da [[Upadica: Hvala.]] se razjasnimo [[Upadica: Hvala.]] a ne ovaj redovne znači.
Niste naveli, niste naveli članak, al nema veze, nastavljamo. Prvi je kolega Maras, izvolte.
Hvala lijepo kolegice Grozdana Perić, evo zanima me što mislite o tome da li gospodin koji se zove Siniša Pavlović, načelnik općine Kloštar Podravski nakon ocjene revizije nepovoljno o njegovom radu, o očitim malverzacijama i nekorektnosti u radu sa i dokumentacijom, putnim nalozima, gotovinom itd., itd., koji nakon toga izjavljuje javno da se radi o političkom progonu državne revizije prema njemu, ovaj šta mislite da li taj HDZ-ovac načelnik općine Kloštar Podravski zaslužuje da bude član HDZ-a? Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Prvenstveno ako je na taj način ocjenjen bilo tko, takva osoba mora odgovarati za svoje postupke i mora imati obvezu i moralnu, a osim toga i kaznenu. Da li on treba ostati član stranke ili ne to u svakom slučaju će odlučiti naš predsjednik stranke, a ne ja, ali u svakom slučaju za sve ono što ne radi, što nije napravio kako treba i moralno i materijalno bi trebao sam ponuditi ostavku i otići sa te dužnosti.
Hvala. Povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođa Grozdana Perić je izrekla jednu nevjerojatnu stvar, povrijeđen je članak 238. gdje je izjavila da u demokratskoj Hrvatskoj gdje stranke imaju uređene statute i poslovnike nije važno da li poštujete zakone, statut i Poslovnik nego šta kaže predsjednik stranke Andrej Plenković. Znači nije važno ukoliko je ovaj gospodin Pavlović napravio kazneno djelo, ukoliko Andrej Plenković kaže da ostaje u HDZ-u, on ostaje. I to je ja mislim zaslužuje povredu Poslovnika. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, poslovnik nije prekršen. Sada imamo još jednu povredu Poslovnika.
Pa evo ja bih se isto na 238. pozvala, ja sam to rekla na način uvjetno, dakle postoje i statuti i postoje povjerenstva koja su za to nadležno, sud časti i sve ostalo unutar naše stranke koji o tome vode računa i koji će, koji na taj način donose odluke. A ja sam to rekla na jedan, eto, uvjetno način kao predsjednik stranke odnosno na način da je ipak važna ta hijerarhija ali [[Upadica Dončić: Hvala vam.]] prvenstveno mislim na to da je bitno…
Znate šta, ja vas molim nemojte zlorabiti institut povrede Poslovnika. Imam još jednu povredu Poslovnika, ali nema smisla, ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Mislim da je bitno i zbog demokracije u Hrvatskoj i ljudi koji nas ovdje gledaju. Znači ne može predsjednik Andrej Plenković HDZ-a biti važniji od pozitivnih zakonskih propisa u RH. I sa te strane bilo bi normalno da ste vi ovdje rekli bez obzira šta misli predsjednik HDZ-a Andrej Plenković taj kolega ne može biti član stranke jer je prekršio vrlo vjerojatno mnogo zakonskih propisa. Ovo Hrvatskoj ne treba. Znači vi trebate štiti zakone a ne HDZ odnosno članove HDZ-a.
Hvala vam, kolega Maras hvala, dobro ajde sad prestajemo sa ovim jer to nije bila isto povreda Poslovnika. Nastavljamo sa replikama, izvolite gospodine Mišić.
Hvala potpredsjedniče. Slušaju kolegice Perić, čitav dan izlaganja o reviziji, ja bih rekao, to je jedna institucija za koju možemo reći da rijetko dobro radi svoj posao. I svi su vas pohvalili u ovoj sabornici koliko sam ja otprilike vidio. Međutim jedna stvar me zanima, a znamo da nije takva, vi kada ste sve ovo donijeli, ove kontrole ali da li DORH, povratno vam vrati da vi znate ako ste nešto poslali u DORH da li je DORH odradio svoj posao? To je pitanje što bih želio čuti da DORH jednostavno vrati povratno vama šta su odradili za one nepravilne i da mi u Saboru znamo i o tome nešto reći. Eto hvala.
Dobro, replika je vjerojatno vama upućena, izvolite.
Ja znam proceduru kako se radi i na koji način Državni ured za reviziju je u obvezi dostaviti sve nepravilnosti i sva izvješća prema državnom odvjetništvu. Prema tome, državno odvjetništvo upućuje onda institucije koje to rade izvide, utvrđuju se propusti koji su napravljeni i za to se izriču kazne, bilo prekršajne, bilo kaznene, dakle postoji procedura ali ih ne može to dati Državni ured za reviziju nego bi to onda mi morali propitivati kada je izvješće državnog odvjetništva o tome da onda pitamo što se dogodilo u konkretnim slučajevima.
Hvala. Prije posljednje replike pozdraviti ćemo učenice i učenike Škole za grafiku, dizajn i medijsku produkciju Zagreb, dobro došli u Sabor. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, rekli ste komunikacija da treba biti puno bolja, ja mislim da Ured državne revizije ima dobru komunikaciju poglavito sa Saborom svake godine daje svoje izvješće, međutim činjenica je da i dalje, znači primjer, upozoravaju i ja ću ponavljati to uvijek, upozoravaju da za brodogradnju, naša brodogradilišta su dala sredstva, ogromna u milijardama koja nisu korištena namjenski i 5 godina ništa nije poduzeto a mi o tome raspravljamo. Također, evo vidite, operativni program konkurentnost i kohezije, na dnu EU, 70% sredstava nismo povukli. I onda znači treba ukinuti Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova jer ministrica nije odradila ništa, to vidite u ovome ovdje znači u zaključku. Znači mi ne poštujemo ovo što revizija odradi nego naprotiv mi radimo protivno ovog što revizija. Ali to je vidljivo iz svega i po pitanju zdravstva, lokalne samouprave a rekao sam poglavito za brodogradnju. I sada kada je pukao balun, imamo problem sa brodogradnjom. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
E pa ja mislim upravo suprotno od vas, bez obzira koliko vi tvrdili da se ne postupa, itekako i jedinice lokalne samouprave i ministarstva i svi ostali itekako drže i poštuju sve one preporuke koje Državni ured za reviziju daje. A da se nije napravilo ništa ja ne bih to rekla kada pogledate u odnosu na prethodno razdoblje i financijsku perspektivu koja je bila do sada. Prema tome o tome govore brojke. A da li možemo još bolje, to je nešto što u svakom slučaju treba o tome promišljati. Što se tiče pojedinačnih slučajeva kao brodogradnja i slično, isto tako trebale su i do sada i sve Vlade o tome itekako misliti i kada su se davala velika jamstva u prethodnom periodu.
Hvala. Povreda Poslovnika.
Pa kolegica je, uvaženi predsjedniče povrijedila 238. Poslovnik jer je rekla da ja imam nekakvo mišljenje, ne ovo je mišljenje revizije, ja sam pročitao što se tiče konkurentnosti, znači operativnog programa konkurentnosti i kohezija. Znači mi smo na dnu u RH i oko 70% nismo povukli sredstava koji su nama predviđeni do 2023. Što znači nije to moj stav nego zaključak znači državne revizije koju vi hvalite.
Da, Poslovnik nije prihvaćen i molim vas, dakle, sad do kraja zasjedanja, što se tiče mene, počet ću davati opomene, sada… [[Govornik se ne čuje]] dalje, izvolite kolega Stazić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa osvrnut ću se na izvješće Državne revizije koje se tiče Crvenoga križa, ona je s jedne strane, kako dosta opsežno, a s druge strane je nejasno i maglovito. Govorite većina društava Crvenog križa nije ustrojila knjigu, šta znači većina, koja to, pa onda utvrđeno je da većina društava Crvenog križa nije u poslovnim knjigama evidentirala prikupljenu i raspoređenu humanitarnu pomoć, pa pojedina društva Crvenog križa nisu evidentirala prihode, pa pojedina društva Crvenog križa nisu popunila upitnike. Nisam nigdje vidio da uz ovakvu općenitost, nisam nigdje vidio da ste evidentirali, da ste ustanovili jednu očitu zloupotrebu od strane Crvenog križa Zagreba koji je dao šator, onaj čuvani šator koji je preko godinu dana bio u političke svrhe. Ja ne vidim ovdje u popisanim djelatnostima kojima se Crveni križ treba baviti, a tu ste ih naveli, da igdje stoji da mora potpomagati neku političku stranku i sudjelovati u agitaciji. Svi su vidjeli, svi su znali čemu taj šator služi, na njemu je i pisalo „Oba su pala, obadva će pasti“, a mislilo se, naravno, na premijera Milanovića i predsjednika Josipovića. Znači, Crveni križ direktno se uključuje u političku kampanju na najdirektniji mogući način, dajući jednoj protestnoj skupini koja ima politički cilj evidentan i koja se maknula onda kad su taj svoj politički cilj ostvarili, direktan politički cilj, a vi u reviziji djelovanja Crvenoga križa, vama to nije bitno, a ja mislim da je se Crveni križ time osramotio, da se osramotio, da je izigrao na najgori mogući način svoju osnovnu djelatnost, jedna humanitarna udruga, jedna plemenita udruga koja mora pomagati onima kojima treba pomoć, a ne onima, pomagati onima koji bi htjeli na vlast jer trenutno nisu na vlasti. Reći ću sad nešto, ne o crvenome, nego o crnome križu, to nije vaša krivnja, nije to vaša krivnja, ali se pitamo ovdje zašto ne postoji revizija Katoličke crkve? Crveni križ raspolaže sredstvima 150 milijuna 997 tisuća kuna, 150 milijuna, gotovo 160 milijuna kuna, a Katolička crkva dobiva od države 600 milijuna kuna, a od jedinica lokalne samouprave još 400, pa ima preko milijardu kuna javnoga novca. Vi ćete reći ne možemo revidirat Katoličku crkvu jer su takvi Vatikanski ugovori, pa nismo ih mi potpisivali, HS je za njih kriv, HS je za njih kriv. Ali tim javnim novcem, taj javni novac ne kontrolira apsolutno nitko, a trebala bi ga po mom dubokom uvjerenju kontrolirati Državna revizija. Tim novcem se plaća 2577 vjeroučitelja u osnovnim školama i još 585 u srednjim školama, a da država nema nikakav utjecaj na to tko će biti ti vjeroučitelji, njih bira Katolička crkva, a plaćaju se javnim novcem koji Državna revizija kontrolira u zadnjoj jedinici lokalne samouprave, u onoj najmanjoj. Ti vjeroučitelji u nastavnim svojim programima se uče djecu kako su za Holokaust krivi ateisti i to se plaća javnim novcem koji nitko ne kontrolira. A mene bi zanimalo npr. koliko je koštala prošlogodišnja misa na Bleiburgu, misa za ustaše? I tu reviziju djelovanja Katoličke crkve mi moramo čuti, mi moramo čuti od crkve u Koruškoj jer je to jedina ta rečenice bila revizijska, e pa nećete više, nećete više tu držati mise za ustaše, to nećete raditi i prema tome, maknite se od nas što je moguće dalje. Zbog govora mržnje je jedan od vjeroučitelja dobio optužnicu, a plaća ga se javnim novcem. Prema tome, evo, ja apeliram da se uz Crveni križ koji se revidira, čije se djelovanje revidira, bilo bi mi draže da je malo preciznije revidirano, da se konačno uvede i revizija crnoga križa, jer troši puno više državnoga novca i jer ne podiže samo šatore u političku svrhu, crkva i agitira, nego provodi agitaciju, direktnu agitaciju za i povijesni revizionizam i podržava jedan propali ustaški režim koji se gadi cijelome naprednome svijetu. Hvala.
Pet replika, ali imamo prvo jednu povredu Poslovnika. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani predsjedavajući, kolega Stazić je ovdje ako se ne varam izgovorio čak i crni križ, ako se ne varam. Kolega Staziću znači povrijedili ste članak 238. to što vi mrzite Katoličku crkvu i sve ono što je s njom povezano to je vaš problem, znači to je vaš problem. Nemojte trovat javni prostro i nemojte trovati Hrvatski državni sabor sa svojom mržnjom, ja vas molim. A vi kao predsjedavajući molim da u izrečete opomenu zbog njegovoga govora mržnje.
Dobro, sad krećemo dalje sa replikama, prvi je kolega Furio Radin, izvolite.
Hvala lijepo, uz dužno poštovanje kolega Stazić, ali Crveni križ nije izgubio niti, odnosit ću se na lakši dio vašeg govora, na crveni križ nije niti malo izgubio dostojanstvo zato što je bio prisutan na nekim manifestacijama s kojima se ni ja ni vi ne slažemo. Vi znate bolje od mene da se Crveni križ nalazi u događajima koji su i puno teži od tih manifestacija, ti događaji se zovu ratovi, zato je i izmišljen Crveni križ, a u tim ratovima koji put mi se ne slažemo niti s jednom stranom, a oni su tamo iz humanitarnih razloga. Zato odvojimo te dvije stvari, tamo gdje postoji mogućnost da Crveni križ smanjuje moguće ljudske štete bilo koje manifestacije tamo je Crvenom križu mjesto, ja jako poštujem Crveni križ, a vjerujem i vi.
Hvala, odgovor, izvolite.
Ja poštujem Crveni križ u humanitarnoj djelatnosti i on treba biti prisuta u ratovima i pomagati onima koji stradaju u tim ratovima, da to mu je svrha. Ali nije njegova svrha uključivati se u političku borbu. I kada to napravi, kada to napravi ona je osramotio sebe, žao mi je, žao mi je. Gledajte jedno je politički rat, a drugo je politička agitacija u svrhu osvajanja vlasti, to nema nikakve veze jedno s drugim. A tu je Crveni križ pomagao jednoj strani direktno u borbi za vlast.
Slijedeća replika kolega Zekanović, izvolite.
Kolega Staziću vi biste vjerojatno htjeli da ja budem crveni srp i čekić, nažalost vašu nažalost to je ipak Crveni križ. Ali ovdje je fantastično kolika je vaša mržnja prema svemu onome što ima ikakvu vezu sa crkvom, ikakvu vezu sa domoljubljem, pa vi ne možete evo i po drugi put skriti vašu mržnju prema onima koji su pobijeni na Blajburškom polju, a zapravo indirektno veličate sve one kolače i zločince koji su radi smaknuća nevinih ljudi na Blajburškom polju. I mene zanima kakve sve to veze ima sa državnom revizijom i kako ste vi uspjeli tu svoju mržnju prema Katoličkoj crkvi uspjeli, znači i ovaj zakon koji s tim nema nikakve veze uplesti samo da biste još jedanputa rekli ja mrzim Katoličku crkvu, ja likujem nad žrtvom hrvatskog naroda na Blajburškom polju.
Odgovor, izvolite.
Ali baš ništa od ovoga što ste izgovorili nije točno, ali baš ništa. To što se događa na Blajburškom polju i to obilježavanje o tom vam je rekla crkva u Koruškoj. Crkva Katolička u Koruškoj, ne Nenad Stazić, nego Katolička crkva u Koruškoj je rekla da neće dopustiti tu manifestaciju veličanja ustaštva, e to vam je ona poručila. Drago mi je da je to smogla snage napraviti crkva u Koruškoj, a ne Hrvatski sabor a bio sam kad sam bio podpredsjednik sabora sam predložio da ne budemo pokrovitelji toga, ali eto crkva u Koruškoj se sa mnom složila, nažalost ne slaže se s vama, ali to je vaš problem, pa ja s tim nemam nikakve veze, dajte malo poslušajte biskupe u Koruškoj možda će vam neke stvari biti jasnije, ako uspijete to shvatiti uopće.
Slijedeća replika kolega Felak.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, kolega Stazić vi ste višekratno izrazili svoju ono što je već i rečeno duboku mržnju prema svemu onome što nije po nekakvom vašem uzusu kako bi svijet u Hrvatskoj trebao izgledati, kako je izgledao 45 godina kad su vaši komunisti bili na vlasti. Vi ste klasični relikt tog vremena, klasični produkt to vremena koji ne može pojmiti niti dopustiti da se bilo šta drugačije radi. Na svu sreću došlo je vrijeme demokracije gdje se stvari mogu radi drukčije. Reći da je misa na Blajburškom polju misa ustaška misa ili misa za ustaše je jedna velika laž, to je misa u spomen na sve one žrtve koje su stradale nakon završetka II. svjetskog rata koje su saveznička vojska predala partizanima, a oni su iz nemilosrdno poubijali, što na Bleiburgu, što na križnim putevima koji su nastali nakon toga i služi se u spomen na sve te žrtve, a gdje je [[Upadica: Hvala.]] velika većina su bili civili [[Upadica: Hvala vam.]] a ne vojnici.
Hvala vam, odgovor izvolite.
Ne znam o kojim mojim komunistima govorite, kad ja nikad nisam bio pripadnik te partije. Za vas ne znam, najveći dio HDZ-ovaca je bio u toj partiji, za razliku od mene. O misi na Bleiburgu sam vam već rekao, što o tome misli Katolička crkva i to vjerojatno po naputku Pape Franje. I ona izjava Bozanićeva od prije 10, 15 dana je vjerojatno po naputku vrhovnog potifeksa, jer ju do sada nije imao potrebe izgovoriti. Ali dosada ni biskup u Klagenfurtu nije imao potrebe to zabraniti, ali eto imamo jednog Papu na kojeg možemo biti ponosni i biti sretni da ga je Katolička crkva izabrala i da ju vodi na taj ispravan način. Vi biste ju vjerojatno odveli tko zna gdje.
Hvala. Sljedeća replika kolega Culej, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Staziću, šator je opravdao svoju svrhu, oba su pala, a i hvala Bogu što se i vi pali sa bicikla. Rekli ste, u jednoj svojoj raspravi da partizani nisu dovršili posao 45-e. Da su branitelji dovršili posao 95-e, šator im ne bi bio potreban. A hvala šatoru što sam se ja našao ovdje, ako je na jednom postotku, što sam došao ovdje da vam mogu reći u lice što vas ide, sram vas bilo. Mrzitelju svega što je hrvatsko. Vi ste stroj za vrijeđanje Hrvata. Otkad sam došao u ovaj Sabor, vi niste jednom riječju pohvalili ni Crkvu niti hrvatski narod. Samo iz jednog razloga. Što i sami znate, a i ja znam odakle dolazite.
Hvala. Povreda Poslovnika, izvolite kolega.
Ja mislim da g. potpredsjedniče da je ovaj čl. 238 apsolutno kršen i da je kolega Culej zbog riječi koje je rekao kolegi, a tu mi izražavamo naše mišljenje, je li da? Kolega Stazić izražava svoje mišljenje, a vi vaše mišljenje. A nisam čuo ništa uvredljivo nego sam čuo samo mišljenje, ja mislim da je zaslužio opomenu, ja mislim, a to vi odlučite.
Molim vas da ubuduće, dakle se ne spuštate na osobni nivo rasprave i da prebacite se s teme na općenito što ste pričali. Izvolite, odgovor na repliku.
Slušajte, Culej. Ja vama stvarno nisam kriv što ste vi Stevo, a ne Stjepan.
Dobro, molim vas. Evo, ajde, molim vas. Molim vas, zadnja replika, kolega Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Staziću, sramite se ovog vašeg govora kojeg govorite u Saboru. Kako vas nije stid to govoriti poslije 200 tisuća ljudi ubijenih na Bleiburgu? Koliko puta ste ponovili ovdje protiv Crkve u Saboru, a mi smo 90% katolički narod. Vi ako mrzite Crkvu, vi imate na to pravo, ali nemate pravo predavanja držati u ovom Saboru. Druga stvar. Onaj zločinac koji je pobio tih 200 tisuća ljudi, vi ni malo nemate savjesti ni morala da kažete da je to zločin, već je to za vas bila potreba. I ovo što je ponovio Culej, niste, u vašim daljnjim govorima je bilo mi nismo završili svoj posao. Vi ste završili sve što ste završili, nikada više nećete moći napraviti taj posao koji ste napravili, žalosno, ovih 200 tisuća. Kako vas nije stid u ovom Saboru govoriti tako bezobrazno i tko vam to daje pravo? I koja to stranka vas stavlja uopće na listu takvog kao takvog čovjeka…
Dobro, dobro. Rekao sam, nemojte osobno. Izvolite, odgovor na repliku.
