Kolega Štromar ostanite ovdje odmah jer ćemo krenuti odmah sa iznošenjem stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, pa će prvo u ime Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika govoriti poštovani zastupnik Predrag Štromar. Izvolite.
Hvala lijepa. Još jedan pozdrav i opet moramo spomenuti ove velike nepogode koje su nas pogodile protekle godine, a svoj vrhunac na žalost dostigle razornim potresom od prije mjesec dana. Na ispit su stavile funkcioniranje čitavog državnog aparata i svih njegovih institucija. Građani su ovom prilikom pokazali izuzetnu solidarnost i samo organiziranost u pružanju nužne pomoći. I dok s jedne strane kod pojedinaca vidimo izuzetan stupanj građanske svijesti i odgovornosti, s druge strane prepoznajemo simptome rastakanja organiziranih sustava. Vidljivo je to i u sustavu obrazovanja koji je ovaj tjedan zakoračio u drugo polugodište. Roditelji svakodnevno s opravdanim osjećajem straha i neizvjesnosti šalju vlastitu djecu u školu. Veliki broj školskih objekata je tijekom proteklih tjedana i mjeseci pretrpio veća oštećenja i nitko ne može s potpunom sigurnošću jamčiti za zdravlje i život svih onih koji će se u sljedećim danima zateći u tim objektima. Pitamo se koliko su uistinu sigurni objekti u kojima se odvija nastava, posebice na području grada Zagreba i okolice koji su bili izloženi neprekidnoj seriji potresa, ali i u školama na Baniji. Pitamo se koliko je siguran, čak i put do tih škola. Jesu li stručne službe zaista učinile sve što je u njihovoj nadležnosti kako bi se i učenici i njihovi učitelji mogli osjećati sigurnim tijekom svojeg boravka u školskim zgradama i dvoranama. Očekujemo stoga da se na područjima na kojima su zabilježena oštećenja školskih zgrada uslijed potresa za svaki od tih pojedinih objekata promptno pripremi i izradi stručni nalaz verificiran od strane ovlaštenih građevinskih inženjera. Dokumentacija bi pored statičkog i seizmičkog elaborata trebala biti kompletirana i odlukom osnivača ustanove kako je zgrada solidna i sigurna za daljnju uporabu. Već godinu dana živimo opterećeni epidemijom koronavirusa koji predstavlja poseban izazov za normalno i kvalitetno odvijanje nastavnog procesa. Moram naglasiti kako je upravo zahvaljujući politici HNS-a i bivšoj ministrici obrazovanja Blaženki Divjak obrazovni sustav uspio amortizirati prvotni udar krize izazvan epidemijom Covida. Stečeno iskustvo nam je pokazalo kako je do sada primjenjivanje modela online nastave moguće još više unaprijediti u skladu s novim zahtjevima i okolnostima. Ukratko rečeno, sustav možemo i moramo nadograditi novim rješenjima i korisnim alatima od kojih je i jedan tzv. školski Covid semafor kojim bi se na jesen na jasan, nedvosmislen i transparentan način definirali uvjeti prelaska na različite modele nastave. Temelj kompletnog obrazovnog sustava su uvijek bile naše vrijedne učiteljice i učitelji. Očekujemo stoga da se provede prioritetno cijepljenje protiv Covida svih nastavnika, ali i nenastavnog školskog osoblja jer smatramo da je to nezaobilazan korak prema uspostavljanju škola kao sigurnih zona, ali i prema i normalizaciji čitavog društvenog života. Apeliramo i da se tijekom obnove koja je pred nama posebno pozornost posveti obnovi i osuvremenjivanju naših škola kako bi one bile sigurno mjesto zadovoljnih učitelja, motiviranih učenika i ponosnih roditelja.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Prica, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolegice i kolege saborski zastupnici. Prošlo je 10 mjeseci od razornog potresa koji je pogodio Zagreb, Zagrebačku županiju i Krapinsko-zagorsku županiju u ožujku 2020. g., a obnova još nije počela. U danima nakon toga cijela Hrvatska pokazala je želju pomoći onima koje je potres pogodio, obilazili smo domove građana i razgovarali s ljudima i pomagali. Osobno sam vidio devastirane kuće, srušene ili popucale zidove i urušene krovove. U medijima je to bila glavna vijest, to je bio najvažniji predmet razgovora za naše sugrađane, pogotovo za one koji su u potresu izgubili krov nad glavom, za one koji su izgubili svoj dom. No, kako je vrijeme odmicalo, druge stvari su dolazile u fokus javnosti i o sudbinama ovih ljudi govorilo se rjeđe. No, to sigurno nije bilo tako i za one naše sugrađane koji spavaju u kontejnerima ili koji su prenamijenili svoje gospodarske objekte u privremene domove. Za njih je potres i šteta koju je uzrokovao svakodnevnica i tako već 10 mjeseci čekaju, a obnove nema. Takvih je u Zagrebu mnogo, poglavito u sjevernom dijelu glavnoga grada. U Čučerju, Markuševcu, Vugrovcu, Dankovcu, Planini i mnogim drugim mjestima grada Zagreba. Kako državna obnova nije krenula, ljudi su se sami morali snaći. To su shvatili dok su sjedili u kontejnerima ili prenamijenjenim štalama i gledali visoke račune za režije koji su samo rasli s dolaskom zime i hladnijeg vremena. Pritom moramo napomenuti da su građanima u potresu oštećeni domovi za čiju su kupnju ili uređenje su oni već ranije podignuli kredite i sada su mnogi u situaciji da su svega nekoliko godina do mirovine, plaćaju kredit, a nemaju gdje živjeti. Posebni problem su visoki računi za struju koja im je jedini izvor grijanja koji moraju plaćati i koji često iznose cijeli iznos mirovine ili plaće. Dakle, na mala primanja kad plate račune, ništa im ne ostaje za život. I tako ljudi žive u kontejnerima ispred svojih kuća sa maloljetnom djecom. Mnogi strahuju od provalnika. Neki od ljudi u sjevernom dijelu grada su uz pomoć prijatelja i susjeda krenuli u prenamjenom štala, uredili su ih najosnovnije da u njima mogu živjeti. Od svog novca su to napravili, a jasno je da su financijski, kao i na svaki drugi način iscrpljeni. Kad država nije pomogla, oslonili su se na rad i pomoć svojih bližnjih. Jedan dio ljudi koji više nije mogao čekati početak obnove, a koji je bio u prilici dići kredit, napravio je upravo to. Sami su počeli gradnju novog doma, ali ne uz pomoć stambenih kredita, nego uz pomoć nenamjenskih. Dakle, osim što će vratiti glavnicu, vratit će i visoki iznos kamate. Ponavljam, 10 mjeseci je prošlo i ljudi osjećaju da su zaboravljeni. Zato prioritet mora biti početak obnove. Za mnoge je šok bio kad su shvatili da bi izrada projekta sanacije za njihovu zgradu bila više od 200 tisuća kuna, dakle samo cijena za projekt ili kada bi saznali da trošak obnove fasade zgrade košta pravo bogatstvo. Situacije su i takve da u centru grada, gdje je najveća gustoća zgrada i ljudi, postoje zgrade kojima je prijetnja susjedna zgrada koja ima 1 kat više pa se može dogoditi da s više zgrade padne dio zgrade na nižu i uzrokuje štetu. Ista je stvar i s kućama u ruralnijem dijelu grada. Problem je i dio oštećenih dimnjaka koji još nisu uklonjeni. Obnovu čekaju mnogi javni objekti, škole, muzeji i administrativne zgrade. Tamo gdje se radi o zgradama s više stanova, problem je s obnovom i po pitanju dogovora među stanarima. Problem je velik broj dokumenata koji trebaju donijeti za obnovu, ali oprečne upute i mišljenja koja građani dobivaju od nadležnih institucija. Da razjasnimo, kada govorimo o obnovi koju bi pomagala država ona se odnosi na konstrukcijsku obnovu, no ne i na ostalu štetu. Ovdje vidimo da čak ni dio obnove koje je država trebala pomoći još nije počeo, kako se onda građani ne bi osjećali napušteno i zaboravljeno. Obilaskom različitih kvartova u Zagrebu i razgovorom s ljudima koji su stradali u potresu prikupio sam podatke o problemima koje sam naveo u ovom govoru i zato samo mogu zaključiti sljedeće, obnova potresom pogođenih područja mora početi odmah. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo jučerašnje aktualno prijepodne obilježeno je brojnim pitanjima kako vladajućih tako i opozicijskih saborskih zastupnika, ali isto tako je obilježeno i dociranjem premijera Andreja Plenkovića gdje na gotovo niti jedno pitanje opozicijskih zastupnika nije dao konkretan odgovor nego samo pričao političku demagogiju. I to njegovo „odgovaranje“ bi mogli staviti u jednu rečenicu, hvalite me usta moja. I čovjek koji po strani gleda rekao bi kada ga sluša da u Hrvatskoj teku med i mlijeko. Tako i na moje jednostavno pitanje je pričao o tome kako Hrvatska jača svoj suverenitet unutar EU, kako su u RH u sljedećoj 10 godina osigurana sredstva od 24 milijarde eura, kako Vlada RH pomaže Gradu Vukovaru i niz drugih stvari, ali odgovor na moje jednostavno pitanje nije dao. Međutim, ajmo se malo pozabaviti upravo i ovim temama o čemu je g. Plenković jučer govori. Nažalost, statistički podaci ga itekako neumoljivo demantiraju. Ovo je rang lista zemalja članica EU, pogledajte gdje je Hrvatska, radi se o BDP-u po glavi stanovnika. Mi smo na pretposljednjem mjestu, to je ujedno vladavine i Andreja Plenkovića u zadnjih pet godina. Iza nas je samo Bugarska. Na pretposljednjem smo mjestu i po potrošnji po glavi stanovnika, iza nas je također samo Bugarska, ali i ta razlika se iz godine u godinu smanjuje. S ovim se statističkim podacima Andrej Plenković ne želi javno pohvaliti. Isto tako Hrvatska i dan danas pripada među pet najkorumpiranijih zemalja EU unatoč petogodišnjoj vladavini Andreja Plenkovića. Hrvatska je danas zemlja sa 200.000 manje stanovnika nego prije pet godina kada je Andrej Plenković došao na vlast jel po statističkim podacima oko 40.000 Hrvata svake godine napušta lijepu našu i odlazi u zapadnoeuropske zemlje trbuhom za kruhom. To je Hrvatska danas, o tim podacima Andrej Plenković šuti. Hrvatska je danas unatoč velikoj najavi reforme regionalne i lokalne samouprave i dalje država sa 555 jedinica lokalne samouprave što općina, što gradova, što županija. Hrvatska je danas država čiji javni dug iznosi 85% udjela u BDP-u i to su podaci o kojima Andrej Plenković šuti. A što se tiče pomoći Gradu Vukovaru, pa naravno da očekujemo da hrvatska Vlada pomogne Gradu Vukovaru jer je i Grad Vukovar pomogao Hrvatskoj državi '91. kada je bilo najpotrebnije, ali isto tako očekujem da hrvatska Vlada pomogne i ostalim gradovima i općinama na potpomognutim područjima. No sjetimo se što hrvatska Vlada nije učinila za Grad Vukovar, prije četiri godine 2017. dolazi u Grad Vukovar investitor hrvatskih korijena iz Švedske koji želi otvoriti tvornicu proizvodnja, drvna industrija je u pitanju, 500 radnih mjesta je u pitanju, nažalost Hrvatske šume nisu bile u stanju osigurati drvnu masu. Investicija propada. Tri godine poslije 2019.g. dolaze ponovo investitori u Grad Vukovar, Hrvati iz Švicarske koji žele u centru grada na mjestu derutne zgrade Hotela Dunav izraditi novi hotelski kompleks, investicija vrijednosti preko 20 milijuna švicarskih franaka, zaposliti 70-ak ljudi, osobe koje imaju iskustva u hotelskom turizmu otvorili su već jedan hotel u Švicarskoj, nažalost zahvaljujući upravo Vladi RH resornom Ministarstvu kulture ne dobijaju zeleno svjetlo za izgradnju hotela zbog visine koja se po njima ne uklapa u urbanu sredinu Grada Vukovara. Gradu Vukovaru se pomaže radnim mjestima, ovdje je Vlada RH zakazala, o ovim stvarima premijer Plenković šuti. Grad Vukovar je i danas jedini grad koji nema obilaznicu od Iloka do Varaždina i o ovome premijer Plenković šuti. Stoga mu je krajnje vrijeme da se spusti na zemlju i da prestane docirati saborskim zastupnicima nego da svi zajedno pokušamo raditi na boljem sutra svih naših sugrađana. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sada će govoriti nezavisni zastupnik poštovani Milan Vrkljan. Izvolite.
Poštovani g. predsjedajući. Ja ću danas govoriti malo o poduzetništvu u RH i vidjeti da li je poduzetništvo servis građanima i da li je predodžba da u odnosu između države i poduzetnika postoji cijeli niz radnji koje se mogu svesti pod nepotizam kriminal, korupciju ono što se zove u svim zemljama Europe duboka država. Jedan primjer iz Splita, naš čovjek se vratio Hrvat iz Kanade i svu svoju imovinu i obitelj je doveo u Hrvatsku, a imovinu je poslao u dva kontejnera. Jedan kontejner je bio upućen u Njemačku, a drugi kontejner u Hrvatsku, u Split. Ovaj kontejner koji je upućen u Hrvatsku čekao je 30 dana da dobije svoje stvari. Unutra su bile odjeća, obuća i jedan 40 godina stari motor. 30 dana je čekao, platio sve penale, preko 30 000 kuna da bi samo došao do svoje imovine. U isto vrijeme kontejner koji je došao u Njemačku, kad ga je došao preuzeti, preuzeo ga je isti dan. Postavljam pitanje zašto Vlada ne reagira na ovakve stvari gdje se evidentno nanosi šteta našim poduzetnicima? Drugi primjer i tu ću biti malo i osoban i s obzirom i na neke stvari koje su se događale prije par dana, nemojte mi to zamjeriti ali u Gospiću je '95. godine, znači govorim o vremenu prije 26 godina propala jedna tvrtka koja 4 mjeseca nije isplaćivala svojim radnicima plaću. I godinu dana nije isplaćivala dobavljače. Tri puta je država raspisivala natječaj za tu tvrtku i dva puta su potencijalni ulagači odustajali između ostalog i jedan iz Francuske radi toga kad su vidjeli koliki su dugovi, cijela investicija im je bila preskupa. Na trećem natječaju jedna obitelj ugledna iz Gospića kupila je tu tvrtku da vam bude lakše pošto je to bilo prije 26 godina za vrijednost danas 10 stanova u Zagrebu. U isto vrijeme dugovi prema dobavljačima i četiri mjeseca neplaćenih plaća radnicima su koštali novih 10 stanova u Zagrebu. Nakon obnove konkretno to je hotel 9 soba u Karlobagu koji ima 400 stanovnika zimi. Nakon obnove to poduzeće 26 godina radi cijelu godinu i ljeti i zimi. I ljeti i zimi zaposlenici primaju plaću. Zanima me koliko drugih hotela na Jadranu rade cijelu godinu, pa je to za raspravu? I mi smo bili jako ponosni na to što je to jedan obiteljski posao i gdje smo mi u jednom malom mjestu na Jadranu sa 400 stanovnika omogućili da se 10 do 12 ljudi može zaposliti u tu tvrtku. Međutim, prije par dana u jednim našim dnevnim novinama napisan je jedan vrlo ružni tekst koji će biti utuživ gdje se bezočno laže i moram priznati da sam sebi postavio pitanje zašto netko nakon 26 godina ima potrebu ulazit u problematiku koja je jedna obitelj kupila od države propalu tvrtku. Evidentno je da se radi o naručenom tekstu i to neposredno par dana nakon što smo Karolina Krišto Vidović i ja se odlučili za svoj politički put u kome vidimo današnju Hrvatsku kao pravednu Hrvatsku a ne zemlju korupcije, nepotizma i kriminala. I taj novinar koji je to pisao zanimljivo nije ga zanimalo što rade danas direktori koji su upropastili tu firmu i četiri mjeseca nisu isplaćivali plaću. Ni jednom od tih direktora nisu, a i danas žive u Gospiću nisu otišli postavili mu pitanje što su oni i zašto su upropastili tu firmu. Što je napravilo pravosuđe u 26 godina da nije uspjelo nikome nikakvu krivicu dokazati. Nisu otišli pitati ni jednog od tih zaposlenih radnika koji zimi dobivaju plaću. I na žalost ja moram sad skratit jer mi je kratko vrijeme. Ja samo mogu zaključiti da je to pitanje da vlast, pravosuđe, mediji, politika rade reket nad biznisom i da se to u cijelom svijetu zove duboka država.
Hvala lijepo. Molim da se držimo vremena. Sada će u ime Kluba zastupnika Zeleno lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Rada Borić. Izvolite.
Kolegice i kolege, čuli smo danas, čuli smo jučer, opetovano čujemo od gospodina premijera da je država i žurno i adekvatno odgovorila na katastrofalni potres u Baniji. Međutim, pitanje je jeli tome baš tako pa evo da nešto progovorim o državnim robnim zalihama i kako se država ponašala tih prvih dana na samoj Baniji. Vrijednost državnih robnih zaliha zadnji dan, posljednji dan prošle godine iznosila je 537 milijuna kuna. Prema izvješću o stanju i upravljanju robnim zalihama u 2019. Vlada nam ga je poslala u Sabor u listopadu prošle godine. Na kraju 2019. na zalihama je bilo šatora u vrijednosti od 32 milijuna 244 tisuće kuna, a navedeno je da je u 2019. kupljeno i 12000 vreća za spavanje u vrijednosti od gotovo pet milijuna kuna. Pa onda je pitanje i nije jasno zašto u Petrinju i Glinu nisu bili isporučeni niti jedan šator i niti jedna vreća za spavanje. Kako to znamo? Recimo 31. sam bila u Majskim Poljanama i u Majskim Poljanama su šatori u blatu bili od volontera koji su došli iz Čakovca. Dakle iz Čakovca su šatori mogli doći. Pitanje je ovdje i za ministra Banožića koja je svrha i na čiji zahtjev i u ovome trenutku već tri mjeseca pred Medicinskim fakultetom i Fakultetom likovnih umjetnosti stoje veliki vojni šatori koji nisu niti dana bili korišteni, ne zna im se svrha. Ne zna se koliko njihovo nekorištenje stoji ne zna se koliko njihovo nekorištenje stoji, neki su od njih već i sami od tog stajanja tamo posve neuporabljivi. Zašto nisu bili na vrijeme na Baniji? Kako znamo da iz robnih zaliha nismo dobili ni šatore, ni vreće za spavanje? Jer je upravo vlada poslala zahtjev tj. na upit slovenskih vlasti Hrvatska je molila šatore i vreće za spavanje i oni su stigli u prvome konvoju, a isto je učinila i Grčka u srijedu, svojim vlastitim avionom došlo je 40 šatora i 500 vreća za spavanje. Dakle, zbog čega smo iz Slovenije i Grčke zatražili kao pomoć šatore i vreće za spavanje ukoliko ih je bilo na robnim zalihama? Oko kontejnera, kontejnera za stanovanje u robnim zalihama na kraju prošle godine bilo je u ukupnoj vrijednosti oko 5,4 milijuna kuna. Ministarstvo navodi da raspolaže s ukupno 298 stambenih kontejnera od kojih se njih 201 u ovom trenutku nalazi, citiram, ispred zdravstvenih ustanova za pomoć u borbi s korona virusom, a da je 76 angažirano za smještaj stanovništva nakon potresa u Zagrebu i okolici, a tek je dakle 5 dana kasnije u srijedu i četvrtak isporučeno je 21 kontejner u Petrinju i Glinu. Jučer smo čuli od potpredsjednika vlade Miloševića da je samo jučer u jednom danu stiglo 45 kontejnera, dakle uz svo ovo vrijeme 21 kontejner. Zašto to govorim? Imamo obvezu da dakle prema čl. 17. Zakona o strateškim robnim zalihama stoji „robne zalihe održavaju se pravodobnim obnavljanjem“. Kako je moguće ako su doista kontejneri bili i jesu korišteni za trijaže i za, za testiranja ili je nešto ponovo, budući da znamo praksu kriminogenih radnji, kako je moguće da piše da imamo kontejnere koji su stambeni kontejneri. Recite zašto bi 201 stambeni kontejner trebao biti za trijaže i testiranje jer u opisu što je stambeni kontejner osim dakle kuhinje i nužnih prostorija postoji da imaju i do 6 kreveta? Dakle, kako je moguće i ukoliko je tomu bilo tako zašto se ne obnavljaju naše robne zalihe, pa da možemo govoriti bar u prvom trenutku gdje je ljudima bio najvažniji krov nad glavom, oni su ga mogli imati iz tih robnih rezervi?
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani, obzirom da je u tijeku postupak donošenja Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, inicijativa „Sjeme“ je naše ljudsko pravo koju čine udruge iz cijele Hrvatske s više od 25.000 članova izrazila je zabrinutost predloženim nacrtom zakona koji dodatno otežava položaj hrvatskih poljoprivrednih proizvođača u odnosu na proizvođače iz ostalih zemalja članica EU i ograničava njihovo pravo na sjeme. Ova inicijativa obratila se svim klubovima zastupnika u HS sa zamolbom za podršku. Ispred udruge OPG-ova „Život“ kontaktirane su sve zemlje članice EU pa smo došle do saznanja kako ovakav slučaj odnosno propis ne postoji nigdje u EU. Nitko u drugim zemljama članicama ne ograničava poljoprivredniku pravo na sjeme, niti smišljeno stvara dodatne troškove svojim proizvođačima hrane. Hrvatska je ovisna o uvozu sjemena. To je posebno izraženo kod sjemena povrća koje se proizvodi na svega 40-tak hektara i to samo 5 kultura povrća. To značajno narušava prehrambeni suverenitet i dovodi u pitanje sigurnost hrane ako iz bilo kojih razloga dođe do zatvaranja granica ili komplikacija u opskrbi. S obzirom na vrijeme u kojem živimo to više i nije tako nezamisliv scenarij. Dodatno otežavanje uzgoja sjemena na gospodarstvima i povećavanje ovisnosti o uvozu smanjuju otpornost prehrambenog sustava u situacijama krize. Uz poljoprivredno zemljište sjeme predstavlja najvažniji resurs u proizvodnji hrane. Ograničavanjem ili uskraćivanjem prava na sjeme poljoprivrednim proizvođačima narušava se prehrambena suverenost zemlje i uskraćuju temeljna ljudska prava, što je regulirano i međunarodnim ugovorima i konvencijama. Odredbama predloženog Zakona o sjemenu krši se međunarodni Ugovor o genetskim resursima za hranu i poljoprivredu koji je Hrvatska potpisala i ratificirala 2009.g., te Deklaracija UN-a o pravima seljaka i drugih osoba koje rade u ruralnim područjima koju je Hrvatska također obvezna poštivati. U čl. 19. st. 2. deklaracije navedeno je „seljaci i druge osobe koje rade u ruralnim područjima imaju pravo čuvati, kontrolirati, štititi i razvijati svoje vlastito sjeme i tradicijska znanja“. U st. 8. istog članka navedeno je da države moraju poduzeti sve kako bi politikama o sjemenu o zaštiti biljnih sorti i ostalim Zakonima o pravu intelektualnog vlasništva, sustavima certifikacije i Zakonima o stavljanju na tržište sjemena poštivala i uzimala u obzir prava, potrebe i stvarnost seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima. Držim da s pravom postoji bojazan kako ova mjera ne doprinosi toliko zaštiti od biljnih bolesti nego je prvenstveno usmjerena uvođenju kontrole da bi velike tvrtke i ostali nosioci oplemenjivačkih prava mogli naplatiti svoje naknade. Ministarstvo poljoprivrede je u odgovoru na reagiranje udruga konstatiralo, novim nacrtom Zakona o sjemenu predlaže se uvođenje novog pojma sjeme s poljoprivrednog gospodarstva za tzv. tavanušu. U izjavama za medije navedeno je da se time uvodi red i uređuje siva zona uzgoja sjemena na gospodarstvu za vlastite potrebe. Uzgoj sjemena za vlastite potrebe na gospodarstvu i slobodan je izbor sorata ili lokalnih populacija pa čak i razmjena takvog sjemena među proizvođačima nije nikakva siva zona. Ona je prepoznata u međunarodnim ugovorima, deklaracijama, strategijama i studijama kao osnovno pravo svakog proizvođača koje je posebno važno u uvjetima kriza, klimatskih promjena, epidemija i prirodnih katastrofa s kojima se nosimo. Tavanuša nije stručni pojam nego pogrdni naziv pa ga je teško stručno odrediti. Odnosi se na zaraženo, neočišćeno i nekvalitetno sjeme žitarica koje su proizvođači sami uzgojili od sjemena sorata zaštićenih pravima oplemenjivača i nisu platili naknadu oplemenjivaču. Tema sjemena s obiteljskog gospodarstva međutim značajno je kompleksnija i ne može se sve sjeme koje poljoprivrednici uzgajaju za svoje potrebe jednostavno proglasiti tavanušom i zabraniti. Prema nekim procjenama čak polovinu sjemena žitarica koje koriste poljoprivrednici Europe čini sjeme koje poljoprivrednici sami proizvode, nema osnove unošenja pojma u zakon koji se odnosi na jednu skupinu usjeva tj. žitarica. Zbog sveg navedenog koristim ovaj slobodni govor i predlažem mjerodavnima u Ministarstvu poljoprivrede da razmotre mogućnost odgađanja donošenja ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. S obzirom na važnost Zakona o obnovi nakon potresa ja ću i u slobodnom govoru osvrnuti se na neke elemente iz njega. Činjenica je da ukoliko postoji parlamentarna većina zakon će biti usvojen što god oporba govorila, ali mene zanima ima li nekog u toj parlamentarnoj većini tko se pita kakvi su ti naši zakoni, kakva je njihova kvaliteta i može li nas zbog onoga što ovdje izglasavamo u nekom trenutku biti sram. Dakle, u obrazloženju zakona navodi se da naselja na područjima za koje je proglašena katastrofa bila su i prije potresa u teškoj ekonomskoj, socijalnoj i demografskoj situaciji i mnoga, dakle mnoga, ali ne sva ta naselja zaostajala su, bila su tretirana kao posebno potpomognuto područje. S obzirom na to tko je upravljao ovim područjem i ovom županijom to na neki način niti ne čudi, ali bilo bi pošteno priznati da su tome očito krivi i zakoni i mjere koje su se ovdje izglasavali i očito je riječ o tome da se brojni zakoni donose samo forme radi, a da do stvarnog razvoja i dobitka sisačko-moslavačkog kraja politici očito nije iskreno stalo. Također se ukazuje da se na ovom području broj stanovnika smanjio što ponovno govori o promašenim politikama. Također se govori da su teške posljedice na ovim područjima prouzročile i okolnosti iz Domovinskog rata koje se osjećaju i danas te se može zaključiti da se radi o devastiranim područjima, a potres je onda poslužio samo kao dodatna katastrofa. Mene zanima hoćemo li se i sljedećih 30 godina pozivati na to da je to područje devastirano zbog potresa od kojih se taj kraj nije oporavio do nekih budućih dana? Zatim se govori i o cilju Zakona o potpomognutim područjima, kaže se da je to upravljanje razvojem itd., međutim mislim da smo ovdje pomiješali kruške i jabuke. Ne zna se zapravo što je onda cilj ovog zakona o kojem mi raspravljamo danas? Hoćemo li različito tretirati onu pomoću koje neko područje treba zato što je nerazvijeno ili će kad pričamo o potresu biti bitno ojačati otpornost pojedinih građevina na potrese i tako ojačati sigurnost građana ili ćemo se rukovoditi nekakvim socijalnim kriterijima pa oni koji ne mogu obnoviti svoje domove pomoći će im država u tome? Ništa od navedenog. Kada govorimo o tome da se ovaj zakon donosi svega par mjeseci nakon izglasavanja onog zakona o obnovi Grada Zagreba i okolnih područja, pa nije li to najveći poraz na kraju krajeva i nas kao parlamenta, ali prije svega parlamentarne većine i Andreja Plenkovića. To najbolje govori o tome da mi ne možemo donijeti zakone kojima se sustavno upravlja ovom državom u kojem ćemo našim građanima znati pojasniti što ih čeka u određenim situacijama. I sada kada govorimo koja su to pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom, dakle proširuje se područje primjene zakona jel prvi puta nismo razmišljali kako treba, nakon toga se kaže da se propisuje način financiranja obnove, međutim kriteriji ponovno nisu niti približno jasni, zatim se kaže da se proširuje nadležnost Fonda za obnovu i na Sisačko-moslavačku i Karlovačku županiju da bi već u sljedećoj rečenici pojasnilo se da se dodjeljuje nova nadležnost Središnjem državnom uredu za obnovu i stambeno zbrinjavanje koje će provoditi obnovu u ove dvije dodatne županije. Dakle, uvodi se kaos i nered, izgleda da se na cijeli jedan postojeći zakon nadogradio jedan potpuno novi dio koji se s njim sukobljava i kosi u praski, u provedbi to će dovesti do velikih problema. Zatim se kaže da se propisuje dodatni model privremenog stambenog zbrinjavanja pomoću pokretnih privremenih i montažnih objekata. Fantastično je mi to izglasavamo nakon što su zahvaljujući aktivizmu naših građana, stanovnici na pogođenom području već zbrinuti. Baš sramota. Zatim govorimo da ćemo napraviti djelotvorniji i brži način uklanjanja uništenih objekata koji su zapravo nekakva sigurnosna prijetnja. Pa nije li i to poraz? Što je sa onom nekretninom koja je u Gradu Zagrebu dovela do urušavanja i do jednog smrtnog slučaja? Ako smo prvi puta napravili tako loš model da do dana današnjeg ta nekretnina nije uklonjena, a bome niti druge koje predstavljaju opasnost pa znamo li mi uopće donositi zakone kako treba? Zatim se kaže da se svrsishodno uređuje da će se pravila i mjere iz ovoga zakona primijeniti na sva druga područja koja bi kasnije bila pogođena nekim potresom, a nisu izravno navedena kroz zakonske odredbe i naziv zakona. I onda kažemo nomotehnički smo ga dobro uredili. Dakle, mi niti naziv pojedinog zakona nismo u stanju osmisliti sa svrhom koju bi taj zakon trebao propisivati. Dovoljno za sad.