Govorim u Saboru ono što mislim. I ono što misle ljudi koji su glasali za mene i za moju stranku. Oni ne misle kao vi. Nikada me neće biti stid govoriti istinu. Nikada me neće biti stid govoriti da su ustaše bili zločinci i nikada me neće biti stid govoriti da oni koji podržavaju [[Upadica: Kolega Mišić.]] nisu ništa drugo [[Upadica: Zadnji puta ću vam opomenu dati.]] nego zločinci. Jer podržavati zločin može samo zločinac.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, predstavnici države revizije. Znači, mi ovdje kao na nekoj filmskoj traci redamo izvješća državne revizije. Prošle godine smo imali za 2017. Sada već imamo za 2018. Čitamo dakle, nekakve desetine stranica, sve je to dosta dobro napisano, uredno, sustavno, tome se ne može naći neka veća zamjerka. Međutim, postavlja se pitanje, što smo mi sad s ovim državnim revizijama otkrili? Ja bih se usudio reći da smo otkrili toplu vodu jer na neki način je ovdje pobrojano sve ono što mi već i ovako i onako odavno znamo. Kaže se da su najgore javne nabave u gradu Zagrebu. Piše, da Zagrebački holding ne poštuje zakone. Piše se, ne znam, da se proračunski novac troši nenamjenski. Da ima zapošljavanja, koja su isto tako puna nepravilnosti. I što sad? Pa to znaju već i vrapci na grani. Za to, takve zaključke mi smo mogli doslovce zaustaviti prvog čovjeka na ulici, pitati ga i on bi vam to rekao i bez ovoga izvješća. To je opće poznata stvar. Sad, da li je u pitanju 10 ili 20 milijuna kuna, o tome se može raspravljati, ali je činjenica, dakle, da je ovo država prepuna nezakonitosti, nepravilnosti, mita, korupcije, nepotizma, stranačke i svake druge podobnosti. Ključno bi bilo, ustvari, vidjeti kakve su posljedice ovoga izvješća, odnosno kakva se rješenja nude da se stanje promijeni? Jer taman da je sad ovdje državna revizija došla i ne znam, otkrila kriminal od milijarde kuna, sasvim konkretno i vidljivo, da li bi oni koji su počinili te prekršaje bili kažnjeni? Ne bi. Kod nas se nikoga ne kažnjava za ništa. Kažnjavaju se jedino siromašni ljudi, ljudi bez stranačkih iskaznica a oni koji su doslovce pokrali milijarde ti se ne kažnjavaju i nikada se neće kazniti i s te strane, po meni raspravljati o ovom izvješću je na neki način promašeno. Evo nekoliko primjera odgovornosti u Hrvatskoj, bivši predsjednik ne znam HDZ-a i bivši predsjednik Vlade, Ivo Sanader je 2010. g. optužen za izvlačenje 70 milijuna kuna iz državnog proračuna preko tvrtke FIMA MEDIJA, je li osuđen, nakon 9 godina? Nije. Utvrđeno je da je ne znam, izvučeno 15 milijuna kuna iz HEPA-a Diokija, je li osuđen? Nije. Oslobođen je. Utvrđeno je da je ne znam ukradeno 17 milijuna kn u aferi Planinska, ima li presude? Nema presude. Znači, postoje isključivo nepravomoćne presude ili postoje oslobađajuće presude, eventualno ako netko dobije neku kaznu, tada se mijenja za rad za opće dobro, gule se krumpiri, ne znam, šta, posjećuju se starački domovi itd. Vi kažete Zagrebački holding ne posluje pravilno, pa 2015. je podignuta optužnica, za ne znam štetu od 20 i nešto milijuna za slučaj Agram upravo u Gradu Zagrebu, čak je bio na par dana uhapšen gradonačelnik, jel donesena prvostupanjska presuda? Nije. Hoće li biti donesena, hoće, kada gradonačelnik bude pokojni. Isto ko što je ova Kristina Komšić pokojna, sada se donosi presuda, da je netko kriv što ju je napadao, kada ta presuda više nema nikakvoga smisla. U europskoj sudskoj praksi, prvostupanjske odluke trebaju biti donesene u roku nekoliko tjedana, bilo kakvo suđenje koje traje duže od 5 g. smatra se kršenjem ljudskih prava. Kod nas, niti nakon 5 g. uopće suđenje ne započne. Jeste pratili suđenje ne znam gospodinu Vidoševiću, 33 milijuna kuna je izvukao iz HGK, uhapšen je 2013. g. danas je 2019. ima li presude? Nema. Njegovi, suradnici, pokajnici, govorili su prije dva tjedana da su mu milijun eura donijeli na stol, na stol, u kešu. I kakva je sankcija? Takva sankcija da se g. Vidošević, isto ko g. Sanader, isto ko g. Bandić, sutra može kandidirati za predsjednika države, oni su potpuno nevini ljudi. Ja neka sada kažem, da su kriminalci, doći će mi tužba za klevetu. To se radi u našoj državi. Ali, kada je gđa. u Lici, u selu … [[Govornik se ne razumije.]] stara 84 godine pekla rakiju, a da joj rješenje o pečenju rakije nije bila pravomoćna, jer je trebalo pričekati 15 dana, od izdavanje dozvole da bude pravomoćna, tada joj je došla Porezna uprava na njezin kućni prag. Istog trenutka joj je oduzela rakiju i istog trenutka je na licu mjesta naplatila kaznu. E vidite koji us to kriteriji. To je trebalo napraviti, ne gđi. Kovačević nego je trebalo napraviti Sanaderu, Vidoševiću, Bandiću, Horvatinčiću i svim ovima ovoga čija suđenja gledamo u nedogled i nikada neće biti gotovo, to bi bila onda pravda jednaka za sve i to bi ustvari bila jedina moguće pravda. Sada opet evo prije 10 minuta, kaže g. Horvatinčić je osuđen, koliko mu je trajalo suđenje? 7 g. i jel ide u zatvor? Ne ide. Jel se ima pravo žaliti? Ima. Znači što se u biti promijenilo? Ništa. Oni i dalje će sve raditi, kao što je radio do sada, malo se baci prašina u oči, kao nešto smo sudili, nešto smo poduzeli, ali u biti, konkretno se ne mijenja ništa i zato građani padaju u opatiji. Građani padaju u očaj. Meni ljudi pišu, doslovce, iz dana u dan, g. Bunjac, na koji način da se odreknem hrvatskog državljanstva? Da se odreknem. Znači oni ne samo, da ne žele ovdje živjeti, da se žele odseliti, nego oni doslovce da se odreknu hrvatskog državljanstva i to je problem. I zato ovo vaše izvješće baš nikoga ne zanima, osim vas koji za to dobivate plaću i kojima je to u interesu itd. Pogledajte ovu sabornicu, 10 ljudi, ljudi koji imaju ne znam, bruto plaće 30 hiljada kuna, koji imaju cijeli niz beneficija, ne znam, plaćene režije, putne, stanove, itd. topli obrok ne zanimaju. Jer im je to sve skupa nebitno, jer znaju da mogu raditi što god hoće uopće vas se ne boje. Ne znaju ni kako se zovete, ja garantiram pola od njih. A vi biste trebali imati neki autoritet, vi biste mijenjati stanje u društvu, nažalost to Državna revizija ne može. Problem je na ovom Hrvatskom saboru, koji stvara zakonodavni okvir, da se nepravilnosti, nezakonitosti i sve one loše stvari koje sam nabrojao mogu nesmetano raditi. Jeste čitali kako gospodin Sanader, milijun i pol kuna je dao za avionske karte, za sebe i obitelj, sve je platio gotovinom. Kod nas se novci doslovce u vrećama nose s jednog kraja ulice na drugi. I to je ono što vi između ostaloga ne možete utvrditi, možda biste mogli da imate neke druge ovlasti i to je ono što svi hrvatski građani znaju i to je ono što je u biti ovu državu uništilo. Uništilo. Hrvatska gospodo zbog korupcije, danas, doslovno umire pred našim očima, a za tu korupciju, kriv je zna se tko, ona stranka koju je stvorila, a to je stranka koja drži jednu ruku na prsima, a drugu u našim džepovima. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala uvaženi kolega Bunjac, rekli ste pri kraju da je veliki problem u zakonima koje donosi ovaj HS i to djeluje frustrirajuće za sve. Pa evo, ja bi vas pitao, ovaj HS je prije jedno 10 dana, bili ste ovdje sa mnom, donio je Zakon o državnoj reviziji, ali to je, oni su prilagodili sebi, dakle, kako oni to vide, to, je li to po vašem mišljenju mazanje očiju kako bi vladajuća većina rekla evo sad će ić Državna revizija, a u stvari im je u zakonu dala ništa, nikakve instrumente, malte ne skoro da sam mogao popiti kavu, pa zašto se to radi, koga se tamo, štiti li se nekoga u toj narodnoj banci, vjerujete li vi da tamo sve štima i što mislite kad bi ovi ljudi iz Državne revizije došli da naprave kako treba posao, što bi oni mogli tamo sve skupa otkriti, što možemo očekivati od toga, evo, hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Lovrinović, pa Državna revizija čak zna i utvrdila je recimo da je stanje u brodogradnji katastrofa, da su, vidimo, čitamo iz medija, znači, milijardu EUR-a je samo u Brodogradilište u Uljaniku ima dubiozu i šta će se poduzeti? Poduzet će se to da svaki hrvatski građanin mora dati 2.000,00 kn iz svog džepa da to sanira, eto to su vam dosezi nalaza Državne revizije. Izvolite hrvatski porezni obveznici platite nastalu štetu koju je napravio Zoran Milanović sa Ivanom Vrdoljakom, a dovršio ju Andrej Plenković sa Ivanom Vrdoljakom, to vam je to i možete vi sad koliko god hoćete utvrđivati dal je to 7, 8 ili 9 milijardi, dugove na kraju plaćamo svi mi. Hvala lijepo.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Pernar, izvolite kolega Ivan Pernar.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene dame i gospodo iz Državne revizije, ja sam postavio pitanje vama slijedeće, kako je moguće da je Državna revizija dala pozitivno izvješće o financijskom poslovanju HDZ-a u vrijeme za koje DORH tvrdi da se stranka financirala i trošila novac mimo računa odnosno kad je postojala velika količina novca koji nije bio knjigovodstveno evidentiran, a koji je tadašnji tajnik predao DORH-u, kako je moguće da do današnjeg dana Državna revizija nije poduzela ništa po ovom pitanju? I zamislite koji sam odgovor dobio od vas, kaže ovako, da je propisano da revizija u smislu ovih zakona vrši ispitivanje dokumenata, isprava i izvješća, sustav unutarnje kontrole i unutarnje revizije, računovodstvenih i financijskih postupaka, te drugih evidencija radi utvrđivanja iskazuju li financijski izvještaji istiniti financijski položaj i rezultate financijskih aktivnosti u skladu s prihvaćanjem računovodstvenim načelima i računovodstvenim standardima. Znači, vi kažete ovako, gledajte mi ispitujemo dokumente koje nam oni daju, oni su nama napisali da sve štima, da su knjige, da je stanje u blagajni onakvo kakvo je i veli sve paše, sve paše, evo, imamo izvješće Državne revizije. Pazite dalje šta mi odgovarate, kažete da je sastavljeno izvješće o reviziji i da je poslovanje HDZ-a pozitivno ocijenjeno i od 2007. i 2008 i 2010., 2011., 2012., 2013., 2014., 2015., 2016., 2017., ja ne sumnjam da će biti i 2018., ali ovo što vam hoću reć, pazite ovo, ovo je najluđa stvar iz vašeg izvješća, provjera i utvrđivanje činjenica u vezi s navodima iz podneska, nije u ovlasti Državnog ureda za reviziju, znači, vi uopće ne provjeravate, niti utvrđujete činjenice koje vam oni kažu, oni da su vam napisali da je, ne znam, da imaju tri majmuna u sefu, vi bi upisali imaju tri majmuna u sefu, nitko to ne bi išao provjeravat. Pazite sad dalje što mi vi odgovarate, u slučaju eventualno naknadnog utvrđenja da su podaci o financijskim izvještajima netočni, izvješće o reviziji ne poništava se. Znači, čak i da vi naknadno utvrdite da su vas sve lagali, izvješće Državne revizije je i dalje, kakvo, pozitivno, da li traži Državna revizija da itko tko je negativno odnosno tko je muljo u izvješću da odgovara, pa nema potrebe kad je izvješće o reviziji pozitivno. Idemo dalje, pazite ovo, državni revizor nema nikakvu obvezu provođenja bilo kakvih revizijskih postupaka u vezi s financijskim izvještajima nakon datuma izvješća o obavljenoj reviziji odnosno ne očekuje se provođenje dodatnih revizijskih postupaka po pitanjima u vezi s kojima prethodni postupci nisu doveli do zadovoljavajućih zaključaka. Znači, čak i da vi utvrdite da je bilo muljaža tj. da se zna da je bilo jednostavno vi nemate nikakvu obvezu, vi se time ne bavite. A slušajte dalje, pazite ovo, pazite ovo, kaže, provedbom navedenih aktivnosti, Državni ured za reviziju je u potpunosti izvršio svoje obveze u skladu s ovlastima. Evo vam, imate, sve je po zakonu, sve ste odlično napravili, čak se hvalite da vas drugi dobro ocjenjuju, država propada. Ali ono što je posebno meni bilo zanimljivo u vašem izvješću je kad ste napisali da vama nije jasno na koje eventualno vrijeme ili postupke se odnose upiti moji. Znači da jednostavno, ja ću vam to pročitati točno kako ste rekli, iz podneska mojeg nije razvidno na koju se poslovnu godinu odnose navodi, te iskazi rizničari iskaza stranke bivše šefice računovodstva i drugih svjedoka, o tome da je u blagajni političke stranke postojao novac koji nikada nije nigdje evidentiran. Znači, to što suđenje traje, što je postupak u tijeku, što svjedoci na televiziji govore što su radili da su nosili novac koji nije bio evidentiran itd., vama je to nepoznato, vi prvi put čujete za ovo što ja vama govorim, vi se čudite. Kaže, vi spominjete, g. Pernar nekakve iskaze blagajnika odnosno rizničara, iskaze knjigovođe, iskaze tajnika stranke. Vele g. Pernar, mi uopće ne znamo na koje vrijeme vi govorite, na koga se to uopće odnosi. To je, dame i gospodo, poslovanje Državnog ureda za reviziju. I vi očekujete da ćete dobiti pozitivno mišljenje od mene ili pretpostavljam zapravo da to ne očekujete, ali ovo kako vi radite reviziju, za mene bi vas trebalo, po mojem sudu sve zajedno smijeniti. Vas ovi milijuni ne zanimaju koji su isisani iz državnih poduzeća za koje postoje iskazi svjedoka, materijalni dokazi, na kraju krajeva novac. Vi kažete, revizija je obavljena, sve je uredno, papiri se pokapaju, a to što naknadno je utvrđeno nešto drugo, to vi očito ne vidite u tome problem. Hvala uvažene dame i gospodo.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj. Nema ga, pa kolegica Sabina Glasovac. Nema. Sada je kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni revizore sa suradnicama. Pa evo, mislim da ovaj drugi dio rasprave danas tokom dana zasigurno je otišao u potpuno krivom smjeru, na jednom dokumentu koji je potpuno u skladu sa svim onim dokumentima o kojima smo već raspravljali u toku ove godine i prošle godine jer Državnom uredu za reviziju rijetko kad se ima čak i pravo reći da su promašili, kao što im se sad pokušava sugerirati od jednog kolege koji je pronašao greške kod svih, samo nije kod sebe. A i njega je državna revizija primijetila i njegovu stranku i njegovo sjedenje na dvije stolice ili članstvo u nekoliko stranaka, muljanje sa 100 tisuća kuna i sve ostalo i naravno da je imao potrebu istresti se na ljude koji uredno rade svoj posao. Primijetili su ti ljudi, ne samo koji ovdje sjede, nego svih ovih 221 da u sustavu državne uprave, političkih stranaka, postoje propusti na koje uredno daju svoje primjedbe, daju svoje preporuke jer im je to jedini zadatak. Nije njihov zadatak da sude na licu mjesta, da izriču kazne na licu mjesta i da zatvaraju ljude, kao što to poneki saborski zastupnici ovdje priželjkuju. Jednostavno, nerazumijevanje onog što čitaju ili zločestoća s kojom nastupaju, ne bi li branili neke svoje pozicije. Izvješće revizije za 2018. godinu je dokaz rada državne revizije u 2018. g., svih ovih 300 ljudi koji su obišli mnoge institucije i sačinili vlastita mišljenja tj. mišljenja revizije koje su nam već kroz brojne akte dali na promatranje, a ovo je jedan sažetak o kojem vodimo raspravu danas, koje je u prvom dijelu zaista bila korektna i stručna, međutim, u drugom je evo, vidjeli smo, završila čak i na ustašama, partizanima, Bleiburgu, Crkvi, jednostavno, nemoguće je da oni ne pomiješaju sve to, ne bi li pronašli 5 minuta prostora za sebe i sve izvrijeđali, ukoliko nisu njima skloni. Vidjeli smo da i birači, ako ne glasaju za te i takve, budu izvrijeđani da ne znaju čitati, primijetiti ili da ne znaju ništa. Tako da, treba i takve rasprave odslušati, ali zasigurno ne uzeti kao nešto o čemu treba previše voditi brige. Jasno je revizija napisala što je promatrala u 2018. godini, kad se osvrtala na financijske dvije godine, 2016. i 2017. Prvo što su gledali je, financijska revizija, drugo, revizija učinkovitosti i treća, revizija usklađenosti. To je njihov posao i svaki lokalni čelnik, svaki čelnik tijela državne uprave zna da u jednom trenutku zasigurno revizija može najaviti svoj dolazak i zatražiti uvid u sve dokumente koje trebaju pogledati, ne bi li sastavili mišljenje o tome na koji način se vodi određena lokalna samouprava, javno poduzeće, ministarstvo ili svako drugo tijelo o kojima smo obaviješteni vrlo opširno u pojedinačnim rasprava, kad imamo teme, ne znam, revizija političkih stranaka, revizija rada lokalnih samouprave, revizija ova ili revizija ona. 4 vrste mišljenja, jasno su, dokaz ili putokaz na koji način promatrati ono što su oni primijetili. Imamo bezuvjetno mišljenje, uvjetno, nepovoljno i suzdržano i jasno piše na koji način se do njih dolazi, da to nije osobna volja ili želja pojedinog revizora i on kaže ti mi se ne sviđaš, pa tebi evo nepovoljan, ne? Znači postoji proces i vrlo jasno iskazan, kao i metodologija na temelju čega se daju mišljenja. I sve ovo podcjenjivanje ljudi koji ovdje sjede ispred nas je ispod svake razine saborskog zastupnika, ili ga nazovimo tako, narodnog zastupnika. Ono što su oni primijetili, na svima nama je da svatko u svoj dijelu u kojem sudjeluje ili vodi lokalnu samoupravu ili neko drugo tijelo državne uprave, da pokuša popraviti, prije svega popraviti. Ili učiniti tako da se uskladi sa zakonom, da u drugoj reviziji ili drugom promatranju bude bolji nego što je to bio u prvoj. Ovaj pokušaj nekih da se obezvrijedi rad ljudi koji zaista to rade na visokoj razini bez puno prostora da se o tome da neko drugačije mišljenje je, kažem, još jedanput ispod svake razine. Vidjeli smo, jasno je ovdje iskazano, vrlo sažeto, jer kad bi stavili svih ovih 220-ak revizija koje su učinjene, da bi to bio podosta debeli materijal, kojeg zasigurno oni imaju u svom uredu, tj. u prostoru kojem ga čuvaju i sve se to da ili može pogledati ili zatražiti. Kad pogledamo sve razine, jasno je da je vidljivo da država tu nekako stoji možda i najbolje, da lokalna samouprava malo kaska ali da se vjerojatno popravlja jer činjenica jest da se pronalaze još uvijek i oni koji jednostavno ne mogu zadovoljiti i one najmanje kriterije i dobivaju najnepovoljnija mišljenja, o nekima smo nešto i čuli, ponekad se o njima i piše kao rezultat njihovog rada, da zdravstvene ustanove imaju problem, to su dugovi koje treba rješavati da se unutar tog sustava nije čak lako i ponašati zakonito, jednostavno uvažavajući sve pozitivne propise ove naše države, da su društva Crvenog križa očito malo se opustila i da trebaju pojačati vlastite aktivnosti u smislu poštivanja zakona s kojima trebaju biti usklađeni i da političke stranke također imaju propust. Kažem kad ih spomenemo, onda oni nestanu jer su nezadovoljni s time da je i njih netko primijetio da rade nešto što ne smiju raditi, 100 000 kn su vrtili, imaju sjedište stranke u svom dnevnom boravku i naravno da traže nekoga tko bi im trebao biti kriv za to. Sjede u nekoliko stranaka i naravno tko bi im trebao biti kriv, onaj koji ih je primijetio, to je Državna revizija jer bez njih on bi sasvim dobro funkcionirao. Kad gledamo segment u kojima je Državna revizija u 2018. djelovala, recimo dodjeljivanje i korištenje tekućih donacija iz proračuna, možda nam se nekad čini da je to jedan mali segment funkcioniranja lokalnih samouprava, regionalnih samouprava ali činjenica je da se u tom prostoru vrti podosta novaca i dobro je da ste napisali svima što ste primijetili i na koji način to treba popraviti. Evo ja sam prvi koji sam svojim službama dao ovaj materijal neka izvole čitati unaprijed, neka čitaju unaprijed da ne bi griješili i da budu u skladu sa svime ono što trebaju raditi ako već nisu. Jednostavno, zaista svake godine na ovakav način imamo pravo ili privilegiju da raspravljamo o tome što se primjećuje u sustavu i gdje treba dati dodatan akcent kada se govori o radu cjelokupne, kažem države od središnje preko regionalne do lokalne razine. I samo pitanje promatranja korištenja fondova jasno sugerira gdje je problem i što bi trebalo pojačati da se ti fondovi koriste više i više. Naravno da, kažem, uvijek pokušavamo primijetiti samo sve ono što je negativno, nikad ono što je pozitivno istaknuti, ono što je dobro, ali mislim da evo uz napore ljudi koji sjede ovdje ispred nas, mi možemo reći da postoji povjerenje, potpuno povjerenje znači, u ono što pišemo, u financijska izvješća prije svega i da sve ono što se zapisuje, evidentira od lokalne do središnje razine, ima sviju razinu točnosti i transparentnosti i da se tu više ne može puno toga skrivati i da jednostavno svako od nas izvoli preuzeti odgovornost za svoj dio posla koji obavlja ali u skladu sa zakonom. Evo toliko od mene i svaka pohvala na ovom izvješću.
Hvala lijepa, imamo nekoliko replika. Krenimo redimo, prva je poštovanog zastupnika Josipa Đakića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kolega Boriću, dobro ste konstatirali kakav je rad Državne revizije, da je to korektno, stručno i profesionalno obavljen posao no međutim i dobro ste uvidjeli kako oni kojih se tiče zapravo negativan nalaz ili nalaz u kojem se govori u tome što su učinili i radili a po mogućnosti je i protuzakonito pa su se prepoznali, pa su sada svu salvu negativnosti srušili na instituciju koja zapravo svoj posao radi korektno i profesionalno. Oni zapravo omastivši prste u stranačkom životu koji su razotkriveni, danas jasno govore o tome kakav je bio rad pro futuro Državne revizije ili da li su negdje pogriješili no tiče se zapravo samih njih jer su okarakterizirani kao takvi i priznali su to. No zato im nije kriva Državna revizija.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika.
Hvala lijepo. Kolega Đakić. Namjerno sam to spomenuo jer zaista, teško je nekad slušat te samozvane Mesije, političke Mesije koji dostižu kad vidimo na izborima do 2% ili 1, ne, ili 0,5 ali su ovdje vrlo glasni i svi ih prozivaju i svi ih etiketiraju, jasno je da su primijećeni ali je problem da li je onaj drugi dio, to nije revizija, nego da li je DORH odradio svoj posao jer oni govore onima za koje znamo da su, evo u ovom slučaju, kad dođu u sustav tj. kad se primijeti nešto i kad krene se postupak, onda o tome oni govore, kod njih je problem što nije pokrenut nikakav postupak a znamo iz kampanje, iz predizborne kampanje, čuvenih žutih kuverti, ljudi koji su uplaćivali velike iznose a da nisu imali primanja i sve ostalo što smo imali prilike čuti i vidjeti da tamo nije došlo do druge razine, revizija je svoje učinila i ovo očekivanje od revizije da oni budu taj koji sve to radi i na licu mjesta kažnjava, nije korektno.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, da nešto nije u redu sa sustavom i načinom rada revizije, govori nam to da smo na dnu razvijenosti u EU-u i da smo na dnu po najkorumpiranija država među članicama EU-a. Smatram da je veliki utjecaj Državne revizije upravo u ovom djelu i da mišljenja Državne revizije, ne govorim samo u ovom sastavu revizije nego od početka, od nastanka RH, ne radi se na dobar način jer da revizija i to što revizija ukazuje ima svoju težinu, onda ne bismo imali ovakve rezultati, bili na dnu po svim pokazateljima među članicama EU-a. Mislim da Državna revizija bi trebala imati daleko veću težinu i mjere koje bi trebala izricati bi trebale imati daleko veću snagu i mislim da bi se tek tada onda ovi parametri [[Upadica: Hvala]] popravili.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolega Lenart, ne slažem se s vašim mišljenjem, oni rade zaista dobro svoj posao i kad završe svoj posao piše i ovdje što pošalju dalje prema nekom drugom tijelu, a što ostave, znači, da oni koji vode određena tijela rade sami i na kraju mislim da svako mišljenje revizija opet završi na tom drugom tijelu, pa ako ima nečega što bi se podvelo pod to što vi govorite korupciju i sve ostalo, zasigurno da to neko drugo tijelo, to je Državno odvjetništvo ima sva alate da pokrene određeni postupak i takvih postupaka je bilo i ne treba od toga stvarati velike priče jer činjenica jest da se prema reviziji svaki čelnik tijela ili lokalne ili regionalne i državne razine itekako odnosi s poštovanjem i prihvaćaju uglavnom gotovo sve što god kažu jer znaju da je to točno i da je to na zakonu osnovano, a vlastite promišljanja u vlastitoj državi na način na koji ih vi prezentirate, ni u čemu se ne slažu sa mojim promišljanjima [[Upadica: Hvala]] o svojoj državi.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, kolega Boriću, slažem se s vama da je ovo izvješće zaista korektno i da treba poticati daljnji rad Ureda državne revizije, između ostalog, pa cilj tih nadzora je da poslovanje svih onih kojima se proračuni pune poreznim obveznicima, bude što zakonitije, usklađenije, transparentnije, pa između ostalog, nakon svakog nadzora, na kraju se da jedan nalaz i mišljenje gdje točno se daju i rokovi i precizira se na koji način i što treba uskladiti ili otkloniti. Između ostalog, ako Državna revizija uoči nepravilnosti koje bi upućivale na počinjenje kaznenog dijela, tada se obavijesti Državno odvjetništvo i ono dalje preuzima slučaj, ali u ovom HS upravo su najglasniji oni kod kojih kad se pojave ili Državna revizija ili Inspekcijske službe imaju najviše nepravilnosti i ti si daju za pravo [[Upadica: Hvala]] da prozivaju sve i svakoga.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolega Stričak, neka oni prozivaju, ali činjenica jest da i njih netko može nešto pitati, a upravo temeljem nalaza revizije. A da su čitali kad govorimo o preporukama koje daje revizija, postoji i graf na str. 34. di jasno pokazuje od 2013., pa do 2018.g. što se sa preporukama koje su oni davali događa i uglavnom taj postotak, možemo reći, u zadnje vrijeme podosta raste i prelazi nekih gotovo 70-tak%, znači, postupanja po onome što je Državna revizija naložila u vlastitim nalazima, tako da nema toga tko će baš samo tako olako ignorirati ono što su oni napisali, ali naravno, da ima i onih koji propuštaju takve stvari i naravno da se nemaju šta čuditi u drugom nalazu da nešto nisu napravili kako treba, vjerojatno su se i oni popravili, pa su brzo objasnili da oni ipak rade sve u skladu sa zakonom, a da imaju viška novca kojeg bi vrlo rado podijelili, pa čak i vratili ako su ga već nezakonito [[Upadica: Hvala]] uzeli.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega Borić, pažljivo sam slušala što ste govorili i ovo je možda prilika da se kaže da Državna revizija dobro radi svoj posao. Dakle, tu morate gledati kroz ovo izvješće, stanje izvješća i ono što su oni konstatirali. Dakle, Državna revizija radi svoj posao, vidi se napredak u svemu tome, vidi se promjene koje su nastale i to je ono važno. To što se nekom kad dobije nalaz revizije ne sviđa što piše u reviziji, to je tema da se popravi, da promijeni i da o tome vodi računa, ali ono što je važno treba gledati kroz sva ta izvješća koja su bila kroz godine i da se vidi napredak i to je ono što se zapravo vidi i ono što je napredak u novom Zakonu o državnoj reviziji i što izuzetno cijenimo, a to je da nije to više mrtvo slovo na papiru kad Državna revizija nešto utvrdi, nego će iza toga biti određene posljedice. Mi smo u ime kluba u nekoliko, dakle, kad smo imali prilike govoriti o Državnoj reviziji, svaki put smo i bili za [[Upadica: Hvala]] izvješće i govorili afirmativno o tome.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak, mislim da smo, evo, tu na istoj razini i zaista danas smo imali jednu lijepu raspravu od ovih zadnjih nekoliko zastupnika koji su je pokušali napraviti lošom iz nekih vlastitih razloga, ali činjenica jest da što god se napiše je upravo onako, imate na to pravo dati svoje primjedbe, ako se složite i kažete da ćete biti bolji i da ćete do godine raditi drugačije, onda je na vama da to i provedete, a ne da čekate slijedeći nalaz i kažete nisam ništa napravio, opet sam tamo gdje sam bio prije 4 godine itd., itd. i tako prolaze vremena. Međutim, država sve više stišće, znači, sve više su institucije itekako organizirano i stručno na raspolaganju lokalnoj regionalnoj, pa i državnoj razini, da sve što rade, rade onako kako to piše u zakonu i da tu višak prostora previše nema, sve se vidi i sve se brzo danas nađe, nema skrivanja.
Hvala lijepa. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, vi ste rekli da su se neki malo uspavali, malo razigrali, pa je Državna revizija to utvrdila i upozorila ih. Međutim, ono što stalno treba naglašavati da ovo izvješće Državne revizije je činjenično stanje. Dakle, Državna revizija je došla kod nekoga, pregledala je dokumentaciju koju su oni sastavili, to što se nekome to ne sviđa, to je njegov problem, imao je priliku na preliminarno izvješće dati primjedbe i reći s čim se ne slaže. Međutim, kad dođe konačno izvješće, to je tako, ali ne slagat se s onim što ti Državna revizija utvrdi, a istovremeno napadat neke druge je naprosto van svake pameti. Međutim, ono zašto sam se javio vama za repliku to su ovi recidivisti. Mislim da bi mi u HS bez obzira iz koje smo političke opcije, u svim svojim raspravama trebali isticat one koji ponavljaju greške jer ako to ne napravimo, ako njih ne eliminiramo, onda ćemo nažalost i ovaj kvalitetan rad Državne revizije dezavuirati jer ako netko konstantno ponavlja greške [[Upadica: Hvala]] i ništa mu se ne dogodi.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo, pa predsjedniče, pa kolega Šuker, mislim da smo evo već i kroz izmjene Zakona o državnoj reviziji jasno poslali poruku da tu više ne bi trebalo biti puno recidivista ili onih koji ponavljaju greške jer će se za te neke greške sada malo i drugačije odgovarati ili će se drugačije ponašati prema onome što ti je posao a to je da donosiš odluke ali u skladu sa zakonom i da provodiš sve ono što trebaš provoditi u skladu zakonom. Jasno je opet kažem, da Državna revizija je tijelo koje primjećuje, daje preporuke, ne kažnjava, i ne sudi i ne daje ili ne određuje godine zatvora, za to postoje neka druga tijela u RH.
Hvala. Sad ćemo prijeći na završne riječi pa prvo će u ime Kluba zastupnika SDP-a završno govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, kolegice i kolege, malo je suh zrak pa sam morao otpiti koji gutljaj. Kada govorimo, o izvješću Državne revizije, ono šta je bitno reći i tu se ne moraju kolege iz nekih stranaka previše uzbuđivati nego pokušati shvatiti da stvari u Hrvatskoj, u nekim dijelovima a pogotovo kada se radi o javnom novcu, trebaju funkcionirati transparentno. Meni je jasno da HDZ recimo to ne bi mogao razumjeti s obzirom na to kako je funkcionira HDZ za vrijeme Sanadera kada je kolega Bačić bio i glavni tajnik i sve ono što je išlo uz to ali se čudim da to nove stranke koje dolaze u novije vrijeme ne razumiju i da oni sve shvaćaju na način da ih se politički progoni ili da rade neki protiv njih, znači kad su svi neprijatelji, onda de facto više nema nikakvih pravila nego sve šta je protiv tih koji su protiv tebe, ispada da to rade zbog nekih političkih motiva. Ja upravo suprotno mislim da bi kolege iz Živog zida svoje manjkavosti financijske, način na koji rade, evidentiraju troškove itd., eventualno koje su bile primjedbe i preko drugih stranaka itd., ovo što smo popratili, trebali pokušati iskoristiti Državnu reviziju da im pomogne u tom djelu ustrojavanja stranačkih financija jer nije jednostavno niti jedan posao raditi u životu pa tako niti voditi političku stranku i sve ono što ide uz to. Ne kažem da je tu bilo nekih svjesnih malverzacija, ali ne treba shvaćati na način na koji su to shvatili kolege iz Živog zida. Znači mi iz Kluba zastupnika SDP-a podržavamo ovo izvješće ali ono šta ne podržavamo je da se neki postavljaju, sada mislim iz vladajuće pozicije, farizejski i neprincipijelno prema svojim koalicijskim partnerima ili prema članovima iz svoje stranke kao što to radi HDZ koji je evo i u ovom izvješću istaknut kolega jedan koji radi nevjerojatne stvari, od njega se nitko nije ogradio nego se očekuje od premijera Plenkovića da odluči da li će taj biti u stranci ili neće a tu recimo sjedi predsjednik županijske organizacije HDZ-a gdje pripada taj kolega pa ne čujemo ni a ni b oko toga da li je to ok ili nije. Znači dok god tako funkcioniramo a na sva usta se, inače nema replike na izlaganje kluba zastupnika tako da morate vidjeti malo Poslovnik prije nego šta se upustite uopće u raspravu, ali onda slušamo kolege iz HDZ-a koji na sva usta hvale izvješće revizije, a ono konstatira doslovce propuste koje zahtijevaju reakciju Državnog odvjetništva a nitko ni a ni b ne kaže po tom pitanju svoje kolege osim kolegice Grozdane koja je onda rekla da će premijer Plenković odlučiti šta će biti sa tim kolegom i da li on može i dalje biti član HDZ-a ili ne može. Ili sa druge strane, imate koalicijskog partnera Milana Bandića koji je pojam netransparentnosti i nepoštivanja pravila ponašanja i onoga što revizija utvrdi i njegovo izvješće revizije o korištenju vanjskih usluga u trgovačkim društvima u jedinicama lokalne samouprave gdje od 35, 6 društava koje su analizirani, uvjerljivo najgori je grad Zagreb. 800 milijuna kuna se godišnje troši na netransparentan, neefikasan način i tome nitko opet ne prigovori ni a ni b. Znači sa te strane, jedno je hvaliti kolega Boriću i kolege iz HDZ-a Državnu reviziju, de facto sa figom u džepu. Neka oni rade, mi ćemo ih hvaliti a ono šta ustanove nas ne tiče. Partner koji je sa nama u vlasti kog držimo u gradu Zagrebu radi šta želi u Holdingu, troši se novac netransparentno curi na sve strane, građani plaćaju najskuplji prirezi u RH, a 800 milijuna kn godišnje bog te pita kako se potroši i da li uopće je efikasno ili nije. I od 36 poduzeća ono koje ima najveće kapacitete i ljudske i kadrovske i sva druge, radi najlošije. Tu sam očekivao od vladajuće koalicije koja hvali Državnu reviziju da kaže koju rečenicu, tu sam očekivao od HDZ-a Koprivničko križevačke županije da kaže, da se ogradi od onoga tko je najgori u ovom izvješću ali od toga ni a ni b. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Povredu Poslovnika je dignuo poštovani zastupnik Felak, u čemu je povrijeđen Poslovnik, koji članak, molim?
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je članak 238. Poslovnika gdje je g. Maras iskoristio ovu raspravu da uporno proziva HDZ Koprivničko-križevačke županije, čisto za ispravku, ja nisam predsjednik HDZ-a Koprivničko-križevačke županije mada znadem da ste mislili na mene jer nema nikoga iz HDZ-a drugog iz Koprivničko-križevačke županije tko je ovdje. Mislim da ste svoju raspravu iskoristili u potpuno krivom smjeru i optužujete nas za nešto što nije točno.
Kolega Felak, ovo naravno nije bio povreda Poslovnika i vas molim da ne zlorabimo tu instituciju. Ja neću sad odmah na startu počet davat opomene ali molim unaprijed sve da ne zlorabimo tu instituciju. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Odustajete? Može. dobro. Hoćete povredu Poslovnika?
Da povrijeđen je 238. znači tamo se ne spominje smjer u kojem rasprava ide, znači na to se ne može pozvati članak 238 [[Upadica Reiner: Ja sam rekao da nije, da ovaj.]] Ali još jedna stvar koja je ovdje povrijeđena, znači ne postoji ni ljutnja, zato što vas je netko pohvalio, evo ja sam pohvalio g. Felaka, da je predsjednik, čak sam ga unaprijedio i čovjek se ljuti. Pa gospodin Šuker bi bio vjerojatno zadovoljan, da sam rekao da je predsjednik Zagrebačke županije HDZ-a, evo hvala lijepo.
Kolega Maras i vi i ja znamo da ovo nema blage veze sa ničim, prema tome, ja vas lijepo molim sada, od sada pa nadalje, za takve stvari dajem opomene. Dobro, dogovoreno? Zlouporaba institucije povrede poslovnika? Sada će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e završno govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici Državne revizije. Znači mi smo danas trebali ovdje, barem malo spomenuti ne znam, 10 i 10 milijarde kuna, koji su nenamjenske potrošene, ustvari doslovce ukradene, ali vidimo da su kolege iz SDP-a, ne znam na koji način ovu priču, ponovno preokrenuli u priču o ustašama i partizanima, o Bleiburgu, kakve to veze ima sa Državnom revizijom, sa svim tim silnim i isparenim novcem, to znaju samo oni. Da bi onda na kraju još, same ove rasprave poentirali, da se Državna revizija treba baviti Živim zidom. Znači od svega onoga što je loše u ovoj državi, od toga ne znam, da smo izgubili 25% stanovništva, da su plaće bijedne, mirovine, ovoga, najniže u EU, da ne znam propada brodogradnja, poljoprivreda, da nemamo dovoljan broj policajaca što smo danas čuli na Odboru za nacionalnu sigurnost, zastupnik Maras kaže da je problem ove države Živi zid. Znači to nam poručuje zastupnik stranke, koja nije u stanju platiti svoje dugove 10 g. znači milijunske dugove, nisu u stanju platiti svoje račune i onda nam ovdje ide, soliti pamet na kraju rasprave o Državnoj reviziji. Pa gospodine Maras i zastupnici iz SPD-a, mi smo prošlog ljeta kupili 400 dječjih torbi od tih novaca koje dobivamo od države, pozvali smo vas da kupite barem 1, ja sam od svoje plaće kupio 4, podijelio djeci koju sam vidio prvi put u životu. Niste kupili ne torbu, niste kupili 1 olovku. Sada smo podijelili gotovo 500 tisuća kuna samohranim majkama, koje smo ponovno dali, mi zastupnici od svojih plaća i taj novac koji dobijamo od države, radi protesta, radi solidarnosti sa svojim narodom. A što vi dajte? Vi dajte milijun kuna Alexu Braunu. Stranom državljaninu. Mi bar vratimo tim poreznim obveznicima, što dobimo od poreznih obveznika, a vi dajte stranim ljudima, strancima, isto kao što HDZ daje info institutu, ne znam kome na što se sve taj novac troši. Pa dajte prizovite se pameti, znači vi u biti, jednostavno ne možete se suzdržati, da ne držite leđa ljudima koji razaraju Hrvatsku. Znači vi ste sada pronašli problem u Branimiru Bunjcu, evo tko je kriv za stanje u Hrvatskoj, jer molim vas idući puta gospodine, državni reviziju, poučite me pažljivo, ovoga, sasvim sigurno, ukoliko ja odem iz ovoga Visokoga doma ili iz Hrvatske, Hrvatska će procvasti, to će biti divna jedna zemlja, u kojoj će se smanjivati zastupnici, ne znam Felak i Maras, Culej, Stazić, oni će onda, sigurno će biti jako dobro kako se zove svima nama. Znači potpuno promašeni nastup, da ne velim da se radi o jednom ispadu, ali s obzirom da su HDZ i SDP, ustvari 2 krila, iste ptice, to nas niti ne treba čuditi. Ja bi samo htio reći za kraj ove rasprave, da izvješće Državne revizije, ništa konkretno, ništa bitno u RH, neće promijeniti. Probleme je ovdje u ovom Visokom domu. Treba promijenit izborni sustav, jednostavno ograničiti mandate toj lokalnoj upravi, na 2 da nema ovih doživotnih mandata kojima svakodnevno svjedočiti, svjedočimo, treba riješiti pitanje javne nabave i javnih natječaja, tako dugo, dok političari budu odlučivali o javnim natječajima, do tada će se zapošljavati isključivo ljudi koji su podobni. Do tada će se javni natječaj raspisivati tek onda kada se unaprijed odluči tko će biti zaposlen. Do tada će se na javne natječaje javljati samo naivčine i poštenjačine, koji nikada neće dobiti posao, taman da se 200 puta javlja na natječaje, ja znam ljude koji su se 500 puta javili i nikada nisu nigdje prošli. Potrebno je donijeti zakon o porijeklu imovine, koji je Živi zid već napisao i već je ovdje u proceduri, ali ga predsjedništvo Sabora uporno odbija staviti na dnevni red. Potrebno je ukinuti skrbničke račune, u prijevodu tajne račune, da se vide koji su ti ljudi, koji su se obogatili nesukladno svojim primanjima koje imaju. Kako je moguće da zastupnik koji nosi listu za Liku iz HDZ-a ima blokirani račun i nosi sat od 60 hiljada kuna? To su te nelogičnosti, a ne ove knjigovodstvene istrage, bezvezarije, koje svaki dan čitamo u medijima, koji ovakvi i onako zna smo lagati. Hvala.
Hvala. Kolega Maras, vi ste digli povredu Poslovnika, ja se nadam da je stvarno povreda Poslovnika.
Apsolutno. Znači kolega Bunjac je povrijedio 238. iznoseći ovdje čitav niz neistina, jer upravo raspravljamo o ovome što ste rekli na kraju, kolega Bunjac, ne raspravljamo o kriminalu HDZ-a, ne raspravljamo o desecima milijarde koje su ukradene proteklih godina, nego o tome, da niste u stanju othendlati 3 zastupnika, jer kada bi imali 30 zastupnika, nema dovoljno stranaka u Hrvatskoj, preko koje bi novce dobivali, kao što ste dobivali preko Abecede demokracije. Hvala.
Dobro. Evo, sada ste i premašili vrijeme, a i budući da sam unaprijed najavio dobivate i opomenu. Ja sam mislio da ćete vi recimo reći nešto što je on potpuno krivo rekao a to je da nije na dnevnom redu njihov, točka koju su oni predložili, ona je na dnevnom redu, al tu je dozvoljeno govorit svašta i neistine itd., samo se ne smije vrijeđati, jel, mnogi govore neistine, jel, time bih ja zaključio ovu raspravu i glasovat ćemo o ovoj točci kad se steknu uvjeti.
Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2018., podnositelj je Glavni državni revizor, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2018. Utvrđujem da je jednoglasno 80 za, donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.
A sad ćemo preći na: - Konačni prijedlog Zakona o vinu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 430. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Možemo malo tiše, ja znam da je točka o vinu sigurno takva, potakne veselje, ali ajmo se skoncentrirati. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave, čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani Tugomir Majdak, državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče HS. Poštovane gospođe saborske zastupnice i saborski zastupnici, Ministarstvo poljoprivrede pristupilo je pripremi novog Zakona o vinu u studenom 2017.g., te nakon intenzivnih konzultacija sa proizvođačima iz sektora vinarstva i vinogradarstva, u prvoj polovici 2018.g. nastavilo sa izradom ovog zakona. Konzultacije su provedene u cilju razmijene mišljenja i boljeg razumijevanja zahtjeva proizvođača. Konačni prijedlog Zakona o vinu donosi se u svrhu prije svega i konsolidacije propisa EU s nacionalnim propisom u sektoru vinarstva i vinogradarstva. Naime, sada će se u jedan propis povezati područja koja su na nacionalnoj razini trenutno uređena s dva zakona i to Zakonom o vinu i Zakonom o zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda i posebnim mjerama i pravilima vezani za tržište poljoprivrednih proizvoda. Konačnim prijedlogom Zakona o vinu uređuje se pravni okvir i provedba 7 Uredbi EU na području proizvodnje, trgovine i zaštite oznaka u sektoru vinarstva i aromatiziranih proizvoda od vina. U odnosu na prvo čitanje, prijedlog Zakona o vinu u HS u tekst Konačnog prijedloga Zakona o vinu ugrađene su odredbe koje osiguravaju implementaciju dviju novih uredbi koje su objavljene u siječnju 2019.g., a kojima je stavljena van snage Uredba komisije br. 607/2009 od 14. srpnja 2009.g. U pogledu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla, tradicionalnog izraza, označavanje i prezentiranje određenih proizvoda u sektoru vina sa svim izmjenama i dopunama. Nadalje, delegirane Uredbe komisije br. 2019/33 od 17. listopada 2018.g. o dopuni Uredbe br. 1308 iz 2013.g. EU parlamenta i vijeća u pogledu zahtjeva za zaštitu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i tradicionalnih izraza u sektoru vina. Nadalje, zaključno, provedbene Uredbe komisije br. 2019/34 od 17. listopada 2018.g. utvrđivanje pravila za primjenu Uredbe 1308/2013 Europskog parlamenta i vijeća u pogledu zahtjeva za zaštitu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i tradicionalnog izraza u sektoru vina. Isto tako, u Konačni prijedlog Zakona o vinu ugrađene su odredbe koje osiguravaju implementaciju Uredbe br. 251/2014 EU parlamenta i vijeća od 26. veljače 2014.g. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina. Konačnim prijedlogom Zakona o vinu uređuju se nadležna tijela za provođenje ovog zakona, zemljopisno područje o uzgoju vinove loze, sorte vinove loze, enološki postupci i prakse, vinogradarski registar, sustav ispitivanja kvalitete vina prije stavljanja u promet, sustav zaštićenih oznaka za vina, proizvodnja voćnih vina, te nadzor i kontrola proizvodnje i prometa. Pored toga, novim Zakonom o sustavu vinarstva i vinogradarstva unose se novi elementi, pa ću ih nabrojiti: Ukidaju se sve naknade za kontrole stavljanja i u promet gdje se time oko 12 milijuna kuna vraća sektoru vinarstva za njihove potrebe i aktivnosti. Nadalje, u cilju zaštite potrošača osigurava se pojačana kontrola proizvodnje i prometa grožđa i vina s ciljem suzbijanja sivog tržišta kroz utvrđivanje jasnih nadležnosti u sustavu kontrole koji provodi Agencija za plaćanje u poljoprivredi i ribarstvu i ruralnom razvoju, sustav kontrole koji provode ostala tijela, Državni inspektorat u proizvodnji, na tržištu, te Ministarstva financija u izvozu i uvozu. Vođenju registra pri Agenciji za plaćanje, te pravima i obvezama korisnika i obveznika zakona kroz detaljno evidentiranje u vinogradarskom registru svih faza prometa od grožđa do prodaje vina u ugostiteljskom objektu. Ovime se osigurava nužan preduvjet za pojačanu kontrolu proizvodnje i prometu grožđa i vina s ciljem suzbijanja sivog tržišta koje je u postupku izrade zakona utvrđeno kao jedan od glavnih problema koje treba riješiti. Nadalje, decentraliziraju se postupci, organolektičko ocjenjivanja vina po vinarskim regijama u koje se uključuju i proizvođači s ciljem približavanja sustava ocjenjivanja proizvođačima. Ukidaju se evidencijske markice i stvaraju se pretpostavke za uspostavu marketinškog označavanja 4 vinogradarske regije. Uspostavljaju se i 4 vinogradarske regije, nove, što je ujedno i podloga za promociju marketinške aktivnosti vinarskog sektora, a to su Slavonija i hrvatsko Podunavlje, hrvatska Istra i Kvarner, Dalmacija i Središnja bregovita Hrvatska. Nadalje, predviđa se priznavanje 4 regionalna i organizacija vinara povezane s novim regijama s ciljem davanja prava proizvođačima da upravljaju promotivnim i marketinškim aktivnostima vezano za hrvatska vina. I zaključno, donošenje novih Uredbi EU iz siječnja 2019.g., uspostavlja se sustav preliminarno nacionalnog priznavanja zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla kod vina. Za provođenje ovog zakona planirana su dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH, u iznosu od 10 milijuna i 12 tisuća kuna. Naime, u cilju rasterećenja sektora vinarstva od nameta cjelokupni troškovi vezani za naknade za izdavanje rješenja za stavljanje ... [[Govornik se ne razumije.]] promet i naknade za izdavanje rješenja o označavanju ... [[Govornik se ne razumije.]] oznakom kontroliranog podrijetla, ne naplaćuju se od proizvođača i podmiruju se direktno iz državnog proračuna. Navedeni troškovi se procjenjuju na iznos oko već rečenih 10 milijuna 12 tisuća kuna, a nadalje ukida se i sustav evidencijskih markica, sektor vina se time dodatno rasterećuje za daljnjih 2 milijuna kuna koliko je iznosio trošak sustava evidencijskih markica. Time se dodatno rasterećuje sektor i od ovog oblika parafiskalnog nameta. Ovim nastaje ukupno rasterećenje sektora od oko 12 milijuna kuna, na taj način se sektor vina oslobađaju financijska sredstva koji je moguće preusmjeriti u financiranje planiranih promotivnih aktivnosti, provedbu poslovnog organiziranja u vidu već spomenutih regionalnih organizacije, koje ovim Zakonom preuzimaju ulogu provedbe promotivne aktivnosti, posebno u dijelu marketinškog označavanja hrvatskih vina. Time se, ukupno gledajući Konačni prijedlog Zakona o vinu, stvara nova zakonodavna podloga u sektoru vina, ali i novi široki prostor za djelovanje proizvođača, kako na promociji zaštite vina, brendiranju Hrvatske kao vinarske zemlje, te promicanju kvalitete i posebnosti hrvatskih vina. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepo, na vaše izlaganje javila se većina zastupnika prisutnih u dvorani, pa idemo redom. Prvi je poštovani zastupnik Damir Felak. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima. Postavio bi jedno konkretno pitanje, u članku 22. se navodi da fizičke i pravne osobe koje posjeduju površinu zasađenu vinovom lozom, vinograd, imaju obvezu Agenciji za plaćanje prijaviti postojeće površine vinograda koje posjeduju, te njihovo krčenje ili novu sadnju, u svrhu evidencije vinogradarskog proizvodnog potencijala Republike Hrvatske, a onda u članku 23. se navodi tko je obavezan prijaviti u vinogradarski registar, pa moje sad pitanje, da li su svi obavezni prijaviti se u vinogradarski registar koji su posjednici vinograda bilo koje veličine odnosno broja trsova, ili su takovi, ili se u vinogradarski registar prijavljuju samo oni koji se bave proizvodnjom vina i puštanje u prodaju, a ostali se samo moraju evidentirati u ovoj evidenciji vinogradarske, vinogradarskog proizvodnog potencijala RH? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika Majdaka.