Hvala vam lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo u ovim teškim vremenima naravno kada je cijeli fokus i Hrvatske i političke i svekolike javnosti usmjeren ka području pogođenim potresom naravno je i najbitnija stvar o kojoj uopće možemo govoriti i raspravljati tim ljudima treba pomoć, ne socijalna pomoć treba im svekolika pomoć nas ljudi koji sjedimo ovdje u parlamentu da na najbolji i najpravedniji način tim ljudima osiguramo elementarne uvjete za nastavak života i razvoj gospodarstva. No, dolazim iz kraja koji također ima problema kada je u pitanju i demografija i sve ono što ide uz to iz Osječko-baranjske županije koja je treća najveća županija na prostoru RH i koja također želi osigurati uvjete i preduvjete ne samo Osječko-baranjska županija nego svih 5 slavonskih županija za bolji život na tom prostoru. Pa evo dozvolite da na početku zahvalim svim lokalnim čelnicima koji djeluju na prostoru prije svega Osječko-baranjske županije koji su se također odazvali i svojim inicijativama pomogli potresom pogođenom području na bilo koji način. Želim govoriti o dijelu kada je u pitanju naravno poljoprivreda. 5 slavonskih županija ima negdje oko skoro milion hektara obradive površine od ukupno 1,7 miliona hektara koliko je na prostoru cijele RH. Da bi razvili poljoprivredu kakvu želimo gospodarski naravno održivu, dohodovnu moramo stvoriti elementarne preduvjete za razvoj takve poljoprivrede. Evo Osječko-baranjska županija je krenula u projekt izgradnje regionalnog distributivnog centra koji je osnovni uvjet i preduvjet da bi ono što proizvedemo završilo u tim hladnjačama, sušionicama i na taj način ne bilo samo sirovina nego bilo naravno i nešto što se na tržištu može prodati po puno većoj cijeni u vremenima kada nije sezona za određene vrste voća i povrća. Također jedan od projekata koji je vrlo bitan ne samo za Osječko-baranjsku županiju nego za svih 5 slavonskih županija to je izgradnja gospodarskog centra. Gospodarski centar u Osijeku koji se planira graditi na 130.000 m2 odnosno na 13 hektara je nešto što bi unaprijedilo ne samo gospodarsku aktivnost nego bi to bio i reprezentacijski centar za sve ono što Slavonija, Baranja i Srijem mogu ponuditi ne samo stanovnicima RH nego i zemalja koje žele jesti čistu, ekološki pripremljenu hranu. Izgradnja i dogradnja Zračne luke Osijek kao tranzitne luke je zasigurno nešto što nam apsolutno treba, imamo zračnu luku koja ovog trenutka u biti ne koristi skoro pa ničemu, ono malo putnika što se doveze i preveze nije nešto što tu zračnu luku može činiti održivom. Želimo cargo zračnu luku koja će upravo ono što proizvedemo u Slavoniji, Baranji i Srijemu transferirati prema onima koji su zainteresirani za naše proizvode. Navodnjavanje, navodnjavanje je jedna od tema o kojoj se često govori ovdje, mi negdje na području naše županije imamo oko možda 50-tak tisuća odnosno pa 20-tak tisuća hektara koje su ovog trenutka pod navodnjavanjem, no što vrijedi navodnjavati ako nemamo centre u koje ćemo smjestiti tu hranu koja se proizvede jer budimo iskreni nemoguće je odmah sa polja prodati svu količinu hrane koja se proizvede no i za to postoje određeni uvjeti i preduvjeti koji se moraju stvoriti. Mora se znati kolika će biti cijena kubnog metra vode s kojom će se navodnjavati, postoji li mogućnost da prve 2, 3 godine ta cijena bude apsolutno da bude besplatno da bi stvorila uvjete i preduvjete za održivo gospodarstvo. Izgradnja kliničkog bolničkog centra za svih 5 slavonskih županija u zdravstvenom smislu je kruna svega onoga što se želi napraviti u ovom vremenu. 700.000 stanovnika gravitira Kliničkom bolničkom centru u Osijeku, zgrada je stara preko 150 godina i smatram da ćemo na taj način stvoriti uvjete i preduvjete kako za razvoj gospodarstva, tako isto za ostanak na ovim područjima. Stoga evo na kraju želim pohvaliti svih 5 slavonskih župana, koji u jednoj sinergiji rade na tome da bi naša Slavonija, Baranja i Srijem bila ono što je bila možda do početka '90.-tih godina 20. Stoljeća. Hvala lijepo.
Hvala, a sad će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Danas je evo tema Sisačko-moslavačka županija, grad Sisak, ja ću se dotaknuti malo i samog zakona i moguće obnove, ali ću govoriti o jednom drugom problemu i ja bih molio tu podršku i zastupnika iz 6.-te izborne jedinice, vidim da je tu kolega Celjak, da je tu kolegica Posavec Krivec, ne znam ima li još tko i evo kolega Glavašević. Dakle, govorit ću o potezu vodstva HTV-a i kolega Lenart je tu evo on se iza računala je tu, dakle govorit ću o potezu vodstva HTV-a koje je novinaru Igoru Ahmetoviću jedinom HRT-ovom dopisniku iz te županije ukinulo radno mjesto i prebacilo ga u redakciju zagrebačke Panorame. Dakle, ukida se mjesto jedinog stalnog dopisnika iz županije koja je na rubu humanitarne katastrofe, u koju su uprte oči cijele Hrvatske, o kojoj danas raspravljamo, o kojoj raspravljamo već gotovo mjesec dana i sigurno ćemo raspravljati u narednim mjesecima. To je jedan skandalozan potez, ja bih moli reakciju i ostalih kolega, to je nešto što je nedopustivo, a zapravo se dogodilo jer je dopisnik HRT-a dobio radni spor protiv svoje kuće i skandalozno je da se sada njegovo radno mjesto ukida. To pokazuje kakav je odnos vladajuće strukture koja upravlja HRT-om prema toj županiji. A kada govorimo o obnovi vidio sam da su već i kolege iz SDP-a dali određene amandmane za Sisak, pretpostavljam da će isto učiniti i kolege iz zeleno-lijevog bloka i kolege iz HSS-a. Mi ćemo isto tako ići sa amandmanom koji će uzeti u obzir ne ove kriterije koje su vladajući uzeli, to je znači potpomognuto područje i proglašenje katastrofe jer onda Sisak ne može biti, uzet u obzir za 100%-tno financiranje nego smo dodali jedan novi kriterij, a to je od geostrateške važnosti koju bi vlada procjenjivala uredbama, dakle za određeno područje koje je posebno važno, a složit ćemo se da grad Sisak kao grad hrvatskih pobjeda, grad koji je silno pretrpio u Domovinskom ratu, sada uslijed ovog potresa, nešto takvo zaslužuje. Vi ste kolega Celjak samo načelno tražili nešto za grad Sisak, ali mi rješenja još uvijek nemamo, pozivam vas na sastanak u 15 sati, dakle dobili ste mail, vratile su kolege iz HSS-a da smo mi kao odbili inicijativu kolege Vidovića. To je netočno, ja sam inicijativu osobno podržao, čekao sam poziv na sastanak, kada je došao taj poziv bio sam na terenu i rekao sam da bi u tom trenutku taj sastanak trebalo ovaj napraviti na terenu. Nemam ništa protiv da ovu inicijativu vodi bilo ko od zastupnika, dapače da je vodi netko iz političke opcije koja ima najviše zastupnika iz oporbe iz te izborne jedinice, tako da u tom smislu sam u potpunosti otvoren ili da je vodite vi kolega Celjak ili netko iz vladajuće koalicije ako ćemo na takav način uspjeti se izboriti za, za grad Sisak i za tu županiju. Dakle, s tim nemam nikakvih problema, al ono što je danas poručeno od strane premijera ne daje nekakvu pozitivnu, pozitivnu poruku, niti nadu građanima Siska da će se njihove nekretnine u cijelosti obnoviti na račun države. Ako je sve točno što je kolega Bačić danas govorio ja to potpisujem, o tome da je to županija koja je meki trbuh Hrvatske, koja je pretrpjela agresiju, koja je i sada ponovno razrušena u ovom potresu onda moramo naći način kroz ovo zakonsko rješenje ili na nekakav drugačiji način da se svim ljudima u gradu Sisku obnove njihovi domovi. A sve bi vas kolege pozvao ne samo da se ujedinimo oko te inicijative nego da pošaljemo jednu poruku vodstvu HTV-a koje je stalnom dopisniku, znači HRT-a iz te županije koja je na rubu humanitarne katastrofe ukinula radno mjesto u ovom trenutku, a taj čovjek je i za vrijeme potresa, po mojim saznanjima, profesionalno radio svoj posao. Evo, u tom smislu pozivam na jedno zajedničko djelovanje neovisno o tome ovaj tko će tu voditi inicijativu ili tko će u perspektivi sazivati sastanke, al bitno je da se držimo zajedno i da se pokušamo izboriti za ljude. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo napraviti jednu malu stanku radi provjetravanja, pa molim da dobro provjetrimo, a mi ćemo se vidjeti u 14 i 10. STANKA U 13,50 SATI
Hvala vas lijepa. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, sve vas najljepše pozdravljam. Na početku samo jedna najava, dakle danas ćemo dodati na kraju rasprave, prve i druge točke, dakle nakon završetka rasprave o Konačnom prijedlogu Zakona o izvršavanju zakona, imat ćemo Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva vezano za zamjenu zastupnika, a o tome ćemo glasovati sutra u 9,30, dakle o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva, samo to. Danas započinjemo, kao što je i najavljeno, s: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 102; Predlagatelj je Vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, za prostorno uređenje i graditeljstvo i za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Prije nego što dam riječ predlagatelju, javlja se kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Mosta u trajanju od 10 minuta. Uvaženi premijeru, budući da vidim da ste vi došli u ime predlagatelja, znate li vi što je ovo? Ovo je odluka o razvrstavanju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave prema stupnju razvijenosti. To je odluka koju ste na kraju 2017. g. vi potpisali i ta je odluka razlog zbog kojeg uopće ne možemo raspravljati o ovakvom prijedlogu zakona. Poznajete li vi Hrvatsku? Znate li vi krajeve kojima upravljate? Znate li koje su jedinice lokalne samouprave potpomognuta područja? Da znate, a slobodno me demantirajte pa nabrojite, onda biste znali, primjerice, da je u 4. kategoriji zajedno s gradom Petrinjom također i Donja Stubica, koja je katastrofalno stradala u prethodnom potresu i da po ovom vašem neodrživom prijedlogu zakona Gornja Stubica će se financirati sa samo 80%, dok će se primjerice, Petrinja, financirati sa 100%. Vi time uvodite presedan. Kažete, nominalno, u javnosti da se zalažete za potpomognuta područja, a zapravo govorite o potpomognutim područjima koja su katastrofalno stradala i potpomognutim područjima na kojima ste vi proglasili katastrofu tek kada su vas mediji prisilili na to. Vi ovim zakonom diskriminirate potpomognuta područja koja se nalaze u istoj kategoriji. Ako možemo praviti razliku između potpomognutih područja i ostalih područja u Hrvatskoj, sigurno je ustavno neodrživo da radimo razliku između dviju identičnih kategorija potpomognutih područja. I također, treba končano reći našim građanima da se ovdje radi samo o konstrukcijskoj obnovi, da oni neće ući u nove domove, nego da im je prema ovom prijedlogu zakona, država omogućila tek [[Upadica: Zahvaljujem.]] potencijalni popravak konstrukcije.
Stanka je odobrena. Kolega Beljak, vi ste se javili za povredu Poslovnika ili ne? Onda je prije vas kolegica Orešković, isto tako za stanku, a onda ste vi nakon nje. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora. Također, u ime Kluba Stranke Centar i GLAS tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom ukazala na sve ono što smo govorili i tijekom prvog i drugog čitanja Zakona o obnovi Grada Zagreba, sada se nakon 10 mjeseci dobro vidi da je taj zakon jedna od najvećih obmana u hrvatskom pravnom poretku. Po tom zakonu, ne samo da se Zagreb neće obnoviti nego ono malo što će se napraviti, a što će biti utrošena golema sredstva, zakamuflirat će i ovako loše i oronulo stanje. Ne znam radi li se ovdje o pranju nečiste savjesti kada na isti način pokušavate pod isti zakon uvrstiti i Sisačko-moslavačku županiju, a tu ću naglasiti i nadovezati se na ono što je rekla kolegica Selak Raspudić, ovdje se ne radi o tome da ćemo stvoriti nejednakost s obzirom da je riječ o jednom posebnom području koje zaslužuje posebnu skrb. Stvorit ćemo veliku nejednakost između samih hrvatskih građana koji se nalaze u socijalno osjetljivom stanju, a država će im na različite načine i u različitim omjerima sufinancirati obnovu. I to kakvu obnovu? Konstrukcijsku. A nitko ne kaže koliko će građane koštati puna obnova i što to zapravo znači kada se država povuče iz njihovih domova sa skelama koje su konstrukcijski navodno ojačale nekretninu. Također, ne znam radi li se ovdje i o stvaranju nove pravne podloge za dodatnu pljačku naših građana kakva je već puno puta viđena kada je država na ovakav način, vrlo netransparentan, kroz jedno fantomsko tijelo, kao što je to Fond za obnovu koji ovog trena još ne postoji, najavljivala da će provoditi obnove privatnih domova putem javne nabave i sklapanja ugovora sa izvođačima. Sada se, pogotovo nakon potresa u Baniji vidi kako to izgleda i tko u takvoj obnovi najbolje prolazi. Korumpirani političari, a ne i građani koji vape za sigurnošću svog doma.
Stanka je odobrena, kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? Nisam vas čuo, rekli ste nešto? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pardon. U ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i HSU-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo se konzultirali oko ovog prijedloga zakona i kako bismo vidjeli da li postoje još neke eventualne manjkavosti uz dužno poštovanje prema kolegici Selak Raspudić, prema kolegici Orešković, ja kao gradonačelnik grada Samobora sa 12—godišnjim iskustvom znam da neke stvari ne mogu baš ići tako kako to netko zamišlja tko nema apsolutno nikakvog iskustva tako da predlažem da svi zajedno uvidimo da ne postoje čarobnjaci pa niti g. Plenković nije čarobnjak, daleko od toga niti nitko od nas, kako bismo svi zajedno podržali taj zakon ali naravno uz ograde da se ne dogodi pljačka, mislim da to nikome nije u interesu, da se ne ponove stvari iz obnove, da se ne ponove manjkavosti koje su se događale u prošlosti i da onda svi zajedno podržimo to jer ljudi, posebno oni koji su stradali u potresu, njih u ovom trenutku ne zanimaju političke podjele, ne zanimaju politička prepucavanja, ne zanima ih ništa nego da se njihovi gorući problemi, vani su temperature u minusu, pada snijeg, riješe što je moguće prije. Tako da ćemo mi u principu, u našem klubu vidjeti postoje li te manjkavosti i ukazati na njih i zamoliti one koji odlučuju da puste ego na stranu, da puste vladajuću većinu na stranu, da se napravi sve što je moguće kako bi se što prije pomoglo ljudima a onda ćemo se nakon toga dalje politički prepucavati kako god tko stigne.
I vama je stanka odobrena. Sada je na redu kolegica Vesna Vučemilović, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Tražim stanku od 10 minuta u ime kluba Domovinskog pokreta. Naime, slažem se s kolegom Beljakom da javnost i pogotovo stanovnici na potresom ugroženom području Banovine, Petrinje i Siska očekuje od nas i od Vlade RH brza rješenja ali pritom kod donošenja tih rješenja moramo voditi računa da ova koja sada donosimo, budu u skladu sa nekim zakonima koji su već na snazi. Naime, ovim prijedlogom koji predlagatelj danas donosi u ovaj Visoki dom se na neki način Zakon o proračunu donekle ne poštuje pa zbog toga smatram da se trebamo još dodatni konzultirati. Naime, predviđeno je da se mogu tijekom proračunske godine sredstva preraspodjeljivati bez ograničenja u iznosu većem od propisanoga zakonom koji uređuje proračun. Naime, svima nam je jasno da ćemo ove godine imati dva rebalansa proračuna, nadam se uistinu da će ovaj drugi biti samo tehničke prirode, znači nema nikakvog razloga da tijekom ovog proljetnog rebalansa proračuna ne raspravimo sve te preraspodjele koje će biti vezane uz ove troškove koji će definitivno poremetiti ono što smo već usvojili. Nije mi jasno zašto Vlada želi izbjeći ovaj Visoki dom i izglasavanje kroz rebalans te preraspodjele sredstava. Hvala.
Stanka je odobrena i vama, kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku kako bismo još jednom raspravili rješenja koja iz ovog zakona proizlaze. I Vlada i vladajuća većina uostalom kao što smo to pokazali i prilikom donošenja osnovnog zakona je saslušala raspravu hrvatskih zastupnika u Hrvatskom saboru i određene amandmane koji su predstavljali poboljšanje samoga zakona su uvršteni u konačni prijedlog zakona i Vlada ih je i vladajuća većina prihvatili su. Ja želim reći prije svega je ovim zakonom predviđeno da će se 100%-tna obnova odnositi na prostore koji ispunjavaju dva kriterija. Prvi kriterij da je proglašena katastrofa i drugi kriterij da je to područje potpada pod prostor potpomognutih područja u RH. Ali bi također htio reći prije svega kolegama iz Mosta i gđi. Selak Raspudić da postoje potpomognuta područja u Hrvatskoj koja nisu ista. I nije isto biti potpomognuto područje u Novom Glinskom Selu i u Donjoj Stubici uz svo uvažavanje Donje Stubice. Prostori koji su prošli kroz Domovinski rat, koji su bili razrušeni gdje su ljudi bili raseljeni, gdje su njihove kuće potpuno uništene, gdje je gospodarstvo uništeno, uz svo poštivanje drugih pa i u mojoj županiji, Dubrovačko-neretvanskoj gdje postoje potpomognuta područja nije isto i ova država i ovaj Sabor i saborski zastupnici trebaju prema tom prostoru imati poseban senzibilitet i to je Vlada ovim zakonom pokazala. I pritom trebamo reći da i u Donjoj Stubici ljudima koji su lošijeg socijalnog statusa, čiji su dohodovni imovinski cenzusi puno slabiji, lošiji, Vlada će i njima sa 100%-tnim i vladajuća većina i ovaj zakon omogućiti obnovu. A pri tom još naglašavam, ostajemo otvoreni da i u ovoj raspravi saslušamo prijedloge koji će uvažavati i druge argumente i na njih smo spremni odgovoriti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] I bilo bi dobro da postoji kompletna procjene cjelokupne štete pa bismo bili puno pametniji [[Upadica predsjednik: Kolega Bačić, hvala vam.]] prilikom donošenja konačnog ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Stanka je odobrena, javio se sada i, povreda Poslovnika? Kolega Hajdaš Dončić, povreda.
... [[Govornik naknadno uključen.]] baš ne koristim ali mislim da je g. Bačić stvarno povrijedio Poslovnik, molim vas nemojte spominjati i komparirati Donju Stubicu i ostala druga područja jer potpomognuta područja i potpomognuto područje, nemojte komparirati na taj način jer vrijeđate stanovnike, molim vas kolega Bačić. Molim vas. Slušao sam šta ste pričali. Hvala.
Kolega Hajdaš Dončić dobivate, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Samo malo. Dobivate opomenu, ovo je potpuno bilo neprimjereno i bezveze. Kolegice Selak Raspudić, nećete ništa? Dobro. Onda je na redu kolega Pavliček koji isto tako traži stanku.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani premijeru. Tražim stanku od 10 minuta u ime kluba Hrvatskih suverenista. Jako je bitno ovdje napomenuti da ovaj zakon ne bude slijedećih nekoliko mjeseci mrtvo slovo na papiru kao što je i Zakon o obnovi Grada Zagreba kada je donesen prije 4,5 mjeseca od tada se u Gradu Zagrebu sukladno tome zakonu nije obnovilo apsolutno ništa. Mi koji dolazimo iz ratom stradalih područja najbolje znamo da je što hitnije obnoviti i izraditi nove domove stanovnicima jer se inače oni vratiti neće. Statistički je dokazano da ukoliko se u godini dana raseljeno stanovništvo ne može vratiti u svoje domove 20-ak posto stanovništva se više nikad ne vrati. Slična vam je situacija bila u Istočnoj Slavoniji, Baranji i Srijemu nemojmo si to dozvoliti već i onako demografski devastiranoj Banovini. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Tomašević, izvolite.
Dobar dan. Tražim stanku u ime kluba Zeleno-lijevog bloka kako bi se konzultirali oko izmjena ovog zakona. Mi tu imamo jako puno pitanja i po nama ima dosta kontradikcija koja se uvode sada ovim izmjenama, o nekima o tim su već kolege govorili. Baš ovo sada obrazlaganje stanke od kolege Bačića pokazuje da nisu baš skroz jasni kriteriji šta znači potpomognuto područje, kumulativno sa proglašavanjem katastrofe jer nije baš jasno zašto je sada proglašena katastrofa nakon ovog potresa, a nije proglašena katastrofa nakon potresa u ožujku. Upravo iz tih razloga isto tako ovaj geografski kriterij da recimo Sisak ne spada u taj model, a susjedne općine spadaju, znači razlika geografska od 100 metara budući da indeks razvijenosti ipak nekakav prosjek, mislim da tu može stvoriti dosta problema. S druge strane nam nije jasno i svakako jesmo da se pomogne i da se jasno to u zakonu definira iz solidarnosti prema Sisačko-moslavačkoj županiji da se 100% financiraju zgrade javne namjene čiji su osnivači jedinice lokalne samouprave znači općine i gradovi jer ne znamo na koji način će vrtiće, škole, domove zdravlja zapravo te jedinice lokalne samouprave financirat obnovu. Isto tako vezano za poljoprivredne zgrade da se definira da li se ide i u njihovu obnovu, mi smatramo da da tj. da bi trebalo ih podvesti pod ove zgrade posebne namjene koje smo već imali u postojećem zakonu. Znači tu imamo dosta stvari koje bi trebalo razriješiti kako bi se doista neke nedoumice ili nepravedan tretman građana riješile, spomenuta je i ova Krapinsko-zagorska županija. Međutim ono što je isto tako bitno da treba institucionalni okvir vidjeti da li je dobro dodati još jednu instituciju u Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje imajući posebice i kako je ta institucija trenutno pod kritikama javnosti. S druge strane upozoravali smo i oko dualizma fonda i ministarstva prilikom obnove Zagreba i okolice i vidimo da upravo zapinje na tome da fond prebacuje odgovornost [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] na ministarstvo za svu dokumentaciju koja se traži.
Hvala lijepa. Odobrena stanka. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Prije svega kada tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a moram to učiniti zbog onoga što je rekao kolega Bačić. Potpomognuta područja su potpomognuta područja, raditi diskriminaciju na temelju toga kako je nastao uzrok nerazvijenosti nekog kraja, a vi kolega Bačić ste u slučaju Donje Stubice napravili upravo to je potpuno neprimjereno. Ako je neko područje slabije razvijeno zbog ovog ili onog razloga, prirodne katastrofe, Domovinskog rata ili nečeg trećeg ne smijemo ih i nemamo pravo zbog toga diskriminirati. Svima onima koji su potpomognuti koji nisu razvijeni moramo pomoći i zato je vaša primjedba bila potpuno neprimjerena. Međutim, ovu stanku ću iskoristiti kako bih predsjedniku Vlade RH uputio jednu poruku, ali možda ne poruku koliko apel. Jučer tijekom aktualnog prijepodneva upitima vama i resornom ministru pokušali smo dobiti odgovor, ali nismo, na koji način će se osigurati da sve one sredine koje su stradale u potresu od 28. i 29. prosinca budu tretirane na isti način ako se radi o nerazvijenim krajevima. Sami ste rekli da Sisak sve ako je pojedinačno možda i bio iznad prosjeka nakon ovog potresa to sigurno više nije. Zato od vas u vašem uvodnom izlaganju tražim da jasno kažete na koji način ćete osigurati da građanke i građani Siska budu na isti način tretirani kao oni iz Petrinje ili Gline i da svima bude osigurano da nakon ove obnove mogu [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] sigurno živjeti u svojim domovima. Hvala.
Hvala lijepa. Javlja li se još netko? Ako ne onda stanka do 10:05. STANKA U 09:54 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,10 SATI]] Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, nastavljamo s radom. Sada će nam se obratiti predsjednik Vlade, poštovani Andrej Plenković koji će dati dodatno obrazloženje končanog prijedloga zakona. Izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici, zajedno sa ministrom Horvatom. Danas ćemo predstaviti Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi. Prije nego što krenem u temu, samo ću se kratko referirati na zastupnicu Selak Raspudić koja puno čita, ali možda neprecizno pa je stavila Donju Stubicu u 4. kategoriju sa Petrinjom. Možda ste se zabunili pa ste mislili na Gornju, ... [[Upadica se ne čuje.]] rekli ste Donju, Donja vam je u 6. skupini koju poštuje g. Bačić, g. Hajdaš Dončić, a ja sam i tamo bio nakon onoga potresa, tako da mi je u cijelosti jasno o čemu se radi, a što se tiče samoga indeksa razvijenosti, naravno da znamo tko je gdje i koliko je tko razvijen, tu vam je od područnih jedinica, Sisačko-moslavačka županija u onoj skupini koja je i prva ispodprosječno rangirana jedinica područne (regionalne) samouprave. Što se tiče ostalih, samo je Sisak od svih drugih jedinica iz ove županije u 6. skupini, a o tome ćemo govoriti malo kasnije. No, bilo kako bilo, mislim da smo oko ovog zakona postigli jako dobar konsenzus prije nekoliko mjeseci. Naša ambicija je da sličan konsenzus postignemo i sada jer ne vidim da se nešto puno razlikujemo u političkim namjerama da pomognemo ljudima na potresom porušenim područjima. Dakle, ovi potresi od 28. i 29. prosinca prije svega su pogodili Sisačko-moslavačku, Karlovačku i Zagrebačku županiju, imali su katastrofalne posljedice, važno je podsjetiti da je ovaj potres bio poprilično jači koji je pogodio Zagreb i druge dijelove Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije u ožujku. To je ono što je najbitnije. Mi smo kao institucije, sustav, bili na licu mjesta praktički odmah, došli u pomoć našim sugrađanima, našim čelnicima jedinica lokalne i područne samouprave i u tom trenutku prioritet je bio, kao što se sjećate, potraga za osobama koje su se možda nalazile u ruševinama. Ovdje još jednom želim zahvaliti svima, od civilne zaštite, HGSS-a, vatrogasaca, policije, Hrvatske vojske, liječnika, volontera Crvenoga križa, brojnih građana koji su volonterski došli pomagati u ove krajeve porušene potresom. Također, želim još jednom u ime Vlade izraziti sućut obiteljima poginulih u ovom potresu i njihovim bližnjima izraziti suosjećanje. Također, želim kazati kako je cilj Vlade s ovim zakonom i sa mjerama koje ćemo poduzeti da omogućimo povratak u normalni život što prije, a da s obzirom na karakteristike ovoga kraja Hrvatske, to podrazumijeva i dodatnu revitalizaciju gospodarstva. Jedan aspekt je još vrlo važan. Dakle za razliku od onog trenutka kad smo donosili Zakon o obnovi Grada Zagreba, mi sada još nemamo precizne procjene razmjera šteta i iz svih dosad prikupljenih podataka je očito da su štete goleme, ali nemamo cjelovitu sliku, tu sliku ćemo imati tek kasnije, to nije nebitno u ovom trenutku. Za sada znamo da je u Sisačko-moslavačkoj županiji prijavljeno 36 617 zgrada za pregled, da ih je pregledano 20 370, od kojih je 2 575 neupotrebljivo, a 4 212 privremeno neupotrebljivo. U Karlovačkoj županiji prijavljeno je 804 zgrade, u Zagrebačkoj 3 587, u Gradu Zagrebu 3 110, u Krapinsko-zagorskoj 232. Mi smo u dosadašnjim aktivnostima poduzeli nekoliko hitnih mjera, donijeli smo odluku o dodjeli 120 milijuna kuna za ublažavanje i djelomično uklanjanje posljedica šteta od potresa, suspendiran je onaj sustav e-Propusnica, donesene su mjere koje idu za tim da smo oslobodili naše sugrađane plaćanja cestarine, donijeli smo odluku koja se odnose na otpise električne energije, plina, toplinske energije, oslobodili poreznih davanja donacije, pokrenuli internetsku stranicu potres.info, proglasili katastrofu, prilagodili strukturu Stožera civilne zaštite sa, na način da potpredsjednik Vlade Medved vodi Stožer koji je praktički svakodnevno situiran i zasjeda u Petrinji i koordinira sve aktivnosti, radimo na popisu šteta, zahvaljujemo statičarima, građevinskim inženjerima, brojnim privatnim kompanijama koje su dale svoju građevinsku operativu proteklih dana. Mi smo isto tako išli u proces zbrinjavanja obitelji, organiziran je veliki broj kontejnera i mobilnih kućica koji su omogućili privremeni smještaj onima koji nisu željeli napustiti svoj dom, svoje kuće. Dakle, ja ću još jednom podsjetiti svi oni koji su željeli alternativni smještaj gdje bi bili na sigurnom, toplom i suhom to su mogli učiniti i takvih je ponuda bilo jako puno i tko to želi i danas to može dobiti, dakle to je vrlo važno. Onaj tko želi ostati na svojoj kući, svom posjedu, imanju tome osiguravamo stambene kontejnere ili mobilne kućice. Tih stambenih kontejnera smo naručili od naših proizvođača i to 428, a mobilnih kućica smo naručili i mnoge od njih su već dopremljene 264 od različitih hotelskih kuća u dogovoru s njima, dio toga su oni i donirali. Mi smo na elektroenergetsku mrežu tj. HEP gdje je priključio 650 privremenih smještajnih objekata uključujući sve one iz različitih privatnih donacija. Također želim spomenuti da smo organizirali i prehranu za stradale stanovnike, zahvaljujemo kuharima, volonterima, ugostiteljima koji su u ovih prvih desetak dana, dva tjedna također dali veliki doprinos i mislimo da je to bio izraz društvene solidarnosti kojeg cijenimo i poštujemo. Što se tiče donatorskih akcija, prema podacima MVEP na računu koji postoji u tom ministarstvu, do sada je prikupljeno 77 milijuna kuna. Koliko je meni poznato i na računu Crvenoga križa je preko 40 milijuna kuna, ne znam zadnji podatak danas, ali i tamo su isto tako prikupljena značajna sredstva. Ono što je važno, Vlada je osnovala i posebnu radnu skupinu za gospodarsku revitalizaciju ovoga područja i tu vjerujem da su toga svjesni svi saborski zastupnici iz 6. izborne jedinice, svi ste uključeni u tu skupinu, očekujemo vaš doprinos kao i doprinos čelnika lokalne i područne samouprave i naravno stručnjaka iz akademske zajednice. Ono što je posebno važno, ovo je područje koje je puno propatilo u Domovinskom ratu koje je tada teško stradalo i koje se još uvijek u biti oporavlja od tih vremena i zato jest potpomognuto područje praktički cijela Sisačko-moslavačka županija osim samog Grada Siska koji je u 6. kategoriji tj. iznad prosjeka. Ministarstvo regionalnog razvoja sa stručnjacima radi na prikupljanju procjena šteta onda naravno i prijavi za financiranje iz Fonda solidarnosti. Brojne zemlje su nam pomogle u ovom procesu, dale različite donacije, financijska sredstva, konkretnu materijalnu pomoć preko EU mehanizma civilne zaštite. Vidjeli ste i posjet povjerenika Lenarčića u ovom području praktički unutar 24 sata od samoga potresa. Što se tiče ovoga Zakona o obnovi, dakle ovdje treba nekoliko stvari imati na umu. Prvo, mi smo proglasili katastrofu nakon što smo dobili informacije od Stožera civilne zaštite o razmjerima šteta, riječ je o pretežito ruralnom kraju u kojem su stradale obiteljske kuće i to mahom na potpomognutom području, od urbanih cjelina najviše su stradali naravno Petrinja, Sisak i Glina. S te strane prilagodba zakona kojeg smo zajednički donijeli u dva čitanja početkom ovog saziva Sabora išla je u nekoliko pravaca. Jedan je da s obzirom na razmjere šteta i na stanje ekonomsko, socijalno u ovoj županiji izađemo više u susret nego što smo i modelom 60-20-20 predvidjeli u ovome zakonu za onaj prvi potres što mislim da je dobro, te da angažiramo Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje koji i ovako i onako još uvijek po tom modelu od 100%-nom financiranju rješava pitanje obnove i stambenog zbrinjavanja nad potpomognutim područjima i smatramo da taj ured ima najviše iskustvo i znanja upravo u ovom pogledu. Vlada je tu spremna učiniti sve da pomogne ljudima, čak i odredbe ovoga zakona i u konačnici ovaj dio koji je medijska tema isključivo radi politiziranja radi lokalnih izbora oko Siska, dakle ja ću to još jedanput spomenut. Model 60-20-20 u ovom konkretnom slučaju znači sljedeće, 60 daje država, 20 bi trebala dati županija, mi smo u zakonu predvidjeli ako ne može županija dat će država pa je to 80%, 20% koje bi trebao uplatiti vlasnik ako ne može opet će uplatiti država i izgradit odnosno obnoviti objekt, s tim da će upisati založno pravo na tih 20% u varijanti nekog kasnijeg otuđenja te imovine odnosno te zgrade. Dakle, ono što je važno za naše građane dakle nitko ne mora participirati odmah ništa, ništa to je vrlo bitan detalj, to se ne čuje u ovoj raspravi, a važno je da to znamo jer to piše u nacrtu zakona. Međutim, s obzirom na osjetljivost ove teme i želju Vlade da pronađemo konsenzus, politički konsenzus u ovom zakonu, ja predlažem da današnju raspravu, a i dane dok ne izglasamo zakon iskoristimo za ove mađioničarske ideje koje je imao zastupnik BEljak i pokušamo naći konsenzus koji će biti pravičan. Pravičan u odnosu na realno stanje u Sisačko-moslavačkoj županiji i na stanje u drugim županijama koje pogotovo u ovim rubnim područjima nisu pretjerano drukčije jer tih 10 metara to svako razumski razumije da je situacija vrlo slična. Ali moramo imati zakon koji je svojom arhitekturom branjiv, koji ima određeni smisao i koji dugoročno može opstati i ne dovesti neki drugi kraj, neku drugu situaciju u nepovoljni položaj. Poruka prije nego što dam riječ ministru Horvatu za kraj, ovo je prilika za ozbiljnu i revitalizaciju ovoga dijela Hrvatske. Ja mislim da je to svima jasno da je to dio koji po ovom kontekstu kriterija a važno je i to spomenuti, to ću spomenuti jer imam dojam da možda nismo svi svjesni što su kriteriji kada se govori o indeksu razvijenosti pa da i to imamo na umu, u skladu sa ovom uredbom i izračun indeksa razvijenosti, koriste se slijedeće pokazatelji. Prvo je prosječni dohodak po stanovniku, drugo je prosječni izvorni prihodi po stanovniku, treće je prosječna stopa nezaposlenosti, četvrto je opće kretanje stanovništva, peto stupanj obrazovanosti stanovništva i šesto indeks starenja. Dakle to je tih šest kriterija na temelju kojih smo onom uredbom koju je citirala zastupnica, 2017. razvrstali naše jedinice područne i lokalne samouprave u kontekst prosjeka iznad ili ispod i to je ono što je bitno u ovom trenutku. Ja očekujem danas kvalitetnu raspravu, mislim da iz ovoga jučer što sam uspio od vas čuti, postoji želja da postignemo konsenzus, Vlada je tu otvorena, ali moramo napraviti dugoročna, pravična i održiva rješenja uz činjenicu da još nemamo razmjere šteta u cijelosti. Taj element nije nebitan kada stvaramo zakonski okvir. Evo sad molim ministra Horvata da kaže još nekoliko.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice, saborski zastupnici. Puno je toga već izrečeno ali dozvolite mi da ponovim još jednom brojku od 44 000 objekata na kojima je prijavljena šteta i od toga uz raznorazne klasifikacije, već danas evidentiranih više od 2700 koje ćemo morati na ovakav ili onakav način rušiti i graditi njima zamjenske. Dozvolite mi da samo u dvije kratke rečenice zahvalim svima, prvenstveno 715 statičara koji su kao volonteri se odazvali pozivu i dio su danas još uvijek ne institucije ali jedne inicijative Hrvatskog centra za potresno inženjerstvo u sklopu Građevinskog fakulteta koji su dnevno prisutni na terenu, inženjerima, udrugama te posebice pojedincima volonterima koji su dali veliki humani doprinos koji se itekako osjetio odmah nakon potresa. Sukladno svemu do sada već navedenom, Vlada RH predložila je izmjene i dopune postojećeg zakonodavnog okvira kojim se uređuju slijedeća pitanja. Usklađuje se zakonodavni okvir za obnovu zbog novonastalih okolnosti povezanih s potresima od 28. i 29. prosinca 2020. Zemljopisno se proširuje primjene zakona na područje Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije, Zakonom se obuhvaćaju i šteta nastale od potresa 28. i 29. prosinca i na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije. Fondu za obnovu proširuje se dio nadležnosti i na Sisačko-moslavačku županiju i karlovačku županiju. RH na potpomognutim područjima na kojima je proglašena katastrofa, u cijelosti osigurava financiranje obnove one nekretnine u kojoj stanuju vlasnik ili njegovi srodnici. U provedbi obnove obiteljskih kuća na potpomognutim područjima pogođenim katastrofom, uključuje se i Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje. Potresom pogođeno kulturno-povijesno cjeline obnovit će se na temelju programa koji će izraditi Ministarstvo nadležno za kulturu u suradnji sa jedinicama lokalne i područne samouprave. U model privremenog stambenog zbrinjavanja pomoći pokretnih, privremenih i montažnih objekata, uključuje se i Fond za obnovu. Pravila iz ovog zakona primjenjivat će se i na sva područja koja bi i kasnije bila kasnije pogođena potresom a nisu izravno navedena kroz zakonske odredbe i sam naziv. Uvedena je mogućnost preraspodjele proračunskih sredstava i iznad postojeće dozvoljenih na postojećim i naknadno utvrđenim proračunskim stavkama. Utvrđuje se djelotvorniji i brži način uklanjanja uništenih zgrada čiji ostaci prijete sigurnosti. RH, lokalna i područna odnosno regionalna samouprava obvezuju se osigurati privremeni smještaj u nekretninama kojima raspolažu za građane čiji se domovi trenutno ne mogu koristiti. Kod financiranja obnove na području Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije, uzeta je obzir činjenica da se radi o ekonomski slabijim jedinicama koje su u velikoj mjeri proglašene i potpomognutim područjima sukladno posebnom propisu te iz navedenog razloga stanovnici tog područja izuzeti od sudjelovanja u financiranju obnove. Financijska sredstva za izvršenje obveza RH za provedbu ovog zakona osigurati će se pretežito u državnom proračunu RH uz dodatna sredstva za zgrade javne namjene koje će se osigurati iz Fonda solidarnosti, zajma Svjetske banke te zajmova odnosno inih drugih izvora koji mogu biti djelom i bespovratna sredstva drugih financijskih institucija ili višegodišnjeg financijskog okvira EU-a. Slijedom svega navedenoga, potrebito je u najkraćem roku donijeti zakonodavni okvir kako bi se moglo pristupiti otklanjanju opasnosti, sanaciji i cjelovitoj obnovi. Donošenje ovog zakona predloženo je po hitnom postupku sukladno čl. 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Molim vas samo da očistimo govornicu pa pozivam predsjednika Vlade, imamo 26 replika, znači 20 je ovdje iz sabornice, 6 je iz dvorana okolo. A krenut ćemo sa kolegom Hajdaš Dončićem. Izvolite. A oprostite, povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238., premijer Plenković je izrekao neistinu, ja sam spomenuli Donju Stubicu, a na financiranje sam eksplicitno rekla Gornja Stubica. No ja ću vam oprostiti jer vi očito uopće ni ne znate da postoje i Donja i Gornja Stubica no to nije meritum ove rasprave, meritum ste preskočili pokušajem doskočice i hvatanjem za lapsuse. Meritum je kako možete diskriminirati različita potpomognuta područja koja imate isti indeks razvijenosti.
Kolegice Selak Raspudić, vrijeme je isteklo. Dobivate opomenu, ovo je zlouporaba povrede Poslovnika. Izvolite sada kolega Hajdaš Dončić.
Ispričavam se. Drago mi je, g. predsjedniče Vlade što pozivate, dakle na konsenzus, to je super. Ali bih htio čuti od vas koji je to način kako bi smatrate, na koji način bi trebali doći do konsenzusa, da li kroz saborsku raspravu ili kroz prihvaćanje nekih naših amandmana? Ono što bih htio prikazati i dokazati, dakle dva neka temeljna aksioma djelovanja u društvu u Hrvatskoj, po meni bi trebala biti neka, a socijala i pravednost. Socijalna država i pravedna država. ... [[Govornik se ne razumije.]] ovaj zakon možda ne odgovara dakle tim temeljnim postolatima nekog djelovanja jer nisam primijetio zapravo da u puno uvažava, recimo socijalni i nekretninski kriterij vlasnika nekretnina, ali što je tu je. Dakle ajmo ga pokušati popraviti, ajmo vidjeti da li možemo to kroz županije staviti kao status potpomognutih [[Upadica: Hvala.]] područja, ima ih 12, pa ajmo pokušati Krapinsko-zagorsku županiju staviti [[Upadica: Hvala lijepa kolega Hajdaš Dončić.]] u to potpomognuto područje. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Što se tiče novog razvrstavanja jedinica lokalne i područne samouprave to možemo napraviti jedino ako promijenimo kriterije, dakle morali bismo sada krenuti u jednu vježbu sa stručnjacima temeljem ove odluke i napraviti nove kriterije. Postoji jedna inicijativa Ministarstva regionalnog razvoja da se to revidira jer stvari se mijenjaju, međutim, da se vratim na ključ vašega pitanja, a to je konsenzus. Dakle, ja kad sam rekao da smo otvoreni, dakle ja o ovom zakonu imam isti pristup kao što sam ga imao u srpnju, to znači da hoću da dođemo do rješenja iza kojega, ako se možemo, stanemo svi, ali da on onda bude branjiv, da bude pravičan i da bude održiv, prema tome, da li će to biti amandman Vlade, da li će biti amandman pozicije, da li će biti amandman opozicije, meni je to manje bitno, bitno mi je da nađemo rješenje oko kojeg možemo svi stati jer [[Upadica: Hvala.]] mislim i mi bi vas podržali da je obrnuta situacija ovdje.
Hvala vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Vlade, ja bih podržao izlaganje kolege Bačića koji je rekao da je županija Banovina koja je pogođena ovim potresom meki trbuh Hrvatske, da je pretrpjela agresiju, pretrpjela je sad puno snažnije potrese nego što je pretrpjelo zagrebačko područje i ono što je obuhvaćeno onom prvom verzijom zakona, ali onda se nemojmo lagati. Nećemo onda se voditi kriterijem potpomognutog područja nego ćemo upravo zato, zbog svih ovih razloga koje je naveo kolega Bačić pomoći Banovini i Sisak također, obnoviti sa 100%. Znači sa 100%, ne samo onima koji su socijalno ugroženi, nego svima i mi danas imamo sastanak opozicije u 3 sata, to ćemo tražiti od vas, dakle obnavljanjem u cijelosti za sve građane Siska neovisno o socijalnim kriterijima, [[Upadica: Hvala vam.]] uzimajući sve obzire, ovo [[Upadica: Hvala lijepa.]] je kolega Bačić rekao.
Hvala. Čini mi se da sam vidio povredu Poslovnika. Izvolite kolega Zekanović.
Ispričavam se, ja ne znam na koji članak se pozvati, ali molim da upozorite predsjednika Vlade da obrati pažnju što zastupnici govore, da se ne igra sa mobitelom kontinuirano za govornicom.
Kolega Zekanović dobivate opomenu, sjednite i prestanite se tako besmisleno javljati i kršiti Poslovnik. Molim vas jer ja ću vas sad svaki puta onda opominjati kad uzimate mobitel, uzimate ga stalno i prestanite izvoditi cirkus ovdje u sabornici. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, što se tiče sastanka oporbenih zastupnika, dapače, da vidimo koju verziju pravičnoga rješenja možete iznjedriti, mi ćemo je razmotriti. Što se tiče zastupnika Zekanovića, ja se nadam da ste vi malo manje egzaltirani nego što ste bili jučer, da ste provjerili sa vašim kolegom Ilčićem koja je bila ambicija HRAST-a još od 2016., vidim da je on završio na listi, da čeka da g. Ruža Tomašić po ne znam koji put kaže da ide u političku mirovinu pa da njemu prepusti mandat, to što vi ste u stanju govoriti da to nije istina, to znači da ne govorite istinu, tj. da lažete, ali meni to nije nikakav problem. Ima nas dosta koji smo bili na tim sastancima i točno znamo o čemu se radi, nije bila riječ o vama, bila je riječ o vašem kolegi tada i predsjedniku stranke, bitno je da se to zna, pogotovo od vas koji imate nešto protiv Europe, valjda Europa je loša kad se treba govoriti o europskom izvješću, ali kad bi se trebalo uzeti europsku plaću, onda će biti okej. Na to se to svodi, g. Zekanoviću i budite malo manje egzaltirani nego što ste bili jučer, to je dobro za vaše zdravlje.
Predsjedniče Vlade, vi ste sada prekršili Poslovnik, ja vam ne mogu dati opomenu jer ste govorili izvan teme, ali vas molim da to ne činite, tako da, smatram da kolega Zekanović, ja sam rekao ono što je bilo bitno [[Upadica: Zahvaljujem.]] molim vas da odustanete od povrede Poslovnika. Idemo dalje. Sada je na redu poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Uvaženi premijeru. Smeta vas što čitam, a ja ću vas samo zamoliti da počnete čitati, barem one odluke koje vi potpisujete. I ponovo ću se vratiti na Odluku o proglašenju Zakona o potpomognutim područjima i zamoliti vas da hrvatskim građanima objasnite kako uvodite diskriminaciju između Gornje Stubice i Petrinje koja se nalaze u istoj kategoriji. A da je vama doista stalo do potpomognutih područja koja su stradala u Domovinskom ratu, onda ona ili ne bi bila potpomognuta područja, ili bi to već odavno prestala biti. Ne manipulirajte domoljubnim osjećajima hrvatskih građana kada pokušavate prikriti traljav prijedlog zakona koji ste ovime iznjedrili. Objasnite našim građanima na temelju kojih kriterija uvodite diskriminacije?
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Selak Raspudić, za razliku od vas vlada ima prijedlog, vi nemate ništa, čitali ili ne čitali, svejedno nemate ništa, imate samo floskule koje nastojite plasirati svo ovo vrijeme, to je valda dio vašeg političkog stila, puno je patetike, demagogije, najnižega populizma. Vlada je i kod prvoga potresa napravila kvalitetan zakon, održiv zakon, pravedan zakon. Ovo je potres koji je jačih razmjera, područje koje je inače nerazvijeno. Upravo sam i u uvodnom govoru rekao da moramo naći rješenja gdje neće biti diskriminacije, a vi ako imate nekakav ovaj kreativni i mađioničarski način da to riješite predložite. Ja od vas ne čujem ništa ni o kojoj temi suvislo i konkretno nego samo lamentiranje bez imalo supstance.
Izvolite, povreda Poslovnika kolegice Selak Raspudić.
Čl. 238., premijer me omalovažavao i vrijeđao, a da ponovo nije odgovorio na pitanje. Ja sam bila vrlo konkretna i pozivala se na eksplicitne odluke. Tu nema niti riječi o populizmu i floskuli. Ako vas zanima koja rješenja mi nudimo mi smo već u ponedjeljak ponudili smjernice strategije obnove Banovine koje smo razvili u dogovoru sa stručnjacima, a vi još niste istu niti počeli pisati.
Dobivate sada drugu opomenu. Upozoravam vas još jednom i ostat ćete bez mogućnosti govora po ovoj točci. Ovo što vi radite je kontinuirano kršenje Poslovnika i molim vas da to ne činite. Sada je na redu zastupnik Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, vi niste odgovorni za zemljotres kako kaže vaš kolega i pobočnik Božinović, ali ste najodgovorniji za obnovu s obzirom da ste predsjednik vlade. Čuo sam da ste maloprije zahvaljivali raznim skupinama GSS-u, vatrogascima, policiji i vojsci i ja se naravno priključujem zahvalama, ali ste zaboravili nabrojati neke isto iznimno važne čimbenike u onim najtežim danima za, za sanaciju potresom pogođenih područja. Ja bi ovdje spomenuo s obzirom da vama to neće pasti na pamet, to su navijači svih hrvatskih navijačkih skupina koji su u tim trenucima, ja ću se usudit reći, bili i ključni u pomoći stradalima jer je država zakazala. I također ću spomenuti i hrvatsko iseljeništvo odnosno hrvatsku emigraciju koja je do sada iznimno mnogo novaca prikupila i prikuplja i dalje i pomaže i pomaže potresom pogođene prostore. Pitanje za vas, jedno jednostavno pitanje, jeste li vi zadovoljni sa ovom 10-mjesečnom obnovom Grada Zagreba?
Izvolite odgovor.
Još jedan pokušaj zastupnika Zekanovića da demagoški plasira svoje teze, ali manje egzaltirano nego jučer, ali vidjet ćemo kako će biti progresija tijekom jutra vašega stanja, pa ćemo to sa zanimanjem pratiti. Vi očito jučer niste pratili moja izlaganja gdje sam se eksplicitno zahvalio iseljeništvu na pomoći koju su dali Hrvatskoj, ovoj županiji, uplatama, konkretnoj pomoći, materijalnoj pomoći koju su pružili, čak je g. Bartulica to primijetio, pa se u svom izlaganju referirao na taj dio mog govora, al vi ste valjda od egzultacije to propustili. Što se tiče navijačkih skupina, ja sam to rekao u ovom političkom kontekstu prije nekoliko dana i mogu samo kazati da im apsolutno zahvaljujem da su dali veliki doprinos, kao i mnogi drugi građani koji nisu navijačke skupine. Ja kada mislim na građane onda i mislim na sve, bili oni pripadnici nekih neformalnih navijačkih skupina ili udruge, meni su jednako dragi svi.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, ja se ispričavam, vi ste se javili prije, ali nisam uhvatio, pa izvolite sada povredu Poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče. Premijer je povrijedio čl. 238. gdje se obrušio na zastupnike iz moga kluba nepravedno vrijeđajući da nemamo nikakve prijedloge. Da davali smo za ove 2/3 Hrvatske prijedloge, davali smo amandmane za spojeve na autoput ne samo Banovine nego i moje Dalmatinske zagore, odbijali ste ih. Jedino premijeru što radite dali ste npr. u Splitu za nerazvijena područja u Dalmaciji dali ste prijedloge, a od toga ste ostvarili ništa, nula.
Kolega Bulj i vi dobivate isto tako opomenu, ovo je replika, a ne povreda Poslovnika. Kolega Zekanović, izvolite i vi imate … [[Govornik se ne razumije]]
238., maloprije ste upozorili predsjednika vlade gdje je skrenuo s teme, sad ga niste upozorili, pa ja se pozivam na čl. 238., predsjednik opet ne govori o temi odnosno ne odgovara ni na moje pitanje koje sam postavio nego pokušava me nekako difamirati, a zaboravio je kad govorimo o egzaltaciji kako je on trčao ovdje preko sabornice htio se fizički obračunat sa zastupnicima i tu je pokazao svoj pravi karakter, kad ga je tu štitilo 5 zaštitara i kolega HDZ-ovaca e onda se pravio frajer, paun paunčić, pa … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Zekaonović, dobivate i vi drugu opomenu i isto tako vas upozoravam iduća opomena značit će da više danas ne možete govoriti. Kolega Borić, imate i vi sad povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Pa kolega Zekanović često vrijeđa, ovaj povrjeđuje ovaj Poslovnik, ponovo je to učinio, opet izgovara neistine jer mislim ako je dobro slušao predsjednika vlade da je odgovorio na njegovo pitanje koje je postavio. Namjerno stvara nered ovdje u sabornici, a onaj jučerašnji njegov ispad valjda je za anale ovog, ovog doma i ovog sabora. To su zastupnici koji dolaze namjerno ovdje stvarati nered jer nemaju nikakvih politika i samo žele sebe stavljati u centar pažnje na bilo koji način, to on često radi, a mobitel mu je glavno sredstvo za njegov rad.
Hvala lijepa kolega Borić. Ja sam dao opomenu kolegi Zekanoviću, pa vaša intervencija nije bila potrebna i vama dajem isto tako opomenu. Idemo sada dalje, sada je na redu kolegica Nikolić, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče vlade. Većina građevina koje su se izvodile u obnovi su izvedene bez vertikalnih i nad temeljnih serklaža što je jedan od osnovnih protupotresnih uvjeta. Da li će itko od sudionika u gradnji, projektanti, izvođač, nadzorni inženjer, revident, investitor RH, snositi odgovornost za nekvalitetnu obnovu koja je kao posljedicu imala rušenje objekata i ugrožavanja ljudskih života? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Nikolić ja ne znam da li ste vi pratili jučerašnju raspravu i sve ono što smo govorili, dakle još jednom ću podsjetiti na medijsku hajku koja se odnosila na pitanje poslijeratne obnove koja je otprilike trebala ostaviti dojam da su baš sve kuće koje su oštećene ili porušene u potresu bile vezane za poslijeratnu obnovu. Vi ste vidjeli prema podacima koje sam ja jučer iznio 5.888 kuća koje su bile obnovljene na području Sisačko-moslavačke županije nakon rata uspoređene sa trenutnim procjenama njih više od 3.700 crvenu naljepnicu ili neuporabljivo dobilo je samo njih 69, 1,83% jako je to važno ponavljat da tu tezu otklonimo, ne da bi nekog štitili nego da bi makli tu hajku koju i vi de facto sugerirate. Naša je pozicija je ista, sve istražit, sve rasvijetlit, nema nedodirljivih ako je neko odgovoran, odgovarat će.
Kolegice Peović, izvolite.
Slažem se s vama i mislim da tu postoji neka volja da se postigne svakako neki konsenzus. Ali ono što stvarno sumnjam je ono što navodite kao dodatnu revitalizaciju gospodarstva, da će se uistinu desiti. Ako uzmemo u obzir da je još 5. rujna ovdje u ovoj sabornici bilo upozoravano da se radnicima Rafinerije Sisak daju otkazi koji nisu potrebni, da se dolazilo do toga i opravdavalo da se radnici Rafinerije Sisak moraju otpustiti zbog navodno jedne politike uprave koja ima na to pravo i svaki puta kada vam postavljamo pitanje kako ćemo revitalizirati gospodarstvo odgovarate da su to autonomni interesi privatnih firmi za koje ne možete utjecati. Niti Crosco, niti Janaf, niti Rafinerija Sisak nisu trebali biti [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] uništeni na način na koji ste to učinili.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Ja ne vidim neki vaš prijedlog u vezi ovoga zakona, pitanje revitalizacije i gospodarske obnove cijelog ovog područja je zadaća koju smo dali radnoj skupini koju će voditi ministrica Tramišak, ministar Ćorić. Vi niste izabrani u 6. izbornoj jedinici pa niste predviđeni u njoj sudjelovati, no oni zastupnici koji jesu mogu dati svoj doprinos, a ove teme koje vi sada navodite nemaju ama baš nikakve veze sa ovim zakonom.
Sada je na redu zastupnica Ban Vlahek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Zanima me da li možete našim sugrađanima s Banije dati konkretnu i jasnu informaciju kada će se provesti trajno rješenje sanacija šteta prouzrokovanim potresom? Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Prvo što moramo napraviti je pomoć u smislu osiguranja raščišćavanja i sigurnosti koje trenutno traje i na tome rade brojne službe od statičara do svih ovih koje smo nabrojali na početku. Drugo, moramo naći zakonski okvir. Treće, moramo napraviti program mjera transparentno sukladno ovom zakonu provesti sve nabave i krenuti sa radom. U ovom trenutku kada bi vam ja rekao kalendar to bi bilo vrlo neodgovorno s moje strane, ali ono što ćemo učiniti da to bude što prije jer ovdje je ogromna većina ovih stradalih objekata, riječ je o obiteljskim kućama, a njih se po modelu različitima koje sada gledamo može puno, puno brže obnavljati nego što su to blokovi zgrada, primjerice u Gradu Zagrebu, tako da ja iz ovoga što vidim i što se konzultiram sa stručnjacima ovdje možemo biti brži i učinkovitiji.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. premijeru. Kakvo je stanje i oštećenost zdravstvenih ustanova na području Sisačko-moslavačke županije sad nakon ovih nedavnih potresa, imate li konačan uvid? Devet je tih ustanova u vlasništvu županije. Kojim tempom će se obnavljati te ustanove, kojim redoslijedom i na koji način će ići financiranje? U Općoj bolnici Sisak sagrađena je nova zgrada gdje je OHBP kojoj bi prema mojim saznanjima s terena trebalo malo završnih radova i ubrzo bi se mogla otvoriti. E sada budući da je inicijalno planirano otvaranje tog novog paviljona taman negdje pred lokalne izbore, što bi naravno koristilo tamo i vašem županu, da li ćete ipak staviti na prvo mjesto zaposlenike bolnice i bolesnike i zapravo potaknuti da se taj paviljon otvori što prije kako bolesnici se ne bi trebali zbrinjavati po šatorima kakva je sada situacija? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa na tom pitanju i dobro je da i to malo evociramo na ove puste komentare kao g. Zekanovića koja tako lakonski kaže da je država zakazala. Država je na dan potresa evakuirala cijelu Sisačku bolnicu i to vi jako dobro znate kao i njen dio u Petrinji, svi pacijenti su bili zbrinuti u zagrebačkim bolnicama. To se dogodilo u jedno popodne, imali smo tzv. real time prijenos dal neko čeka pola sata ili sat vremena na transfer do Zagreba. To vam samo govori o dobroj volji onih koji su to pratili, promatrali i komentirali, govorim o istom danu kada je bio potres, vrlo bitno. Što se tiče objedinjenoga hitnog bolničkog prijema riječ je o zgradi od 9000 kvadrata koja je netaknuta u potresu, koja je prema mojim informacijama trebala biti dovršena i prije Nove godine, zbog covida-19 se to odgodilo. Mi smo dali nalog da se to sve ubrza jer ako se ta zgrada osposobi onda će većina potreba uz određene prilagodbe u Sisku biti riješena, a tako [[Upadica predsjednik: Hvala.]] i u županiji praktički.