Hvala. Zahvaljujem uvaženom saborskom zastupniku gospodinu Felaku na upućenom pitanju. Dakle, vinogradarski registar podrazumijeva upis svih proizvođača vina, mošta i grožđa. Oni koji proizvode za tržište moraju, znači, prijaviti svoje površine kao i, za evidencijsku svrhu, ali i zbog prometa i kontrole vina u prometu vina, a svi ostali moraju prijaviti svoje površine kako bi se evidentirale iste i kako bi se već spomenuto, znači, moglo utjecati na sivo tržište koje dakako da stvara probleme kod samih proizvođača i proizvodnje vine.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani podpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Parametri pokazuje da je proizvodnja vina od 2011. godine sve manja i manja, bespovratna financijska pomoć za podizanje novih nasada je cirka 83 milijuna godišnje, a grožđe se proizvodi na sve manjim površinama, rodnih trsova je sve manje, prirod je sve manji, pa se izvozi sve manje vina, a sve više se uvozi. Prije dvije godine je izvezeno cirka 3,6 milijuna litara vina u vrijednosti 10,5 milijuna EUR-a, uvezeno je 30,9 milijuna litara, a vrijednost je bila 30,8 milijuna EUR-a. Dakle, usporedite ove podatke to nam sve govori, i sve je jasno. Da li su naša vina kod plasmana u drugim zemljama i u Hrvatskoj preskupa, pa bez obzira na neupitnu kvalitetu nisu komercijalna.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala. Evo, hvala što ste iznijeli ove podatke, ja ću iznijeti one kojima raspolaže Državni zavod za statistiku u 2017. godini. Naime, prema podacima Državnog zavoda za statistiku uvoz vina u 2017. iznosio je 26 tisuća 845 tona u vrijednosti od oko 29 milijuna EUR-a, količinski uvoz bilježi pad od 13,14% u odnosu na 2016.-tu godinu, a vrijednosno predstavlja pad za 6,83% u odnosu na 2016. godinu. Istovremeno izvoz vina u 2017. godini, iznosio je 5 tisuća 138 tona u vrijednosti od 13,10 milijuna EUR-a, količinski iznos bilježi povećanje od 42,44% u odnosu na 2016. godinu, a vrijednosno povećanje za 24,43% u odnosu na 2016. godinu. Trend rasta izvoza nastavlja se i u 2018. godini.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Ovim Zakonom o vinu, uvelike se nastojalo pojednostavniti rješenje administrativnih procedura o čemu ću govoriti u svojoj raspravi, pa sam i dao jedan amandman u tom smjeru. Tako izmijenjen i smanjen uvjet za priznavanje organizacije proizvođača u pogledu vinogradarskih površina na najmanje 33% ili najmanje 25% proizvođača. Sad mene zanima što će se dogoditi ako se na jednom području, unutar jedne regije, na primjer bregovite Hrvatske koje je široko područje, jave dvije organizacije sa po 35% proizvođača i 35% površina, i tako će biti na sjeveru jedna organizacija, recimo u području Međimurja, Varaždina, a na području Zagreba druga. Da li će te priznati obadvije ili niti jednu?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem cijenjenom zastupniku Križaniću na postavljenom pitanju. Znači, Zakon je propisao definiranje četiri regionalne, znači, organizacije, Ministarstvo poljoprivrede sa, zajedno sa institucijama će raditi na promociji, već smo krenuli u promocije, znači, definiranja, organiziranja i udruživanja vinara u ove regionalne organizacije, kao i kriterije za priznavanje istih. Ukoliko, mi ćemo sve pozvati na udruživanje u jednu, ukoliko se pak desi ovakav slušaj kao što ste naveli, pozvat ćemo ih na udruživanje i priznat ćemo jednu objedinjenu proizvođačku organizaciju na području jedne regije.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Vešligaja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Pa evo reći ću da je ovo jedan dugo očekivani Zakon o vinima, iskreno, očekivao sam jedan ipak sveobuhvatniji pristup jednoj takvoj značajnoj poljoprivrednoj kulturi kao što je vinova loza a dobili smo zakon koji se najvećim djelom odnosi na usklađivanje sa određenim EU propisima. Možda i nije trebalo biti dio zakona ali volio bi da mi malo prokomentirate problem koji imaju vinogradi u 11 hrvatskih županija a to je problem zlatne žutice, kažu najopasnije bolesti vinove loze u Europi. znam da postoji određena naredba no imamo li uopće nekakav plan njezine prevencije, imamo li za to osigurana bilokakva financijska sredstva jer evo imali smo nedavno Zakon o prirodnim nepogodama, također je nismo izrijekom spomenuli, tamo nemamo ga nažalost niti u Zakonu o vinima. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem također na pitanju, odnosno jednim djelom konstatacije, stanja koje je Ministarstvo poljoprivrede sa nadležnim institucijom već uočilo i poduzima radnje u suzbijanju zlatne žutice, znači izdana je naredba o suzbijanjima a s druge strane zajedno sa jedinicama i regionalne samouprave. Ministarstvo poljoprivrede provodi i određene aktivnosti kako bi sveobuhvatnije riješilo ovaj problem, evo istaknut ću primjer Istarske županije gdje smo znači u cjelovitom obujmu obuhvatili sva državna i poljoprivredne površine pod vinogradima i krenuli u suzbijanje ovog štetnika.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, državni tajniče, smatram da je zakon dobro pisan i da je njime obuhvaćeno sve bitno vezano uz proizvodnju vina od uzgoja vinove loze, evidentiranja u vinogradarskom registru, zemljopisnom podrijetlu grožđa, mošta, vina, oznake izvornosti, osnivanje nacionalnog odbora vinograda i naravno, sama promocija tih vina. Također, predviđene su 4 regije. Slavonija i hrvatsko Podunavlje, hrvatska Istra i Kvarner, Dalmacija i središnja bregovita Hrvatska. Sad nisam baš siguran da se za sjever Hrvatske a to je područje Međimurja, Hrvatskog zagorja, Prigorja, Podravina koristi pojam središnja i bregovita Hrvatska. Apsolutno podržavam ovaj regionalni pristup ali smatram da bi tu jedan sjever dobrodošao ili barem da li možete reći da li ste sa proizvođačima vina iskontaktirali ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem i na ovom pitanju evo koje smo već često čuli, znači u raspravi u prvom čitanju i prilikom rasprave u okviru Odbora za poljoprivredu da prijedlog regija koje su sadržane i u konačnom prijedlogu zakona je prije svega stručna podloga ali je konzultirano sve sa proizvođačima i u ovom djelu znači izrazit je zahtjev proizvođača za nazive za sve 4 regije tako da su proizvođači konzultirani i njihovo mišljenje smo mi u Ministarstvu poljoprivrede pretočili u ovaj zakonodavno okvir.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, i mi iz HSS-a pozdravljamo donošenje Zakona o vinu, pogotovo kad je riječ o administrativnom i financijskom rasterećenju naših vinara i vinograda ali ima evo i nejasnoća koje su već sad spomenute a to je ova podjela na 4 regije jer očito da nije dobro iskomunicirano sa svim vinarima jer se protive tome, i zagorski vinari i međimurski i moslavački, da ih ne se spominje odnosno da su u okviru središnje bregovite Hrvatske, misle da tako neće biti dovoljno prepoznatljivi a ono što je također naš prigovor iz HSS-a je da u članku 22. i 23. gdje govorite o registru vinogradara, da i oni koji imaju jedan čokot, dva, 5, vikendaši, da će i oni se morati prijaviti, to jednostavno nije prepoznato ni u zakonodavstvu Austrije, Italije, Njemačke koje imaju donji limit 100, 200, 500 čokota kako u kojoj regiji, mislim da ste to trebali ugraditi u zakon jer ovako nećete to moći sprovoditi, ti ljudi se neće prijaviti, ne vidim načina kako ćete ih natjerati da se prijave u registar. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem i na ovom pitanju, znači odnosno ponovljenom pitanju vezano za regije. Ova studija koja je pretvorila sam naziv regija se radi radi već unatrag 4, 5 g., inicirana je od strane samih proizvođača, objedinjenih u sektoru u okviru HGK-a koji brine za proizvođače, govorimo ovdje o proizvođačima a ne o onom djelu hobista i upravo ovim proizvođači su se odredili i jasno iskomunicirali sa Ministarstvom poljoprivrede nazive 4 spomenute regije.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. G. državni tajniče sa suradnicima. Pa evo kada ste spomenuli kako suradnja sa proizvođačima, udrugama i tvrtkama koje se bave uzgojem i proizvodnjom vina, jasno prokazuje kroz javnu raspravu koju sam pomno pročitao i proučio gdje 10 vaših prihvaćanja, mišljenja i prijedloga kao i 10-ak koji su djelomično prihvaćeni, jasno govore da ste infiltrirali u zakon sve ono što je bilo bitno i što su se u samom prvom čitanju pa i ovom savjetovanju, vinogradi kao i vinari očitovali u pogledu ovog zakona, mislim da je to jako pohvalno da ste većinu primjedaba ili prijedloga razmotrili prihvatili pa tako uzgoj vinove loze, proizvodnja, kemijsko-analitička svojstva, obavljanje poslova u vinogradarstvu i vinarstvu, jasno su pokazala da u tim segmentima ste sve prihvatili i da ste stavili u ovaj zakon.
Hvala. Poštovani državni tajnik nema šta za odgovoriti. Dobro, i zadnja replika je poštovane zastupnice Dragice Vranješ.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Poštovani državni tajniče Majdak, evo, čuli smo od kolege iz sjevernih dijelova da je taj 52. članak je i sporan u sjevernom dijelu RH, ali oni misle da će imati previše organizacija odnosno s obzirom na veličine vinograda koji su na tom području, misle da će se vrlo lako okupiti čak dvije ili više ovih organizacija. S druge strane, vinari sa mojeg područja, područja splitsko-dalmatinske županije, oni imaju skroz suprotnu bojazan, pa mislim možda da bi trebalo i napravit neke razlike kada gledamo organizacije u sjevernom i južnom dijelu, znači, iznijet ću dio ovih podataka koji govori u prilog tome. Kroz 4 dalmatinske županije imamo preko 12000 poljoprivrednih gospodarstava na ukupno, preko 6000 hektara, njih 11 i 193, znači, 90% ima manje od jednog hektra i većina proizvodnje na tim parcelama je za vlastite potrebe. Oni također ukupno imaju preko 2800 hektara [[Upadica: Hvala]] odnosno 45% površine, tako da postoji bojazan [[Upadica: Hvala]] da se neće moć na takvom području usitnjenih parcela organizirati [[Upadica: Hvala]] Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Evo zahvaljujem, i u procesu izrade samog zakona uključeni su bili također i vinari i vinogradari sa vašeg područja odnosno šireg područja Dalmacije koji su dali, znači, pozitivnu ocjenu na ovakav prijedlog i sugerirali su određene, znači, poboljšanja, kao i već, kao što je naveo i sami saborski zastupnici u dijelu nakon prvog čitanja g. Đakić, tako da smo i mi smanjili ovaj cenzus, znači, sa 50% na 25 odnosno 33% površine, kako bi omogućili vinarima da se udruže uvažavajući ovo što ste rekli o maloj usitnjenoj parceli koju ste naveli koja je djelom i obilježje ne samo Dalmacije, nego pretežno i ovog središnjeg dijela RH.
Hvala. Želi li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Josip Križanić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, dosadašnji Zakon o vinu datira iz 2003.g. koji je u međuvremenu mijenjan iz nomotehničkog usklađivanja i zbog konsolidiranja s EU legislativom i nacionalnih propisa u sektoru vinarstva i vinogradarstva predlaže se osnove koje će poslužiti za donošenje provedbenih propisa. Zakon je dijelom konzumirao mišljenje regionalnih udruga vinara, dok se u nekim drugim dijelovima, naravno, nisu konzumirane i imaju drugačije stavove vinari od zakonodavca. Tako neki vinari primjerice predlažu da bi se kompletna proizvodnja, uključujući i oznake izvornosti, trebala staviti u ruke proizvođača. Dalje, vinari agitiraju za model koji je sada prisutan kroz proizvodnju meda i pršuta, maslinova ulja, da uz državnu kontrolu, procese bi trebala kontrolirati i neovisna certificirana tijela kako bi se oslabio utjecaj centra. Smatraju da jedina uloga koju su dobile vinarske udruge su marketinške aktivnosti koje mogu smišljati sami. Ovlasti bi trebalo dati proizvođačima, pa bi zaštitna oznaka izvornosti trebala biti u rukama vinara. Nadalje, imamo vrlo oportuna mišljenja vinogradara oko naziva vinogradarskih regija, već smo to čuli i sada. Evo, tako razmišljaju vinari. Dalje, negativan trend prisutan je u površinama vinograda i proizvodnji vina u desetogodišnjem razdoblju od 2007. do 2016.g. imamo 9000 hektolitara vina manje ili 28%. U vinogradarskoj razmjeni razvidan pak je porast vina, porast uvoza vina koji nije popraćen porastom izvoza. 2017.g. 21900 hektolitara vinograda, hektara vinograda, a godišnja proizvodnja grožđa je 116307 tona i 726 tisuća odnosno hektolitara vina. Krajem 2017. u registru je evidentirano 39000 poljoprivrednih gospodarstava s površinom vinograda od 19600 hektara. U vinogradarski registar upisan 23900 poljoprivrednih gospodarstava, a obvezne prijave proizvodnje podnose 3729 poljoprivrednih gospodarstva s evidentiranom proizvodnjom od 575000 hektolitara. Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo je izdao rješenje za stavljanje vina u promet za 551000 hektolitara vina koje je zahtjeve podnijelo 1497 proizvođača upisanih u vinogradarski registar. Razvidno je veliko odstupanje u broju gospodarstava koja prijavljuju proizvodnju vina i koja stavljaju vino u promet, to je zasigurno alarm za uzbunu jer se to događa ne samo zbog smanjenja interesa za vinogradarstvo, nego i zbog sve učestalijeg širenja zlatne žutice upravo u zadnjih desetak godina. Ova pošast kontinuirano, ali polako i sigurno devastira naše vinograde, pa vinogradari zbog nemogućnosti borbe cijepaju svoje vinograde, a neki i dosta njih ne podižu nove. Ako znamo da niti jedna grada poljoprivrede u posljednje 30.g. nije u tehnološkom i kvalitativnom i kvantitativnom smislu, ali i marketinške kao vinogradarstvo i podrumarstvo, a nadalje znamo da je kultura, da konzumacije vina u RH ritual od kojeg se dočekuju gosti i sastavni dio svakodnevnice neke kulture goste dočekuju sa kavom ili čajem, mi uz vino, vino je brend koji u posljednje vrijeme uzleta turizma posebice prisutan i važan, onda ovakve silazne trendove su posebice zabrinjavajuće. Dakle, ovih svih godina, po pitanju preveniranja i radikacije fitoplazme osim one toringa i evidencije zaraženih i ugroženih područja nije napravljeno puno. Ugroženo područje, sad već skoro cijela zemlja, a zaraženo točkasto većina županija pod hitno moramo poduzeti konkretne mjere, konkretne. Dakle, radi, edukacija vinogradara o prenosu bolesti je dobra i to se radi, i to je ok, ali prevencija suzbijanja prenosnika američkog cvrčka financiranjem od strane države, ne može država propisivati operativni plan, niti naredbu za preventivno prskanje američkog cvrčka insekticidom, ako sama tu mjeru ne financira iz državnog proračuna, jer stranačka domaćinstva ne mogu i ne žele kupiti insekticid. Ja sam i na Odboru predlagao konkretnu mjeru, i sad to govorim javno, financiranje kompletnog insekticida iz državnog proračuna, distribucija istog preko vinogradarskih udruga ili poljoljekarni, te kontrola provedbe preko komunalnih redara, onda ova mjera može imati rezultat. Ako govorimo o eradikaciji šikara i zapuštenih vinograda nepoznatih vlasnika, koja su staništa nametnika, tu se mora uključiti lokalna samouprava svojim komunalnim propisima, ali je to definirao i novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu, samo odredbe treba primjenjivati u praksi. Naravno da treba dizati svijest ljudi, jer je tu i ljudski faktor presudan u iskorjenjivanju bolesti, stroža kontrola jedinica lokalne samouprave i komunalnih redara. S druge strane posljednjih par godina primjetan je enormni uvoz vina iz Europske unije, ali i iz trećih zemalja, posebice Crne Gore i Makedonije, i to u tankovima cisternama, koje su se tu prepakiravala i bez ikakve kontrole kvalitete prodavala diljem zemlje, direktno konkurirajući kvalitetnim domaćim vinima. Napominjem da su naši vinogradari prije plasmana vina na tržište, trebali proći analize i ishoditi markice, što je generiralo, što je garantiralo kvalitetu ali i činilo trošak našim proizvođačima. To se ovim Zakonom mijenja i to je dobro. Napominjem da sam osobno pitao na Odboru, Hrvatski centar za poljoprivredu, i hranu i selo, 2016.-te, koliko su inspekcije izuzele uzoraka uvezenih vina takvih u rinfuzi u cisternama. Odgovor je bio jedan uzorak. Vjerovalo se zemlji izvoznici, govorim dakle o trećim zemljama, Makedoniji, Crnoj Gori, ne o intertrade-u, odnosno jednom tržištu Europske unije, ali treće zemlje se mogu i moraju jače kontrolirati s obzirom da zemlje Europske unije ne možemo na takav način kontrolirati, ali i tu nam nitko ne brani pojačati uzrokovanje. Mislim da je tu komentar suvišan. Sada se to promijenilo, takvo se vino, s većom učestalošću sada uzrokuje, analizira češće i to je sigurno zahvaljujući apelima nas zastupnika. I sada nešto o meritumu. Ovim Prijedlogom Zakona se uređuju uvjeti vezani uz zemljopisna područja uzgoja vinove loze, dopušteni kultivari o uzgoju vinove loze, uvjeti koji moraju zadovoljavati proizvođači grožđa, obveze evidentiranja u vinogradarski registar, zemljopisno podrijetlo grožđa, mošta i vina, zaštićene oznake izvornosti, zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, osnivanje Nacionalnog odbora vinogradara i vinara, promotivno i marketinško označavanje, te prezentiranje vina. Jasno je definiran okvir za obavljanje djelatnosti proizvodnje i prodaje sa svrhom borbe protiv sivog tržišta. Decentralizira se postupak organoleptičkog ocjenjivanja vina po vinogradarskim regijama sa ciljem približavanja sustavu ocjenjivanja proizvođača, a regionalne organizacije predlažu ocjenjivače. Ocjenjivanje na razini regije. Zakon predviđa četiri nove vinogradarske regije, Slavonija i Hrvatsko Podunavlje, Hrvatska Istra i Kvarner, Dalmacija i Središnja bregovita Hrvatska, i četiri nove regionalne organizacije vinogradara koje će biti povezane sa regijama. Naravno da ću reći dvije rečenice o tome, jer sam o tome govorio i prije, i dan danas ne mogu razumjeti ovaj četvrti termin. Većina vinogradara Varaždinske, Koprivničko-križevačke županije i Zagorja, smatra da bi u nazivu Središnja i bregovita Hrvatska trebala biti i riječ Sjeverna, jer i najviše najozbiljnijih vinogradara ima u ovoj regiji, dakle, Međimurje, Varaždinština i Koprivnička županija sa sjevera Hrvatske. Neki vinogradari, posebice iz Međimurja smatraju da je dovoljno riječ bregovita, dok je zakonodavac dao obrazloženje da su pojmovi regija predloženi i usuglašeni sa vinogradarima. Kolega Stričak je već govorio o tome da se, da ove tri regije određuju regionalnost, a ova četvrta baš i ne. Ona govori više o reljefu, a reljef bregovite Hrvatske može biti sve vinogradarske regije u Republici Hrvatskoj. U cilju rasterećenja sektora vina od parafiskalnih, od parafiskalnih nameta cjelokupni troškovi vezani uz naknade za izdavanje rješenja za stavljanje vina u promet i za izdavanje rješenje podmiruju se iz državnog proračuna. Ukida se sustav evidencijskih markica, a kroz druge administrativne mjere osigurano je praćenje sljedivosti vina, sektor vina rasterećuje se za oko 12 milijuna kuna što iznosi 33% rasterećenje u odnosu na postojeće propise. U odnosu na prvo čitanje, ugrađene su i odredbe koje omogućuju implementaciju dviju uredbi Europske unije koje se odnose na označavanje i zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla vina, i definiciju opisivanja, prezentiranje i označavanje, i zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina. Između