Kolegica Mrak TAritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade. O tom kakav je važeći zakon i koliko je on provediv najbolje je pitati građane Grada Zagreba i bilo bi dobro da neko prinese vašoj pozornosti današnji članak gdje su punktovi na kojim se ljudima omogućuje da uopće mogu podnijeti zahtjev i da je dokumentacije negdje košta oko 10.000 kuna, ali tu ću staviti točku. Ono što je moje pitanje vama i koje ću usmjeriti, dakle nakon potresa koji je razoran bio i koji je zadesio područje Banije odnosno Banovine ako ovako nastavimo uskoro ćemo zvati kontejner land, dakle neće više biti ni Banija ni Banovina, građani su se organizirali i pomogli su. I sada kreće drugi val organizacije, građani sami obnavljaju svoje nekretnine, ali tu nije kraj. Dakle imate donatore koji jasno kažu ne možemo čekat državu nećemo čekat državu mi ćemo napraviti kuću tu, mi ćemo donirati 5 kuća, što činite, da li dogovarate da to ne bude bez kontrole? Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Poštovana gđo. Mrak Taritaš, vi ste prvak i prvakinja obnove u Gunji iza koje nije ostalo nikakvih repova i problema, to je u smislu reputacijskoga karaktera vaših komentara dosta bitan detalj jel? Drugo, što se tiče Grada Zagreba i što se tiče dokumentacije, meni se čini da se vi dosta bavite graditeljstvom. Ja nisam primijetio da je to posao koji se radi bez dokumenata, papira, pravne sigurnosti i dugotrajnog okvira koji je održiv. Prema tome, prikupiti dokumentaciju ili reći treba previše papira je još jedna vrsta banaliziranja ove rasprave. Ono što je dobro da je ministar Horvat završio tzv. zajednička pravila za natječaj koji će se raspisati za kulturnu baštinu, za natječaj koji će se raspisati za zdravstvene ustanove, natječaj koji će se raspisati za obrazovne ustanove, da Grad Zagreb treba napraviti isto za infrastrukturu i promet i onda će ta obnova krenuti, a što se tiče kontejnerlenda mislim da je to jako neprimjeren komentar. Uopće ne znam kako to možete izgovorit.
Hvala vam lijepa. Izvolite povreda Poslovnika kolegica Mrak Taritaš.
Poštovani predsjedniče sabora, ja u ovom sazivu prvi put koristim povredu Poslovnika i pozivam se na čl. 238. To što g. Plenković o meni misli ili ne misli i ja o njemu nešto mislim i on o meni. Iza obnove na Cvelferiji bilo je 6 naselja i ostalo obnovljeno 40 zgrada javne namjene, 2300 obiteljskih kuća kojih je 1100 obnovila država u 13 mjeseci, a sve uvjete ste mogli i vi u svojoj vladi i vidjeti jer isti ljudi koji su radili Gunju rade i dalje.
Hvala lijepa, dobivate povredu odnosno opomenu zbog toga što ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika jer predsjednik vlade nije rekao apsolutno ništa što bi bila povreda Poslovnika. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem vam se poštovani premijeru. Prijedlogom izmjena i dopuna zakona uvodi se mogućnost 100%-tnog financiranja od strane države, dakle različitih vrsta obnova. Međutim, to 100%-tno financiranje od strane države ovisi o 2 uvjeta koja kumulativno moraju biti ispunjena ili 2 kriterija, jedan je da se radi o potpomognutom području, a drugi je da se radi o području na kojem je proglašena katastrofa. E sad, šta je tu problematično? Potpomognuta područja se određuju na dvije razine i na razini županija i na razini JLS-ova. Nije jasno iz prijedloga zakona koja od tih kategorizacija će se primjenjivati, pa ste iskoristili zapravo to da izbacite Sisak, a ostavite sve druge JLS-ove, a kriterijem proglašenje katastrofe ste naravno izbacili Krapinsko-zagorsku županiju iz mogućnosti primjene tog istog kriterija. Ne može o arbitrarnoj odluci vlade kakva je proglašenje katastrofe jer ju donosi vlada ovisiti jednakost prava građana.
Hvala lijepa. Molim vas počeli ste izlaziti iz minute, molim vas da se držimo minute. Izvolite predsjedniče vlade.
Dobro. Poštovana zastupnice Benčić, jel ja vas dobro razumijem da mi nismo onda trebali proglasit katastrofu?
Ne, vi ste trebat proglasit katastrofu i u prvom slučaju.
Ne možete odgovarat, ovo je retoričko pitanje.
Kolegice Benčić, dakle u HS morate tražiti riječ. Nitko ne govori kad on želi nego kada bude mu to odobreno jer da svi govore kada … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne to je bilo retoričko pitanje, pa molim vas lijepo pa na šta ćemo to sada. Izvolite tražiti, neću vam sada dati opomenu, ali drugi puta ću dati. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Što je bilo? Pa dajte molim vas, dajte se samo ponašajte u skladu sa pravilima, svi se ponašate, pozivate na zakone, na poštivanje normi, svi ste jako glasni kada je to u pitanju, ali kada se treba ovdje ponašati u skladu sa pravilima onda to ne činite, niste vjerodostojni. Izvolite.
Hvala lijepa. Bilo je to retoričko pitanje poštovana zastupnice Benčić, al nije loše da vi reagirate i odgovarate i kažete svoj stav. Pa to je ono što sam vam i rekao, različita je bila snaga potresa, to vam je najbitnije, 6,2 je puno puno snažnije od 5,5, to neka pitajte malo i konzultirajte sigurno imate neke kontakte sa seizmolozima, pa ćete vidjet o čemu se radi i u tome je najveća i najbitnija razlika ovoga o čemu mi govorimo. Drugo su razmjeri šteta i objekata u pojedinim sredinama, dakle recimo grad Sisak to će vam reć zastupnik Celjak koliko ima kuća i zgrada oštećenih. Ono što želim da nađemo konsenzus u situaciji koja nije nimalo jednostavna da bude pravična.
Kolegice Vučemilović izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani predsjedniče Vlade RH, slažem se s vama da trebamo što prije riješiti situaciju na Banovini, svi koji smo bili na terenu ćemo to podržati i sami smo se mogli uvjeriti koliko je to stanje loše. Ali još jednom napominjem, ne vidim nijedan razlog zašto bi ovim dopunama omogućili preraspodjelu sredstava ne samo iz državnog proračuna nego isto tako iz proračuna JLS-ova koji su ipak, nisu u skladu sa Zakonom o proračuna. Da pojasnim, znači župan Žinić koji se ovako pokazao vrlo vješt u akrobacijama sa državnim, korištenjem državnih stanova i kuća će dobiti pred lokalne izbore mogućnost da takve slične akrobacije radi i u županijskom proračunu koje nisu u skladu sa Zakonom o proračunu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa razlog zbog kojeg smo omogućili u članku, čini mi se 5a. ako se ne varam, preraspodjelu sredstava koja bi od strane države pomogla jedinicama područne samouprave u ovom konkretnom slučaju Sisačko-moslavačke županije je više nego jasan i logičan. Sisačko-moslavačka županija je u ovoj prvoj skupini, što znaju neki od vaših kolega koji dobro čitaju ove odluke koje je vlada donijela 2017. i mi smatramo da nije realno da ovoliko veliki financijski napor ta županija može podnijeti sama, to jednostavno nije realno na bilo koji način i zbog toga tu onda nastupa država ne bi li joj pomogla i to nije u cilju da bi se zaobišao Hrvatski sabor nego u cilju da budemo sasvim jasni da tih 20% koji su predviđeni da ih da jedinica područne samouprave da i zaista bude tu a ne da ne bude, to je poanta toga članka.
Sada će replicirati kolega Prica, izvolite.
Poštovani premijeru, nadam se da će obnova u Sisku, Petrinji i Glini i ostalim mjestima pogođenima potresom početi što ranije. Nažalost, iskustvo iz Zagreba je drukčije, 10 mj. je prošlo od razornog potresa, još uvijek nije počelo sa obnovom, građani su nažalost prepušteni sami sebi. Danas ste pohvalili rad svoje Vlade vezano uz potres ali dobro, nitko drugi vas ne hvali pa je valjda onda u redu da sami sebe hvalite.
Izvolite, odgovor.
Dobro, vi ćete pohvalit sad kada ovo što radi ministar Horvat krene pa ćemo se drugi put naći pa ćete vi dat pohvalu.
Kolega Tomašević, izvolite.
Zahvaljujem. Ja mislim da je ključno da se u ovakvim zakonima izbjegne bilokakva arbitrarnost i nekakva pomoć i financiranje po nekakvom stranačkom ključu. I iz te perspektive, mislim da sve što uvodi neke arbitrarne kriterije, nije dobro. I sami ste rekli da ne postoje baš jasni kriteriji kada se proglašava katastrofa za neko područje, a to znači onda 100% financiranje od strane države, mislim da to nije dobro. S druge strane, mislim da itekako se slažem s vama da treba financirati zgrade javne namjene ali nikako onda ne preraspodjelom nego mislim da to treba jasno napisati u zakonu upravo za ovo područje, za potpomognuta područja da 100% financira država zgrade javne namjene i da je to upravo kako bi se izbjeglo opet po nekom stranačkom ključu da se za neke općine i gradove u jednoj županiji daje a za druge ne. I s treće strane, kad govorite već o dokumentaciji o Zakonu o obnovi Zagreba i okolice, u smislu provedbe, znači jasno je da treba dokumentacija, međutim zašto trebaju građani ići po šalterima državne uprava i to im država naplaćuje da daju im dokumentaciju koji ionako država ima [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] da bi dobili pomoć financijsku od te iste države [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa, kolega Tomašević.]] i zašto to toliko traje.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, zastupniče Tomašević. Ja ne znam je li imate nekakva priviđenja ili što se vama događa, koji stranački ključ? O kakvom stranačkom ključu mi govorimo? Uopće ne razumijem, to je nalik na vaše jučerašnje pitanje … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa dobro jel vi mislite stvarno da neko ovdje je neuračunljiv pa da bi na potres 6,2 primjenjivao nekakav imaginarni, hipotetski, iskreirani, izmišljeni stranački ključ? Ja uopće ne znam što se zbiva na tim vašim internim sastancima, ja bi volio bit krtica na sastanku Možemo da vidim tko je taj koji govorio o tome da postoji neki stranački ključ nakon potresa 6,2. Jer ja to moramo priznati da ne razumijem, meni to nije jasno. Ja to ne mogu čak ni shvatiti. Što mislite da bi HDZ dobio s tim? Koji je benefit toga? Dajte mi to objasnite. Ako bi objasnit benefit, evo ja ću reći, benefit of the doubt, vi ste u pravu ali mislim da niste.
Hvala. Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, ja se zapravo čudim kolegama a mogli su pročitati u medijima da je upravo ovaj potres od 6,2 magnitude zapravo se osjetio ne samo u Sisačko-moslavačkoj županiji nego je tresao ponovno Zagreb a isto tako je tresao i osjetio se Sloveniji, Srbiji, pa čak i u Italiji u Češkoj. Prema tome, kada ste odlučili mijenjati ovaj zakon da to bude zapravo i katastrofa, proglašena katastrofa, onda je ovo dovoljan i veliki razlog da se onda na taj način zapravo kreiraju sve daljnje radnje. Prema tome, mislim da oni zaista ne shvaćaju razmjere ovog potresa koji se dogodi i koji na taj način zapravo je bitno narušio zapravo skoro 1/3 Hrvatske.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Slažem se s vama, javljali su nam se mnogi iz susjednih zemalja koji su itekako osjetili ovaj potres u odnosu na onaj drugi i taj element snage potresa je najvažniji aspekt kada gledamo na koji način pristupiti obnovi i kako ju financirati ili sufinancirati. Hvala vam.
Sada je na redu kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo, g. predsjedniče. Predsjedniče Vlade, jučer tijekom rasprave o izvješću sa sjednice Europskog vijeća, govorili ste i zahvalili ste se svim našim prijateljima iz Unije koji su nam pomogli i rekli ste da nismo sami i nismo bez prijatelja. I istina je, Hrvatska u Europi ima prijatelja ali ja se pitam ima li u Hrvatskoj? Ima li u o ovoj zgradi preko puta ovoga trga? Zašto? Zato što ne postoje jasni i ujednačeni kriteriji u postupanju prema svim područjima pogođeni ovom katastrofom? Je li Sisak jednak kao Zagreb? Sisak koji je oštetio dobar čovjek u vašoj Vladi, koji je dogovarao unosne poslove sa Mađarima nauštrb naših rafinerija, nauštrb naših građana a sad valjda pokušavamo i dokrajčit taj i onako pasivni kraj. I ako postoji koji kraj koji je pasivniji od moje Slavonije iz koje ja dolazim, onda bih se usudio reć da je to Banija i Sisak u njoj, odnosno u Sisačko-moslavačkoj županiji. Jednostavno mislim da nije uredu imati ovako partikularan pristup pogotovo u ovakvom djelu koji je pasivan.
Hvala vam lijepa. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, zastupniče Hajduković. Imat ćemo uskoro prigodu raspravljati ovdje o projektu Slavonija, pa ćemo vidjeti tko je više dao što bi rekla jedna epizoda „Maloga mista“ za Slavoniju, da li naša Vlada ili možda vaša ili vaša većina u kojoj ste bili pa ćete to temeljito čut od ministara i saborskih zastupnika. Ova je Vlada prepoznala problem razvijenosti Banovine, prepoznala je problem razvijenosti Dalmatinske zagore, Like, Gorskog kotara, cijelog tog područja koji je dio našega izbornoga programa i programa Vlade kojeg bi i ovako i onako sa ili bez potresa provodili i investirali u njega. Vaše ovo politiziranje na tragu sisačke gradonačelnice mi je jasno ko u biti, g. Tomašević primjenjuje stranački ključ, sad ste ga čuli, ako niste dosada imali tu informaciju. Inače, potres koji je pogodio Sisak je 11 puta bio snažniji nego potres u Zagrebu. To je vrlo važno da znate, 11 puta [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] O tome se ne govori, kao da su bili isti, nisu.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, naveli ste kriterije prema kojima se razvrstavaju jedinice lokalne samouprave prema stupnju razvijenosti. Ja sam maloprije tražeći stanku u ime kluba rekao da nije svejedno živjeti u jedinici lokalne samouprave koja je u I. skupini ako je u županiji koja je u IV. kao što je Dubrovačko-neretvanska i ako je takva ista jedinica lokalne samouprave na području Sisačko-moslavačke županije koja je u I. skupini razvijenosti. Na to su kao upareni skočili predsjednik SDP-a i g. Siniša Hajdaš Dončić koji su rekli ne, ako pomažemo temeljem stupnja razvijenosti pojedine jedinice lokalne samouprave primjerice u Glini, Petrinji, onda moramo i u Gornjoj Stubici. Međutim tada nisam znao da jedno govore a drugo pišu, u međuvremenu su podnijeli amandman, SDP, u kojemu traže da se pomogne u istoj jedinici lokalne samouprave, primjerice u Petrinji ali da se ne pomaže u Gornjoj Stubici. Toliko o njihovoj vjerodostojnosti, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ne pomaže. Dakle, može u Petrinji ali ne možemo u Gornjoj Stubici [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] a prije su tražili da bude i u Petrini i u Gornjoj Stubici.
Kolega Bačić, molim vas. Izvolite, predsjedniče Vlade.
Zahvaljujem zastupniče Bačić, dobro je da smo to pojasnili, očito je danas dan konfabulacije, Gornja, Donja Stubica, u kojoj stupanj razvijenosti spada, ko je podržava, ko je ne podržava, politika Vlade je da podržavamo baš svaki kraj Hrvatske, svako mjesto, svaku općinu, svaki grad, svaku županiju a normalno je da prosjeci nego biti jedinstveni i jasno je da ima pojedinih jedinica unutar županija koje su razvijenija nego prosjek županije. Pa primjer Siska u odnosu na sve ostale jedinice Sisačko-moslavačke županije najzornije prikazuje o čemu se radi a to ne znači zastupniče Celjak, da Sisku ne treba pomoći, a vidim da su i zastupnik Hajdaš Dončić i zastupnik Grbin brzo izgubili interes za ovu raspravu, još smo na uvodnom djelu, to isto nije nebitno.
Sada je na redu kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Vlade, pozdravljam vašu spremnost da se pokuša postići konsenzus oko ovog pitanja. Mislim da hrvatska javnost očekuje konstruktivnu raspravu, teško je stanje. Podsjetit ću vas na jedan moj amandman povodom novog proračuna, tražio sam povećana sredstva za elementarne nepogode, to je Vlada nažalost odbila, u slučaju da je prihvatila, imala bi već više novaca i sredstva da pomaže ovim ljudima. Međutim, moje pitanje se odnosi na načelo solidarnosti. Proučavao sam potrebnu dokumentaciju koju je nužno priložiti kad se traži sredstva za obnovu. Mislim da trebamo izići u susret ljudima i smanjiti, značajno smanjiti te potrebe, ima 15 različitih kategorija [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] raznih rješenja, nalaza i slično. Je li se slažete?
Izvolite, odgovor.
Slažem se s vama.
Sada je na redu kolegica Posavec Krivec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, vjerujem da ćemo se složiti i želim vjerovati da svi saborski zastupnici u ovoj dvorani i izvan nje jesu svjesni da je ova katastrofa prirodna od 6,2 uistinu najveća katastrofa koja je pogodila stanovništva ovoga područja i da je riječ ovdje o rješavanju njihovih egzistencijalnih pitanja, o pitanju njihove budućnosti i budućnosti te djece. I iz svega onoga što je taj kraj, zovemo kraj Banovine, kraj Banije, središnje Hrvatske, srca Hrvatske ili kako god želimo ga zvati, u povijesti dao za RH, mislim da je trenutak da trebamo biti solidarni sa njima, ne na onaj način na koji je to prekasno pokazalo hrvatsko društvo i hrvatski čovjek nego sustavno kao država. Zato vas pitam jeste li spremni učiniti pravedno prema građanima Siska i osloboditi ih bilokakvih udjela u troškovima obnove?
Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa, poštovana zastupnice Posavec Krivec. Mislim da smo i u uvodnom djelu ponudili cijelom Hrvatskom saboru da nađemo pravično rješenje koje će uzeti u obzir razmjere štete, broj kuća, zgrada koje su nastradale u Sisku, one su bitno veće nego drugdje, tamo je najveća koncentracija stanovništva u Sisačko-moslavačkoj županiji i da nismo otvoreni, ne bi to bio rekao. Ali moram imat branjiv zakon da nema diskriminacije kako kažu vaše kolege dijagonalno iznad vas.
Hvala lijepa. Idemo sada na repliku potpredsjednika Sabora Škore, izvolite.
Hvala vam lijepo, g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, ovaj zakon kao i sve lijepe želje, uvijek moraju biti potkrijepljene sa sredstvima. Mi trošimo nekih 15 milijardi kuna godišnje na ruralni razvoj, na poticanje ruralnog razvoja, nažalost taj kraj je bio zapušten i prije ovog potresa. Sredstva koja će se preraspodjelom u proračunu određivati, nisu predviđena za diskusiju i kontrolu nigdje. Naime, ovim zakonom je predviđeno da ministar financija nadležnom Odboru za financije podnosi izvješće, gradonačelnici i načelnici, župani predstavničkim tijelima. Predstavnička tijela se temeljem zakona sastaju jedanput u 3 mj. a oni podnose izvješće jedanput mjesečno. To nije baš naročito logično kao što i nije dobro da Zakon o proračunu u čl. 46. stavak 6. da bi trebalo izvijestiti Hrvatski sabor a temeljem ovoga izgleda da će biti dopušteno da vi to radite nekim svojim diskrecijskim pravom što smatram da nije dobro ni za proračun ni za ta sredstva.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, zastupniče Škoro. Mislim da je gđa. Vučemilović iz vašega kluba postavila isto pitanje pa pogledajte video odgovore koje sam joj dao. Hvala.
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam, predsjedniče Sabora. G. predsjedniče Vlade, prošle godine u rujnu je održan skup Opstanak na Banovini na koji su bili pozvani svi zastupnici VI. izborne jedinice kako bi zajednički sa stručnjacima i znanstvenicima razmatrali dugoročno razvitak i opstanak tog kraja. Odazvali smo se kao kolega Bošnjaković i ja. Žao mi je što se morao dogoditi potres da pojedini zastupnici uvide da se na Banovini teško živi i da Banovina jest dio njihove izborne jedinice. Žao mi je što se danas to ovdje u ovoj raspravi i mislim da to vrijeđa sve stanovnike Sisačko-moslavačke županije pokušava njima suprotstaviti Grad Zagreb i neke druge županije. Moram podsjetiti da u 30 godina neki stanovnici Sisačko-moslavačke županije su drugi put ostali bez svog doma i to je nešto što je strašno, što treba akceptirati i treba ih podržati. Zato mi je važno čuti od vas da ćete zajednički sa nama kao što ste obećali tražiti rješenja koja će biti kvalitetna koja će omogućiti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] brzu i kvalitetnu obnovu, ali i dugoročni opstanak Banovine.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo zastupnice Petir. To je bila ideja Vlade da uključimo baš sve zastupnike iz 6. izborne jedinice, dakle neovisno da li su parlamentarna većina ili su oporba u zajednički rad skupine koju vodi zajednički dvoje ministara, logično zbog regionalnog razvoja ministrice Tramišak, a zbog gospodarskog oporavka ministar Ćorić i da uz doprinos i čelnika lokalne samouprave i saborskih zastupnika i nadležnih resora Vlade i akademske zajednice i svih drugih zainteresiranih iznjedrimo plan koji neće biti tek fizička osoba koja bi eliminirala kontejner land koji propagiraju neke od zastupnica ovdje, naprotiv to nije ideja. Ideja je da se tamo napravi održivi i život i ekonomska revitalizacija područja uključivši i onaj ključni problem koji nije samo prisutan na Banovini nego i drugdje, a to je demografska revitalizacija. Hvala.
Sada je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, ugroze kao što je potres u Banovini jesu pokazali i razotkrile brojne probleme funkcioniranja sustava i zbog toga proizlaze sada ovi zakoni koji će diskriminirati određeni dio koji je pod potresom prema onome koji nije. I prema tome, vidljivo je da naše i zakonodavstvo, a poglavito oni koji bi trebali biti uvježbani i gdje se ne bi smjelo događati da 20 dana funkcionira to područje zbog volontera, trebalo bi napraviti raščlambu, pozvati Vijeće za nacionalnu sigurnost vi i predsjednik i napraviti dobru analizu zbog čega nije uvježbano ono što je trebalo biti uvježbano iz sustava domovinske sigurnosti, a naravno i šta je sa robnim rezervama jer ako ne izvučemo iz ovoga poučak onda nema nam znači ugroza koje nas neće dovesti u istu situaciju [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] što ste poduzeli po tom pitanju i … /Govornici govore u isto vrijeme./ … i koji je zaključak.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bulj. Ja vjerujem da ste vi dok ste bili na Banovini pratili aktivnost svih sastavnica ovog puta sustava civilne zaštite uz komplementarnu aktivnost hrvatske vojske, dakle mi možemo analizirati da li je sve bilo u trenutku, brzo i učinkovito kako to netko misli da bi trebalo biti, ali kada realno pogledate nema niti jedne sastavnice koja tamo nije bila praktički unutar nekoliko sati i nije radila svoj posao. Ako mi pronađete ijednu koja nije radila svoj posao, ja bih volio to od vas čuti. Što se tiče analize, naravno da će nakon određenog vremena kada vidimo cjelinu slike nakon ovako razornoga potresa biti napravljena analiza i gledat ćemo kako da iz tih naučenih lekcija u budućnosti budemo učinkovitiji.
Kolegice Orešković, izvolite.
Hvala. Premijeru, obratili ste se retorički SDP-u pa ste pitali tko je Slavoniji više dao, a ja vas pitam tko je iz Slavonije više uzeo? To vas pitam u kontekstu najnovije afere u Požegi i vašeg kolege Darka Puljašića. Također oporbu optužujete da konfabuliramo i da imaginarno optužujemo HDZ za eto političke kriterije u dodjeli određenih privilegija. Pa vas ja pitam, hoće li svi građani imati pravo na stambeno zbrinjavanje po kriterijima kakve je imao g. Ivo Žinić? Doista mi je nevjerojatno da bi mogao postojati jedan obični građanin koji bi desetljećima mogao imati u svom posjedu i uživati državne nekretnine, a da pri tome njegova politička stranka pa tako i vi osobno za to zna i o tome šuti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Orešković. Kako vi to znate da ja to znam? Gdje ste vi to verificirali? [[Upadica Orešković: Pa imate fantastično istančane radare.]] /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Sada ćete dobiti opomenu kolegice Orešković. Upozorio sam već bio kolegicu Benčić, molim vas da to ne činite, to je jednostavno nepristojno. To što činite, kada bi radili svi zastupnici Sabor bi postao zaista ono što je govorio jedan bivši ministar kulture, a ja vas molim da to ne bude tako i držimo se reda. Izvolite predsjedniče Vlade.
Pa evo ovaj primjer intervencije zastupnice Orešković je upravo to nabacivanje etiketama o kojem smo jučer imali prilike gledati svaki aktualni sat unaprijed vjerojatno PR agencija sastavljena pitanja unaprijed napisani tzv. odgovori na zadovoljstvo i ne zadovoljstvo onoga što članice i članovi Vlade rade. To je dio političke utakmice, gđa. Orešković predstavlja jaku stranku, predstavlja zaista veliki broj hrvatskih birača, mi ćemo voditi računa o tome što nam ona sugerira o svim temama.
Sada je na redu kolega SAčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kao uspješni ratni vojni zapovjednik i u ime upravo plejade takvih ljudi postavljam čitanje uvažavajući činjenicu da se svakih 100, 150 godina događaju ovakve strašne katastrofe, da li je državni sustav, a vjerujemo mi da je morao i mogao bolje reagirati bez obzira na parcijalne uspješne požrtvovne akcije naših vatrogasaca, HGSS-a dijelova itd., mislim da Vlada RH nije oživotvorila sustav domovinske sigurnosti gdje bi civilna zaštita ili bilo koja druga snaga bila stožerna, a imati na raspolaganju najmanje 100, 150.000 iskusnih ljudi, prošli Domovinski rat i u zapovjednom i u svakom drugom smislu koji uopće nisu na bilo koji način angažirani, a upravo ovdje su mogli doći do izražaja, da ne dolazi prvih dana do meteže do kaosa i da se apsolutno sustavnije pristupa toj krizi. I još važnije, državne robne zalihe [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] nisu u funkciji.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Dakle, imamo sustav civilne zaštite, imamo sustav domovinske sigurnosti. Jedan od temeljnih razloga za pokretanje sustava civilne zaštite su prirodne katastrofe poput potresa, dakle to je bit i to je ta razlika. Ovo što vi govorite je vaš stav i želja da doprinos u ovakvim situacijama daju oni koji su se iskazali u Domovinskom ratu, koji su bili dio sustava policije, koji su bili hrvatski branitelji Hrvatske vojske. Ja ću vas podsjetiti da su na terenu bili od praktički pola sata nakon potresa i pripadnici Hrvatske vojske i pripadnici Hrvatske policije i vatrogasci i HGSS i civilna zaštita i lokalna samouprava i državne intervencijske postrojbe, Crveni križ, Caritas se angažirao, svi građani, ja sam rekao da nema meteža, nema nereda, ima jedna silna ekspresija solidarnosti hrvatskih ljudi koju ne treba sprječavati ni na koji način nego treba biti zahvalan.
Hvala vam. Kolega Bakić, izvolite.
Hvala vam, g. predsjedniče. Poštovani premijeru, odluka o razvrstavanju jedinica lokalne i regionalne samouprave prema stupnju razvijenosti je dokument od vrlo velike važnosti za ovaj zakon jer temeljem te odluke se onda slijedom Zakona o regionalnom razvoju identificiraju potpomognuta područja. Za to je naravno vezan i tretman grada Siska u vašem prijedlogu zakona. Međutim ja mislim da je u spomenutoj odluci o razvrstavanju istekao rok primjene. Ona je donijeta 28. prosinca 2017., u primjeni je od 1. siječnja 2018. ali prema zakonu ima rok primjene 3 godine. Jer prema čl. 32. Zakona o razvrstavanju jedinica lokalne samouprave, provodi se svake 3 godine. Odluku donosi Vlada. Pitanje glasi, zašto tu odluku niste na vrijeme donijeli, kada ćete je donijeti [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] i ne bi li bilo nužno referirati se [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] na tu novu odluku i nove indikatore u ovom zakonu?
Kolega Bakić, hvala vam lijepa. Izvolite.
Hvala lijepa. Ministrica Tramišak zajedno sa stručnjacima ovo obično se radi na način da se angažiranju vanjski stručnjaci prije svega sa ekonomskih fakulteta u Hrvatskoj, radi na novoj odluci, na novim kriterijem a i ona će biti donesena kad taj posao bude gotov.
Sada je na redu kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani g. premijeru. Banovina je jedan od najsiromašnijih dijelova Hrvatske, u zadnjih 7 g. iz Hrvatske je iselilo se preko 300 000 naših sugrađana a 240 000 je ovršenih. Jedan značajni broj je iselio se upravo iz ovog područja a postotno je jedan od najznačajnijih brojeva i dijelova koji su ovršeni obitelji upravo iz tog područja. Mene zanima što će Vlada napravit za obitelji koje su pod ovrhom i da li je planirano u slučaju da obnova se oduži i da ne bude mogućnosti da se te kuće obnove, da se i uzme u obzir da se kontejneri ovrše?
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Vrkljan, ovakvo pitanje može samo postaviti vjerniku tzv. tezu o dubokoj državi. Ja sam vidio da ste imali polemiku sa vašim bivšim kolegama iz Domovinskog pokreta, ko više radi za HDZ, vi ili oni? To vam je bila jedna od najsmješnijih, najridikuloznijih rasprava u političkom prostoru Hrvatske dugo vremena, nit s vama imamo veze niti bi je htjeli imat a bogami ni sa ovima od kojih ste otišli. Tako da to međusobno optuživanje HDZ-a za vaše egotripove je jedna od smješniji storija hrvatske scene u 2021., gotovo nadrealno da tako nešto uopće postoji, ali dobro. Što se tiče ovrha, da ste pratili jučerašnju raspravu na aktualnom satu, vidjeli biste one odluke koje su već poduzeli Fina, koje je poduzela Porezna uprava, koje je poduzela Javnobilježnička komora, da ste to pratili, znali bi odgovor na vaše pitanje. Hvala.
Kolega Nađi, sada ste vi na redu, izvolite.
Hvala, predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, s obzirom da ste rekli da je od poslijeratne obnove blizu 2% nekretnina koje je obnavljala država, ajmo reć to tako upitno obnovljeno, a to je samo ono što znamo, ja bi podsjetio da je 2% od recimo 50 milijardi kuna, čak milijarda kuna tako da to nisu u ovim terminima nezanemariva sredstva pa bi postavio pitanje, čime uvjeravate građane da se slične stvari neće događati sada s obzirom da vidimo da imamo ne znam, neke požeške modele nabave, imamo Žinićeve modele obnove, imamo Bandićeve modele pisanja troškovnika. Dakle, mislim da bi građane ipak trebali uvjeriti da taj ogroman novac za hrvatske prilike će ipak biti utrošen na jedan transparentan i pravedan način. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Nađi, ja ne znam da li itko ovdje u ovoj javnoj raspravi razumije što znači potres od 6,2 po Richteru? Meni se čini da to nitko ne razumije. Jer ispada ako ste imali kvalitetnu poslijeratnu obnovu i ako vam je kuća u epicentru a potres bude 6,2, ona će ostati kao da nitko nije trepnuo. Dakle, ta se teza razvija u javnoj prostoru. Ja mislim da je tu malo ono zrno soli zdravog razuma i razumijevanja bi pomoglo pri činjenici da su se samo oni objekti koji spadaju u tzv. VI. kategoriju, obnavljali iz temelja, tj. radili su se novi temelji, svi ostali su sanirani ili rađeni na starim temeljima a teško da se u ono vrijeme znalo kakvu su ti temelji. Tako da tu tezu treba otklanjati argumentima. Što se tiče transparentnosti buduće javne nabave i svega što će se činiti, evo ovdje je ministar Horvat i drugi nadležni i trebaju ponašati.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade, više nema replika za njega. Imamo još dvije replike za ministra Horvata pa vas molim da zamijenite mjesta i molim vas da očistimo govornicu. Prva replika poštovana kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, to što ste rekli potres je prouzročio velika ljudska stradanja i velike štete. Imamo na tisuće neupotrebljivih objekata, imamo na tisuće objekata koji su privremeno neupotrebljivi, imamo objekte koji su pod posebnom kulturnom zaštitom i svako od tih objekata ima svoju posebnu priču, od toga kada je izgrađeno, na koji način je građeno, a i životnu priču ljudi koji su u tim objektima. Oči čitave Hrvatske su uprte u svaki od taj pojedini objekt i svako od nas želi i inzistiramo da ta obnova bude kvalitetna, da ona bude pravična, da se ne dogodi da ljudi koji su u financijski lošijoj situaciji da oni moraju sufinancirati, oni u boljoj ne i slično, a želimo da se isprave i one ranije nepravde. Želim ovom prilikom istaknuti koliko je osjetljiv proces i sve ono što imamo i što moramo napraviti, znači trebalo je donijeti i novi zakonski propis i sve ovo što nam slijedi je osjetljivo.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani predsjedniče. Hvala poštovana saborska zastupnice na postavljenom pitanju, to da želimo kvalitetniji zakon, pravični model, pravičnu i kvalitetnu obnovu, to želimo siguran sam svi ovdje konsenzusom i zbog toga pripreme i traju malo duže. Ali ono što je činjenica i ono što ponavljam iz dana u dan, dakle stručna mišljenja, ne piše politika, stručna mišljenja gdje ćemo i na koji način u obnovu dati će struka, Akademska zajednica i hrvatski poduzetnici. Maksimalno koliko je moguće ugradit ćemo u obnovu hrvatski proizvod i time doprinijeti i konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i gospodarski rast. Ono što me brine jedno političko spinanje da li je bitnija kvaliteta ili brzina, ja se slažem u potpunosti s vama, dakle kvaliteta na prvom mjestu i pravični model u kojem neće biti razlike za bilo koga.
Hvala ministre. Molim kolege koji su sa strane i glasno govore da malo tiše govore samo. Sada je na redu poštovana kolegica Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Uvaženi ministre, iako danas raspravljamo o novim izmjenama zakona ja vas moram nešto pitat vezano za prvi potres. Naime, u ovoj sabornici u nekoliko navrata sam pričala o jednoj obitelji koja je bila zakinuta za plaćanu najamninu, greškom sustava dodijeljena im je žuta umjesto crvene oznake. Nakon intervencije N1 televizije i Jutarnjeg lista i mojih postavljanja pitanja njima je greška ispravljena. Zanima me što je sa 8 ostalih obitelji? To vas pitam jer već 3 mjeseca čekam odgovor na svoje zastupničko pitanje. I drugo pitanje je isto pitanje terena, sa terena ljudi koji su recimo iz područja Zagreba, zanima ih da li mogu očekivati da će se vlada pobrinuti da sufinancira ih 20%, mogu očekivati povoljnije odnosno povoljnije kreditne linije za obnovu, da li ste išli u tom smjeru? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na postavljenom pitanju. Dakle, ako se mogu koristit vašom retorikom nek mi oni koji jesu na takav način bili tretirani oproste ako je bilo 8 grešaka do sada i ta prva koja je bila triger i svih ovih 7, dakle svih 8 je razriješeno. Al ja to ipak ne bi zvao greškom jer to je bila odluka struke statičara ako su, ako su pogriješili, dakle jasna uputa tokom javnog poziva tko na što ima pravo sukladno bazi podataka koju su izradili statičari i koja je i dan danas u vlasništvu građevinskog fakulteta.
Hvala vam ministre, gotovo je s replikama, možete se vratiti na svoje mjesto. Sada ću pozvati izvjestitelje odbora koji žele da uzmu riječ. Javlja se kolega Štromar, predsjednik Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, poštovani predsjedniče vlade, kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo HS je na 6. sjednici održanoj 18. siječnja '21. raspravljao o predmetnom prijedlogu zakona kao matično tijelo sukladno čl. 93. Poslovnika HS. Iskazana su slijedeća mišljenja i primjedbe. U raspravi su propitivana rješenja vezana uz omjere financiranja u različitim JLS-ovima uzimajući u obzir različiti indeks razvijenosti, te prava građana u smislu kriterija koje moraju zadovoljiti u onim slučajevima obnove u kojima nemaju obveze financijske participacije. Iskazano je mišljenje kako nema sustavnog pristupa u rješavanju problema obnove zgrada oštećenih potresom, kako preraspodjela sredstava u proračunu treba biti transparentnija, te da je pitanje ostanka ljudi u područjima pogođenim potresom u Sisačko-moslavačkoj županiji vrlo kompleksno i nadilazi samu obnovu. U raspravi su izneseni slijedeći prijedlozi, da je potrebno jasno odrediti odgovornost u procesu obnove, da je rok vezan za raspolaganje nekretnine u čl. 7. bude fiksan, te da je potrebno izraditi dijagram toka procesa u postupku obnove i omogućiti građanima da vezano uz predaju zahtjeva i prikupljanje potrebne dokumentacije imaju mogućnosti obaviti sve na jednome mjestu. U raspravi je podržan predmetni prijedlog zakona, istaknuto je kako se isti temelji na važećem zakonu koji je temeljito raspravljen na plenarnoj sjednici koji se odnosi na ciljano područje, te je iskazano mišljenje da se pri tome vodilo računa o ekonomskim i vremenskim aspektima obnove. Odbor je nakon provedene rasprave većinom glasova 7 za i 3 suzdržana odlučio predložiti HS donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Štromaru. Javlja li se još netko od predsjednika odbora? Ne. Onda prelazimo na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, govorit će dva zastupnika, kolege Zekanović i Sačić, prvi će biti kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, poštovane ministrice i ministre i predsjedniče sabora, naravno i kolegice i kolege. Prije nego što krenem samo jedna mala napomena poslovničke naravni, ako se bude mijenjao Poslovnik, nek se regulira vrijeme koliko može izvjestitelj odbora govoriti, o tome je bilo riječi, jer može govoriti neograničeno i jedna malo druga napomena, volio bih da u Poslovnik uđe da za govornicom se ne može, ne smije koristiti mobitel, to mislim nije u redu. I ne vidim kako to netko može opravdavati. Nažalost svi smo ovisni o tim uređajima i koristimo ih svakodnevno i svugdje, ali od kreveta, wc školjke, ali mislim ovdje nije baš u redu da se s mobitelom igramo, gleda nas cijela država, gledaju kolege zastupnici, tako da to nije u redu od bilo kojeg zastupnika, naravno ni od predsjednika Vlade koji to učestalo radi. Govorimo o Zakonu o obnovi, moram naglasiti da smo mi, Hrvatski suverenisti podržali aktualni zakon koji je na snazi jer smatramo da je u tom trenutku on bio najbolji i ovaj zakon koji će se donijeti jer će ga vladajuća većina izglasati, neću reći da su i sve stavke u njemu loše, ima tu puno toga dobroga. Ali ono što bi ja evo, u ovoj svojoj raspravi obratio pažnju i naglasio kao ključno je što se je napravilo u proteklih 10 mjeseci od potresa u Zagrebu. Što se napravilo? Je li Zagreb obnovljen? Jesu li građani ponovno u svojim kućama, stanovima? Nisu. Zagreb, centar Zagreba, naravno tu je kriva i korona kriza, evo ja tu obitavam dok nisam u svom Šibeniku, dok traju sjednice. Centar Zagreba vam je danas jedna izvrsna kulisa, evo, predsjednik Vlade napušta sabornicu, on ima mudrijeg, pametnijeg posla.
Kolega Zekanović, ajde koncentrirajte se na svoju raspravu, prvo ste krenuli s temama koje uopće nisu predmet rasprave, sad komentirate premijera, izvolite govoriti o temi.
Poštovani predsjedniče HS-a, imate pravo upozoriti i upozoravajte me kad vam god padne na pamet, to ćete raditi, ali onda nemajte dvostruki aršin prema meni i predsjedniku Vlade [[Upadica: Nemam ja dvostruki aršin.]] jer on je govorio sve i svašta, a niste ga nikada upozorili.
A to nije istina. Sada sam ga upozorio upravo kada je imao [[Upadica: Ma jeste.]] s vama polemiku. Da [[Upadica: Je, to je nakon 100 godina.]] Pa nevjerojatno je koliko ne govorite istinu [[Upadica: Ja mislim da vi…]] Ja neću koristiti grublje riječi ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Baš u vašem slučaju sam upozorio predsjednika Vlade ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Jandrokoviću, ovo prepucavanje, pustite, vratite mi prvo moje vrijeme, dakle minutu ste mi uzeli [[Upadica: Vraćeno je, vrijeme vam je stajalo.]] nije stajalo, još uvijek ide [[Upadica: Sad je, izvolite govoriti.]] sad je krenulo, i pustite me molim vas, ne prekidajte me više. Dakle, nažalost predsjednik Vlade više nije ovdje, napustio je sabornicu i to sam primijetio i primijetit ću svaki puta kad napusti sabornicu kad ja počnem govoriti ili kad mi ne odgovori na zastupničko pitanje ili mi odgovori na način kako se ne odgovara zastupnicima u HS-u, s visine. Napuhano i van teme. A on je nažalost ovdje nama zastupnicima u HS-u odgovarao uglavnom van teme. Neki ga bole, ne boli njega potres toliko nego ga bole zašto je netko ponovno izabran u HS i izabran u EU parlament, a to [[Upadica: Kolega Zekanović, ajde govorite o temi.]] su Hrvatski suverenisti [[Upadica: Jer ću vam morati dati opomenu.]] a bolit će ga i drugi puta. Dakle kad govorimo o obnovi, ... [[Govornik se ne razumije.]] opet mi netko govori iza leđa.
Kolega Zekanović, samo malo. ... [[Upadica: Ne čujem ja vas.]] Samo malo, [[Upadica: Što je ovo?]] Kolega Zekanović, ja vas molim sad da stanete, zaustavite vrijeme [[Upadica: Ali…]] Kada je govorio predsjednik Vlade izvan teme, ja sam ga upozorio, ja mu ne mogu po Poslovniku dati opomenu, ali sam ga upozorio da krši Poslovnik i da to ne čini. Sad ste vi došli ovdje i isto to činite. Dakle sada kada bi vam dao opomenu, vi biste automatski [[Upadica: Ali to ne odgovara istini, to vi znate.]] izgubili pravo. Izgubit ćete [[Upadica: Ali dobro, pustite mi da govorim, ajde, da završim, imam još 2 minute.]] Sad vam dajem opomenu sa oduzimanjem riječi, izvolite na mjesto, može doći kolega Sačić.
E moj Jandrokoviću, ti si kralj.
Izvolite kolega Sačić, možete govoriti vi sada. A što ja mogu?
Pa da spremim stvari, što ćete vi meni dirigirati koliko ja…
Kolega Zekanović, molim vas da pustite kolegu Sačića.
Evo samo da spremim stvari. Je li me netko zvao? Nije nitko. Dobro.
Izvolite kolega Sačić, imate 7 minuta.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, predsjedniče, ministri, kolegice i kolege. Žao mi je što ovakav tijek rasprave ide o ovako strašno ozbiljnim temama i temi, i svakako da izražavam prosvjed na to. Kao saborski zastupnik izabran u 6. izbornoj jedinici itekako imamo obvezu govoriti o svim problemima, naravno, ne treba ni govoriti da sam nazočan na tom području i da duboko suosjećam sa tim ljudima, stradalnicama, a istodobno i sam nažalost imam iskustva, dolazim iz epicentra, iz Markuševca koji i dalje trese, ali razlika je u tome i vjerujem i učinit ćemo i sve i to je moj, bit će to moj doprinos, da ti ljudi iz Banovine, ne Banije, iz Banovine, ne dožive sudbinu nas iz Zagreba i Markuševca i Podsljemena i da će čekaju obnovu svojih nekretnina nepovratno godinu dana polazi, ništa se, dragi prijatelji nije dogodilo, osim što je dovedeno 70 kontejnera gdje te naše drage obitelji unesrećene gore u Čučerju, Podsljemenu i ovim dijelovima koje je najviše medvedski brjeg pogođen, gledaju svakodnevno svoju raspucanu kuću u kontejneru sa svojim obiteljima jer naravno, nisu imali novaca, neki od njih da obnove ili poprave ili poruše tu kuću. Nije im nitko došao nažalost, evo nije bila klima da nam dolaze navijaču u to doba, valjda se mislimo da je 5,5 nedovoljno, nije bilo tog jednog društvenog, te društvene energije, nije bilo organizacije da bi se to sa rukama uklonilo što se, hvala dragom Bogu na Banovini uklonilo. I sad, godinu dana prolazi, mnogi od tih mojih susjeda prodali su neke druge nekretnine, prodali, digli su kredite da bi obnovili, ojačali svoje kuće, to vam je red veličina 50 do 60 do 70 tisuća kuna da okopa temelj oko svoje kuće i digne vertikalne serklaže odnosno poveže kuću. To vam govorim radi toga jer je to život. I sad su uložili taj novac, pitanje kad će ga po ovom zakonu ga nažalost čak ministre Horvat dajte model kak da vrate taj novac. Imaju kad da vrate, imaju račune, imaju sve. Moj susjed Tihomir prije mjesec dana je išao u ministarstvo u ovaj fond i kod Bandića išo ovaj da vrati, ima to 40.000 kuna uložio, prvo su mu rekli da treba platit 7.500 elaborat procijene radova da bi to bio kao podloga da mu onda eventualno vrate 60% koliko li je od uloženog. I naravno kroz Internet, kroz 100 stavki proć, čovjek u godinama, stariji, nije vješt tome, to su formalne barijere, to su nepotrebna birokratiziranja na koje moramo, a gdje da govorimo o mom susjedu Mirkecu kojemu je kuća totalno porušena, čovjek ima 78.g. Kak će on ostaviti taj novac i kako? Kuću smo mu porušili, ali nije, ništa se ne događa. E sad, to se ne smije na Banovini dogodit, a događa se. Događa se jer ključno je moramo učiniti sve, kakvi kontejneri, za i kontejner je problem, 50.000 kuna je problem, sad sam ga vidio, Tehnich ga mom prijatelju dopeljo dolje, jučer smo bili tamo, sve je namješteno, 4 kreveta, sanitarni čvor, 50.000 kuna, Caritas mu je to platio. Zar je to problem u ovoj državi? Veli još 250 kontejnera fali, dosad smo uložili, kolko, 800. Pa zar je problem 1500 kontejnera dopeljat koji koštaju 50.000 kuna da ljudi ostanu tamo? Pa nama nije rješenje što je premijer rekao da ljudi odlaze ovaj u dolje u Dalmaciju, da odlaze u Zagreb, da odlaze ko zna gdje na topli dom, njima je, njima treba klečat i molit ih i država mora učit sve da oni ostanu na svojoj domovini, u svom dvorištu, da, da tamo tu kravicu hrane i svinju ili šta već imaju odnosno da nam čuvaju prostor. Mi uopće ne govorimo u pozadini cijele priče kolone migranata tamo dolaze i dalje draga gospodo, to je El Dorado. Niko o tome ne govore. Slovenci će nam reć, a to ćemo imati izvješće, 10.000 ljudi su prošle godine Slovenci sa slovenske granice vratili nazad u Hrvatsku koja je kroz Hrvatsku prošla registrirano. Prema tome, Banovina je naš priroritet. Svakako da je glavna i prioritetna zadaća sačuvat te ljude kako god ili kontejnerima ili nekakvim privremenim smještajima dok im se kuća badava ne digne i nije svaka porušena, nije svaka porušena dragi prijatelji, nije sve srušeno. Tri su porušene, a znate koje, koje nemaju vertikalu seklaž, do temelja. Bogu hvala da žrtava nije bilo više, pokoj duši onima koji su umrli. Ali međutim gdje se imalo poštivalo ostala je kuća. U najstrožim tim centrima i Strašniku i Sibiću dolje, Glinskom Novom Selu ovaj i čak i Majskim Poljanama neke su ostale. E sad treba učinit sve da država ne špara novac hrvatski narod, da uloži, da sve digne. Zamislite da se to Izraelu dogodi. Pa ne bi bilo nikakvih uopće dvojbi šta treba učinit država, šta trebaju činit građani, samo dapače treba ovu situaciju iskoristiti da se stvore i opstanak gospodarski, to je u redu, ali i da se otvori priča za sanaciju demografskih šteta, demografskih problema, da se tamo otvara prostor drugim obiteljima kako god iz našeg iseljeništva ili bilo gdje da se naseljavaju tamo i da čuvaju taj prostor, da ga obrađuju i oplemenjuju i da to bude doista hrvatska Banovina, a ne hot spot za ilegalne migrante. Hvala vam lijepo.
Idemo na 2. raspravu, Klub zastupnika MOST-a i poštovana kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege. Danas sam započela ovu raspravu s pitanjem o Gornjoj Stubici. Kada sam nakon što sam iščitala sve ove zakone i odluke koje se upotrebljavaju u ovom zakonu rekla kolegama i kolegicama da ću postaviti pitanje o Gornjoj Stubici i s ljevice i s desnice prvo što me se pitalo je pa zašto Gornja Stubica, što ti imaš od Gornje Stubice? Gornja Stubica je mjesto od nekih 5-6000 stanovnika u 3. izbornoj jedinici na čelu kojega je HNS-ovac. Ja od Gornje Stubice nemam ama baš ništa. Da stvar bude ciničnija, HNS koji je na čelu Odbora za graditeljstvo koji je pozdravio ovaj zakon je onaj koji se prvi trebao brinuti za Gornju Stubicu. No tu se otkriva pravi problem koji tek kulminira ovom raspravom i kojem svjedočimo cijeli tjedan. Nitko se u javnom prostoru nije borio za Sisak. Svi oni koji su vikali Sisak, Sisak, samo Sisak su zapravo vikali ja, ja, samo ja jer su kalkulirali s predizbornom strategijom uoči lokalnih izbora. Oni koji sada na taj način bez ikakvih kriterija viču samo Sisak, sutra će pogaziti taj Sisak kada im političke preferencije i politički trenutak budu ukazivali da je nešto drugo za njih osobno profitabilnije. Kada se borim za Gornju Stubicu ja se u ime Kluba MOST-a borim za Sisak, borim se da postoje jedinstveni kriteriji na razini RH koja će omogućiti svim područjima u RH ovisno o njihovom socijalnom statusu, ovisno i o njihovom stradanju, ovisno i o kriteriju potpomognutosti, da budu ravnopravno tretirani unutar zakonodavnog okvira kao zakonodavac, kao dio ovog najvažnijeg tijela u Hrvatskoj u kojem se trenutno nalazim. U tom smislu Hrvatsku treba promišljati integralno, Hrvatsku treba promišljati kao jednu cjelinu u kojoj je svaki dio ravnopravno zastupljen. Nažalost, u današnjem dijalogu s našim premijerom koji je prvi i jedini i imao privilegiju i obavezu da Hrvatsku promišlja integralno otkrili smo da nema pojma od čega se ona sastoji, otkrili smo da diskriminira određene potpomognute dijelove i ono najgore, da se u klubu HDZ-a ta diskriminacija brani onim što bi trebalo biti najsvetije, Domovinskim ratom. A da vam je doista bilo stalo do vrednota Domovinskog rata i do onih područja koja su stradala u Domovinskom ratu onda biste dame i gospodo odavno kreirali uvjete u Hrvatskoj da bi ta područja prestala biti potpomognuta, a ne izvlačili se na Domovinski rat u trenutku kada nemate argumenata za traljav prijedlog zakona koji nije ustavno održiv. A sada da kažem nešto o meritumu, da kažem nešto o tome kako riješiti ovaj problem potpomognutosti odnosno ravnopravnog socijalnog kriterija koji je nužno riješiti da bismo prihvatili ikakav prijedlog zakona. I prije toga da kažem građanima i građankama stradalog područja da oni ne moraju čekati ovaj prijedlog zakona da bi sa obnovom krenuli tako da se ne moraju brinuti niti to može biti izlika. Postoje drugi protokoli i zakoni o saniranju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda koji se mogu iskoristiti za prijavu štete i za omogućavanje njihovog privremenog zbrinjavanja. A zakon, ako on treba pomoći našim građanima treba napraviti kako spada. Dakle, što je problem, zakon diskriminira premijer odgovor nema osim manipulacije domoljubljem. Rješenje, nekoliko je mogućnosti. Prva je maknuti iz čl. 5. diskriminatornu odredbu, a na kojima je proglašena katastrofa i pomoći 100% obnovom samo potpomognuta područja. Koji je problem takvog rješenja? Jučer je resorna ministrica sama rekla da je indeks kojim se određuju potpomognuta područja manjkav i da ga treba unaprijediti da se na tome radi, isto je danas ponovio i premijer, a taj indeks vam je glavni kriterij za razvrstavanje i na temelju njega ste izgradili svoj zakon, makar sami kažete da je manjkav. I to je onaj indeks koji nastavlja ovu zbunjujuću priču u javnosti gdje nije jasno kako Sisak ne, a Petrinja da. Drugo rješenje, razviti kriterije područja koja su od posebnog geostrateškog interesa RH, to je ovaj trbuh Hrvatske o kojem govorimo, to je sustavno promišljanje RH gdje si mi kao ozbiljna i odgovorna zemlja ne možemo dozvoliti da imamo mjesta ispražnjena od stanovnika uz našu samu granicu, pogotovo imajući u vidu da se ta granica nalazi i kao granica EU tik uz BiH koji ima neriješenu političku situaciju. Mi se zalažemo za razvijanje takvih kriterija, problem ovdje trenutno može biti taj što ih treba sustavno promisliti i što nemamo vremena za razvijanje takvih kriterija ako želimo hitno donijeti zakon, iako ponavljam on nije preduvjet da bi se građanima sada saniralo domove. I treće rješenje koje mora biti implementirano ako želimo da ovaj zakon prođe na ustavnom sudu i da bude pravičan, ne samo pravno održiv nego i pravičan, to je taj imovinski cenzus koji mora vrijediti za sve građane slabijeg imovinskog stanja gdje god se u Hrvatskoj se nalazili, gdje god živjeli ako si to oni ne mogu priuštiti njihovi domovi moraju biti obnovljeni, Hrvatska država za njih mora pronaći novaca. Ono za što se mi zalažemo, a čega građani nisu trenutno svjesni jer ovaj prijedlog zakona prenosi problem prošlog zakona na temelju kojeg je i nastao, to je da se zalažemo da građanima koji si to ne mogu priuštiti država zaista u 100%-tnom iznosu obnovi njihove domove. A što znači obnoviti njihove domove? Pogledajte u oči građanima u tom području i recite im, objasnite im ako možete da ova 100%-tna pompozna samo konstrukcijska obnova, da je to obnova koja ne znači da će se oni vratiti u svoje nove domove, da je konstrukcijska obnova prema riječima struke jedan samo manji dio obnove i da će oni vrlo vjerojatno kada shvate koliko ih košta ostatak obnove, da je to nekih 300, 400 eura na ovih 150 eura koje može koštati konstrukcijska obnova po metru kvadratnome i odustati od te obnove jer ne mogu u njoj participirati, a ne znaju i nemaju izračune kada se jednom uđe u to koliko bi ih koštao ostatak te obnove, pa će nastati živjeti u svojim jadnim, nesigurnim i stradalim domovima. Ako im država doista želi pomoći ona njihove domove mora obnoviti cjelovito, a ne samo konstrukcijski i treba im priznati što znači konstrukcijski. Toliko o ovom vidu problema koji je u fokusu javnosti. Dakle, jedinstven socijalni kriterij za sve građane Hrvatske ako ćemo govoriti o potpomognutim područjima treba nam jasan indeks i ne možemo ih bazirati na temelju toga je li u njima ili nije arbitrarno proglašena katastrofa i geostrateški kriterij koji će omogućiti da cijeli trbuh Hrvatske uključujući i Sisak zato što je od posebnog interesa bude ravnopravno obnovljen. Ono što treba znati je da postoje neki drugi problemi u zakonu, da ne možemo sada proširivati sada ime onda u čl. 3. govoriti da će se taj zakon odnositi na cijelu Hrvatsku jer samo zbunjujemo one koji ga čitaju. Jednako tako čl. 7. koji govori o tome da će se posebnom odlukom utvrditi dodatne kriterije za oslobođenje od uplata sredstava za obnovu od strane vlasnika treba maknuti jel ili će država pomoći ili neće. Čemu ovi članci koji govore o tome da možda hoće, a možda neće. Ovaj prijedlog zakona je nedostatan, parcijalan i diskriminacijski. Seizmičko poboljšanje je dugogodišnji strateški proces, upravo zato mi smo u ponedjeljak predstavili smjernice strategije obnove Banovine. Zašto? Zato što je obnova Banovine ne samo demografski napuštena odnosno pogođena u smislu depopulacije nego najopustošeniji kraj u Hrvatskoj. Glina grad koji u cijeloj Hrvatskoj stoji najgore. Potrebno je naučiti iz zagrebačkog iskustva, do sada je profunkcionirala samo samoobnova, nju država treba olakšati, a ne priječiti. Potrebno je ljudima davati vaučere da sami što više odlučuju poticati samoinicijativu. Kod nas se država cijelo vrijeme igra uloge poslodavca, a ona mora ljudima olakšati. Osim kritičnosti istrage poslijeratne obnove, potrebna je i transparentna solidarnost, objedinjavanje i objavljivanje svih pristiglih donacija. Potrebno je onemogućavanje daljnjeg profiterstva, redovito praćenje sustava javne nabave u obnovi potresom pogođenih područja. U konačnici, obnova Banovine doista je primjer i prilika za novu hrvatsku paradigmu u kojoj ćemo svi sudjelovati zajedno i solidarno, ali na jedinstvenim pravnim i pravičnim kriterijima koji nisu diskriminacijski, a to je ono za što ćemo se mi zalagati. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sljedeći klub biti će Kluba zastupnika Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučeminović, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče hrvatskog državnog Sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. 