dva čitanja zakonodavac je također prihvatio dosta sugestija Odbora za poljoprivredu, i prijedloge s plenarne sjednice, pa je tako zbog nejasnoća sada točno preuzeo pojmove iz EU uredbe kao što su vinogradar, proizvođač grožđa, proizvođač vina, prerađivač, trgovac, trgovac u maloprodaji te punitelj boca. Nadalje, smanjen uvjet za priznavanje organizacije proizvođaču u pogledu vinogradarskih površina na najmanje 33% na području regije. Također više nije obvezno organoleptičko ocjenjivanje za sortna vina. Brisanje i upisnik destilatera, te se ona sada upisuju u vinske registar u posebnu bazu. Tako u cilju dodatnog pojednostavljenja upisa u vinogradarski registar i pojednostavljenja administracije našim vinogradarima dajem i osobni doprinos sa jednim amandmanom. dakle u članku 25. Konačnog prijedloga Zakona u vinu, stavak 3. mijenja se i glasi: Agencija za plaćanje ovlaštena za donošenje izvoda po upisu i brisanju iz vinogradskog registra koja je ujedno potvrda o upisu u vinogradski registar. U članku 25. Konačnog prijedloga Zakona u vinu, stavak 5. briše se. Dosadašnji stavak 6. postaje stavak 5. Obrazloženje: Ovakvim amandmanom mijenja se i članak 25. te se pojednostavljuje za proizvođače upis u vinogradarski registar te se ne provodi upravni postupak i izdavanje rješenja već Agencija za plaćanje provodi upis i brisanje vinogradarski registar kao dio evidencije upisnika poljoprivrednika pri čemu se prethodno izdavalo rješenje. Vinogradarski registar je sastavi dio upisnika poljoprivrednika i za upis u upisnik poljoprivrednika se izdaje rješenje te se provodi upravi postupak a svi ostali registri maslenika, voćnjaka i drugo su sastavni dio upisnika poljoprivrednika. Kako se u pravu poljoprivrednika inicijativno odlučilo kod upisa u upisnik poljoprivrednika gdje je poljoprivrednik upisao sve svoje resurse koje je imao uključujući vinograd, ovime se pojednostavljuje popisnik upisa u vinogradarski registar. Kao što sam već unaprijed napomenuo, osim što vinogradarstvo predstavlja vrlo značajnu granu hrvatske poljoprivrede, tako proizvodnja vina kroz povijest obilježava i prepoznatljivost a u novije vrijeme i brand i zaštitni znak pojedine vinogradarske regije u RH. Upravo stoga nam je zadatak brinuti se o očuvanju vinogradarskih površina i na svaki način spriječiti i zaustaviti filokseru 21. st. fitoplazmu ili zlatnu žuticu jer bi se moglo dogoditi da za 10-ak godina danas poznata vinogradarska područja ili regije RH zbog ove bolesti postanu šikare ili šume. S tim u vezi, zaštita domaćih vinogradara od navale jeftinih proizvoda koje zovu vinu izvana, mora biti još kudikamo učinkovitija jer oni sami to ne mogu, dakle povećati učestalost kontrola i zato je ovaj zakon dobar temelj, pogotovo odredbe o oslobađanju sektora od parafiskalnih nameta i skretanja tih sredstava u marketing i brendiranje. Klub HDZ-a će ga podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći će klub niti onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, tema je izmjena Zakona o vinu, međutim moja je dužnost vas upozoriti na statističke podatke o tome koliko se vina u Hrvatskoj proizvodilo prije ulaska u EU, znači zadnje godine prije ulaska, to je 2012. a koliko se proizvodilo 2017. Reći ću ovako, 2012. proizvodnja vina je bila 1,29 milijuna hektolitara, a u 2017. proizvelo se samo 726 000 hektolitara. Znači ono što mi imamo je u suštini pad proizvodnje vina za 40%. I postavlja se pitanje što je uzrok tog pada. Da li je uzrok tog pada način na koji se etiketiraju vina ili nekakvi formalni birokratski da tako kažem razlozi ili je razlog zašto je došlo do pada u proizvodnji vina u tome što je recimo možda pala potrošnja vina, možda su ljudi počeli pit u ovih godina pa piju sad 40% manje vina, možda je to recimo razlog pada naše proizvodnje vina. Međutim, ja se bojim da nije ni prvo ni drugo već da je uzrok pada proizvodnje vina u Hrvatskoj, u tome što je Hrvatska ukinula carine za uvoz stranog vina i u tome što Hrvatska vodi takvu tečajnu politiku koja čini uvoznu robu odnosno uvozne proizvode jeftinijima nego bi oni bili kada bi tečaj kune bio realan. U takvim uvjetima naši vinari jednostavno više nisu konkurentni. Ne mogu drukčije objasniti takav rapidan pad. Ne mogu također objasniti niti pad u proizvodnji mlijeka koji je također bio 40% u samo par godina. Ista stvar. Ja recimo počeo sam izbjegavat pit mlijeko, npr. međutim ja sam siguran da se tu ne radi o općenitom padu potrošnje mlijeka već se radi o tome da je domaća proizvodnja supstituirana odnosno zamijenjena uvoznim mlijekom. To je poanata cijele priče. I opet se postavlja pitanje zašto. Opet se vraćamo na odgovor. Nema carina na uvozno mlijeko, tečaj je takav kakav je, da je 20% jača odnosno precijenjena nego bi trebala bit i posljedično je uvozno mlijeko jeftinije od domaćeg. Ako naši mljekari proizvode mlijeko, oni moraju konkurirati cijenu uvoznog a kad oni izjednače tu cijenu sa uvoznim, jednostavno im se više ne isplati proizvodit. A ako ju povećaju, onda im kažu, gledajte, ... [[Govornik se ne čuje.]] ako neće vi dati jeftinije mlijeko, mi ćemo ga uvozit. I zapravo u konačnici, što se događa? Događa se jedan proces kojeg bi ja nazvao kolektivnom deložacijom hrvatskog sela. Znači imate vinogradare, ja se sjećam jedne obitelji iz, ja mislim Kaptola ili Velike kraj Požege, kad smo ih snimali, imaju jako puno djece, oni su digli kredit za vinograd, imali su kao otkup zajamčen. E međutim, šta je bilo, više nisu htjeli otkupljivat te količine po toj cijeni kao ranije, nisu imali kome prodat svoje grožđe odnosno vino i propali su i banka sjeda na imovinu i njih čeka danas deložacija. Ista stvar je i sa mljekarom koji je muzne krave poslao u klaonicu. E, šta je sa njim i on nije mogao više živjeti od proizvodnje mlijeka jer objašnjavam vam da je cijena mlijeka takva da je nemoguće opstat i njega i njegovu obitelj isto čeka deložacija i onda je pitanje, to je ono famozno pitanje za svakog ovršenika, hoće li čekat da ga deložiraju ili će ipak sam se iselit i sad vi kažete gospodo iz HDZ-a, pa kao treba poštivat zakon, zakon kaže ako ne možeš vratit kredit, iseli se i šta se događa, šta naši seljaci rade, šta se događa sa ljudima na selu, ha, napuštaju svoje domove, farme ostaju muznih krava zatvorene i pod ovrhom su njihovi domovi, oni su se odselili, vinogradi ostaju neobrađeni i ljudi napuštaju svoj dom, to je politika koja se trenutno u RH vodi. I ovaj Zakon o vinu o kojem vi danas raspravljate, neće riješit taj problem, vi da napravite Zakon o mljekarstvu, ni to neće riješit probleme, a zašto? Pa objašnjavam vam zato jer je tečaj kune takav da je u startu uvozna hrana jeftinija od domaće i nije to problem samo u mljekarstvu, to je problem u svim drugim granama naše poljoprivrede. Iz tog razloga uvozimo krumpir, uvozimo mrkvu, uvozimo celer, šta sve ne. Evo, navest ću vam primjer, to mi je kolega jedan poslao sliku da uvozimo luk crveni iz Egipta, zamislite sad uvozit luk crveni iz Egipta, mislim koji put taj luk mora prijeći da bi on došao na hrvatske police. I pazite ovo, zelenje za juhu, 500.gr., kaže zemlja podrijetla mrkva je iz Srbije, kelj je iz Španjolske, celer korijen je iz Nizozemske, peršin list je iz Italije, vele u promjenjivom omjeru. Znači, mi da bismo napravili najobičnije pakovanje zelenjave za juhu, to je ona, sastav ono međunarodna reprezentacija i logičan je odgovor na pitanje onda ako nisu domaće povrće u tome, ha, šta je onda s domaćim selom i seljakom? I selo i seljaci izumiru, a što vi činite da to zaustavite? Što činite? Ništa, nažalost, ništa. Naravno, vi ćete reći da premijer Plenković ima plan Slavonija i HDZ s Plenkovićem će tobože riješit probleme na hrvatskom selu. Međutim, iz sastojaka ove zelenjave koju sam nabrojao, ja nemam takav osjećaj, ja ne vidim da to u praksi djeluje i nikad neću zaboravit kad su učenici došli u HS iz Đakova, ako se dobro sjećam, i jedna djevojka je pitala mene što ja mislim o premijerovom planu za Slavoniju? Ja sam njoj rekao, pa gledaj djevojko ako u prošlosti HDZ-ova politika nije za Slavoniju donijela u suštini ništa dobro, ako vidimo da u sadašnjosti Slavonija propada s tom politikom, koji će bit rezultati te politike u budućnosti? I ona je meni rekla ne znam. Ja sam rekao njoj djevojko ti si savršen produkt našeg obrazovnog sustava koji ljude ne uči razmišljat, samostalnom zaključivanju, samo biflaju napamet, a kad im predstaviš logično pitanje kamo nas je sustav vodio u prošlosti, kamo nas vodi sada i naravno pitanje kamo će nas to odvesti u budućnosti, ti ljudi nažalost ne daju odgovore na pitanja i bojim se da mnogi u Slavoniji nisu u stanju vidjet kamo će ih to odvest i da zbog nekih možda sitnih interesa će nastavit podupirat ovu monetarnu politiku koju provodi ne samo HDZ, nego i SPD i HNS i sve druge stranke u HS nažalost, monetarnu politiku u kojoj Centralna banka nema ulogu emisije novca, već je mjenjačnica, monetarnu politiku u kojoj su krediti s valutnom klauzulom, monetarnu politiku u kojoj su kamate na kredite visoke, monetarnu politiku u kojoj država ništa ne može učiniti da pomogne seljacima, osim da im da još kredita, evo, to je rješenje države, a već sada je jasno da su seljaci prezaduženi, znači, već sad seljaci ne mogu vraćat kredite i onda oni kada dođe recimo, kad organizira Ministarstvo poljoprivrede neki skup seljaka, nije pitanje, pitaju oni seljake, hej, kakav je tvoj program za, ne znam, šećernu repu ili za sadnju neke druge kulture. Znate što ih pitaju ti iz Ministarstva poljoprivrede, što imaš za stavit pod hipoteku, samo ih to zanima. Znači, samo je bitno koju imovinu ćeš dat, bi mogao možda dat banci i ta politika nebrige je uništila kompletno selo, objasnio sam i na konkretnom primjeru proizvodnje vina da je upropastila i domaće vinogradare. Zašto ju vi podržavate, ja ne znam, mogu pretpostavit da vjerujete možda da je dobra, možda vi gospodo iz HDZ-a smatrate da je ova politika dobra, u tom slučaju bi se usudio reći da ste u zabludi, možda pak ste svjesni da nije dobra, ali iz nekog osobnog razloga ju podupirete, to je druga mogućnost, znači da, nije da ne znate, već ste na neki način iskvareni u srcu, a treća mogućnost je da vas jednostavno nije briga, pa ono šta bude, bit će. Koji god bio odgovor vaš, on je razočaravajući za svakog seljaka odnosno poljoprivrednika i to razočarenje koje ćete mu vi priuštiti će ga prije ili kasnije doći glave. Pozivam hrvatsko selo i seljaka da shvate da dok je ova monetarna politika, dok je ova politika u kojoj je on, mora redovno plaćat doprinose 12 mjeseci, a može naplatit svoj urod tek nakon godine dana i to sa zakašnjenjem, logično je da će imati dug za doprinose, logično je da ih neće imat otkuda vratit, ha, ni to zakonodavca ne zanima i to, mislim u svakoj normalnoj zemlji kad vide da će uvozna roba uništit domaće tržište i da je recimo razlika u cijeni 10, 20%, pa logična stvar je da država uvede carinu, da napravi korekciju, jednostavno spriječi uvoz onih roba i usluga koje mi možemo proizvest. Ja ovdje ne govorim o carinama na banane ili ananas, mi ne proizvodimo banane ili ananas, al ne mogu shvatit da država ne štiti il ne znam, carine na uvoz nafte, sumnjam da RH ima veliku proizvodnju nafte, pa da je sad nama uvozna nafta konkurentna, pa sad zbog tobože uvozne nafte mi ne proizvodimo svoju i tako. Ne, ovdje se radi, mi RH ni aute ne proizvodi, ja ne kažem ni da treba na aute uvest carinu ili kompjutere ili ne znam šta, ne, ja vam govorim da moramo jednostavno prilagodit se trenutku i na one proizvode koje mi proizvodimo ukoliko nam prijeti uvoz da nam ubije našu domaću proizvodnju, dovedemo carine, ali vi ste protiv toga gospodo vladajući, a i gospoda iz SDP-a koji su, piše Gordan Maras EU, kaže, dobro došli drugačiji u EU parlament ili drugačiji EU parlamentarac, to piše. Znači, Gordanu Marasu je cilj biti drugačiji europarlamentarac, a šta hrvatski poljoprivrednik ima od toga, kakav će on biti europarlamentarac, njega briga kakav je tečaj kune, ima li valutne klauzule na njegov kredit, da li je uvozna ta hrana jeftinija od one koju on proizvodi itd. Da li Gordan Maras tretira ta pitanja? Ne, ona njega ne zanimaju. Njemu je cilj ući u Europski parlament, a evo g. Maras, ja vam želim sreću da ispunite svoj san, kak se kaže Bog te blagoslovio, al, al daj nešto ono, daj nešto napravi po pitanju ovom gorućem jer ne vrti se svijet oko kolege Marasa kojeg danas ovdje nema, pa niti od nikog od nas ovdje uključujući i mene, već smo mi ovdje radi drugih, a nažalost čini mi se da su ti drugi gurnuti u stranu, a da smo mi ovdje sami sebi bitni i sami sebi svrha i ako se to ne promijeni, u glavama svakog zastupnika ovdje cijela država će nastavit ić u propast, a hrvatski narod u nestanak. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika onaj HSS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, evo sve skupa pozdravljam u ime Kluba HSS-a i pozdravljam, koristim priliku pozdraviti sve vinare i vinogradare u RH i evo, mogu sa zadovoljstvom reći da većina i vinogradara i vinara je upoznata sa pripremom i donošenjem ovog zakona i dobro je da su u raspravu o donošenju Zakona o vinu uključeni veliki broj naših vinara i vinogradara i svakako je za pozdraviti što se ovim zakonom u cilju rasterećenja sektora vina od parafiskalnih nameta cijelo ukupni troškovi vezani uz naknadu za izdavanje rješenja za stavljanje vina u promet i naknada za izdavanje rješenja za označavanje s kontroliranim podrijetlom, ne naplaćuju od proizvođača i podmiruje se iz državnog proračuna, te što se ukidaju evidencijske markice i što se decentralizira postupak organoleptičkog ocjenjivanja vina, kao i definirajuće 4 vinske rekije sukladno istim osnivaju se 4 regionalne organizacije vinara, to je ono što je pozitivno. Međutim, svi mi moramo biti pošteni, pa reći da nismo zadovoljni sa sektorom u, stanjem u sektoru vinarstva i vinogradarstva, evo, čuli smo koliko je bilo preko 40% smanjenje proizvodnje vina u RH od ulaska u EU. Državni tajnik je iznio podatke da je negdje preko 5000 tona izvozi, da je blago raste, ali isto tako je naveo da je preko 26000 tona uvoz i da isto tako iz nekih regija raste uvoz, ne iz svih, ali iz nekih raste. A ono što posebno smeta nas iz HSS-a i naše vinare da raste uvoz vina u rinfuzi, da raste uvoz po nama nekvalitetnih vina iz Makedonije, iz nekih drugih neeuropskih država i da sigurno očekujemo puno od ovoga što je i sam državni tajnik naglasio da će ovaj zakon i provedba ovog zakona biti dobar alat za pojačane kontrole u sektoru proizvodnje grožđa i vina od strane Agencije za plaćanje i od strane Državnog inspektorata. I tu sigurno da treba napraviti puno više nadzora i kontrola jel dosadašnja praksa je pokazala da smo na tržištu stvarno imali svašta i puno su naši proizvođači očekivali od Zakona o sprečavanju nepoštenih trgovačkih praksi u sustavu opskrbe hranom, pa smo, evo, nedavno imali izvještaj od Agencije za provedbu od kontrole i nadzora ovo provedbe ovog zakona gdje je rečeno da službeno nisu dobili nijedan pregovor na provedbu ovog zakona od dobavljača trgovačkim lancima, da su oni 32 predmeta na temelju anonimnih po službenoj dužnosti pokrenuli postupak i da nažalost je veliki dio onih nepoštenih praksi postala sad stalna praksa da se jednostavno, da bi trgovačka kuća, lanac, potpisali novi ugovor s dobavljačima, uvjetovala neke stvari koje su u biti nepoštena trgovačka praksa, ali ako je dobavljač stavljen pred zid ili potpiši ili tvoje robe neće biti na polici, potpisali i da će dio roba prihvatit kao povrat i da će dio police morat platiti ako to želi kao posebno mjesto, i da isto tako što se tiče plaćanja su određeni rokovi nisu poštivali, stoga očekujemo da kako je to državni tajnik rekao, da stvarno bude bolja kontrola, i Agencije za plaćanje i Državnog inspektorata, i nije dobro da smo mi donijeli Zakon da Državni inspektorat stupa na snagu odnosno počinje djelovati Državni inspektorat od 01. travnja iduće godine, a mi još evo i danas nekih 12 Zakona iz područja poljoprivrede, 5-6 Zakona iz područja Ministarstva gospodarstva usklađujemo sa Zakonom o državnom inspektoratu, i tek će doći u raspravu u Sabornicu, znači do 01. travnja nećemo ni sve Zakone imati donešene, a pogotovo što je i dio pravilnika kao provedbenih akata još uvijek nije donešen, i isto tako da očekujemo da se to ubrza, jer činjenica da ukoliko se ne poveća broj inspektora koji će se baviti ovom problematikom, i ukoliko se ne poveća broj kontrola uvoznih prehrambenih proizvoda, pa i vina, onda nismo napravili ništa, jer sve nas treba užasnut podatak da je bila samo jedna kontrola jednog kontigenta uvoza vina što smo dobili podataka, a da je na 26 tisuća tona ušlo u Republiku Hrvatsku. Sigurno da to nije dobar podataka i da mi ako želimo zaštititi naše vinare od nelojalne konkurencije, onda moramo i na taj način voditi brigu o njima. Drugo gdje im sigurno možemo pomoći, a to je kroz različite programe sufinanciranja i druge potpore, osim ovih administrativnih i skidanja ovih parafiskalnih nameta s njih, treba vidjeti kojim modelima možemo potaknuti sadnju novih nasada i čuvanje istih, već je spomenuta problematika nefinanciranja ili po nama nedostatnog financiranja, sprečavanja širenja zlatne žutice odnosno njihovog vektora cvrčka, koji prenosi taj virus, u državnom proračunu je za ovu godinu predviđeno mislim svega 5 milijuna kuna i to uglavnom na temelju zahtjeva iz Istarske županije. I ja sam već i kod državnog proračuna pitao a što s ostalim županijama, gdje je primijećen ovaj, ova bolest i ovaj štetnik kao što je Međimurje, Zagorje, a nažalost evo pojavio se i u Slavoniji, na koji način će se nadoknaditi šteta ako bude se moralo uključiti vinogradi u Međimurju, Zagorju ili sutra u Slavoniji, jer sigurno da će taj vektor se širit. I drugo, zašto ne bi djelovali preventivno pa da država iz svog proračuna financira insekticid i da se naredi da to bude državna mjera, naređena mjera, da se prskaju svi vinogradi gdje se pojavio ovaj vektor. Evo, to su modeli gdje sigurno možemo pomoći našim vinarima i vinogradarima, a to smo propustili napraviti u ovom proračunu i žao mi je što je to tako, i sigurno da naši vinari očekuju u tom dijelu potporu jer će to sigurno ugrozit proizvodnju grožđa i vina u Republici Hrvatskoj. I ono gdje im također možemo pomoći, a to je bolji, bolje marketinško predstavljanje Hrvatske kao vinorodnog područja, dobro je evo da smo podijelili Hrvatsku na četiri regije i da će te organizacije koje će se osnivati imati i tu ulogu da marketinški kreiraju modele prodaje i plasmana vina iz svoje regije, ali to sigurno nije dostatno jer nema tu dovoljno fiskalnog kapaciteta od samih tih vinara ako se tu ne uključe i lokalne, i regionalne samouprava, ali i država, konkretno kad govorimo o Slavoniji i Baranji, i Srijemu. Mislim da Hrvatska turistička zajednica mora više sredstava izdvojiti za sufinanciranje ovakvih projekata za razvoj kontinentalnog turizma, jer mi nemamo površini, ni količine, kojima se možemo konkurirati Francuskoj, Italiji i velikim proizvođačima Španjolskoj u količinama, ali ono što možemo, a to je možemo našim kvalitetnim sortnim vinima, prodajom na kućnom pragu, prodajom kroz naše turističke