22. ožujka prošle godine potres je pogodio naš glavni grad Zagreb i okolicu. Danas je 20. siječnja 2021. g., prošlo je gotovo 10 mjeseci. Što smo napravili u međuvremenu, što je sanirano? Donijeli smo Zakon o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije prije nekih, okvirno, 4 i pol mjeseca. Lex specialis, za taj potres i određeno područje, mada seizmolozi ističu da cijela RH osim krajnjeg istočnog dijela je seizmički aktivno područje. Znači potres se može desiti i u Šibeniku i u Varaždinu i kao što smo vidjeli, 29. prosinca prošle godine, u Sisku, Petrinji i na Banovini sa epicentrom u Strašniku. No, vratimo se na kronologiju događaja. Što se desilo u međuvremenu, osim što smo donijeli zakon, formirali fond, imenovali ravnatelja, javnost se zabavljala visinom njegove plaće, idu nova zapošljavanja u ionako prevelikoj i preskupoj državnoj administraciji, a od obnove ni traga ni glasa. Ne obnavljaju se ni zgrade javne namjene pa tako evo, u ponedjeljak je počelo drugo polugodište u školama, a roditelju upozoravaju kako strahuju za sigurnost svoje djece jer ulice nisu sigurne zbog oštećenih zgrada i da se tako izrazim, nijedan dimnjak u ovih 4 i po mjeseca nije popravljen, osim ako ga stanari ili stanovnici oštećenih zgrada nisu samoinicijativno popravili. Tko je bio aktivan u međuvremenu, kao i obično, birokracija. Dobili smo podzakonske akte koji sve još dodatno zakomplicirali. Za podnošenje zahtjeva treba, ni manje ni više nego 90 dokumenata. Ministar Horvat kaže, citiram, oni zahtjevi koji neće biti kompletirani, a dokumentacija se nalazi u registrima institucija države, službenici Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine će sami ishoditi te dokumente jer su oni danas već u digitalnoj ili digitaliziranoj formi. Pa zašto ih tražite kad ih već imate? Čemu to služi i čemu tih 90 dokumenata ako sve već imamo digitalizirano i što je razlog tom zahtjevu, osim, usudila bih se reći, maltretiranju naših građana koji su ionako frustrirani već i žive u nekom privremenom smještaju od, evo, 10 mjeseci. Osim toga, ističe se kako se zahtjev može podnijeti preko interneta. Dakle, svi oni koji su bili na terenu na Banovini, a i ja sam bila, mislim da to recimo, baki Đurđi iz Sibića ne znači apsolutno ništa jer se ona internetom nije ni prije potresa služila, a kuća joj je sravnjena do temelja. Inače, jedna od onih kuća koje su obnovljene nakon velikosrpske agresije. U cijeli proces su podzakonskim aktima uvedeni javni bilježnici kojih u zakonu inače nema, dodatni elaborati, itd. E sad, mene zanima, kako će stanovnici Banovine ishoditi tih 90 dokumenata? Svi mi koji smo bili u Petrinji, vidjeli smo kako je centar Petrinje razrušen. Uglavnom su u centru i smještene institucije koje bi trebale izdati tih 90 dokumenata. Ne vidim nekakav smisao svemu tome, osim da se zagorčava život našim stanovnicima, bilo da oni žive na Banovini, u Petrinji, Sisku ili Čučerju, gdje stanovnici Zagreba već 10 mjeseci od potresa žive u kontejnerima. Stručnjaci su već kod donošenja zakona isticali kako je isti neprovediv, poglavito kod manjih oštećenja na stambenim objektima te stambenih zgrada s više stanara. Potres koji je pogodio Zagreb, u biti je samo otkrio koliko je naš glavni grad devastiran i stavio točku na i. Na Banovini je također, potres otkrio i određene nepravilnosti kojih je očigledno bilo u poslijeratnoj obnovi. Kuće koje su trebale izdržati i daleko razornije potrese su se srušile kao kule od karata, vertikalnih serklaža nema, navodno po, tadašnjem zakonu ih nije trebalo ni biti, u što čisto sumnjam i čuli smo jučer da je navodno 60 takvih objekata. Manje od nekih 2%, nisu još svi objekti pregledani, ali smatram da je i takav broj objekata, dapače, razlog više da se to detaljno istraži. Argument da je to manje od 2% ne stoji pa vas ja samo pitam, recimo da idete na operaciju i da dođete kod kirurga koji vam kaže da njemu manje od 2%, između 1 i pol i 2% pacijenata ne preživi operaciju, biste li išli kod njega na operaciju? Tako da taj argument definitivno ne stoji. Financiranje je priča za sebe. Na to smo mi u Domovinskom pokretu upozoravali i kod donošenja zakona, 42 milijarde kuna je direktna financijska šteta od potresa koji je pogodio Zagreb. Tijekom rasprave ministrica Obuljen Koržinek je isticala kako se radi o procjeni te će se tek naknadno podvući i zbrojiti ukupan iznos, tome trebamo dodati iznos i za Banovinu, Petrinju, Sisak koji treba još utvrditi jer situacija na terenu se mijenja iz dana u dan zbog jake seizmičke aktivnosti tako da stambeni objekti koji su imali zelenu i žutu naljepnicu zbog naknadnih potresa dobivaju novi naljepnicu koja je u lošijoj kategoriji. Zbog svega navedenog i evidentne sporosti institucija Domovinski pokret predlaže drugačiji pristup koji bi cijeli proces ubrzao i potaknuo što je isto jako važno racionalno trošenje sredstava. Poznato je da nitko tuđe novce ne troši racionalno, a poglavito ne naša državna birokracija. Država je ostala dosljedna u prvotnoj namjeri da najveći dio tereta obnove preuzme na sebe i to podržavamo, ali za razliku od koncepta koji predlažu vladajući i na temelju svega što smo vidjeli na terenu, predlažemo da se financijska sredstva doznače direktno stradalima u potresu. Područje Banovine je i prije potresa bilo nerazvijeno i na neki način zaboravljeno. Inzistirati na kompliciranoj proceduri od 90 dokumenta nije u skladu sa solidarnošću koja je u ovim slučajevima nužna. Osim toga država sama po sebi novac nema, tako da sintagma državni novac se često koristi, ali to je uvijek i jedino i samo novac poreznih obveznika neovisno je li iz proračuna RH ili EU. Na ovaj način koji mi predlažemo izbjegao bi se hranidbeni lanac koji je na Banovini uzrok porušenih objekata iz poslijeratne obnove kao i podobne izvođače radova. Kako to izgleda kada imamo podobne izvođače radova vidjeli smo i prošli tjedan na primjeru gradonačelnika Požege Puljašića koji ima spisak izvođača koji moraju proći na natječaju. Osim toga, ništa se spektakularno ne bi desilo jer i onako bi tržište odradilo svoje. Većina ljudi oštećenih u potresu na Banovini želi što prije obnoviti svoje kuće te bi potražnja za uslugama projektanata, izvođača radova i nadzornih inženjera i onako bila velika. Kontrolirati trošenje sredstava danas u ovo digitalno vrijeme također po nama ne bi bio problem, ta sredstva bi se mogla koristiti samo za namjenu obnavljanja građevinskih objekta što se može lako kontrolirati. Ovaj model ostavlja također potpunu slobodu svakom pojedincu da obnovi stambeni objekt na način koji je njemu prihvatljiv, a u skladu sa važećim zakonskim propisima. Već je krenula rasprava o montažnim kućama, uvozu iz drugih država, tipskim kućama i u biti o svemu što stanovnike pogođene potresom ne interesira. Oni samo žele čim prije krov nad glavom i topli dom jer sada žive u improviziranim šatorima, radionicama, pomoćnim objektima od šest kvadrata, kontejnerima, kamp kućicama kojima se vrata ne mogu zatvoriti, a vani je minus četiri, a po noći i više. Imali smo prošli tjedan snježnu idilu koja je donijela veselje djeci, ali ne i djeci u STrašniku u kojem je bio epicentar, a koja spavaju u improviziranom šatoru. Naš prijedlog ima još jednu važnu komponentu, a to je maksimalno smanjen prostor za korupciju. Ono što trebaju raditi nadležna ministarstva i jedinice lokalne samouprave je saniranje šteta na zgradama javne namjene i infrastrukturi jer ceste su i prije potresa do mjesta na Banovini bile široke tek par metara. Ako već obnavljamo Banovinu napravimo to ovaj puta kako treba. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Darko Horvat. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana saborska zastupnice. Specifična težina neistine i netočnih informacija koje ste izrekli danas teža je od zlata. Ja vas molim i prijateljski pozivam da se vratite ovdje za govornicu i javnosti pojasnite kojim to od ovih devet zahtjeva treba 90 priloga. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre. Kolegice i kolege. Rasprava o ovom zakonu kao i cijelom pitanju obnove i revitalizacije Banije bi trebao biti povod da nas objedini u razmišljanju što je moguće brže osigurati obnovu i kako je moguće osigurati efikasan razvoj koji godinama i decenijama nemamo na tom prostoru. Sve ostale rasprave koje smo čuli, a koje nemaju za cilj tu vrstu nadmetanja su štetne otprilike kao i potres, katastrofalne su. I bez obzira koliko se mogli slagati ili ne slagati, ali ako imamo taj cilj onda djelujemo u smjeru tog istog cilja. Rasprava koje govore o tome što je SDP nekad, što je HDZ nekad, što je HDZ propustio, što je SDP propustio, što Most nije napravio u koaliciji bio sa HDZ-om ili ne znam kojim drugim danas su besmislene i neodgovorne, osim konkretnih slučajeva. A dalje neću više o tome, želim govoriti o samom zakonu. Izgledalo je kao da će pitanje Siska biti glavni problem ovog zakona, no na sreću kao što smo čuli nije i neće biti. To znači da imamo uši jedni za druge, a ostalo ću prepustiti kolegama starijim partnerima u našoj koaliciji, kolegama iz HDZ-a koji će siguran sam reći ono što će biti prihvatljiv model za sve. Zašto? Pa zbog toga što je Sisačko-moslavačka županija jedna od najnerazvijenijih, zato što je Sisak također jedan od najdevastiranijih gradova u Hrvatskoj, dijelom ratom, dijelom deindustrijalizacijom, dijelom depopulacijom. Još prije 3.g. smo slušali da je 3000 ljudi napustilo Sisak u samo nekoliko godina, sada čujemo da je ta brojka već došla do 6000. O prihodima grada Siska, samo ću toliko reći i uspoređivati ga sa Zagrebom ili bilo kojim drugim u okolici naprosto nema smisla. Ako postoji neka zapreka koja je zakonska ili ustavna siguran sam da ćemo, da će vlada iznaći adekvatno rješenje za to. Sisak treba podršku da bude ponovo motor kao što je i bio u zlatnom razdoblju banijske politike i banijskog razvojnoga koncepta sa željezarom, sa rafinerijom i sa Gavrilovićem u Petrinji. Želim reći nešto čega nema toliko u zakonu, a to je rok i brzina. Mi ukoliko hoćemo da ljudi prestanu odlaziti s tog područja zbog straha, zbog iznimno teških uvjeta, čuo sam da je nedavno od ljudi koji su aktivisti na terenu s kojima surađujemo kao Srpsko narodno vijeće, da dolaze predstavnici prava životinja i prijavljuju ljude zato što drže pse na lancu ili zato što su im krave prljave jer su vani na ispaši. Inspektori dolaze, policajci dolaze, najrazličitiji ljudi dolaze. Te bake koje imaju pse čuvaju im kuću. Da bismo to promijenili trebamo mnogo vremena, ali štititi prava životinja zbog toga da bismo ukinuli elementarno pravo ljudi da mogu biti kod svoje kuće i u svojoj kući i osjećati se minimalno sigurnim i sačuvati tu stoku je pretjerani dogmatizam u primjeni toga. Inače jesam apsolutno za zaštitu prava i pozivam te ljude da to prestanu sad raditi. Drugu stvar koju želim reći, dakle jeste rok i brzina. Gospodine ministre, iznimno je važno da se ekipira sve što je moguće od toga kako i na koji način graditi kuće, s kojim sredstvima, s kojom mehanizacijom i s kojim ljudima i da se obnova izvede u najkraćem mogućem roku. Ljudi tamo nemaju vremena za čekanje. Njihov život je ionako 30.g. na čekanju i ako im mi ne osiguramo da obnova bude promptna i ne pošaljemo takvu poruku nećemo napravit ništa. Donijet ćemo zakon, ali tu poruku moramo slati svaki dan. Drugu stvar koju želim reći jeste pitanje načina na koji će se vršiti obnova. Da li će biti obuhvaćene samo obiteljske kuće ili će biti obuhvaćeni i gospodarski objekti? To za ljude koji se bave poljoprivredom i žive na selima je od presudne važnosti, kao što je važno i za državne institucije i javne ustanove u gradovima. Ako čovjeku obnovimo kuću, a ne obnovimo mu gospodarske zgrade nismo uradili ništa. Zato molim da to bude jasno kazano jer to je specifičnost ovog područja. Dodat ću uz to, sada prekupci i nakupci kupuju kravu, prije tri tjedna za 400 EUR-a, danas kao što čujemo i vidimo u medijima za 40 EUR-a. I kao što je problem jedan naš kolega zbog načina na koji je koristio raspoloživu kuću ti ljudi su za mene grozan problem. Takve ljude bi zatvarao, takvim ljudima bi oduzeo pravo da se kreću tim prostorom, a to može uraditi država ako država preuzme brigu o stoci ljudi koji ne mogu sami brinuti. Zato vas molim g. ministre da država organizira da vaša kolegica iz ministarstva, ministrica poljoprivrede zbrinjavanje i otkup te stoke i da im kasnije vrati. Ti ljudi su to zaslužili i država je u tom smislu dužna da to uradi. Želim također reći pitanje budžetiranja, neće samo budžet RH biti dovoljan niti Fondovi EU. Na početku je pokazana solidarnost građana koji su požurili da pomognu i pomagali su prve dane, treba biti dograđena solidarnošću naših općina i gradova, solidarnošću naših tvrtki i kompanija i zato pozivam ovdje predsjednike klubova da se obavežemo da će naši stranački kolege u općinskim vijećima, gradskim vijećima i županijskim vijećima dići ruku za to. Da kao što se izdvajalo za Vukovar da se sada izdvaja na određeno razdoblje u određenom postotku po općini i gradu i županiji za obnovu područja Banije. Država neće imati dovoljno, a to neće biti velika sredstva. Stotinjak milijuna kuna koliko bi se moglo osigurati bez po muke bi bila ogromna pomoć u obnovi. Na kraju želim kazati još nešto. Sve to, čak i ako bude najuspješniji, ako neće biti razvojnog programa koji će ga pratiti sutra, neće značit ništa. Ni najljepša kuća drvena ili nekakva druga neće ljude zadržati ako nećemo krenuti u program razvoja. Uzet ćemo samo primjer Gline. Do '61. u Glini su postojale samo ciglana i pilana. Nijednoga kilometra asfalta, nijednoga metra javnoga vodovoda i kanalizacije, 28% nepismenih, 60 sela u okolici bez struje, danas Glina je otprilike na razini pilana, bez ciglana i tako je na cijelom prostoru Banije. Svaka peta kuća je nastanjena u Glini, nijedna zgrada u Glini koja je imala centralno grijanje od '95. nema centralno grijanje. Naša moralna obveza kolegice i kolege, jeste da to promijenimo svugdje, od Siska, Kostajnice, Dubice, Sunje, Majura, Dvora, Kukuruzara i konačno Gline i drugih mjesta koji su sjevernije koja su također stradala prema Lekeniku, to je naša obaveza. Dakle, Klub zastupnika SDSS-a će pozvati najprije svoje koalicijske partnere da hitno predložimo koncept rješenja razvoja područja Banije, novu razvojnu koncepciju to područje treba.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Dozvolite mi da na početku ove rasprave prvo govorim o jednom konceptu, a to je koncept obnove kojeg smo zajednički širokim konsenzusom donijeli prije nekoliko mjeseci i tada smo, a to ću ponoviti i sada, jasno rekli da ovaj koncept obnove nije dobar, nije idealan, da ovaj koncept obnove u slučaju Zagreba radi samo na tome da stanje vrati na onakvo kakvo je bilo prije potresa, dakle da se vratimo na status quo. Govorili smo o tome da ne dižemo stupanj konstrukcijske obnove na onaj maksimalni koji je danas dostupan sukladno tehničkim mogućnostima, da u obnovu ne uključujemo i pitanje energetske obnove, da ne govorimo o razvitku i promišljanju Grada Zagreba. I koliko god je to bilo naglašeno u slučaju Grada Zagreba, takav koncept je u slučaju Sisačko-moslavačke županije još i važniji. Zašto? Zato što je to područje daleko nerazvijenije od Grada Zagreba i to je činjenica, daleko, daleko nerazvijenije. I upravo zbog te nerazvijenosti mi ovu obnovu o kojoj danas raspravljamo moramo promatrati isključivo i jedino kao prvi ad hoc korak kojim ćemo pomoći ljudima u onome što je u ovom trenutku na njih najvažnije, a to je da dobiju krov nad glavom. Ali mi ovdje ne smijemo stati, mi sa ovime moramo početi. Povući ću paralelu sa jednom drugom državom daleko razvijenijom i bogatijom od Hrvatske, Novim Zelandom kojeg je prije 10 godina pogodila serija potresa u regiji koja se zove Canterbury, oni su u roku od nekoliko tjedana, dva tjedna od potresa donijeli prvi zakon kojim su definirali ono o čemu mi ovdje raspravljamo, a što se u Zagrebu čekalo dobrih šest mjeseci, oni su to napravili u par tjedana, a to je bila obnova i osiguranje krova nad glavom ljudima. Međutim, tu nisu stali, iako je Novi Zeland daleko bogatiji i razvijeniji od Hrvatske u roku od godine dana donijeli su program revitalizacije tog kraja kako bi se tom kraju omogućilo da proživi i prodiše punim plućima jer nakon svake katastrofe događa se egzodus, egzodus koji je s jedne strane povezan s time što su ljudi izgubili sve, a s druge strane koji je povezan sa strahom. I svako onaj koji je protresen barem jednom, bio to zagrebački, bio to petrinjski potres zna kakav je to strah. Vlada je doista na prošlotjednoj sjednici donijela odluku da se ide u realizaciju jednog takvog programa, međutim ta odluka nije dostatna. Zašto? Ona nema nijedan jedini rok, osim roka od pet dana za imenovanje članova povjerenstva koji će se baviti revitalizacijom. To nije dovoljno, nama trebaju konkretni rokovi kada će program ugledati svjetlo dana, kada će se taj program staviti u javnu raspravu i omogućiti jedinicama lokalne samouprave sa područja Banije da daju svoje primjedbe i da taj program ostvare stvarno životnim i onakvim kakav je potreban da se ljudima sa područja koje je pogođeno potresom omogući da mogu živjeti jer obnova o kojoj danas razgovaramo, o kojoj smo u 9. mjesecu razgovarali kada je bilo pitanje Zagreba je samo osiguranje krova nad glavom, samo osiguranje krova nad glavom. Da, danas je potrebno ovako nešto donijeti, možda i kasnimo, možda i kasnimo jer je ovaj potres bio i razorniji od onog zagrebačkog jer je pogodio kraj koji je nerazvijeniji nego što je Grad Zagreb, ali ovdje ne smijemo stati. E sada dopustite mi kada govorim o ovom zakonu da adresiram njegov najveći problem, a to je pitanje neravnopravnosti. Podsjetit ću da RH unutar EU podržava načela kohezijske politike temeljem koje slabije razvijene države članice postižu pomoć za razvoj i ujednačavanje razvijenosti. I to što Hrvatska zagovara na području EU mora biti princip kojim ćemo se voditi i kada donosimo ovakav zakon. Potpomognuta područja pogotovo ona sa područja Sisačko-moslavačke županije moraju biti u ravnopravnom položaju. Ne može netko dobiti 100%, a drugi ne. SDP je podnio dva amandmana, dva amandmana, jednog gdje smo stavili i Krapinsko-zagorsku županiju, drugog bez. Zašto? Pa mi nemamo dovoljno ruku, nemamo dovoljnu podršku u Saboru da sami donosimo odluku, zato ste vi Vlada. Ponudili smo vam alternative, ali ne inzistiramo da to bude bilo koji naš amandman. Ako Vlada predloži odgovarajući amandman ili vladajuća većina kojom će se adresirati problem o kojem govorimo mi ćemo biti sretni jer ovdje se ne radi o skupljanju političkih poena nego osiguranja da ljudi sa područja Sisačko-moslavačke županije dobiju ono što imaju pravo dobiti, a to je prilika za normalan život, samo to i ništa više. Prilika za normalan život, a ona na tom području, pogotovo u Sisku neće biti moguća bez intervencije države, neće jer taj kraj, Sisačkoi-moslavačka županija nema sredstva kao što ih ima recimo Grad Zagreb kada govorimo o snazi JLS-a, nema ih, nema ih. I poštovani g. ministre upozorio bih vas na jednu bitnu, vrlo bitnu stavku. Uredba o razvrstavanju stupila je na snagu 1.1.2018.g. Ona po Zakonu o regionalnom razvoju u čl. 33. i 34. tog zakona se donosi na rok od 3.g. Taj rok je istekao 1.1. ove godine. Mi smo trebali donijeti novo ocjenjivanje i novo razvrstavanje koje će uzeti u obzir sadašnje stanje. Dakle, ne možete se pozivati na uredbu koja je po zakonu istekla prije nekoliko tjedana, ne možete. Molim vas provedite ono što je vaša zakonska obveza i osigurajte da ocjenjivanje i razvrstavanje JLS-ova s područja Sisačko-moslavačke županije bude provedeno u skladu sa zakonom i u skladu sa sadašnjim stanjem i osigura da sve jedinice s tog područja uključujući i pogotovo grad Sisak u kojem živi većina stanovnika tog kraja u kojem je najveći broj nekretnina, zgrada pogođenih potresom dobije ista prava kao i drugi, samo to, ništa više. Samo to i ništa više. Dopustite mi da se osvrnem i na druge probleme o kojima će više govoriti moje kolegice i kolege u pojedinačnim raspravama. Prvo, obnova Zagreba kasni, kasni, ne događa se ono što smo očekivali, što smo tražili, što smo željeli da se dogodi sa Zakonom o obnovi, kasni. Potrebna nam je analiza po potrebi kroz mjesec ili dva mjeseca i promjena zakona kako bi osigurali da obnova počne. Jučer sam govorio o ljudima koji žive u kontejnerima u Zagrebu kojima su sada došle ogromne razlike za struju, ogromne rate. Kao što ste prekjučer osigurali pomoć za stanovnike Banije, tako je potrebno i onima u Zagrebu koji žive u kontejnerima, al to nije dovoljno. Kolegice i kolege prije mene govorile su o dokumentaciji koja je potrebna, opsežnoj, govorit ću više o tome u pojedinačnoj raspravi, ali sada želim svrnuti pažnju na dva problema. Prvi je legalizacija, brojne nekretnine pogođene potresom nisu obuhvaćene legalizacijom jer njihovi vlasnici ju nisu zatražili. U normalnim okolnostima ne bih ovo predlagao, al danas moram jer su ti ljudi teško oštećeni potresom i bez ovoga oni neće moći sudjelovati u obnovi, predložili smo izmjenu Zakona o legalizaciji kako bi se za one zgrade koje su oštećene potresom, samo za zgrade koje su oštećene potresom do 30.6. produžio rok za podnošenje zahtjeva. Ako pogledate zakon vidjet ćete tamo da se u dokumentaciji koja se traži kaže da će se obnova moći provoditi samo tamo gdje je legalizacija provedena ili je barem podnijet zahtjev za legalizaciju. Tamo gdje nije, obnove nema. Zato vas molim da ovo uzmete u obzir. SDP je danas uputio u proceduru konkretan prijedlog zakona da se rok za one koje su oštećene zgrade u potresu produži do 30.6. I druga stvar, pitanje izdavanja dokumenata i na temelju ovog zakona koji se odnose na vlasništvo. Ako pogledate obrasce gotovo svaki traži vlasnički list. Nažalost, imovinsko pravni odnosi na području Sisačko-moslavačke županije, pa i Grada Zagreba nisu riješeni. Ako ćemo tražiti riješene vlasničke odnose mi tada nećemo moći početi provoditi obnovu. Primjerice, najpogođenija područja Grada Zagreba, tu sjeverno Podsljeme su obuhvaćena novim izmjerama zbog kojih ljudi još do dana današnjeg nisu dobili uredne vlasničke papire. Na području Sisačko-moslavačke županije imamo vlasništvo više osoba. Imamo i zbog posljedica rata određene probleme. Ako budemo vezivali uz imovinsko pravne odnose obnovu tada to nećemo moći i zato vas pozivam i ispričavam se evo znam da mi vrijeme ističe, samo još jednu rečenicu. Pozivam vas da primijenimo kriterij iz Zakona o legalizaciji.
Ja bi vas molio da privedemo kraju jer ste već ionako premašili.
Evo, evo samo da primijenimo kriterije iz Zakona o legalizaciji gdje smo legalizirali sada, a vlasničke odnose uređivali poslije. Hvala i ispričavam se.
Molim vas držimo se, držimo se vremena jer ako vi sebi uzmete 20 sekundi onda će drugi neko tražiti isto tolko ili 30 itd. i pada nam sve u vodu jel? Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Darko Horvat, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, očito moram otklanjati nedoumicu po nedoumicu, dakle čitam jasno i nadam se da će biti razumljivo. Sredstva za konstrukcijsku obnovu obiteljskih kuća, poslovnih, stambeno-poslovnih i višestambenih zgrada, te gradnju zamjenskih obiteljskih kuća, sad da ne tipkate po mobitelu vjerojatno bi zapamtili što sam pročitao, nadam se da sam pojasnio. Druga stvar, pitanje kolegama iz Kluba SDP-a. Da li vi uopće znate da ste podnijeli prijedlog izmjena i dopuna zakona? Ne trebate sada mobitele tražit, ja sam siguran da ne znate, ali zna vaš predsjednik. Dakle, u tim izmjenama i dopunama poštovana hrvatska javnošću nitko nije oslobođen 100% od ničega, to je izvorni SDP-ov prijedlog. Onda smo pobrali naknadu pamet, pa su se onda javila dva člana kluba, od toga jedan želi samo dvije županije abolirati, drugi želi i treću županiju abolirat, pa smo onda došli opet do malo veće pameti pa smo rekli hajmo mi koncept iz izvornog prijedloga izmjena i dopuna upotpunit amandmanom. Dakle, ja vjerujem da pravni eksperti vašeg kluba to upravo tako rade jer ste to možda učili na fakulteti ali ja nekako mislim da se to tako ne radi i mogu samo pitat jel vi amandmane podnosite na naš prijedlog izmjena i dopuna ili na svoj prijedlog izmjena i dopuna? Kad to ustanovimo, onda možemo razgovarati dalje.
Evo ostanite ovdje ministre, imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Poštovani g. ministre, nadao sam se da će ova rasprava ići u smjeru da vi dajete odgovor na pitanja koja su građanima bitna ali da li to niste u stanju ili ne želite, to ostavljam. Međutim ono što me fascinira je vaša potpuna nesposobnost da pročitate vrlo jednostavan tekst kojeg smo predložili. SDP-ov prijedlog zakona krenuo je sa drugim konceptom, Konceptom dizanja cenzusa, konceptom progresivnosti kojim bi daleko većem krugu građana ne samo sa područja Sisačko-moslavačke županije nego svih potresom pogođenih područja bilo osigurano sufinanciranje u progresivnim stopama. Sve, 5%, 10%, 15% ili 20%. Vi u svom prijedlogu zakona to niste obuhvatili nego ste rekli potpomognutim područjima 100%. Međutim tu ste učinili diskriminaciju. Mi vam nudimo poštovani g. ministre, više koncepata. Odluku ne donosi opozicija, odluku donosi Vlada. Koji god koncept odaberete, mi ćemo ... [[Govornik se ne razumije.]] prihvatiti.
Hvala lijepo, odgovor poštovanog ministra Horvata.
Dakle, poštovani saborski zastupniče, jučer ste jedno petnaest outa izrekli činjenicu „meni nije jasno“. Vidite kako vi možete utvrditi gradivo i sebi sve pojasniti. Sve je vama jasno, samo se ne slažemo. I to je činjenica koju treba prihvatiti.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ban Vlahek.
Poštovani ministre Horvat, svi se slažemo da je bitno da građani imaju povjerenja u institucije ove države te da imaju osjećaj sigurnosti za sebe i svoju imovinu. Stoga ja vas pitam, da li može Vlada to jamčiti te koji je vaš koncept budući da su potresom pogođena područja, dobivamo informacije da se privremeno stambeno zbrinjavanje vrši stihijski a ne planski? Hvala lijepa.
Poštovani ministar Horvat.
Hvala, poštovana saborske zastupnice na ovom pitanju. Dakle, prioritete oko privremenog stambenog zbrinjavanja i dostave mobilnih stambenih jedinica n teren, radi zajedno Stožer civilne zaštite i predstavnici jedinice lokalne i područne samouprave ali vi danas kao ni ja ne možete zabraniti nikome ko u privatnom aranžmanu dogovori ili kupi sličnu ili istu stambenu jedinicu ili mu je netko ciljano želi donirati. I takvih slučajeva ima na terenu.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre Horvat, ja imam jedno vrlo, vrlo konkretno pitanje. Ovom izmjenom i dopunom ste definirali iznimku od odredbe čl. 25., riječ je o uklanjanju zgrada, gdje kažete da uništenu obiteljsku kuću i drugu uništenu zgradu čiji ostaci neposredno prijete sigurnosti ili zdravlju ljudi, uklanja se temeljem odluke ovlaštene osobe sukladno posebnom propisu koji uređuje civilnu zaštitu a u skladu sa elaboratom ocjene postojećeg stanja građevinske konstrukcije. Elaborat ocjene postojećeg stanja građevinske konstrukcije, novi elaborat koji je uveden temeljem prvog programa mjera, mene zanima u konkretnom slučaju, tko naručuje elaborat i tko ga plaća? Hvala lijepo.
Poštovani ministar Horvat.
Hvala, poštovana saborska zastupnice. Nije točna vaša konstatacija da je novi pravilnik odnosno da je novi elaborat odnosno dokumenat temeljem kojeg se po skraćenom postupku može ukloniti ili donijeti odluka za uklanjanje zgrade koja prijeti zdravlju i životima ljudi, predmet prvog programa mjera. To je predmet posebnog pravilnika koji jednostavno niste pročitali, dakle u tom posebnom pravilniku smo definirali što je ti nužno i minimalno potrebito da bi se kroz brzu izradu takvog elaborata dala stručna podloga statičara-građevinara a da onda Stožer civilne zaštite koji na to ima pravo po Zakonu o sustavu civilne zaštite, donosi odluku a mi interveniramo. Tamo gdje neće biti suglasnosti vlasnika, biti će odluka građevinske inspekcije. Vrlo jasno, vrlo detaljno [[Upadica Reiner: Hvala.]] ako nekome nije, može istu situaciju …
Hvala, hvala ministre, slijedeća replika poštovana zastupnice Vesne Vučemilović.
Hvala lijepa, predsjedavajući. Poštovani ministre, neću se osvrtati na ovu vašu kategorizaciju saborskih zastupnika koju bih najbolje opisala riječima dobar, loš, zao jer mi je to ispod svake razine rasprave i komunikacije u ovom Viskom domu ali osvrnut ću se na jednu jednostavnu matematičku operaciju koja se zove množenje. Znači, na stranicama vašeg ministarstva kojeg vodite, stoji da uz zahtjev treba priložiti 9 obrazaca. Uz svaki obrazac treba priložiti u prosjeku 10-ak dokumenata. Mene su učili u školi da je 9 puta 10, 90. Možete i zbrajati, malo će duže trajati, a možete i množiti pa ćete doći do istog broja kao i ja. Hvala lijepa.
Poštovani ministar Horvat.
Hvala lijepo. Ja se u jednom malom djelu s vama mogu složit i vi kao političar, kao saborski zastupnik ili saborska zastupnica koja je odabrana glasovima hrvatskog naroda, ne biste smjeli raditi dezinformacije ili širiti dezinformacije tim istim ljudima koji su vas izabrali. Dakle, brojka 90 uz te vaše realne i imaginarne računalne operacije je stvarno imaginarna jer ste samo u jednom malom detalju nešto pobrkali lončiće ili kruške i jabuke. Velika je razlika u riječci „i“ ili riječci „ili“. Ja plastično pokušavam objasniti da se dokumenat temeljem koje se stiče prava građenja u hrvatskoj povijesti zvao na pet ili šest različitih načina. Pa ne mislite valjda bez obzira da li ste struka ili niste, da tražimo svih pet ili šest dokumenata koji se tako zovu?
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani ministre, evo imam pitanje vezano za stanovnike odnosno građane koji su obnovili kuće sami. Čuli smo iz već ranijih izjava odnosno tu naših rasprava, da zapravo ti ljudi teško mogu dobiti taj novac natrag. Čak štoviše, ako žele taj novac natrag, trebaju dati novac za elaborat. Da li ste razmišljali o tome da se njima na neki način olakša postupak dobivanja tog novca odnosno da jednostavno to bude besplatno za njih? To je prvo pitanje. a drugo pitanje, evo, pozivam vas da zajedno pogledamo obrazac 2 na stranicama ministarstva i da pokušamo prebrojati dokumente koji su potrebni za prilog. To su dokumenti nisu isti dokumenti pa da imaju drugačiji naziv i vidjet ćete da ćemo doći do brojke preko 80. Znači za jedan zahtjev, evo, možemo zajedno prebrojati, tu je otvoreno, pogledajmo taj obrazac zajedno, ima preko 80 dokumenata koje treba priložiti. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala vam, poštovani saborski zastupniče. Evo sjest ću s vama pa ćemo proći kroz tih vaših 80 dokumenata, nadam se da ću vas bar djelomično razuvjerit u tu brojku a ono što je činjenica, dakle vi ako tražite neko pravo, podnosite zahtjev. Ako vam ga država daje, daje vam ga kroz upravni ili neupravni postupak rješenjem ili odlukom. Ja se nadam da je to konsenzusom u pravnoj struci elementarno pravilo. Dakle, svi oni koji su dosada na pravilan način nadzorom ovlaštenih inženjera, gradnjom ovlaštenih izvođača sanirali i napravili hitne intervencije, participirali su u preko 40 milijuna kuna priznatih zahtjeva i isplaćene pomoći. Način na koji je danas ovdje za govornicom bilo sugerirano graditi, gradite si sami bez izračuna, bez proračuna a nakon toga tražite da to država proračunskim novcem poreznih obveznika plati pa da i danas odnosno za 20 g. doživimo ovo što proživljavamo u nekim dijelovima Hrvatske, ova si Vlada jednostavno neće dozvoliti.
Hvala lijepa, slijedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Poštovani ministre, ako sam dobro shvatila, vi ovdje prozivate SDP što je napisao zakon i uputio u proceduru Zakon o obnovi 4. siječnja dok ste vi još razmišljali o tome hoćete li ili nećete proglasiti katastrofu u Baniji. Mi smo sjeli i napisali zakon. S obzirom da je na dnevnom redu naš zakon stavljen kao 55. točka dnevnog reda, što znači da je to HDZ smatrao da postoji 54. točke važnije od obnove u Hrvatskoj a da ste se u međuvremenu probudili iz dubokog medvjeđeg sna, shvatili da ipak treba ubaciti u malo višu brzinu i došli s vašim zakonom, mi na vaš zakonom reagiramo amandmanima jer naš će doć slijedeće godine na dnevni red. Ali nije bitno što piše u našem i u vašem zakonu, bitno je da mi i u jednom i u drugom branimo isti princip, da se svim stanovnicima u Baniji pomogne jednako i da nema diskriminacije, neovisno o modelu, svima isto i svima jednako i vi to jako dobro znate i ne napadajte ovdje zastupnike što su htjeli pomoći.
Hvala lijepo, poštovani ministar Horvat.
Evo ja neke od ovih vaših konstruktivnih kritika mogu prihvatiti ali dok ste vi sjedili i pisali zakon, ja sam bio u Petrinji, Glini i Sisku ali su moji kolege pisali zakon. I zakon je došao do Sabora 14., 15. ili 16. dan nakon što su se neki momenti dogodili. I zbog toga, a i to vam je jasno jer ste to kroz raspravu priznali, imamo u čl. 7. možda nedorečenu rečenicu koja veli „Vlada će naknadno“. Vlada će naknadno kad ustanovimo štetu i vidimo štetu razmjera na poljoprivrednim objektima, na gospodarskim objektima, zbrojimo štetu na stambenim objektima, tada ćemo moći konstruirati aplikaciju prema Fondu solidarnosti, tražiti od Europske komisije da nam refundira barem jedan dio troškova ili stvori perspektivu za jednu organiziranu odluku.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani g. ministre, budući da nisam dobila od premijera Plenkovića odgovor, konkretan odgovor na onaj prvi dio pitanja, onda ću vas moliti, vjerojatno ćete imati i bolji uvid u situaciju na terenu. Dakle, glede zdravstvenih ustanova na području Sisačko-moslavačke županije koji su u vlasništvu županije, 9 ih je, domovi zdravlja Sisak, Kutina, Petrinja, bolnice Sisak, Popovača, Zavod za javno zdravstvo, Zavod za hitnu medicinu, ljekarne i lječilište Topusko. U kakvom su stupnju oštećenosti, kakva je situacija glede njih? U kojim su kategorijama? Kojim tempom će se obnavljati ustanove, kojim redoslijedom i na koji način će ići financiranje? Hvala, molim konkretno.
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Evo zahvaljujem na konkretnom i konstruktivnom pitanju. Dakle, ista pravila u potpunosti identična od samog starta kreće se u cjelovitu obnovu, sredstva potrebna za financiranje cjelovite obnove moraju osigurati vlasnici ili osnivači. Ne bude li fiskalnog kapaciteta na razini Sisačko-moslavačke županije da to napravi svojim izvornim prihodima, uskočit će država i svi ti objekti će biti sanirani bez bilokakvog prioriteta da li se bolnica nalazi u Krapinsko-zagorskoj županiji, Zagrebačkoj županiji, Sisačko-moslavačkoj, Karlovačkoj ili na prostoru grada Zagreba. Dakle, u ovom se trenutku užurbano radi na prilagođavanju javnog poziva i za područje Sisačko-moslavačke i za područje Karlovačke županije. Nema nikakvog razloga da eskiviramo bilo što ili stvaramo druge kriterije kojima ćemo cjelovitom obnovom obnavljati škole, kulturna dobra ili zdravstvene institucije u bilokojih od ovih 5 jedinica lokalne odnosno područne samouprave.
Hvala lijepo ministre. Sada idemo dalje. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista. Možete ministre natrag na svoje mjesto, a u ime tog kluba govorit će poštovani zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas govorimo o Zakonu o obnovi potresom pogođenih područja prvenstveno se oslanjamo na Sisačko-moslavačku županiju, a nekako moram izraziti skepsu da sam u nekom trenutku i razočaran jer evidentno je da je počela kampanja za lokalne izbore. I ono što ne bih volio, ne bih volio da se upravo cjelokupna i ova današnja rasprava pretvori u raspravu oko toga, oko pokazivanja, dokazivanja pojedinih možda čak i kandidata koji su ovdje dakle zajedno sa nama, naše kolegice i kolege i da upravo danas na ovoj temi, izuzetno važnog zakona o kojem ćemo raspravljati i govoriti pokušaju i neke svoje osobne ambicije ispuniti kroz raspravu u ovom Visokom domu koja je po meni izuzetno bitna i izuzetno važna. Naime, puno danas govorimo o konkretnom zakonu, a ne mogu se oteti dojmu da smo puno razgovarali jednako pogotovo i o Gradu Zagrebu. Ja volim grad Zagreb i Zagreb je glavni grad Hrvatske, Zagreb je izuzetno bitan za Hrvatsku. Ali mi danas govorimo konkretno o zakonu koji se odnosi na stanovnike Sisačko-moslavačke županije. Ono što me rastužuje mogu reći da sam možda i sam podlegao toj jednoj spoznaji da nam je možda trebao potres što je žalosno da bismo saznali u kakvim uvjetima ljudi na području Gline, na području Petrinje žive pogotovo u onim zaseocima i onim stravičnim slikama koje smo svi gledali preko hrvatskih medija. Dakle, tamo je netko zaboravio zadnjih dvadeset godina na te ljude. Kada smo vidjeli u kojim kućama žive, kako su te kuće obnovljene. Dakle, obnovljene jesu ali do koje mjere, u kakvim uvjetima, u kojim prilikama, gospodarstvo u tim mjestima. Pa postavljam si pitanje kako ćemo mi sad sve to ponovno još jednom obnoviti? Naime, danas svi govore o tome da se svaka kuća treba obnoviti, da svaki čovjek treba dobiti krov nad glavom. Treba. Prvo što trebamo napraviti, trebamo napraviti hitno da svaki čovjek u ovom trenutku ima kuću, odnosno krov nad svojom glavom. Međutim, otvorit ću jednu temu o kojoj ovaj zakon ne govori, o strategiji cjelokupne ove obnove, nešto o čemu nije oportuno pričati u hrvatskoj javnosti a naravno nalazimo se u tri mjeseca pred lokalne izbore pa nije baš to pametno. Međutim, ja ću tu temu otvoriti. Naime, kada govorimo o obnovi ovog područja treba reći jednu bitnu stvar koju je struka naglasila, dakle društvo arhitekata, društvo inženjera. Dakle, svi oni koji znaju na koji način. Pitanje je da li mi tamo trebamo poslati arhitekte inženjere ili bismo tamo na ta područja trebali poslati ljude koji su demografi, koji su planeri, koji su urbanisti. Jer što nama znači ako mi svaku kuću obnovimo po zaseocima i selima, napravimo od nje prekrasnu jednu kuću gdje ćemo za 10, 15 ili 20 godina zbog neimaštine, zbog nedostatka posla imati zaseoke i sela koji će se pretvoriti u kuće duhova. Da li možda trebamo razmišljati o tome da zajedno u dogovoru i sa stanovništvom, sa lokalnom zajednicom da koncentriramo ta naselja. Jer što vam vrijedi ako vi napravite u Majskim Poljanama deset kuća i deset kuća obnovite, tko će njima dovesti osnovnu komunalnu infrastrukturu 21. Stoljeća? Vodu? Cestu? Plin? Odvodnju? Dakle, sve ono, rasvjetu. Pa mi smo tek sad vidjeli u ovom potresu da neka mjesta, neka sela nisu rasvjetu javnu imala. Dakle, što mi želimo u biti postići? Želimo li mi sad obnoviti samo da ljudima obnovimo ili želimo ući u jednu cjelokupnu pravu strategiju kako ćemo tom kraju dati da on ima ponovno priliku da se razvija. To sigurno nećemo moći postići ako ćemo obnavljati po sadašnjim kriterijima da će svaki čovjek svaku svoju kućicu koju ima u bilo kojem dijelu, u zabačenom dijelu upravo ta dva grada da ponovno dobi obnovljeno. Ja znam da je to teško, ja znam da je to teško nametnuti kao raspravu jer nitko o tome neće razgovarati. Ali struka je jasno rekla koncentrirati disperzirano područje na jednom mjestu, izgraditi ljudima stanove, izgraditi ljudima kuće koji će imati dostojnu infrastrukturu 21. stoljeća jer puno ima ovdje gradonačelnika. Svi mi znamo koliko imamo nerazvrstanih cesta, koliko imamo i sami određenih mjesta gdje treba jednostavno deset milijuna kuna da bi 5 kuća dopeljao osnovnu komunalnu infrastrukturu. Dakle, govorimo isto tako konstruktivno, mi govorimo samo o obnovi. Ja se nadam da će ova obnova uključiti i konstruktivnost, da se ne dogodi da mi to samo lijepo uljepšamo sa vanjske strane, a na kraju od toga ne dao Bog da se ponovi potres za 10 ili 15 godina ponovno opet ćemo imati istu situaciju. Ono što isto tako bih htio naglasiti, a to je gospodarska revitalizacija. Nešto trebamo hitno napraviti, hitno napraviti da pružimo tim ljudima priliku da im pokažemo da ima nade, da mogu se nečemu očekivati. Strašno me zabrinjava podatak koji sam čuo nedavno da je preko 1000 ljudi već odjavilo svoja prebivališta na području potresom pogođenih mjesta. I ono što treba razmišljati je recimo konkretno što ja osobno smatram da bi se moglo vrlo brzo uz određena primjerena financijska sredstva, to je autocesta. 20 km je ostalo za završiti autoceste do grada Siska. To su otvorena vrata kojima mi tim ljudima, znam osobno iz svog grada koliko je meni osobno bitno da i nama dođe u Bjelovar autocesta. Dakle, 12 km do Bjelovara ostalo. Sam znam koliko će to doprinijeti razvoju i industrijske zone i novih radnih mjesta. Dakle, autoceste znače budućnost tog kraja pogotovo jer ta konkretna autocesta po mojim informacijama treba završiti točno na pola puta između Petrinje grada Siska. Sisak je već počeo gravitirati prema gradu Zagrebu. Budimo realni grad Zagreb je veliko gravitacijsko područje, ali isto tako područje koje nudi priliku upravo tim ljudima iz tog kraja da možda mogu i putovati na relaciji Zagreb-Petrinja, Zagreb-Glina i živjeti u svojoj Glini, živjeti u Petrinji, ne možemo svi živjeti u Gradu Zagrebu. Dakle, to je velika šansa da recimo samo preko autoceste se otvori prostor da se počnu graditi tamo zone i da se počnu stvarati radna mjesta. Govori se o školama i vrtićima. Pa zar nismo govorili o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti preko kojeg treba u Hrvatsku stići 45 milijardi kuna u slijedeće 2.g.? Ja osobno znam da postoji 200 građevinskih dozvola za 200 škola jer nam je svima cilj i interes, u programu je ove Vlade RH da se izgradi toliko škola da se hrvatskoj djeci omogući jedno smjenska nastava, da dignemo standard u obrazovanju. Vrtići isto tako, dakle postoji sada prilika i kroz europske fondove riješiti taj dio problema. I za kraj, rekao bih i spomenuo ono o čemu se već danas govorilo. HSLS i naš klub se zalaže za apsolutno pristup za sva tri pogođena mjesta, Sisak, Glina, Petrinja, nema razlike. Svi tamo žive ljudi koji su potrešeni, koji su izgubili svoju imovinu, koji su izgubili neke od svoje najmilije, jednak pristup mora biti prema svim stanovnicima, koliko god to bio veliki financijski kolač jer sam svjestan da će to proiziskivat cjelokupno ova milijarde kuna, ali uvijek će biti onih političkih avanturista koji će možda i ovaj zakon prijaviti ustavnom sudu, možda će pasti upravo zbog toga i što smo napravili onda, izgubili smo bespovratno vrijeme koje nam je neophodno potrebno da bi ljudima pružili nadu da će ubrzo imati krovove nad svojim glavama. Isto tako treba razmisliti o ukidanju poreza, dati određena porezna rasterećenja za te krajeve, to bi bilo nešto što bi po meni vrlo brzo se moglo napraviti, a i upitno je koliko ljudi s područja Gline, s područja Petrinje uopće porezno doprinose ukupnoj fiskalnoj blagajni jer svi znamo kolike su tamo plaće i koliko poreza na dohodak se uopće uplaćuje iz tih krajeva, dakle i o tome treba jednako tako razmišljati. Moramo smanjiti birokraciju, moramo smanjiti ove postupke, o tome je već puno toga rečeno, al ono što je najbitnije mi moramo preko ovog zakona, putem ovih rasprava u kojima danas sudjelujemo moramo poslati poruku nade i perspektive za ljude da ljudi jednostavno ne odjavljuju svoja prebivališta, da ostanu, da se još jedno vrijeme strpe, strpe i ono najbitnije mi iz ovog visokog doma moramo poslati snažnu podršku i ja sam zato uvjeren da će i vladajuća većina isto tako prihvaćati sve dobre prijedloge, sve dobre amandmane kako bismo napravili što kvalitetniji zadatak jer to nije u interesu HDZ-a, SDP-a, HNS-a ili HSLS-a ili nekih drugih stranaka, to je u interesu građana koji tamo žive, oni nas gledaju, oni gledaju danas i ovu današnju raspravu i oni su ti koji očekuju konkretnu pomoć da napravimo sve ono što je najbolje iz ovog zakona i da što više amandmana prihvatimo i od oporbe, od nezavisnih zastupnika, od svih onih koji imaju dobru namjeru da ovaj zakon bude još bolji nego što je ovako predložen. Evo hvala i nadam se da ćemo nešto od svih ovih prijedloga na kojim naš klub inzistira da ćemo ih i prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HNS-a i nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Predrag Štromar, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, kolegice i kolege. Sigurno da svjedočimo jednoj teškoj situaciji, svi čije su kuće srušene ili devastirane na način da se ne može u njima bit moraju imati neki drugi alternativni krov nad glavom. To nam mora biti cilj, ali i prioritet. A možemo reći, opet smo vidjeli kako je Hrvatska ponovo pokazala veliko i dobro srce i teško je naći riječ na koji način bi zahvalili svim onim volonterima koji su odmah prvi dan angažirali pomoć, od kuhara, od statičara, od svih onih koji su nosili hranu i piće ljudima koji su nastradali, zahvala vojsci, policiji, crvenom križu, svima, svima koji su pomogli. Ujedno bih usput kad smo kod statičara i zahvale statičarima, molio ih da ako je moguće danas ili najkasnije sutra obiđu i naselja koja su u općini Sunja, kao što su Petrinjci, Mala Paukova, Brđani Cesta, Vukoševac, Sjeverovac. Zašto? Zato jer će sigurno tamo bit naljepnice crvene, opasno je živjeti u tim kućama, ne žive ljudi u tim kućama, ali da bi dobili pomoć koja je pripremljena, kontejneri, kamp prikolice, moraju imati crvenu oznaku, bez crvene oznake nitko od poduzeća, gospodarstva neće donirat zato jer u tom slučaju nema povrat PDV-a, a mora se i znati kome se donira i ja mislim da je u redu da se to zna, ali molim da se najprije idu one kuće koje su rastrešene, potrešene ili srušene da se obiđu i da se dobe te crvene naljepnice. I kad smo ovdje kod te situacije veliko hvala nesebičnim donatorima, prikupljeni su milijuni i milijuni u kunama, u EUR-ima, ali i donešeno je tone i tone hrane, riješene su stotine i stotine grijalica, pomaže se tim ljudima jer ne može država imati 1502 tisuće kontejnera u zalihi osigurano za takve slučajeve, ali evo dobri ljudi, uvijek ih ima i treba im zahvaliti. Ljudi u Petrinji, Sisku, Glini, Sunji i okolnim mjestima ne smiju ostati sami. Ali kao i što ne smiju ostati sami ljudi u Zagrebu, u Zagorju, svi oni koji trebaju stvarno pomoć nas i pomoć države. Sanacija mora biti hitna, ali i kvalitetna i transparentna. Svaka kuna za obnovu mora biti vidljiva svima u realnom vremenu. Ja se nadam da intenzivno na tome radi i ministarstvo i fond i Središnji ured i da ćemo moći u svakom trenutku znati za svaku kunu u što je uložena ili utrošena. A ne da onda za pet, deset ili dvadeset godina skupljamo informacije tko je obnavljao koju kuću, zašto koja kuća nije dobro obnovljena. Pa da onda velimo a da mi smo sve prijavili DORH-u a onda te dokumentacije nema. I nema te prijave u DORH-u. Moramo, sad imamo iskustva, znamo kako trebamo raditi, imamo i alate, imamo digitalizaciju, imamo mogućnost praćenja svih procesa. Evo na žalost ovih dana najviše raspravljamo oko toga koliko će tko plaćati u postotku. Rješenje je jednostavno da svi plaćaju isto i da sve obaveze budu plaćene u istim mjestima, u istim općinama, u istim gradovima na isti način. Jer zamislite [[Upadica Reiner: Samo malo. Gospodo zastupnici i gospodine ministre hajmo to ostaviti za stanku. Može? Molim vas!]] Zamislite jedna ulica između Siska i Gline i tamo lijeva strana grad Sisak, desno je Glina i sad će ovi sa desne strane morati platiti 20% svih troškova u sanaciji, a ovi s lijeve strane neće. Plaće su tim ljudima iste, imaju iste uvjete, imaju iste šanse za naći dobar posao, imaju ista mjesta gdje idu u školu. HNS i nezavisni pripremili smo amandman gdje upravo to i predlažemo, ali ne samo za Sisak, Glinu, Petrinju, Sunju nego i za Grad Zagreb i za Gornju Stubicu i za sve one koji su nastradali i u potresu u trećem mjesecu prošle godine. I onda se mi bavimo tim raspravama, a ne raspravom u kojem smjeru će ići razvoj gospodarstva u tom dijelu, kako će se razviti općenito taj prekrasni dio RH i prostorno-planski ali i gospodarski i kako ne sačuvati samo da ti ljudi ostanu tamo, nego da čim više ljudi želi doći tamo. Evo prije, malo prije kolega Hrebak je isto rekao autocesta kad bi se napravila čim prije i ostale ceste komunikacija, kad bi komunikacija bila onda ne bi izgledao taj dio kao da je 400 km od glavnog i najbogatijeg grada u Hrvatskoj, nego bi izgledao prekrasno onako kao što bi i trebao biti na tih 50 do 200 km od grada Zagreba. Ne raspravljamo o tome kakve će kuće na kraju dobiti i kakve ćemo kuće izgraditi ljudima čije kuće su srušene ili devastirane da se ne može u njima živjeti. U zakonu piše da će one biti i država će plaćati ih od 55, 70 i 85 kvadrata. Da li će biti tipske? Ako će biti tipske da li netko radi na tome kako će izgledati? Ja znam jer sam u komunikaciji sa arhitektima i građevincima. Oni pripremaju kako bi trebale izgledati te kuće, a da opet ne devastiraju taj kraj, da ne budu one kontejnerske. Ja prihvaćam kontejnere trenutno, privremeno. Ali kad krene sanacija te kuće, te zgrade moraju izgledati i djelomično tradicionalno i trebaju se uklopiti u taj kraj i trebaju biti funkcionalne. Naravno struja mora biti svugdje, voda mora biti svugdje, infrastruktura mora biti napravljena. Ja sam siguran i vjerujem prema uplatama koje imamo, prema Europskoj komisiji koja nam je osigurala velika sredstva da ovdje novci nisu problem, ne smiju biti problem i neće biti problem. Samo se trebamo dobro i kvalitetno organizirati i saslušati struku, privremeno smjestiti sve ljude pa makar i nekoliko tjedana duže trajala rasprava kako će Banija izgledati. Neka traje, ali neka za godinu, dvije izgleda prekrasno i neka se razvije na način i da mi iz drugih krajeva Hrvatske imamo želju i volju obići taj kraj. A ne da sam ja bio sada u ovom kraju zato jer ga je zadesila tragedija, katastrofa. Ili da sam prije dvije godine bio u Kostajnici jer mi je bio posao tamo obnoviti kuće građanima kako bi imali svoj krov nad glavom, da imamo želju, volju i potrebu otići u taj dio Lijepe naše. Siguran sam da ćemo prihvatiti amandman, da će Vlada prihvatiti amandman koji će najvjerojatnije ona ga iznjedriti sama na temelju amandmana koje vidim da dolaze od saborskih klubova i saborskih zastupnika. I da ćemo omogućiti isti tretman svima bez obzira na indeks razvijenosti i bez obzira na potres da li je bio prošle godine u trećem mjesecu ili u dvanaestom ili neke kuće koje su nastradale u ovim potresima u siječnju u našoj Baniji. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo malo prekinuti sa raspravom. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,16 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavit ćemo s našom točkom i sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovane zastupnice Anka Mrak-Taritaš i Dalija Orešković. Prvo poštovana zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, voljela bi reći poštovani ministre ili državni tajnik ali nemam kome, poštovane kolegice i kolege, sad će oni doći. Ja nekako kad raspravljam o bilokojem prijedlogu zakona i o nečem, nastojim biti poštena i korektna. Poštena i korektna znači slijedeće. Voljela bih da sad raspravljamo recimo o zakonu kako će se Hrvatska u određenim elementarnim nepogodama ponašati jer bi značilo da raspravljamo teorijski, da ne raspravljamo konkretno i da nisu bila ova dva potresa. Ali ova dva potresa su se desila, pritom mislim da da zagrebački od 22. ožujka i mislim na ovaj tzv. petrinjski odnosno ovaj koji je bio na Baniji i Banovini, koji je bio krajem prošle godine, odnosno 28. i 29. prosinca. I kao rezultat tih potresa naravno je stanovništvo koje je stradalo, ljudi koji nose za cijeli život rane, dakle rane u svojoj psihi, rane vezano uz svoj život i to nije jednostavno. Nitko tko je i najmanje stradao u potresu, nije zaista zaslužio da se prema njemu odnosi ko prema krumpirima pa da je malo tu, pa da je malo tamo. Ovaj zakon dijeli građane RH jer se potres odnosi na područje grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije, u ljude različite kategorije. Vlada i država koja se trebala postaviti iznad toga je nekim manjka, nekima maćeha a neke je ostavila pa kako bude, bit će sve pod krinkom cjelovitosti, sustavnosti i svega ostalog. A o tome kakav je bio bazičan zakon, govori da nakon 10 mj. u gradu Zagrebu, nakon što je donesen prvi program mjera, nakon što je osnovan Fond za obnovu, nakon što su doneseni pravilnici, imate prilike vidjeti i možete vidjeti na portalima da građani idu od nemila do nedraga, da ne znaju uopće kako da podnesu zahtjeve i da budu ponovno reketareni ili da bi uopće mogli podnijet zahtjeve, da bi mogli napraviti elaborate, od njih se traže određena sredstva. To niti jedan građanin koji je stradao u potresu i koji je najmanje stradao, nije zaslužio a to vam je rezultat ovoga zakona. I ako idete loš zakon mijenjati i dopunjavati na loš način, dobit ćete loš proizvod i mi to u klubu Centra i GLAS-a kao što osnovni zakon smo jasno rekli zašto smo protiv, mi nećemo ni ovo podržati. Na osnovni zakon protiv, ja nisam bila za to zbog političkih razloga, zbog neslaganja i ostalo, ja sam bila iz stručnih razloga i obrazložila sam zašto su stručni razlozi. Kad vam se to desi, imate jedan način jer idete u hitne intervencije i da hitno pomognete, drugi način je konstruktivna obnova a treći način je da idete u cjelovitu obnovu pojedinog djela. Iz svake ovakve velike katastrofe, vi morate prepoznati svoju priliku i svaki put kad ću stajati za ovom govornicom, to ću reći. Hrvatska iz potresa koji se desio treba prepoznati svoju priliku ali ne na ovaj način. Ne ovako kako se radi. Tu se raspravlja da li se zove Banija ili Banovina, ja svaki put kažem Banija/Banovina ali odgovornost će biti na g. Plenkoviću i na ovoj Vladi da ako nakon 10 g. to bude znate onaj prostor gdje ljudi žive u kontejnerima. To nam se ne smije desiti. Naravno da su kontejneri dobrodošli. Naravno da svakom od stanovnika tamo morate pomoć, dakle oni su i bez ovog potresa živjeli u nenormalnim uvjetima. Naravno da su ti kontejneri dobrodošli ali ko prva pomoć. Ostali ste bez zraka i neko vam da zrak da preživite. Ali ne kao trajno rješenje. Dakle ono naše „drži vodu dok majstori odu“, „to nije moja briga, to je briga nekog drugog“, „mi radimo cjelovito, sustavno i ne znam kako pa će briga biti na nekog drugog“, nakon 10 g., ja ću tad imat jako puno godina i neću sigurno sjediti ovdje ali ću se sjetiti ako jedan stanovnik na Baniji/Banovini bude i dalje živio u kontejnerima, s tim će se morat neko drugi buditi ujutro i znati zašto nije odradio svoj posao. Ti ljudi to tamo nisu zaslužili. Tim ljudima se to tamo nikako ne smije desiti a ovaj zakon ne omogućuje da brzo dođu do svog krova nad glavom. Hvala lijepo.