resurse, omogućit da naši proizvođači, vinari i vinogradari imaju to tržište. Tu smo propustili tu šansu, ali evo još uvijek nije kasno i mislim da se mogu osmislit modeli kako, ne samo vino od naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava da se nađe na trpezi tih hotelskih kuća ili manjih turističkih objekata, nego i drugih prehrambenih proizvodi. Također ono što želim naglasit gdje nismo našim vinarima i vinogradarima puno pomogli odnosno gdje smo propustili priliku, a još uvijek možemo, čak je i ministar financija, ministar Marić rekao da će u onom pripetavanju u nekakvoj dodatnoj utakmici još sniziti PDV na neke prehrambene proizvode, mislim da treba smanjiti i na vino. Pogotovo treba smanjiti na onu razinu gdje ćemo biti konkurentni u odnosu na regiju, jer evo da sam bio u pravu kad sam rekao da nije dovoljno samo smanjiti sa 25% na 13% PDV na prehrambene proizvode ako je u susjednoj Bosni i Hercegovini 10%, u Sloveniji 9%, onda nismo napravili ništa, a da sam bio u pravu govore zadnji podaci da je povećan broj prelazaka građana iz Republike Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu, i da se temeljem onog, službenih podataka koje imamo povećao i broj odnosno iznos financijski koji se ostavio hrvatskih kuna u Bosni i Hercegovini. I to uglavnom se kupuju poljoprivredni i prehrambeni proizvodi. Evo, i mislim da mi tu moramo u daljnjim poreznim rasterećenjima smanjiti PDV na prehrambene proizvode, pa i na vino, ispod tih razina 10-9% da budemo konkurentniji u odnosu na okruženje. Također bih ovdje istaknuo i problem malih vinara i vinogradara, već sam to u replici rekao, da nam je, nama iz HSS-a neprihvatljivo da se u člancima 23. i 24., i dalje gdje se govori o registru, praktički sve fizičke osobe koje imaju jedan trst, čokot, panj, kako god se u kojoj regiji zove, imamo puno naših vinara, vinogradara koji se to hobistički bave, vikendaši i tako dalje, da će se oni svi prijavljivati u upisnik Agenciji za plaćanje, po ovom Prijedlogu Zakona moraju. Zašto smo išli s tim modelom, kad je to u praksi neprovedivo? Tko će te tisuće takvih malih proizvođača prekontrolirati? Nema resursa, ni ljudskih kapaciteta, ni Agencija za plaćanje, ni Državni inspektorat. Zašto onda si zadajemo to što nećemo moći provesti? Donosimo Zakon koji će biti u praksi neprovediv, a pogotovo što u okruženju Austrija i neke druge zemlje imaju minimum ispod kojeg se ne mora prijavljivati, dal' je to za nas prihvatljivo, 200, 300 ili 100 čokota, o tom smo mogli razgovarat i donijet, i ugraditi to u Zakon da ti mali proizvođači nemaju obvezu se upisati u registar kao potencijal, jer sutra ako ga danas upišete kao potencijal sa pet čokota, sutra će te mu razrezati nekakvu drugu obvezu što sigurno neće naš takav mali proizvođač moći prihvatiti, a s druge strane samo ih maltretirate, ionako oni to koriste za svoj hobi, za svoje vlastite potrebe, tako da ćemo mi vjerojatno na ove članke ići s amandmanom da se taj broj ipak kao donja granica stavi, još ćemo se dogovoriti kolege u Klubu ukoliko ćemo to staviti, a mislim da nije dobro da ovako ostane da svaka fizička i pravna osoba koja ima i jedan trs se mora prijaviti u upisnik kao vinorodni vinogradarski potencijal, da mislimo da to nema smisla. Isto tako u članku 57. gdje se navodi što sve može biti na tržištu kao vino, pa onda u članku 7. kaže da se mogu biti i mošt i vino koji su, koji nisu proizvedeni od umjetnih tvari, od pomiješanih sa patvorenim vinima, i tako dalje, pa zašto to opće navodit da to može bit na tržištu, pa spriječimo da se to nađe na tržištu, to opće ne bi trebalo biti u članku 7., u stavku 7. članka 57., treba to izbaciti, ili napisati to ne smije bit na tržištu. Na ovaj način otvorimo prostor da nam patvorena vina dođu na tržište, ili je to očito nekakva namjera da i dalje se mogu nekvalitetna vina uvoziti na hrvatsko tržište, pa jel' to ovaj članak govori. I mislim da u tom pravcu moramo doraditi još ovaj Zakon i eto pozivam državnom tajnika da nam to pojasni što su mislili s tim stavkom 7. u članku 57. U konačnici i ovaj jedan, od novih Zakona o vinu je jedan iskorak gdje se željelo pomoći našim vinarima i vinogradarima, pozdravljamo još jednom tu želju da se kroz administrativno rasterećenje i skidanje tih parafiskalnih nameta, ovaj sektor financijski rastereti sa nekih 14 milijuna kuna, ali svakako da se moglo još puno više učiniti kroz ove mjere koje sam spominjao, i kad je riječ o sprječavanju širenja zlatne žutice, i kroz porezna rasterećenja ovoga sektora, i kroz mjere i potpore, i kroz direktna plaćanja. A evo koristim priliku i pitati ovo što su neki mediji objavili da je gospodin Hogan, povjerenik Europske komisije za poljoprivredu, izjavio da ministar Tolušić nije dobro ili da nisu točni podaci koje je naveo o direktno isplaćenim potporama našim hrvatskim poljoprivrednim proizvođačima, spominje se iznos od 126 milijuna EUR-a, molim državnog tajnika da nam to pojasni, da, mislim da to zanima cjelokupnu hrvatsku javnost jer ako je to točno, onda sigurno ministar Tolušić mora odstupiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-ov, u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo govoreći o Konačnom prijedlogu Zakona o vinu, još jednom moram istaknuti velike probleme i poteškoće s kojima se susreću naši vinogradari i vinari. Naime već duži niz godina postoji negativan trend u sektoru vinogradarstva i vinarstva, i to kako u površinama tako i u proizvodnji vina. Proizvođači vina imaju velikih poteškoća zbog uvoza vina, imaju problema zbog sivog tržišta, međutim u zadnje vrijeme imaju velikih problema i zbog zlatne žutice, o tome su govorili već ovdje kolege, i dobro je da se javno govori o tome, da se počelo to rješavati, i naravno pozdravljamo što je to riješeno u Istri gdje su stvarno bile velike površine time zahvaćene, gdje je prvo bilo zahvaćeno upravo na području Istre, međutim ima i drugih područja. Ima područja upravo te Sjeverozapadne Hrvatske gdje je vinogradarstvo se radi na jedan drukčiji način, odnosno gdje su parcele, ima dio velikih ali jako puno ima malih ili onih hobi vinogradara o kojima smo govorili tu, a da ne govorim da ima jako puno zapuštenih parcela. I tu je problem na koji način prići rješavanju tog problema u tim područjima, ako se ne osigura ono što je već bilo riječi, određena sredstva za te aktivnosti. Ja znam i svjesna sam da jedinice lokalne samouprave naročito u tim ruralnim područjima, ne mogu same financirati krčenje tih površina, da osiguraju sredstva za sprečavanje da se ne širi, da se uništi taj američki cvrčak, jednostavno one to ne mogu, i mora se krenuti sa konkretnim mjerama od strane države. Mi naime pričamo o tome već treću godinu, ali smo napravili jako, jako malo. I znači uz sve ostalo s čime se susreću naši vinogradari sad imamo još i ovaj problem. Dakle, stvarno je krajnje vrijeme da se krene s konkretnim mjerama, jer velim, jedinice lokalne samouprave od kojih smo očekivali da će na svom području rješavati takve probleme, to ne rješavaju, mislim da nije razlog da komunalni redari neće izlaziti na teren, da se neće postupati jer jednostavno netko mora to platiti ako se ide nešto raditi, i ako se određene radnje odvijaju. Pa onda ako uzmemo ovaj omjer kakav nam je sad da mi uvozimo 10 puta veću količinu vina nego što izvozimo, on će biti sigurno još lošiji, iako imamo, evo čuli smo u 2017. određeno povećanje izvoza vina, ali to bitno ne mijenja ovaj omjer. Sama cijena vina koje se uvozi je 1 EUR-o, dok je to odnos cijena koje se postiže za naše vino na našim tržištu 1:2,2 što je i solidna cijena, naročito za one koji znaju što kupuju, ti kupuju naša vina, i dakle, cijena nije toliko manja na našem domaćem tržištu koliko se postiže u izvozu, međutim znamo da u izvozu imamo izuzetno skupa vina, neka naša koja su kontroliranog porijekla i koja izvozimo i to je dobro i na tome upravo trebamo i dalje raditi. Novim Zakonom o vinu donosi se pravni okvir za proizvodnju grožđa i vina, prodaje vina u tržišno transparentnim uvjetima. Istovremeno jača se uloga vinskih udruženja i unapređuje marketing vina. Novi zakon predviđa manje administriranje a veću kontrolu na terenu. Svi vinari mnogo očekuju od ovog zakona, mnogo su očekivali i mislim da ima većina njih koji su zadovoljni sa nacrtom ovog konačnog prijedloga zakona. Normalno da bi svaki od njih još nešto dodao, nešto izuzeo ako gleda isključivo iz svoje perspektive. Međutim, generalno postoji zadovoljstvo među vinarima i vinogradarima. Najvažnije značajke koje bi trebale pomoći upravo vinarima i vinogradarima kroz ovaj zakon su uspostava 4 nove regije i to kako vinarske tako i marketinške. Predviđa se osnivanje i financiranje regionalnih organizacija, vinara i nacionalnog odbora, donosi se ukidanje evidencijskih markica i uspostava marketinških markica, osigurava se pojačana kontrola proizvodnje i prometa grožđa i vina. Istovremeno ovaj zakon predviđa i decentralizaciju postupaka organoleptičkog ocjenjivanja po vinarskim regijama. Uključuje se i male proizvođače u sustav kontrole bez financijskih opterećenja. Između ostalog evo u ovom drugom čitanju osim što smo u zakonu osigurali i provedbu uredbi Europske komisije uvrštena je i Uredba 273. iz 2018. što smo imali i koja je usvojena između prvog i drugog čitanja. Ovim Prijedlogom zakona o vinu omogućeno je udruživanje vinara i vinogradara na regionalnom nivou radi njihove aktivnije uloge u promidžbenim aktivnostima i poslovima. I to je stvarno važno, međutim ako nećemo riješiti neke od ovih stvari koje smo prije naveli teško da ćemo samim promidžbenim aktivnostima nešto postići kada ćemo imati sve dalje, sve manje vinograda i manje proizvodnje vina ako hitno nešto ne napravimo. Zakonom je jasno definirani razlikovni okvir za proizvodnju grožđa za vlastite potrebe u vrlo ograničenom obuhvatu i onih proizvođača grožđa, mošta i vina koji proizvode za tržište. Tako je u članku 10. navedeno tko se smatra proizvođačem grožđa, mošta, vina i puniteljem vina. Uređeni su postupci za učinkovitiju administrativnu kontrolu svih podataka koje su proizvođači grožđa i vina obvezni dostavljati. I nadam se da će to biti iz što manje papira dostupnost što većeg podataka da nećemo ići na opterećivanje dodatnim još nekim dokumentima koje će naši vinogradari i vinari trebati ispunjavati kao što je bilo predviđeno kada smo imali procjenu berbe i takve stvari. Ujedno se pojačava i kontrola na terenu koju će provoditi terenski vinski nadzornici sa svrhom provjere usklađenosti dostavljenih podataka sa stvarnim stanjem čime ojačavamo sustav sljedivosti, proizvodnje grožđa i vina. Kada govorimo o uspostavljanju novih regija koje su ujedno vinarske i marketinške govorimo o regijama Slavonija i Hrvatsko Podunavlje, Hrvatska Istra i Kvarner, Dalmacija i središnja bregovita Hrvatska. Jednostavno ne mogu a da tu se ne osvrnem na ovu središnju bregovitu Hrvatsku, dobili smo odgovor da je to usklađeno da vinarima sa HGK-om, sa njihovom sekcijom, da se o tim nazivima regija stvarno provela stručna analiza, kontrola, odnosno prijedlozi da su bili dostavljeni i da je to prihvaćeno kao ono što je najprihvatljivije. Isto tako dobili smo i uvjeravanje da su upravo udruge vinogradara sa našeg područja, to je područje Zagorja, Podravine, Međimurja zadovoljne ovim nazivom središnja i bregovita Hrvatska. Ja vjerujem u to i zbog toga ćemo mi podržati ovaj prijedlog zakona međutim moramo priznati da i ja i kolege iz kluba iz ovog našeg dijela kada smo razgovarali sa našim proizvođačima vina da nismo došli do takvih informacija kakve smo dobili. Ali evo, ako je to stvarno stav gospodarske komore, naših udruga vinogradara klub HNS-a će podržati ovaj zakon. Istovremeno decentraliziraju se kontrole vina prije stavljanja u promet što je moguće bliže vinskim regijama, uređuje se proizvodnja i promet grožđa radi kontrole kvalitete i suzbijanja sivog tržišta. Tako da ne bude više neregistriranih vina na tržištu i nelojalne konkurencije. Dakle prema prijedlogu vinara u ovom zakonu je uređeno da se organoleptička kontrola vina više neće obavljati samo u Zagrebu nego će npr. vino iz ... [[Govornik se ne razumije.]] ocjenjivati licencirani senzoričari iz tog područja dok će vina iz Međimurja ili iz Zagorja ocjenjivati senzoričari iz tog područja koji uključuju i vinare s tog područja koji su licencirani za to ocjenjivanje a oni upravo najbolje poznaju to vino. Ovime se osigurava i podizanje razine kvalitete ocjenjivanja a samim tim i prepoznatljivost vina određene regije. Ono što mi u klubu HNS-a posebno pozdravljamo a što je prepoznato i od strane vinara je administrativno rasterećenje od 33% na, te veća kontrola na terenu, to je svakako ono što je veoma, veoma bitno u ovom zakonu jer u cilju rasterećenja sektora vina otvara fiskalnih nameta, troškovi vezani uz naknade za izdavanje rješenja za stavljanje vina na tržište, više se neće naplaćivati od proizvođača, već će se ti troškovi podmirivati iz državnog proračuna. Procjena je da se radi negdje o 10 milijuna kuna. Ako tim 10 milijuna dodamo još 2 milijuna kuna koliko se planira ušteda od evidencijskih markica koja su do sada bile obavezne za označavanje vina, ukupna ušteda za naše vinare je 12 milijuna kuna. Ako se sve to uloži u vinarstvo, u marketing i ako se svemu tome pomogne upravo kroz hitno rješavanje problema zlatne žutice, mislim da ćemo onda biti kompletno riješiti taj problem i da će vinogradari i vinari tek tada biti zadovoljni. Klub HNS-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu, prva je trebala biti poštovanog zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo presjedavajući. Uvaženi tajniče sa svojim suradnicima, kolegice i kolege, čudo da u državi, jel kasnimo sa zakonima ili ne znam ili ga nismo zaštitili, ali začuđujuće da, jel barem je nejasno zbog čega u RH od 2012. od ulaska u EU do sada imamo smanjenje, znači, proizvodnje vina, hrvatskog domaćega, to je čudno, to je pod jedan. Drugo, hvalimo se uvijek povećanjem turizma, znači, rezultati govore da nam je turizam povećan, a rapidno pada kao i sve ostalo u poljoprivredi i vinogradarstvu, što znači da Ministarstvo poljoprivrede bi trebalo imati nekakvu financijsku svoju omotnicu jer očito ovo sve što se pozivaju na EU fondove, ono vidjeli smo da je i revizija rekla državna da jednostavno smo na dnu Europe i to je poznato po povlačenju sredstava, ali ministarstvo bi trebalo imati nekakvu financijsku omotnicu za poticanje vinogradarstva jel je opet, ponavljam, umjesto da nam raste proizvodnja domaćega vina, nama pada, u isto vrijeme otkad smo ušli u EU kao na većem smo tržištu, imamo sve uvjete i resurse da razvijemo vinogradarstvo na cijelom području RH, turizam povećan, ja ne znam jel ministarstvo, tajnik bi mogao odgovoriti, razmišljalo u tome smjeru da se kao vrlo bitna, nije proizvodnja vina, da kroz nekakvu financijsku omotnicu, kroz nekakav fond u biti da se osnaži proizvodnja vina jel na ovaj način će nas brojnim Direktivama EU koje nam dolaze kao na traci iz EU iz Brisela će uništit domaću proizvodnju, između ostaloga, vina. Ja bi volio kad bi ministar rekao da imaju nekakve mjere il nekakav kratkoročni, ne ni dugoročni, nego kratkoročne mjere koje će kroz određene financijske potpore, kroz nekakav okvir financijski pomoći vinogradarima da opstane jer vidimo da je rapidan pad proizvodnje vina domaćeg. Ja bi volio da dobijemo taj odgovor od ministra koji je vrlo bitan za proizvodnju vina i razvoj ove djelatnosti, međutim, ja ne znam hoće imati potrebu za to odgovoriti, to je ključno pitanje jel inače imat ćemo zapuštene i maslinike i vinograde ako ne budemo poglavito proizvodnja vina, ja govorim sad za Dalmaciju, tako je i u kontinentalnom dijelu, ako ne bude poticaja, al poticaja koji će biti, poticaji prema proizvedenome, a ne prema nekom da se prijavi, nije vidio vinograd kako izgleda da dobija poticaj kao što je slučaj brojnih poticaja u poljoprivredi u koji su odlazili tko zna kome i tko zna gdje, zato je čudno, zato je to, ovdje bi trebalo gledati rezultat, otkad smo ušli u EU manje 40% vina proizvodimo. Ako imamo brojne fondove, brojne mogućnosti kroz razne mjere i europski fondovi i smatram da bi ministarstvo ovdje trebalo poduzeti mjere, da bi trebalo imali financijski okvir da se potiče proizvodnja vina domaćega, jel vidimo mi na tržištu, ja znam evo, u moj kraj dolaze vina iz Makedonije grožđa iz drugih krajeva koja su jeftina, koja su puno jeftinija i neisplativa je proizvodnja, znači, jednostavno ljudi pomalo odustaju od proizvodnje tog vina, naravno, triba pomoć i tim krajevima našim zavisno od teritorija i područja odakle dolazi da se brendiraju određena vina, da budu prepoznatljiva, brendin sa markicom, a ne da budu pod raznim imenima vina koja su jednostavno niti imaju doticaja sa našim krajevima, jednostavno im se prodaje pod tim imenom, triba zaštitit domaće, znači, vino, domaću proizvodnju jel to mora biti glavni, to je dodatna vrijednost turizmu, nije dodatna vrijednost turizmu samo što je došao turist ako mi manje prodajemo domaćih vina, nego, manju proizvodnju imamo nego prije. Prema tome, ja očekujem od ministarstva da zaštite tj. da pomognu, kako sam rekao u financijskom omotnicom i to triba pod hitno radit jel inače izgubit ćemo sve vino, evo volio bi, proizvodnju vina, volio bi od tajnika da odgovori na ova pitanja, postoje li nekakve mjere za zaustavljanje i propadanje tj. odumiranje vina, a svi zakona neće pomoć bude li ovakav, znači, financijski okvir kakav je sad. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, evo, dobro ste primijetili da imamo pad proizvodnje vina unatoč tome što je došlo do značajnog porasta kvalitete vina u zadnjih 25.g. u RH, unatoč tome što imamo porast turizma jer svaki ministar turizma se hvali značajnim porastom, značajnim porastom prihoda od turizma, brojem noćenja, dolazaka turista, a svejedno imamo pad potrošnje. Tu se postavlja pitanje, da li negdje pušta bačva, da li negdje curi, pa nam dolaze vina koja nisu evidentirana, a nisu proizvedena unutar RH. Bojim se da ovo ukidanje markica bi moglo pridonijeti tom dijelu da će još bolje past domaća proizvodnja vina. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Apsolutno bi se složio da je to nejasno i ja ne vidim obrazloženje niti ministarstva i obrazloženje kako je moguće da turizam tj. broj turista rapidno raste, šta je dobro, međutim je činjenica da mi od turizma u biti dodatnu vrijednost nemamo ako je smanjena proizvodnja vina. Znači manje se prodaje vina, smanjuje se, znači mi nismo zaštitili naše domaće vino, a s koje strane il s kojeg tržišta dolazi vino il zbog čega naši poslušno slušaju određene direktive pa dolaze vina iz Srbije, Makedonije, drugih država nekontrolirano, ja nemam ništa protiv tržišta, ali prije svega bi preferira domaća vina i to je domaća autohtona proizvodnja i smatram to bi tribalo uz ove smještajne kapacitete ovaj krevete koje imaju naši iznajmljivači još imati i ovaj pošto im je zabranilo u polupansion i pansion vjerojatno ne smiju davati više ni vina. U biti mi ko da namjerno zakonima želimo zabraniti proizvodnju vina da se ne koristi tj. vino kod naših turista. Jer ja ne vidim drugi način, ne vidim drugo obrazloženje. Hvala.
Hvala. Slijedeća sad ide, slijedeća pojedinačna rasprava je bit će ona poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, pa evo Konačni prijedlog Zakona o vinu donosi se i u svrhu usklađenja sa Europskim direktivama EU kao i propisima u sektoru vinarstva i vinogradarstva i vidimo da je apsolutno to dobro jer još dvije koje između prvog čitanja, drugog su došle dvije izmjene europskog zakonodavstva su također implementirane u ovo drugo čitanje zakona i tako da Konačni prijedlog Zakona o vinu uređuje se pravni okvir i implementacija 7 u Uredbi EU u području proizvodnje, trgovine, zaštite i u sektoru vinarstva i aromatiziranih proizvoda od vina. Ono što je bitno za reći da Konačni prijedlog Zakona o vinima uređuje se nadležna tijela, tj. uređuju se nadležna tijela za provođenje ovog zakona, zemljopisna područja uzgoja vinove loze, sorte vina, sorte vinove loze, enološki postupci i prakse, vinogradarski registar, sustav ispitivanja kvalitete vina prije stavljanja u promet, sustav zaštite zaštićenih oznaka za vina, proizvodnja voćnih vina te nadzor i kontrola proizvodnje i prometa vina. Ono što je apsolutno pohvalno to je ono što se ukida ovim novim zakonom, a ukidaju se naknade za kontrole stavljanja u promet te se time smanjuje 12 milijuna koji su prikupljani od tih naplata kontrole i u cilju zaštite potrošača osigurava se pojačana kontrola proizvodnje i prometa grožđa i vina u cilju suzbijanja sivog tržišta kroz utvrđivanje jasnih nadležnosti u sustavu kontrole, u sustavu kontrole koje provode osim tijela državne, državnog inspektorata, koje provode Ministarstvo financija u uvozu i izvozu vina. Naime, što je važno reći da kroz tu kontrolu apsolutno sam primijetio da u zakonu postoje još jači standardi i kriteriji nego što su u EU, pa tako će i vina koja su iz uvoza vjerojatno biti podvrgnuta kontrolama i neće biti patvorina na tržištu kao što su sada u velikim količinama i ona su sa znatno nižim cijenama od onih koje bi zadovoljavale naše proizvođače u proizvodnji vina te su zapravo nesrazmjerne onom što se ulaže u proizvodnju vina tj. uzgoj vinograda, grožđa itd. Mislim da je u tom grmu leži zec i zato kada čovjek nema isplativost onda nema ni razloga se baviti vinogradarstvom koje je izuzetno težak posao naših vinogradara, kao i vinara i mislim da tu treba posebnu pozornost kao što je ovaj zakon, a i oni koji su u svojim primjedbama govorili jasno su rekli da podržavaju i da je zakon jedan napredak, jedan korak naprijed, možda ne ogromno velik, ali sigurno da je dostatan kako bi se poboljšalo stanje vinogradarstva i vinarstva te uzgoj vinove loze. Iako vidimo da dosta naših brdovitih predjela, pogotovo tamo gdje mi živimo kod malih vinogradara postaju pusti i nema ih tko više obrađivati te se smanjuje interes. S druge strane postoje oni koji umnožavaju vinograde i koji se baveći se vinogradarstvom imaju svoj uspjeh na tržištu, proizvode visoko kvalitetna vina i njih se stimulira kroz mjere koje je ministarstvo odredilo. Vjerujemo da će i sve ova, kao i uvođenje registra pri Agenciji za plaćanje, da će doprinijeti jednostavnijem vođenju evidencije kao i prijavama u registar vinogradara i vinara. Pa tako i pravima i obavezama korisnika zakonom kroz detaljno evidentiranje u vinogradarskom registru svih faza prometa od grožđa do prodaje vina u ugostiteljskim objektima. Jasno će se definirati tko šta i zašto prodaje. I danas je to regulirano, no međutim ovo je puno bolja opcija koja dolazi pred nas i mislim da ovo drugo čitanje je bitno popravilo ono prvo, kao i komentari koji su uvaženi, kao što sam rekao u jednoj replici kroz desetke prihvaćenih primjedbi u javnom savjetovanju kao i djelomično prihvaćeni desetke je uvršteno u ovaj drugo čitanje zakona, te jedan amandman koji će bitno popraviti još ono što nedostaje. Decentralizacija, decentralizirali su se zapravo postupci organoleptičkoga ocjenjivanja vina po vinarskim regijama u koji se uključuju i proizvođači sa ciljem približavanja sustavu ocjenjivanja proizvođačima. Znači to ocjenjivanje puno puta, svi moraju doći u Zagreb dostaviti svoje uzorke, po tri uzorka od svake sorte kako bi bili ocijenjeni. Puno put se to zagužva pa na vrijeme se ne dostavi rješenje vinogradarima kako bi mogli staviti vina u promet i tu dosta je bilo problema. Nadamo se da će se to izbjeći i da će biti korektniji oni koji će ocjenjivati vina i stavljati njima ocjenu kvalitete. Ukidaju se kao što su već i rekli evidencijske markice, uspostavljaju se četiri nove vinogradarske regije. Nadam se da će biti dovoljno sluha, razuma kako će se vinogradari udružiti u tu regionalnu opredijeljenost i kroz nju djelovati, prezentirati, marketinški nastupati, mehanizacijom pomagati i usavršavati vinogradarstvo i vinarstvo, da će to biti stvarno jedan dobar potez, tu treba dovoljno biti razuma, sloge kod svih i nadam se da će svi zajedno kroz ove četiri regionalne, opredjeljenja napraviti se i četiri udruge koje će funkcionirati i biti od koristi našim vinogradarima i vinarima. Naravno Slavonija i Hrvatsko Podunavlje, hrvatska Istra i Kvarener, Dalmacija kao i središnja bregovita Hrvatska. Možda je trebalo tu središnja bregovita Hrvatska reći središnja sjeverna bregovita Hrvatska pa da budu i ovi zadovoljni. Ali ja ipak mislim da vinogradi ne rastu na Dravi pa bregovito, bregovitost je opisna dimenzija koja govori o tome gdje se sade vinogradi jer tamo su bolji uvjeti za sađenje, manje je mrazova, manje je onih šteta koje se događaju u nizinama. Ako bi bili vinogradi ... [[Govornik se ne razumije.]] posađeni, koliko ja se razumijem u to. Predviđa se priznavanje te četiri regionalne organizacije vinara i mislim da će to doprinijeti još kvalitetnijim vinima i da će naša kvalitetna vina kroz vrijeme izgurati one koji su zapravo zaposjeli naše trgovačke centre i sa jeftinim nekvalitetnim vinima što se zadovoljavaju naši građani sigurno će naša vina biti ekskluziva i na hrvatskom a i na svjetskom tržištu što već i jesu. Slušajući vinare koji se dugogodišnjim bave koji su osvojili pola svijeta već sa svojim proizvodima, oni su pozdravili ovaj zakon, oni su sve rekli da je o ovom zakonu po njima jako dobro učinjeno, da su u stalnom kontaktu sa Ministarstvom, da su usklađivajući sve pravne norme i europske standarde došli do ovakvih zakonskih rješenja koja će biti zapravo dobrobit našim vinogradarima i vinarima a naravno omogućavanje da ne plaćaju ono što je do sada bilo obavezno kao markice u sektoru vina to se dodatno rasterećuje za dva milijuna kuna, vinarski sektor i vjerujem da će to biti upotrjebljeno u marketingu, u dodatnu proizvodnju, u šta ja znam mehanizaciju, u pomoć kroz razne vidove u ovom teškom sektoru zarađivanja novaca kroz vinogradarstvo i vinarstvo. Mislim da ovaj zakon je dobar korak unaprijed našem vinogradarstvu i vinarstvu i ja ga pozdravljam osobno i mislim da ne treba špekulirati oko njega nego ga treba donesti konsenzusom kako bi on bio punopravan i kako bi što prije počeo važiti jer kroz njega su i uzgoj vinove loze i proizvodnja i kemijsko organoleptička svojstva definirana kao i obavljanje poslova u vinogradarstvu i vinarstvu, jasno su definirani kroz ovaj zakon. Vjerujem da će i oni koji su zapustili svoje vinograde a po Zakonu o poljoprivrednom zemljištu ne smiju biti parcele zapuštene, shvatiti da trebaju to staviti u funkciju inače će morati jedinice lokalne samouprave kao i inspekcije ministarstva biti u funkciji sprječavanja zapuštanja naših vinograda. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Lenarta. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Đakić, mi iz HSS-a pozdravljamo svako smanjenje fiskalnih i parafiskalnih nameta svim poljoprivrednim proizvođačima, posebno vinarima i pojednostavljenje stavljanja njihovog proizvoda na tržište. Smatrali smo da je i do sada država trebala financirati te markice jer njoj je u interesu kontrola prometa vina. Da li će biti skidanje markica dobro ili neće ne znam, ali svakako ne trebaju biti na, težište, na trošak proizvođača. Ja bih samo rekao jednu rečenicu koju sam evo slušao u vašem govoru da neće vina biti patvorena kao do sada na tržištu. Da li vi to imate saznanja da su vina bila do sada stavljena patvorena i odakle su ona došla? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Đakića.
Pa s obzirom da se i ja pomalo bavim vinogradarstvom i vinarstvom sa nekakvih 4,5 hektara. Vidim koliko treba ulagati u proizvodnju, tj. u uzgoj vinove loze, u proizvodnju a onda u finalni proizvod i koliko se na tržištu može dobiti. Oni koji prodaju litru vina ispod nekakve realne cijene na hrvatskom tržištu, ja ih smatram da su patvoritelji jer ta vina trebaju sigurno doživjeti kontrolu jer u njima nema dovoljno ja vjerujem sastojaka grožđa nego nečega drugoga. Jer tako jeftino se ne može proizvesti dobro vino.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Kolega Đakiću, vinograd traži slugu a ne gospodara. I da bi dobra kapljica došla na stol treba silna ljubav, puno posla. I slušajući danas raspravu u kontekstu ovog zakona nitko nije u principu spomenuo ono što je Hrvatskoj kao turističkoj zemlji bitno a to je da se regulira tržište vina, da hrvatsko vino dođe na stolove, da turisti koji dođu u Hrvatsku piju hrvatsko vino i da ovaj zakon je jedan korak više zaštite onih koji legalno rade i legalno posluju i proizvode vino, ali ponavljam mi o tome danas ne raspravljamo, mi raspravljamo koliko je vina bilo 2012. proizvedeno, koliko 2017.-te, 'ajmo usporedit podatke i reći zašto je to tako, međutim osnovna namjena, namjera ovog Zakona je, predlagatelja ovoga Zakona je da se zaštite oni koji legalno i korektno rade, isto tako da se na stolovima u Hrvatskoj kao turističkoj zemlji pije hrvatsko vino, a ne neka druga vina koja po kvaliteti nisu ni približno takva.
Hvala. Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đakića.
Točno je kolega Šuker. Kušajući razne vrste vina koja se nalaze u turističkoj ponudi diljem našega Jadrana gdje se najviše prometuje, pa ja bi rekao čak i stranih vina. Uočljivo je da naša vina su daleko kvalitetnija nego ona koja dolaze iz uvoza i u tom grmu mislim da leži zec, treba kontrola što jača biti u onima koja se uvoze, bez obzira kakove oznake na sebi nose, mi imamo na to pravo, ima Hrvatska pravo kako bi kvalitetna domaća kapljica bila na našim policama, u našim ugostiteljskim objektima, kako bi bila dodatak prehrani i kako bi osvježavala i veselila naše ljude. Ne da se trujemo sa onim što zapravo je ispod svake cijene kao prvo, a kao drugo sigurno kvalitetom ne odgovara onom što piše na deklaraciji.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Domagoja Mikulića. A pardon, ovaj, prvo poštovani zastupnik Damir Felak.
Zahvaljujem gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, sve vas srdačno pozdravljam. Iz ovih rasprava o Zakonu o vinu mislim da je razvidno da je napravljen jedan kvalitetan Prijedlog Zakona koji usklađuje europsku zakonodavnu praksu sa praksom u Republici Hrvatskoj, i mislim da baš kod vina, da se tu daleko otišlo u tom dijelu, što je sigurno možda malo restriktivno za naše proizvođače, al' u konačnici bi trebalo dati dobre rezultate, jer bi se jednostavno trebale uvesti ista pravila igre na tržištu Hrvatske kao što su i u, na cijelom području Europske unije. U svakom slučaju za pozdraviti je u ovom Zakonu ono što su već i do sada kolege govorile da se, znači, područje proizvodnje vina rasterećuje sa nekakvih 12 milijuna kuna u raznim dijelovima, kod raznih rješenja, potvrda i markice prelaze na teret države, i ja se nadam da će tih 12 milijuna kuna stvarno biti usmjereno ono što se navodi u obrazloženju, a to je promidžba domaćih vina, isto tako pomoć organiziranju ovih regionalnih vinarskih organizacija, i da će kroz to naši vinari imati, imati posredne koristi, jer neće morati ulagati u recimo, toliko sami svojih sredstava u marketing nego će se to činiti iz tih sredstava koja se oslobode ovdje u državnom proračunu. Isto tako ovdje je već govoreno o mnogim problemima koji tište naše vinogradarstvo i dozvolite, ja ću reći svoje razmišljanje što se tiče ovog pada proizvodnje odnosno količine vina koja je evidentirana kod nas da se izvozi u 2017.-oj, dozvolite da izrazim određenu sumnju prema tom podatku jer mislim da gledajući ovako generalno, da pada broj ovim malih proizvođača vina, ali se pojavilo na tržištu puno srednjih i velikih proizvođača vina, jednostavno mi nije jasno, a to su i neki do sada već kolege zastupnici izrazili skepsu prema tom podatku, kako je došlo do tako velikog pada količine, evidentirane količine proizvodnje vina. Možda tu postoje i neke druge, drugi kanali gdje završava jedan dio proizvedenog, proizvedenog vina, ali teško mi je o tome govoriti, nemam podatke, ali velim gledajući oko sebe ono što se događa, događa se da se zapuštaju mali vinogradi, ali ima i puno novih mladih proizvođača koji sade velike količine trsova, hektara, koriste sredstva iz Europske unije, koriste sredstva iz poticaja jedinica lokalne samouprave ili regionalne samouprave, i mislim da je tu puno učinjeno. Ja ću se isto dotaknuti jedne, jedne potencijalne velike opasnosti, a to je zlatna žutica vinove loze, koja se širi i u Hrvatskoj, i mislim da tu treba puno aktivnije i samo Ministarstvo, i svi koji su dionici tog, tog dijela proizvodnje grožđa i vinogradarstva, da treba puno aktivnije tome pristupiti i puno, rekao bih više i sredstava izdvojiti i agresivnije djelovati, jer jednostavno se događa da se dosta vinograda u zadnje vrijeme krči i to bi, usuđujem se reći bez neke velike kontrole jer jednostavno, jednostavno su zaraženi tom bolešću i ljudi više ne mogu proizvoditi vino, a onda se ne usuđuju ni sadit nove nasade jer nema pravog rješenja da im ponovno iz nekakvog zapuštenog vinograda koji je u njihovoj blizini neće doći taj američki cvrčak i prenijeti tu bolest, mislim da je to jedan problem s kojim se Ministarstvo sigurno treba puno aktivnije pozabaviti. Isto tako govorio sam već i u replici i spomenuo sam ovu, znači članak 22. ovog Zakona koji nalaže da se vodi evidencija vinogradarskog proizvodnog potencijala Republike Hrvatske, i da se svi, svi proizvođači odnosno svi posjednici vinograda bez obzira na veličinu, jednog trsa ili više, moraju prijaviti u tu evidenciju. Možda bi ipak trebalo pronaći nekakvo rješenje da se, da se te proizvođače uključi nekakvim automatizmom pa da ih se obavijesti da su uključeni u tu evidenciju, pa da se onda oni eventualno jave ako nisu zadovoljni s onim kol'ko je rečeno da oni imaju, da oni imaju trsova ili količine, količine, ovoga, hektara vinograda, jer događa se da su se tu situacije dosta promijenile u odnosu na ono što se vodi u katastru ili gruntovnici, a da to ljudi jednostavno nisu mijenjali, a svima nam je cilj da se uvede jedan red u to, i ja sam apsolutno za to ali većinom su to stariji ljudi sa malim količinama i mislim da je kolega Vlaović o tome govorio. I teško je od njih očekivati da će oni sami doći prijavljivati svojih 100, 200 trsova a takovih ima dosta i ona su potencijalno podložni i kazni jer u članku 98. ako se ne varam zakona je, propisana je i kazna za fizičke osobe od 500 do 3000 kuna. Tako da mislim da bi tu trebalo takvim ljudima pomoći i siguran sam da oni ne žele izbjeći nekakve svoje zakonske obaveze ali oni za njih jednostavno niti ne znaju i teško im je to napraviti. Što se tiče samog uvoza vina, sigurno da mi uvozu vina ne možemo parirati nekakvim velikim barijerama, kontrola je apsolutno potrebna no sami smo svjesni toga da ulaskom u EU jednostavno ono što dolazi iz EU nije podložno nekakvoj posebnoj kontroli. Ali još uvijek mislim da tu možemo puno toga učiniti. I slažem se i sa gospodinom Đakićem da je jednostavno nevjerojatno da se vina mogu prodavati po nekim cijenama koje su ispod svake proizvođačke cijene u RH a siguran sam i u velikoj većini zemalja EU. Znači ta vina su vrlo upitne kvalitete i pitanje da li su to uopće vina. Evo, reći ću jedan onaj stari vic iz jednog našeg vinorodnog kraja gdje otac na samrti odaje svom sinu jednu veliku tajnu da se vino može proizvoditi i iz grožđa. Pa bojim se da na našem tržištu nažalost ima i ovakvih vina i tu se očekuje puno veća kontrola i nadam se da će, neće ovaj zakon to sam po sebi riješiti ali će omogućiti da oni koji bi to trebali raditi, inspekcije, agencije da to rade na odgovarajući način i da takva vina maknemo sa našeg tržišta. A onda možemo stvarno govoriti tko je konkurentan, tko ima kvalitetno vino, povećala se kvaliteta vina u Hrvatskoj, to je sigurno u zadnjih 10-ak, 15-ak godina i na tome trebamo još više raditi. Nije u konačnici sama količina toliko niti prioritet ali da imamo što veći broj kvalitetnijih vina, vina sa zaštićenim porijeklom i onda ta vina možemo prodati i po puno većoj cijeni nego što su ova manje kvalitetna vina koja nam dolaze sa nekih, iz nekih zemalja gdje očigledno su poticaji sasvim drugačiji i mogu ih proizvoditi po puno nižim cijenama. I samo ću na kraju se dotaknuti i ove ponude na četiri regije, ja sam se u prvom čitanju zalagao za to da se ova regija nazove središnja i sjeverna ili sjeverozapadna, bregovita Hrvatska. Uvjeren sam u međuvremenu da su se vinari složili sa ovim nazivom središnja bregovita Hrvatska. Razgovarajući sa nekim svojim vinarima iz svojeg kraja oni za taj dio uopće nisu s time upoznati. Ali nadam se da će to marketinški biti dobro obrađeno i da će biti prepoznata vina i iz tih sjevernih odnosno sjeverozapadnih područja jer je upravo na njima po mojim saznanjima od zadnjih godina puno uloženo u razvoj i sadnju i vinograda i proizvodnju vina. Stoga evo nadam se da će ovaj zakon donijeti i mislim da će donijeti puno toga dobroga jedino ono čega se bojim a to su, to je izrada pravilnika jer na ovaj zakon se već veže veliki broj pravilnika i u biti ovaj zakon bez tih pravilnika nije provediv u djelo. Tako da se nadam da će i ti pravilnici biti doneseni što skorije jer samo na taj način će ovaj zakon moći onda saživjeti u potpunosti i dati one rezultate koje od njega očekujemo. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Domagoja Mikulića.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Felak, ne samo da se ovim zakonom rasterećuje naše vinogradare i vinare već ih se i potiče a bilo je ovdje sa druge sabornice i upita vezano za dodatne mehanizme i fondove za naše vinogradare i vinare pa bih tako istaknuo kako je početkom ove godine usvojen Nacionalni program pomoći u sektoru vina do 2023. godine koji je vrijedan 55 milijuna eura. Taj isti program je maksimalno prilagođen ovom sektoru i stanju u ovom sektoru i svim našim vinarima. Hvala.
Poštovani zastupnik Felak.
Kolega Miklulić zahvaljujem na ovom pitanju. Vi ste iznesli brojke, ja ih neću ponavljati. Uz znači te mogućnosti korištenja sredstava EU većina naših županija pa i dobar dio općina i gradova koji imaju mogućnosti u svojim proračunima imaju i određena sredstva za poticanje i imali su prije za poticanje vinogradarstva na svojim područjima. I mislim da je upravo iz tih sredstava podignuto puno novih nasada vinograda, uloženo je puno i u tehnologiju za preradu grožđa i proizvodnju vina i upravo sve je to i djelovalo na to da su vina danas u Hrvatskoj puno kvalitetnija nego što su bila. A velim ponavljam onaj dio mislim da se tu može uložiti još i puno više i ja znadem osobno nekoliko mlađih vinogradara koji se spremaju saditi još, još vinograda i da će ova sredstva sigurno pomoći da imamo još veće količine pod vinovom lozom a samim time i veću proizvodnju vina.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Domagoja Mikulića.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. S obzirom na statističke podatke koje smo i danas čuli a imamo ih u sektoru vinarstva i vinogradarstva te činjenicu da ovaj aktualni zakon datira iz 2003. godine otkada je imao samo manje korekcije smatram da je izrazito važno i bitno što je ministarstvo odlučilo se na izradu novoga zakona jer kao članica EU pristupili smo i zajedničkom tržištu i zajedničkim politikama što je nužno i uskladiti ove europske i nacionalne propise u jedan kompletan zakonski okvir. Nužno je napraviti zaokret u ovom sektoru, nužno je krenuti novim pristupom poglavito jer 2009. godine izgubili smo preko 10 tisuća hektara površina pod vinogradom, proizvodnja grožđa i vina nam se gotovo prepolovila a starost vinograda i vinogradara je sve veća s čime nikako ne možemo biti zadovoljni. Ne možemo biti zadovoljni velikim rastom uvoznih vina, danas on iznosi kako smo čuli preko 30 milijuna EUR-a godišnje i našim vinarima se u biti teško boriti sa ovim uvoznim cijenama. Djelomično je to i zbog činjenice što su naša vina zbog kvalitete, cjenovno i višeg cjenovnog razreda od uvoznih vina koje uvozimo po cijeni od negdje 7,5 kuna. I upravo zbog toga nužno je što više financijski rasteretiti naše vinare, što ovim zakonom i činimo u iznosu od nekih 33%. Rasterećenje o kojem govorim ogleda se u ovom zakonu kroz ukidanje naknada stavljanja vina u promet čime se stvara ušteda od nekih 12 miliona kuna i upravo tih 12 miliona kuna vraća se kao ulaganje u ovaj sektor kroz marketinške aktivnosti koje za cilj imaju bolje pozicioniranje naših vinara i brendiranja 4 vinogradske regije koje ovaj zakon i prepoznaje. Zakon također predviđa i priznavanje 4 regionalne organizacije vinara koje povezane sa ove 4 regije predstavljaju jednu dobru podlogu za aktivniju ulogu samih vinara i vinogradara pri upravljanju promotivnim i marketinškim aktivnostima upravo s ovih regija. S obzirom da imamo izrazito ne usklađene podatke centra i vinogradskog registra, kada govorimo o broju proizvođača i broju litara u prometu vinom opravdana je sumnja u vjerodostojnost podataka, što sugerira kako se dobar dio naših vina nalazi u biti u zoni sivoga tržišta. I upravo kroz sljedivost proizvodnje i veće kontrole na terenu imati ćemo jasniji uvid u proizvodne kapacitete kao i bolju kontrolu vina na našem tržištu s cilju suzbijanja ovoga sivoga tržišta. Nedavno smo usvojili i Nacionalni program pomoći u sektoru vina koji do 2023. godine omogućava potpore našim vinarima u iznosu od 11 milijuna EUR-a godišnje za informativne kampanje, za sufinanciranje ulaganja u vinarije, za promociju, za nabavku opreme i sl. što će siguran sam naši vinari znati i iskoristiti. Naši vinari i naša vina su cijenjena, naša vina su nagrađivana, a svrha ovog zakona je jasna, pomoći njima kako bi lakše izlazili na tržište, kako bi sljedivosti proizvodnje i aktivnostima na terenu kontrolirali ovo tržište, a značajnim marketinškim aktivnostima i ulaganjima izgradili 4 jake vinske regije i pozicionirali ih na stranim tržištima. Ovim zakonom mi u biti postavljamo preduvjete s kojima sam siguran da možemo ostvariti i promjenu statističkih pokazatelja koje danas u ovom sektoru nisu zadovoljavajuće. U konačnici svima nam je cilj da vinari žive bolje, da vinari žive kvalitetnije i da više zarađuju od svojih vina. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti kolege Saše Đujića, nema ga, gubi pravo na raspravu. Zatim, slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Pernara, nema ga, gubi pravo na raspravu. Pa će onda pojedinačna rasprava biti sljedeća poštovanog zastupnika Marka Vešligaja, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče sa suradnicima, evo na kraju ove ja ću reći ne i preduge rasprave o, u drugom čitanju, o Zakonu o vinima kao što sam rekao i prije, očekivao sam jednostavno više jer od 2003. godine zapravo nemamo novoga Zakona o vinu imali smo nekoliko izmjena, dobili smo sad naravno, sve ovo što je navedeno u zakonu, pa reći ću nitko ne može biti protiv toga, al da smo mogli više sigurno smo ovaj mogli jer ovaj zakon iskreno moramo reći najvećim dijelom se ipak odnosi na usklađivanje sa EU propisima. Očekivao sam možda, naravno pozdravljam ovaj formiranje 4 regija i vjerujem da će to biti jedan model koji neće se svest samo na decentralizaciju u jednom marketinškom i administrativnom smislu nego da ćemo ići prema tome da jačamo te regionalne organizacije, da im damo zapravo jedna, jedne prave ovlasti i da one zapravo s vremenom jačaju i postaju ono što su i zamišljena, a to je da budu zapravo nositelji razvoja kompletnoga vinarstva na tim područjima. Moram se, s obzirom da dolazim s toga područja osvrnuti na ovaj naziv, koji evo ga nismo ga najspretnije definirali na kraju središnja bregovita Hrvatska, znam ima vinara kojima je to možda malo manje važno, s onima s kojima sam ja razgovarao njima je to malo važnije. Ja sam i u prvom čitanju rekao da smo možda trebali, da je Ministarstvo poljoprivrede jer sjećam se da onda u e-savjetovanju stajalo da nismo dobili drukčiji prijedlog od vinara pa eto neka ostane ovaj, da je možda trebalo se potruditi angažirati određene PR agencije koje će dat to jedno područje koje je dosta heterogeno. Ako gledamo ovaj 4, ako gledamo ove preostale 3 regije na razini RH, znači Dalmaciju, Slavoniju, Istru one su puno homogenije, al ovo je jedno područje koje obuhvaća od Zagorja, Međimurja, Bilogore, Moslavine koje nije tolko kompaktno kolko su ove ovaj druge regije. No evo vjerujem da ovo ipak neće biti prepreka jednom ozbiljnijem i, jednom pravom razvoju vinskog turizma u ovoj regiji koji moram reći da ima izuzetno veliki potencijal, u toj regiji je strahovito puno uloženo, jako je puno novih nasada, naravno kao i u svim regijama imamo i problema. Ja recimo dolazim iz Krapinsko-zagorske županije koja je nekako specifična po tim manjim posjedima, makar imamo evo 3 smo u Hrvatskoj po ovaj što se tiče broja vinograda makar nemamo takvu površinu. Dakle, evo tu su neke stvari koje su možda, možda drukčije u odnosu na druge. Sve ono što je spomenuto u raspravi je zapravo točno. Činjenica jest da proizvodimo manje vina, što u jednom dijelu i ne treba biti loše ako se fokusiramo na kvalitetu, ako odlučimo ta vina naravno nać prava tržišta da ih plasiramo, prvenstveno naravno na za naše turističke potencijale, al onda i na inozemna tržišta. Činjenica da imamo naravno sukladno tome i manje obrađenih površina što je onda jedan problem koji je, koji je zapravo i komunalni, činjenica također da određenim lobijima odgovara da imamo i taj povećani uvoz vina iz stranih zemalja i da nismo našli ono što je moja, možda je i najveća zamjerka, da nismo našli na pravi model pomoći malim vinarima, jest, točno je da ih dijelom rasterećujemo, ja smatram još uvijek nedovoljno jer znate kako je to veliki sustav i uvijek će se na neki način pobrinuti za sebe, a mali vinari ostaju prepušteni uvijek sami sebi i njima je zapravo potrebna jedna jača pomoć ovdje sa državne razine, sa lokalne razine, a to bi trebao ovaj Zakon o vinima svakako malo bolje definirati. Kao što sam prije spomenuo, problem zlatne žutice koji je onako jedan puzajući problem koji dolazi sve više i više, ima, pojavila se u 11 hrvatskih županija, nismo ga nigdje spomenuli u ovom Zakonu o vinima, nismo ga niti spomenuli u onom Zakonu o sprečavanju i ublažavanju posljedica od prirodnih nepogoda koji smo evo prije nekoliko mjeseci također raspravljali i usvojili ga na kraju ovdje u HS, dakle, nismo se uhvatili u koštac onako ozbiljno s ovim jednim problemom koji stvarno prijeti hrvatskim vinogradima, nismo napravili niti plan za nekakvu širu edukaciju vinara po tom pitanju kako to spriječiti, niti nekakav jasni program prevencije suzbijanja, znači, prijenosnika zlatne žutice, jest, točno je ono što ste vi rekli državni tajniče, da, napravili ste tu naredbu, al ja nigdje nisam vidio financijskih sredstava osiguranih kroz vaše proračune koje će zapravo ić za to da stvarno se može ta naredba i u praksi provesti. Jasno da tu treba definirati postupke, da treba aktivnije uključiti i lokalnu samoupravu, dal u prvi trenutak kroz samu kontrolu tih, da se kontroliraju, dakle, vinogradi, a onda da se lokalna samouprava kroz svoje poljoprivredne redare, kroz komunalne redare i kroz zakonske propise koje bi trebali napraviti da imaju zapravo, da se omogući da se jednostavno, da se spriječe ono što su nekakva staništa toga, te zlatne žutice, dakle, to su najčešće napušteni vinogradi, to su neke šikare itd., znači, tu bi trebali u tom smjeru također, također nekakve stvari pokrenuti. Evo, reći ću sve u svemu, predstavlja jedan mali korak naprijed, svakako to je, ali s obzirom na to koliko dugo nemamo, još jedanput ponavljam Zakona o vinima, ipak smo trebali i uvažavajući ove neke novonastale aktivnosti, dati više jer evo među vinarima postoji ipak jedno nezadovoljstvo, postoji jedan osjećaj toga da se trebalo napraviti više, možda nismo niti najsretnije krenuli sa ovim zakonom i znate da je on bio u e-savjetovanju, tamo u ljetnim mjesecima kad su se i vinari već pripremali za berbe, da se nisu na onaj pravi način niti oni uključili u onom prvom koraku gdje su oni mogli, a to je e-savjetovanje, dakle, trebali smo možda malo ipak biti tu pažljiviji i malo više voditi brige i o jednom tajmingu kad je započeo zakon, možda bi onda od onih stvarno koji proizvode vino, od onih koji žive od toga, dobili još nekakve konkretnije mjere i prijedloge koje smo mogle onda također uklopiti u ovaj zakon, evo, hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja nešto kratko reći i poštovani državni tajnik Tugomir Majdak, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, evo, hvala na vašim komentarima, smjernicama i uglavnom općenitim pozitivnim ocjenama na Konačni prijedlog Zakona o vinu koji donosi puno toga pozitivnog za hrvatske vinogradare i vinare. Prije svega on je iskomuniciran i ispregovaran, ako tako mogu reći, sa hrvatskim vinarima i vinogradarima i u tom smjeru je od strane Ministarstva poljoprivrede u partnerskom odnosu izrađen. Htio bi samo podsjetiti, evo što je i ovdje naglašeno, da ukupno rasterećenje što se tiče samih davanja po vinogradarski odnosno vinarski prije svega sektor iznosi 33%, čime se, znači, osiguravaju sredstva u državnom proračunu kako bi rasteretili vinare i to je velik doprinos razvoju, znači, budućem razvoju i promociji hrvatskih vina odnosno samog sektora vinarstva. U drugom dijelu što se tiče samih mjera, bilo je malo stidljivo ovdje provučeno, ali ministarstvo kroz samu omotnicu, vinsku omotnicu, kolokvijalno rečeno odnosno nacionalni program pomoći sektoru vina u proteklom razdoblju, a i u budućem upravo je donesena od strane Vlade nova vinska omotnica za razdoblje 2019. do 2023.g. koje nosi oko 55 milijuna EUR-a u ovom petogodišnjem razdoblju i početkom travnja svi natječaji za sve četiri mjere bit će raspisani kako bi ovaj sektor, kako bi se ovom sektoru omogućio razvoj kroz sve četiri mjere, a s druge strane kroz program ruralnog razvoja i mjere posvećene vinarstvu odnosno vinogradarstvu postoje i dodatne injekcije kroz EU dostupna sredstva. Slažem se da i u dijelu suzbijanja zlatne žutice ministarstvo čini napore, izdvaja sredstva, u narednim godinama pokušat ćemo ova sredstva i povećati kako bi ovog štetnika sveli na minimum odnosno kako bi uspješno suzbili ovu bolest kao što je to i u susjednim zemljama. Evo, to su bile, znači, osnovne poruke koje ste vi ovdje iznijeli. Što se tiče još samo jednog detalja na upit pojedinih saborskih zastupnika ne da ne postoji limit donje granice upisa u vinogradarski registar, … [[Govornik se ne razumije]] propisom odnosno podzakonskim aktom za, pravilnikom… [[Govornik se ne razumije]] on je definiran na 50 m2, gdje svi vinogradari moraju prijaviti, znači, svoju površinu ukoliko je ona veća od ovog obujma. Evo, ja se nadam da sam uspio odgovoriti na većinu vaših pitanja i naglasio sve ono bitno što donosi novi prijedlog zakona odnosno novi Zakon o vinu. Hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepa. Imamo ipak dvije replike. Prvo je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo na kraju rasprave sam htio istaknuti dobru suradnju sa ministarstvom i u okviru toga da u ovom paketu rasterećenja proizvođača vina da su uključena i aromatizirana vina. To prvenstveno se odnosi na Samoborski Bermet i da su i oni uključeni sa ovim mjerama, tako da, evo, htio sam na kraju rasprave i to istaknuti da je to napravljeno i u dobroj suradnji sa Ministarstvom poljoprivrede.
Hvala lijepo. Nakon ove lokal patriotske primjedbe, još imamo repliku poštovanog zastupnika Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Da kad se vidi prvo čitanje ovoga zakona i sad ovaj Konačni prijedlog Zakona o vinima i u ovom drugom čitanju zapravo vide se promjene koje su kroz raspravu ovdje iskristalizirana koje ste vi uvažili. Poglavito mislim na čl. 6., na čl. 10., decentralizirali ovaj jedan dio što je jako bitno za vinare i koliko znam, i u razgovoru sa vinarima, oni to sami pohvaljuju. Ostao je ovaj jedan problem vezano čl. 52., o čemu smo razgovarali. Možda još jednom pojasniti i da se čuje zapravo od vas, kao od državnog tajnika, što se zapravo u određenim područjima može napraviti, evo, konkretno kod malih proizvođača vina, recimo na području Imotske krajine ili vrgoračkog područja, što zapravo im pruža čl. 52. i kako i na koji način bi se oni mogli možda najbolje organizirati vezano po tom pitanju. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala. Je, odgovor poštovanog državnog tajnika, izvolite.
Hvala. Evo, prije svega, hvala na upitu. Po pitanju samog lokalnog udruživanja proizvođača vina, odnosno vinara i vinogradara, Ministarstvo poljoprivrede otvara mogućnost udruživanja, što i podržavamo, a izdvajamo i značajna EU sredstva u proizvođačkoj organizaciji. Imamo nekoliko inicijativa na području Hrvatske, jedna registrirana udruga vinara egzistira i ona se prijavila za EU sredstva, tako da predlažemo daljnju suradnju kroz, prije svega, motivaciju, animiranje lokalnih proizvođača s vašeg područja, ministarstvo će biti partner kako bi se oni udružili i kako bi povukli sredstva i kako bi promovirali svoja vina i brendirali iste, evo kroz ovaj vid organiziranja.
Hvala lijepa. Time ću zaključiti raspravu u ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o vinu, drugo čitanje, P.Z.E. broj 430, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena amandmane su podjeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Josip Križanić i Klub zastupnika HSS-a, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, s nama je poštovani Tugomir Majdak, državi tajnik u Ministarstvu poljoprivredne. Idemo redom. Prvi je Odbor za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Drugi je amandman Josipa Križanića zastupnika.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. I treći amandman Kluba zastupnika, ima, ima dva, treći je, prvi amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća, naime prema zahtjevima udruženja proizvođača vina, izrađena je marketinška studija o smislu osmišljavanja identiteta hrvatskih vina te su definirane četiri regije, kao što je predloženo zakonom. Slavonije i Hrvatsko Podunavlje, Hrvatska Istra i Kvarner, Dalmacija i Središnja bregovita Hrvatska.
Nema nikog pa moramo glasovati, Vlada ne prihvaća amandman dakle. Nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na drugi amandman istoga kluba.
Amandman se ne prihvaća. Naime, horizontalnim propisom Pravilnikom o evidenciji uporabe poljoprivrednog zemljišta, reguliran je vinogradarski registar i njegova veza sa ARKOD sustavom. Navedenim pravilnikom utvrđen je minimum površine za vinogradarske parcele od 50 m2 takve površine smatraju se vinogradom te se evidentiraju kao vinogradarski potencijali RH.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova, pa onda daje na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o vinu, zahvaljujem se državnom tajniku. Utvrđujem da je jednoglasno 80 glasova za donesen Zakon o vinu.
Poštovane kolegice i kolege, sukladno čl. 247. Poslovnika, Odbor za gospodarstvo predložio je da o sljedećih 6 točaka provedemo objedinjenu raspravu. Jeste li suglasni sa tim prijedlogom? Jeste, dakle, nitko nije protiv, svi su suglasni, dakle, možemo onda objediniti raspravu o slijedećim zakonima: - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o općoj sigurnosti proizvoda, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 579; - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, s konačnijem prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 575; - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanju sukladnosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 580; - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 577; - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posredovanju u prometu nekretnina, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 576; - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o trgovini, s končanim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 578. Ja bih odmah predložio za sutra je također Odbor, sukladno čl. 247., ali je sad Odbor za poljoprivredu predložio da o 12 točaka koje su bile u planu za raspravu sutra se provedemo objedinjenu raspravu jer se radi zapravo o minimalnim promjenama u tih 12 zakona vezanih uz u preustrojstvo Državnog inspektorata, pa ako se slažete, to su točke od 12.-14. sutrašnjeg dnevnog reda, da li se slažete da sutra i o njima provedemo objedinjenu raspravu? Slažemo se, nitko nije protiv. Hvala lijepa. Dakle, predlagatelj ovih točaka o kojima ćemo danas raspravljati je Vlada RH, temeljem čl. 85 Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, Nataša Mikuš Žigman. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici HS-a. Hvala na prilici da provedemo objedinjenu raspravu po ovim zakonima, odnosno predloženim izmjenama, s obzirom da se radi o paketu, dakle 6 zakona, koji se usklađuju sa odredbama Zakona o Državnom inspektoratu. Kao što znamo, ove izmjene proizlaze iz reformske mjere iz nacionalnog programa reformi kojima se želi unaprijediti poslovno okruženje, ojačati u konačnici konkurentnost gospodarstva, a radi se o mjeri objedinjavanja gospodarskih inspekcija da bi one, naravno, što bolje i što učinkovitije funkcionirale. Budući je djelokrug Državnog inspektorata ustrojen Zakonom o Državnom inspektoratu, koji je u primjeni od 1. travnja ove godine, znači kroz 2 tjedna praktički, stvoren je pravni temelj kojim se propisuje da se inspekcijski nadzor nad provedbom Zakona o općoj sigurnosti proizvoda, dakle prvog u ovom nizu, obavljaju tržišni inspektori središnjeg tijela državne uprave koje je nadležno za inspekcijske poslove, dakle Državni inspektorat umjesto Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta kako je to sada propisano važećim zakonom. Nadalje, buduće inspekcijske poslove u području alternativnog rješavanja potrošačkih sporova od 1. travnja također preuzima Državni inspektorat a nadzor je u ovom području obavljao, odnosno još uvijek obavlja Ministarstvo gospodarstva. Potrebno je izmijeniti odredbu članka 30. Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova koji se odnosi na poslove obavljanja inspekcijskog nadzora. Zatim u odnosu na inspekcijske poslove u području nadzora tehničkih zahtjeva za proizvode i postupke ocjenjivanja sukladnosti koji isto tako od 1. travnja preuzima Državni inspektorat potrebna je izmjena članka 16. Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje sukladnosti a koji članak se ponovo odnosi na obavljanje inspekcijskog nadzora nad provedbom ovoga zakona i propisa koji su doneseni na temelju istog koji su do sada provodili nadležni inspektori središnjeg tijela državne uprave nadležnog za gospodarstvo. Dalje, budući da inspekcijske poslove u području trgovine i posredovanja u prometu nekretinama također od 1. travnja ove godine preuzima inspektorat a do sada su inspekcijski nadzor nad primjenom navedenih zakona provodili nadležni inspektori Ministarstva financija. Potrebno je izmijeniti odredbu članka 66. stavak 2. kao i odredbu članka 76. Zakona o trgovini. Zatim odredbu članka 31. stavak 2. Zakona o posredovanju u prometu nekretninama i odredbu članka 22. stavak 1. Zakona o elektroničkoj trgovini a sve te odredbe se odnose na poslove obavljanja inspekcijskog nadzora nad provedbom ovih zakona koje sam sada navela. Uz navedene izmjene koje se odnose dakle na preuzimanje poslova inspekcijskog nadzora željela bih dodatno reći da smo kod izmjena Zakona o elektroničkoj trgovini također predložili izmjenu članka 11. iz razloga što su od 2017. godine na snazi novi akti koji uređuju područje elektroničkog potpisivanja te se ovim prijedlogom onda odredbe usklađuju i sa propisima koji su na snazi dakle od 2017. godine. Sukladno članku 204. stavku 1. predlaže se dakle donošenje ovih zakona po hitnom postupku a u cilju naravno stupanja na snagu i izbjegavanja pravnih praznina u postupanju inspekcijskih službi u sklopu naravno Državnog inspektorata. To je prihvaćeno na sjednici Odbor za zakonodavstvo, na sjednici Odbora za gospodarstvo i stoga evo predlažemo da se ove odredbe usvoje na predloženi način. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Damir Felak. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo državna tajnice sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege saborski zastupnici. Ovo je jedan u nizu paketa zakona kojima se uvodi pojam Državnog inspektorata u naše zakonodavstvo i zamjenjuju pojedine inspekcije koje su do sada obavljale taj posao a bile su u nadležnosti pojedinih ministarstava, sada su objedinjene sve u državnom inspektoratu i potreba je izmijeniti znači ovaj veći broj zakona, veći dio smo već odradili, ostaje još ovih, iz ovog područja, ovih 6 a čuli smo iz riječi dopredsjednika sutra ćemo imati i još 12 zakonskih prijedloga ali koji se tiču drugog ministarstva. Da ne bih sada ponovno ponavljao nazive svih ovih 6 zakona, mislim da nema potrebe, samo ću kratko reći da je nacionalnim programom reformi da su utvrđene mjere za jačanje konkurentnosti gospodarstva, unapređenje poslovnog okruženja te se u tu svrhu sprovodi mjera objedinjenja gospodarskih inspekcija a i drugih inspekcija u Državnom inspektoratu kao temeljem za učinkovitije obavljanje inspekcijskih poslova. To je razlog za izmjenu sljedećih zakona za koje je objedinjena ova rasprava. Umjesto naziva pojedinih inspekcija koje se nalaze u nadležnosti ministarstava u zakone se uvodi naziv Državni inspektorat. Mijenjaju se i još neke ove pojedinosti u zakonima ali koje su prije svega tehničke prirode. U svim navedenim zakonima mijenja se uglavnom jedan članak zakona u kojem se naziv pojedine inspekcije zamjenjuje nazivom Državni inspektorat. U svim zakonima se u završnom članku određuje 1. travanj kada zakoni stupaju na snagu da se izbjegne pravna praznina, tj. zakoni stupaju na snagu kad i Zakon o Državnom inspektoratu. Klub zastupnika HDZ-a podržati će navedene prijedloge izmjena svih ovih 6 zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a, trebao je govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart, nema ga, gubi pravo na govor. Pa prelazimo na pojedinačnu raspravu a to će biti ona poštovanog zastupnika Marina Škibole. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažena državna tajnice. U Izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti proizvoda, mijenja se članak 11. stavak 1. navedenog Zakona koji regulira zapravo nadzor inspektora nad proizvodima. Do sada je u zakonu stajalo da nadzor provode tržišni inspektori Ministarstva gospodarstva, ovim izmjenama se taj članak mijenja u tržišni inspektori središnjeg tijela državne uprave. U ovom zakonskom prijedlogu stoji da je glavni razlog tih izmjena Nacionalni program reformi za 2018. godinu, međutim vi niste u samom prijedlogu zakona podrobnije i detaljnije objasnili zašto dolazi do tih izmjena, to je moje mišljenje. Smatram da ste to trebali malo podrobnije objasniti kako bi oni koji su zainteresirani mogli više shvatiti poantu tih izmjena. Što se tiče same tematike sigurnosti proizvoda, prema izvještaju HGK-a, država članice koje su imale najviše neispravni proizvoda na tržištu EU-a u 2016. g. su Njemačka, Mađarska i Španjolska, najviše poduzetih reakcija ima Danska. Hrvatska baš i ne stoji dobro u tim s statistikama. Treba reći također da u globalnoj slici, najviše iz Kine prema tom izvještaju dolazi nesigurnih proizvoda, treba svako uzeti u obzir i količinu proizvoda koje dolaze iz Kine, ali činjenica je da iz Kine dolazi najviše nesigurnih proizvoda. E sada, prema statistikama koji su to nesigurni proizvodi, najviše me zabrinjava najveći postotak notificiranih proizvoda koji se odnose na dječje igračke, to je isto prema izvještaju HGK-a, znači dječje igračke su u najvećim postotcima najnesigurniji proizvodi i to me uvelike zabrinjava zato što mislim da svi oni proizvodi koji imaju veze sa djecom, da bi se oni detaljnije trebali nadzirati, da bi tu trebale biti veće kontrole, ali statistike govore da su tu proizvođači vrlo neodgovorni, ne znamo koji bi izraz uopće iskoristio gdje se dječje igračke zapravo su naj ajmo reći, štetniji proizvodi. S druge strane, tu državnoj inspekciji treba osigurati sve potrebne logističke resurse i materijalne resurse za efikasan i efektivan rad. Velik broj notificiranih proizvoda su kozmetika i nakit, građani bi trebali obratiti pozornost na te statistike i biti oprezni prilikom kupnje tih proizvoda. Što se tiče prehrambenih proizvoda, ja bih predložio tu da se prehrambeni proizvodi nutritivno označe jer vidimo da ta obilježja i oznake koje imaju prehrambeni proizvodi, oni su uglavnom to sam mali slovima, ljudi ne razumiju što tamo piše a imamo jako puno tih nezdravih proizvoda, usudio bi se reći otrovnih proizvoda. Zašto otrovnih, oni nisu otrovni u određenom momentu, oni su zapravo akumulacijom kroz određeni tijek vremena, oni uzrokuju karcinome, mi imamo poraste karcinoma u društvu, veliki porast karcinom u društvu, znači mnogi izvore govore da je crveno meso jedan od značajnijih uzročnika karcinoma i smatram da meso danas je izrazito nezdravo da bi ga se trebalo izbjegavati jesti, imali smo nedavno aferu oko poljskog zaraženog mesa, dok se u Sloveniji povela ozbiljnija istraga o uvozu mesa iz Poljske, u Hrvatskoj se uporno uvjeravala javnost da je meso uvezeno iz Poljske, zdravstveno ispravno a da pritom Ministarstvo poljoprivrede uopće ne zna ni kolike su količine mesa iz Poljske uvezene. Postavlja se pitanje zašto meso kada je došlo u Hrvatsku nije pregledano već je slovenska inspekcija morala dojavljivati Hrvatskoj da se radi o zaraženom mesu i veterinarske inspekcije bi jasno trebale provoditi bolji nadzor kada proizvodi ulaze u RH, vidimo da su tu institucije zakazale, iz kojeg razloga inspekcija detaljnije ne provodi nadzor nad tim proizvodima, pogotovo nas mesnim proizvodima, ne znam, ali u budućnosti bi svakako trebali obratiti veću pozornost na te stvari. Svakakva hrana i proizvodi dolaze na naše tržište i ukoliko inspekcije institucije ne budu više radile na tom planu, mislim da će naša populacija postajati sve nezdravija, mi vidimo da ima jako mnogo bolesti različitih vrsta kao što sam rekao, porast karcinoma i ne zna se uopće koji su zapravo konkretniji uzroci, ja mislim da su uzroci te prirode, znači hranidbene prirode, ljudi se danas hrane tom nezdravom hranom a zapravo ne znaju što jedu i svakako bi tu trebalo ministarstvo obratiti više pozornosti. Hvala.
Hvala lijepa. Time ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati, zapravo svih 6 točaka je li, koje smo objedinili, o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sada zastati sa radom za danas. Nastavit ćemo sa radom, sutra, u četvrtak, 14. ožujka u 9 i 30 sati. Prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E., br. 582. Nakon toga provest ćemo podsjećam objedinjenu raspravu od 12 slijedećih točaka o čemu smo danas donijeli odluku da objedinimo tu raspravu. Želim vam ugodno veče. SJEDNICA PREKINUTA U 16,52 SATI
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o općoj sigurnosti proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 579, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena, dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno s 81 glasom za, donesen Zakon o izmjenama Zakona o općoj sigurnosti proizvoda. Sada prelazimo na dnevni red. Prva točka je : - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 582; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172., 204., 206. Poslovnika HS-a. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede, Željko Kraljičak. Izvolite.