Nastavit će poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Istaknut ću nešto drugačije od onoga što su govorili brojni zastupnici, da obnova u gradu Zagrebu kasni. Ne, ona ne kasni nego obnove niti ne može po ovom zakonu, obnova se radi po programu Vlade koja nije u stanju osmisliti bilokakav iskorak pa čak niti to da napravi prenamjenu nekih javnih zgrada. Zagreb će ostati zapušten i derutan a ono što će se provesti, bit će skupo, sporo, nekvalitetno i bez efekta. U 30 g. samostalnosti i neovisnosti Hrvatske, jedino što je politika proizvela kao ideju i kao viziju, to je dodjela poslova podobnim i odabranim tvrtkama uz svjesno zaobilaženje zakona. To je model ponašanja, to je obrazac koji se ugrađuje u način na koji država vidi svoju ulogu neovisno o čemu se radi i ugrađuje se u brojne zakone. Ovdje je problem što su politike i s lijeve i s desne strane kada govorimo o tome kakva bi trebala biti uloga države u pojedinim situacijama, potpune iste. Dakle, nema pravog izbora između onoga za što se zalaže HDZ i njegovi žetoni i politika za koju se zalaže SDP i njihovi novi pritoci i to se na primjeru ovog zakona o obnovi dobro vidi. Svi pušu u isti rog, svi podržavaju model u kojem nećemo dobiti obnovu kava nam treba jer se organizacija i provedba obnove povjerava državnim tijelima koji su popunjeni podkapacitiranim ljudima bez vizije razvoja, politički podobnim ljudima koji će prvo misliti kako će sebi i svojima steći neke nove nekretnine, umjesto da država napravi zakon u kojem će se propisati kriterije po kojima će država pomoći u sufinanciranju uvažavajući jasne definirane kategorije koje će vrijediti u svim situacijama u svim potresima i za čitavu Hrvatsku. Država bi trebala osmisliti i dobru logističku podršku u ubrzanoj proceduri izdavanja dozvola, u obavljeni kontrolnim i nadzornim radnjama tamo gdje je ona potrebna i to je sve, a ne raditi izvedbeni projekt. Kakve će kuće biti i koje će biti i koje će izvođače pojedini vlasnik nekretnine izabrati, to treba pustiti njima privatnim inicijativama. I pokazalo se već na Baniji da su brojne od njih učinkovitije i sposobnije nego država kao takva, time bi dobili manje korupcije i više slobode samih građana. Taj obrazac namještanja poslova svojoj političkoj sviti svakodnevno se događa na državnoj, županijskoj i lokalnoj razini. Hrvatska je prirodom bogata zemlja, a ujedno i zemlja radišnih ljudi, no što to vrijedi kada od svoga rada naši građani ne mogu pošteno živjeti jer im horda korumpiranih političara kao najezda skakavaca pojede cijelu ljetinu, sav urod. E pa tako će pojesti i svu obnovu. Tamo gdje HDZ u uzastopnim mandatima desetljećima na vlasti ti su krajevi gospodarski i ekonomski opustošeni i zna se da je korupcija između redova, upisana u politički program HDZ-a. Ali ono što ova lijeva strana ne razumije, ne razumije da im takvu razinu korupcije omogućuje model kojeg i sami podržavaju, poput modela obnove u kojem je država ta koja provodi javnu nabavu i sklapa ugovore s izvođačima radova čak i tamo gdje su privatne nekretnine u pitanju. Ja apeliram da taj model napustimo. Kada se jutros predsjednik Vlade obraćao zastupnicima, rekao je da ovaj zakon treba donijeti dugoročno i održivo rješenje, no ovaj zakon to nije. Nije zato što će svaki novi potres tražiti nekakve dodatne izmjene i dodatne kriterije. Taj zakon nije dobro rješenje zato što predstavlja zakrpavanje postojećeg lošeg stanja, primjerice u već sada derutnom Zagrebu kakav nam ne služi na čast. Ono što će biti dugoročno, dugotrajan će biti samo taj postupak i proces obnove jer se Grad Zagreb neće obnoviti niti u sljedećih 15 do 20 godina. Ovim zakonom Zagreb je prepušten na milost i nemilost daljnjeg propadanja, umjesto da je pretvoren u generator novog razvoja, ne samo Grada Zagreba nego i ostatka Hrvatske, a ostat će derutan i zapušten kao što je sada, od politike prezren i napušten grad. To je danas Grad Zagreb, a to su danas i ostali krajevi RH kao što je to Sisačko-moslavačka županija i pitanje hoće li neki novi potres razotkriti koliko su opustošeni i neki naši drugi krajevi. Ovim zakonom onemogućena je obnova, ubijen je život i razvoj našeg grada, ali ja se samo nadam da se neće dogoditi to da će u nekom trenu pasti nekom neka cigla na glavu ili dio fasade ili žbuke pa da se onda pitamo što smo napravili s ovom obnovom do sada. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Tomašević i poštovani zastupnik Glavašević. Prvo poštovani zastupnik Tomašević. Izvolite.
Zahvaljujem. Imamo nešto što se zove Izmjene Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom, znači to je lex specialis ne i samo geografski nego iz perspektive čak i prirodne katastrofe koja je u samom nazivu zakona fokusirana na potres i to geografski do sada određen na Grad Zagreb, Krapinsko-zagorsku i Zagrebačku županiju, a sada se dodaju još dvije županije s obzirom na ovaj potres u prosincu. Ja ću samo kratko podsjetiti kako smo uopće došli do ovog zakona, došli smo tako da je nakon onog potresa u ožujku Vlada rekla da je potrebno napraviti novi zakon i da će ga napraviti u roku, prvo ja mislim da je bilo rečeno nekoliko tjedana. Onda je prošlo nekoliko mjeseci i zapelo se u političke svađe između Grada Zagreba odnosno gradonačelnika Bandića i Ministarstva graditeljstva odnosno Vlade da bi na kraju Vlada odlučila da se ide na izbore ranije nego što se očekivalo, a bez da se zakon ikakav usvojio. I rekao sam da će to biti prva stvar koja će se napraviti nakon izbora, tek negdje početkom rujna konačno smo dobili zakon, otprilike usvojen većinom zastupnika, gotovo konsenzusom ovdje u Saboru. Prošao je dva čitanja, na kraju i mi smo ga podržali, iako smo tada upozoravali jer su nam neke stvari prošle, kao što je recimo taj cenzus koji omogućava 100% financiranje od strane države ako ljudi zadovolje taj dohodovni i imovinski cenzus, ali s druge strane neki amandmani nam nisu prošli. Primjerice, jedinstvena institucija koja bi bila poput ovog Zavoda za obnovu u Dubrovniku sličan način napravljena i za ovo područje. Zašto? Ne nije bitno kako se zove zavod ili fond nego smo upozoravali tada da će dualizam institucija dovesti vjerojatno do teže provedbe i to se upravo i dogodilo. Mi sada imamo situaciju da fond, Fond za obnovu kaže nismo mi krivi što treba toliko dokumentacije to je Ministarstvo graditeljstva, ko da to građanima koji četiri mjeseca nakon usvajanja zakona i dalje čekaju ko da išta to znači. I sada se dodaje još i nova institucija u ovaj okvir, a to je Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, o tome ću nešto kasnije. Znači mi zapravo u ovom zakonu, prethodnom zakonu jedino što imamo jest više-manje financijski i institucionalni okvir. Institucionalni okvir nažalost nije baš usvojen onako kako smo mi to htjeli, ali smo dali podršku zakonu da damo šansu Vladi da ga provede jer su oni rekli da će im tako to biti brže i efikasnije, međutim ne vidimo da se to dogodilo. S obzirom na rezultate koje do sada imamo upravo u ove tri županije, Gradu Zagrebu i Krapinsko-zagorskoj i Zagrebačkoj županiji. Znači imamo financijski okvir od 60-20-20 za privatne objekte. 100% se financiraju objekti javne namjene, vlasnik iz financira, 100% financira obnovu. A kad je riječ objektima u privatnom vlasništvu, 60% država, 20% ove županije 3 i 20% sami vlasnici, međutim, vlasnici nemaju ni tih 20% ukoliko spadaju pod taj dohodovni imovinski cenzus. Što se tiče institucionalnog okvira, rekao sam već, išlo se na taj Fond za obnovu i sada ovaj Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje se dodaje još kao jedna institucija koja vjerujem da će dodatno samo zakomplicirati cijelu situaciju jer se tvrdi da će tako to biti efikasnije u obnovu kuća. Mislim, vidjeli smo i obnovu kuća, danas je premijer govorio kako oni bolje, kako će se bolje onda obnavljati kuće jer vidjeli smo kako su se obnavljale kuće, primjerice u Markuševcu, kako su se obnavljale kuće u ovih zadnjih 4 mjeseca u Čučerju, itd. Imamo i dalje ljude u kontejnerima i to u robnim kontejnerima, ne u stambenim kontejnerima, znači doslovce u limenoj kutiji koji tamo moraju cijelu zimu prezimit, a kuće su im za rušenje. Nikakve zamjenske kuće, nikakve obnove nije ni krenulo. E sad, što se tiče ovog središnjeg državnog ureda, to je isti središnji državni ured koji je rekao da ne može dati popis tvrtki koje su radile obnovu poslijeratnu na Baniji jer je istraga u tijeku, da bi onda premijer odjednom rekao da se treba, i naredio, da se da popis tih tvrtki, onda odjednom središnji državni ured je to objavio. Pa smo onda vidjeli da na tom popisu tvrtki imamo tvrtke koje uopće nisu obnavljale Banija pa sad ni ne znamo zapravo šta je objavljeno i to je taj isti središnji državni ured koji je rekao da župan Žinić koji je vodio tu poslijeratnu obnovu je dobio kuću prije nego što je uopće nastao zakon prema kojem ju je mogao dobiti na korištenje. Pa su onda rekli da su pogriješili u antidatiranju. To je taj isti središnji državni ured. Čiji državni tajnik sada dolazi umjesto gradonačelnika Požege u Sabor jer je on imao optužnicu koja se, eto, potvrdila poslije tek kad je ušao u Sabor, premijer je znao, stavio ga na listu i sada još su morali doći i novi razgovori koji su snimljeni tajno o namještanju javnih poslova sa javnim tvrtkama da se ipak eto, da dođe na njegovo mjesto sad državni tajnik iz tog središnjeg državnog ureda. Znači toliko o institucionalnom okviru. Što se tiče financijskog okvira, tu imamo puno nelogičnosti, kontradikcija, u svakom slučaju ono što je najbitnije da se za ovaj 100% financiranu konstrukcijsku obnovu su potrebna 2 kumulativna uvjeta. Jedan je da se radi o potpomognutim područjima, prema uredbi koja je istekla. Njena valjanost je istekla krajem prošle godine, a u isto vrijeme treba i Vlada proglasiti katastrofu za to područje. Pod nejasnim uvjetima i kriterijima u Zakonu o civilnoj zaštiti budući da iz nekih razloga nije proglašena katastrofa za zadnji potres u ožujku, a vi tamo kriteriji koji pišu, kaže da se to trebalo. Znači ono što nas tu posebice smeta, brine, muči jest ta politička arbitrarnost ove Vlade ili bilo koje druge vlade koja će na temelju te odluke koja se boje da će biti politička, a ne stručna, donositi odluku zapravo tko će imati 100% financiranje obnove, a tko neće. Znači ne vidim potrebu za takav uvjet kumulativni, da se radi, ne samo o potpomognutom području, što je nejasno, nego se radi o području za koje je Vlada proglasila katastrofu. S druge strane, ako se radi o potpomognutom području, opet, teško je opravdati razliku u tretmanu između grada Siska i ostatka Sisačko-moslavačke županije, znači doslovce, radi se o prosjeku razvijenosti i netko tko je 100 m dalje, znači 2 kuće, jedna će dobiti 100% obnovu, druga će morati financirati sa 20%. Znači ja to, ja doista ne vidim logiku za to. Tu se postavlja onda pitanje Krapinsko-zagorske županija koja je isto tako ispod indeksa prosječne razvijenosti i ne vidi se isto tako, razlog zašto se onda i tu nije na taj način išlo u 100% financiranje. Ono što su svakom slučaju se mi zalažemo je da se zgrade javne namjene 100% financiraju od strane države kad je riječ o Sisačko-moslavačkoj županiji jer treba pomoći i biti solidaran, oni neće imati za to snagu, to treba biti jasno definirano u zakonu, a ne da se nekakvim političkim odlukama o preraspodijeli odlučuje. Isto tako, u svakom slučaju, poljoprivredne zgrade se isto bi trebale obnavljati prema ovom zakonu jer već imamo zgrade posebne namjene u prethodnoj verziji zakona i po nama bi trebalo ih primijeniti isto tako i na poljoprivredne zgrade, koje su na ovom području, posebno Sisačko-moslavačke županije ključne za preživljavanje uopće ljudi. Kad vidimo provedbu postojećeg zakona na primjeru Zagreba, od toga koliko je trebalo da se uopće Fond ekipira, od toga koliko je malo novaca odvojeno u proračunu, od programa mjera koji je zakomplicirao dodatno dokumentaciju do te mjere da ni stručnjaci je ne mogu ispuniti do cijelih zapravo traženja države od strane, gdje država traži građane da joj daju dokumente koje i sama posjeduje i još im to naplaćuje, davanje dokumenata, da bi oni dobili financijsku pomoć od države za obnovu svojih objekata. Sve to brine kako će i ovaj zakon, tj. izmjene zakona biti provedene u Sisačko-moslavačkoj županiji, Karlovačkoj županiji i Zagrebačkoj županiji jer ako će biti ovako kako je provedena obnova, tj. nije ni počela u Zagrebu i okolici, onda se možemo tu zabrinuti.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika, aha, pardon, oprostite, podijelili ste vrijeme, pa će sad govoriti poštovani zastupnik Glavašević. Treba potencijalno paziti.
Razoran potres koji je pogodio Baniju bio je tek posljednja u nizu katastrofa koje su pogodile taj kraj u zadnjih 30 godina. No, katastrofa koja tamo najduže traje, katastrofa je zanemarivanja, zapuštanja, neulaganja i osuđivanja na zaborav od strane upravo HDZ-ovih vlasti. Na Baniji je prvo sistemski uništena industrija, prije svega u privatizacijskoj pljačci, ali i kroz politike premijera Plenkovića i ministra Čorića koji su dozvolili uništavanje Sisačke rafinerije u korist svojih partnera iz MOL-a i svog dragog prijatelja i političkog pobratima Viktora Orbana. HDZ-ova politika odgovorna je za prometnu izolaciju Banije i Sisačko-moslavačke županije, najbolji primjer za to je zapuštanje i uništenje pruge Sisak-Karlovac, koja je povezivala sva veća mjesta tog kraja. HDZ-ova politika nikad nije prepoznala velike potencijale Banije i Korduna u proizvodnji ekološki uzgojene hrane i u zdravstvenom turizmu. Jedino što HDZ vidi na Baniji jesu resursi koji se iz te regije otimaju za privatnu korist njihovih pulena i principala.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ivan Celjak, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Dopustite mi molim vas da na početku još jednom izrazim sućut obiteljima koje su ostali bez svojih najmilijih u ovom potresu koji nije samo katastrofa nego je i tragedija. Isto tako dopustite mi molim vas da sa ove govornice zahvalim vatrogascima, policajcima, vojnicima, pripadnicima Crvenog križa, medicinskom osoblju, svim volonterima, svima onima koji su sudjelovali i koji još uvijek sudjeluju u uspostavi normalnog života na području koje je pogođeno potresom. Drago mi je da je većina klubova zastupnika raspravljala u istom smjeru, u onom smjeru i cilju koji nam je zadao predsjednik Vlade RH, g. Andrej Plenković u svom uvodnom izlaganju kada je rekao da očekuje da u Hrvatskom saboru raspravimo sva rješenja i da konsenzusom donesemo najbolje rješenje koje će ići u korist stanovnika koji žive na potresom pogođenom području, dakle osobito Siščanki i Siščana. Od prvog trenutka kada sam primio nacrt prijedloga zakona, u komunikaciji sam s kolegama u klubu HDZ-a sa predsjednikom Vlade i s ministrima upravo iz razloga što je zakon nejasan i nedorečen u pogledu Siska, čak prema nekim tumačenjima i ovaj postojeći prijedlog zakona obuhvaća Sisak i Sisak bi išao isto tako u financiranje, 100%-tno financiranje od strane Vlade međutim i naš zadatak je ovdje da raspravimo i na ponudimo možda neko jasnije rješenje koje će sa sigurnošću ići u korist stanovnicima koji žive na potresom pogođenom području. Dopustite mi sada da vam iznesem nekoliko podataka koji se tiču konkretno Siska. Dakle, ovaj potres je proglašen katastrofom zato što je bio puno jači i puno razorniji od potresa u ožujku prošle godine. ovaj potres je izazvao isto tako i veliku materijalnu štetu na području grada Siska. Dakle, grad Sisak ima višestambene jedinice, kada se stani jedna žuta oznaka na ulaz zgrade koja ima 5 katova i 4 stana po katu, to znači da je pogođeno 20 kućanstava, 20 obitelji. Za razliku možda ako se stavi žuta oznaka na jednu kuću, tada je pogođeno jedno kućanstvo, jedna obitelj i bojim se da na kraju će upravo sisačke obitelji imati najveću štetu i bit će najpogođeniji ovim razornim potresom. Dakle na području grada Siska imamo ukupno 9 194 prijava, od toga je 516 crvenih oznaka što znači da su to objekti koji su neuporabljivi. Imamo 997 žutih oznaka, dakle to su objekti koji su privremeno neuporabljivi. Na području Zagrebačke županije imamo 3 711 prijava, od toga je 59 crvenih i 203 žutih. Na području Karlovačke županije imamo 899 prijava, od toga je 28 crvenih i 29 žutih. Naravno, dakle nisu sve prijave obrađene. Tako da očekujemo još veći broj i crvenih i žutih oznaka. Dakle, mislim da svi znamo da je Sisak stradao u Domovinskom ratu i Komarevo koje je dio Siska je bila prva linija obrane. Što se tiče tranzicije u Sisku, nikada nije dobro provedena tranzicija i nažalost Sisku i djelu Sisačko-moslavačke županije koja je pogođena potresom, bila je potrebna revitalizacija u svakom smislu i prije ovog potresa. Ona je danas nužna i zato je dobro da je osnovana radna skupina u kojoj će biti kolege iz VI. izborne jedinice u cilju izrade programa koji će sadržavati i konkretne mjere i konkretne projekte u cilju revitalizacije našeg područja. Kada govorimo o revitalizaciji za Sisak i za područje Sisačko-moslavačke županije koje je pogođeno potresom, važna su radna mjesta. Nekoliko puta sam rekao, adekvatno plaćeno radno mjesto je najbolja mjera demografske politike. Zbog adekvatnog plaćenog radnog mjesta, ljudi će se vraćati u to područje, ljudi će ostati živjeti u tom području. Što se tiče samog Siska, Sisak je urbano povijesno-zemljopisna cjelina sa gradom Petrinjom i ovdje je nekoliko puta spomenuto, dakle ne postoji prirodna granica između Siska i Petrinje. Mi doslovno se nalazimo u situaciji da susjed koji živi nekoliko kuća dalje, prema ovom prijedlogu rješenja ako ga tako tumačimo bi morao sudjelovati sa 20% u obnovi a susjed koji živi tih par kuća dalje, njemu bi država financirala obnovu u 100%-tnom iznosu. Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon nakon što svi zajedno pronađemo jasno rješenje koje će biti u korist ljudi koji žive na tom području osobito u korist Siščanki i Siščana. I dopustite molim vas da se na kraju ovog izlaganja referiram na nešto što je rekao gospodin Glavašević, a to sam već drugi puta čuo. Prvi puta sam čuo od predsjednika SDP-a gospodina Grbina kada je govorio o revitalizaciji pruge dionice Sisak-Karlovac, ja ne znam jel vi znate da je taj dio na potezu od Petrinje do Karlovca da je to afera koju vjerojatno još uvijek istražuje DORH u kojoj je jedan od glavnih aktera gradonačelnica Siska Kristina Ikić Baniček. Dakle, tu je ugovoren posao od 10 miliona kuna za jednu udrugu koja u trenutku ugovaranja posla još nije postojala, udruga je osnovana, pruga je nestala i čini mi se da je to još uvijek pod istragom DORH-a. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege danas raspravljamo o jednom zakonu koji bi svakako trebao biti pravedan za sve građane koji su stradali i koji žive na ovom potresu razrušenom, potresu oštećenom dijelu. Kao prvo ovo nikako ne bi smio biti predmet strančarenja i stjecanja političkih bodova jer ovo je nesreća naroda koji živi na tom području bez obzira na stranačku pripadnost i bez obzira na nacionalnu i vjersku pripadnost. No, nažalost ja kroz raspravu i nestičem dojam da je to baš tako, čini mi se da svako pokuša nešto ovdje ušičariti, a ono čega se bojim a što je već dokazano u obnovi nakon Domovinskog rata da uvijek postoje oni jednakiji oni koji su bolje prošli i oni koji su daleko lošije prošli a trebali su biti jednaki. Nažalost da se nije dogodio ovaj razorni potres Sisačko-moslavačka županija bi i dalje bila najsiromašnija županija na margini u kojoj stoluje župan Žinić sa svojim dožupanom Rosovcem, bahati, nepravedni prema jedinicama lokalne samouprave na području Sisačko-moslavačke županije u kojima oni koji su na vlasti, a nisu pripadnici HDZ-a su bili zakinuti za sredstva iz županijskog proračuna. Nažalost 3 godine s ove govornice upozoravam na ponašanje župana Žinića, apelirao sam na premijera Plenkovića da pokuša disciplinirati Žinića i Rosovca, no nitko nije za to mario. I sada se svi prave da nisu znali, gospodo znali ste ja sam vam ovdje na mnogo toga ukazivao, nažalost ono što nisam mogao potkrijepiti dokumentacijom nisam govorio, ali činjenica je da nisam ni mogao doći do dokumentacije jer 8. svibnja 2019. godine sam uputio zastupničko pitanje Ministarstvu obrane i Ministarstvu državne imovine da li je Ivo Žinić sa njegovim pripadajućim OIB-om u posjedu stana koji je u vlasništvu jednog ili drugog ministarstva. Nažalost do dan danas nisam dobio odgovor na to, a znamo da rok za odgovore na zastupnička pitanja je 30 dana. Nažalost ti ljudi su bili i toliko bahati i arogantni, korupcija ja vladala u Sisačko-moslavačkoj županiji, ljudi su se bojali tih ljudi i umjesto da je razotkrio institucije sva ta loša događanja u županiji razotkrio je ovaj nesretni potres koji je donio mnogo štete nedužnim građanima. Dugo zanemarivanje Sisačko-moslavačke županije znači kroz 30 godina, loša prometna infrastruktura, devastirano gospodarstvo, uništena poljoprivreda, stanovnici su napustili Sisačko-moslavačku županiju podatak iz 2019. godine govori da je 17,3% mladih između 15 i 30 godina napustilo Sisačko-moslavačku županiju što je porazan podatak za jednu županiju koja ima resurse u kojima bi se moglo pristojno živjeti. I sada dolazimo do zakona koji bi trebao opet podijeliti građane na one koji žive u Petrinji, Glini, one koji žive u Sisku no međutim crvena naljepnica je ta koja bi ih trebala poistovjetiti. Svi oni koji imaju crvenu naljepnicu na svojem objektu bez obzira na kojem području žive, a šteta je nastala od ovog razornog potresa trebali bi imati jednako pravo na obnovu. Pa ako je to u Petrinji i Glini 100% onda to mora biti 100% i u Sisku. Evo podržavam i kolegu Celjaka koji je također na tragu toga i koji se zauzima za svoje Siščane, no pored Siščana su tu i drugi dijelovi županije i mislim da trebamo sve te ljude poistovjetiti i staviti ih u istu kategoriju. Građani su ostali bez krova nad glavom, nebitno koji grad, koji dio županije ili koja županija u RH. Mi ne možemo obnovu u Sisku, Zagrebu, Petrinji i Glini poistovjetiti, doduše one imaju zajednički nazivnik, kvadrat izgradnje nekog objekta košta jednako u svim tim gradovima i svim dijelovima RH. No, međutim vrijednost tih objekata nije ista. I o tome trebamo voditi računa. Sisku je oduzeta željezara, rafinerija i još mnogi proizvodni kapaciteti, ljudi su ga napustili i nemojmo sad još ovim zakonom tim stanovnicima Siska govoriti ne vi ste drugačiji niste jednaki kao drugi. Još će mnogi mladi dobiti poruku iz toga da jednostavno je pametnije otići iz Siska nego čekati obnovu. Potrebno je prvenstveno koristiti građansku operativu s područja Sisačko-moslavačke županije iako smo svjesni da nažalost za ovakav obim radova u nekom kraćem periodu nemamo dovoljno građevinske operative, nemamo dovoljno kvalificiranih građevinskih radnika i već za sada je za očekivat da će se ta obnova rastegnuti kroz dugi niz godina, a moramo bit svjesni da mnogi nemaju vremena to čekati. I ova iskustva evo u ovom dijelu od razornog potresa do danas govore o nejednakostima, da ovo govore opet o nekim favoriziranima koji se uključuju ili koji se koriste tijekom natječaja da snabdijevaju postradala područja. Pa tako imamo primjer da tvornica stočne hrane iz Čakovca snabdijeva sa stočnom hranom iako mi u Sisačko-moslavačkoj županiji imamo kapacitete za proizvodnju stočne hrane i mislim da bi te ljude trebalo uključiti jer oni rade ovdje, privređuju, zapošljavaju druge stanovnike Sisačko-moslavačke županije i plaćaju poreze u toj Sisačko-moslavačkoj županiji. Isto tako su tu i ugostitelji i svi oni koji mogu svojim dijelom doprinijeti, a sa time i sačuvati svoje tvrtke koje imaju jer to nije samo stvar financijske komponente već i psihološke zato što ti ljudi shvaćaju da je netko prepoznao da su korisni i da mogu nešto raditi korisno i da ne razmišljaju o tome što im se u biti dogodilo. Postavlja se tu i pitanje što je sa odlagalištem radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori, da li ćemo i dalje to forsirati iako i do sada se nismo s time slagali i govorili smo da to nije mjesto za takvo jedno odlagalište iako tamo postoji vojarna napuštena koja se nekome čini da je podobna za to. I ono što bih na kraju htio reći, a ponukan teme što smo ušli nedavno isto u raspravu oko obnove koja se je desila u periodu između '95. i 2000.g. i danas neki govore da postoji zastara, neki kažu da zastara nastupa, da zastara nije za ove objekte jer je šteta nastala tek sada, smatram da bismo trebali ovaj zakon definirati tj. ugraditi odredbu da za sve propuste u obnovi tj. za nekvalitetno izvedene građevinske radove nema zastare, tako da unaprijed poručimo onima koji će raditi da se ne igraju sa obnovom, da se ne igraju sa sudbinama ljudi jer Bogu hvala zbog lošeg izvođenja, a i neki od nas su bili i logistika u to vrijeme kada se je to radilo, pa smo se kretali po tom području, vidjeli smo da se svašta priča i da se svašta radi. No nažalost danas to nitko nije mogao dokazat ni tada, ali činjenica je da zbog loše izvedbe su mnogi ljudi mogli poginuti, ali Bogu hvala to se nije dogodilo, pa zato poručimo onima koji će raditi da nisu dobili obnovu preko stričeva, kumova, stranačke pripadnosti, nego su dobili obnovu da ju naprave onako kako to treba i da stanovnici koji će useliti u te buduće obnovljene kuće unaprijed znaju da imaju sigurne objekte i da u slučaju potresa se ne moraju bojati da će tamo poginuti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad idemo na pojedinačnu raspravu i prva će govoriti poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Danas nije lako iz ove pozicije govoriti o prostoru Sisačko-moslavačke županije, Karlovačke županije i svih onih prostora koji su pogođeni ovim potresom koji je imao razornu moć i koji je uistinu ostavio iza sebe veliku katastrofu jer i danas se to područje trese, jer i danas ti ljudi osjećaju velik strah. To je možda najteža posljedica koju je ovaj potres ostavio, taj osjećaj straha, neizvjesnosti i nemoći kada jedna takva velika prirodna katastrofa dolazi i vi joj se ne možete ni na koji način oduprijeti kada u svega 15 ili 20 sekundi gubite svu svoju imovinu. I kao što su mnogi kolege i kolegice danas prije mene rekli i to ne prvi puta, ne prvi put. Upravo u ovom životnom vijeku naše generacije, nešto mlađi i nešto stariji to su nažalost već proživjeli. Mnogi su ljudi ovoga prostora rekli da su se lakše suočili sa ratnim stradanjima nego što se suočavaju sa stradanjima koja su nastale kao posljedica potresa jer su znali gdje očekuju neprijatelja, kako ga očekuju i kada. Potres je prirodna katastrofa kod koje takvih predosjećaja odnosno pretpostavki nema. Stoga mislim da danas moramo pokazati potpunu solidarnost jer Hrvatska je trusno područje, može se potres dogoditi na bilo kojem dijelu, dogodio se prošle godine u Zagrebu, srećom sa puno manje razornog djelovanja jer da je ovakve snage i jačine potres zadesio Zagreb ili bilo koju drugu urbanu, urbanu sredinu imali bi posljedice veće nego što ih je imala Albanija u svom zadnjem potresu. Moramo biti svjesni nekih stvari koje su se dogodile i moramo biti odgovorni. Ja sam danas apelirala i na premijera da sustav i država budu odgovorni prema svim stradalnicima i prema kompletnom prostoru koje je zadesio ovaj potres. E zašto sad to govorim? Zato što mi se čini da idemo iz nepravde u nepravdu, čini mi se da sa jednim rješenjem stvaramo nove nepravde, a to ovi ljudi nisu zaslužili, to nije zaslužio nijedan čovjek. Dakle, imamo činjenice koje su, proizlaze iz ovoga zakona i koje potpuno jasno kažu da se grad Sisak primjerice tretira jednako kao Grad Zagreb za razliku znamo to od Petrinje i Gline jer spada u 6. skupinu. On se tretira kao jedinica lokalne samouprave i to prema odluci o razvrstavanju jedinica lokalne samouprave prema stupnju razvijenosti. S druge pak strane, cijela Sisačko-moslavačka županija i jedinice regionalne samouprave i jest potpomognuto područje pa spada u I. skupinu. Onda imamo još jednu tezu ako u smijem dodati a to kaže da je Sisačko-moslavačka županija u cijelosti potpomognuto područje jer je jedinica regionalne samouprave dok je grad Sisak jedinica lokalne samouprave. E sad, molim vas vratimo se u grad Zagreb. Grad Zagreb po zakonu ima poseban položaj, istovremeno je jedinica lokalne i jedinica regionalne samouprave i sigurno da ćemo svi skupa složiti da bez obzira koliko je bio potres razoran prošle godine u gradu Zagrebu, nije jednako pogodio sve dijelove grada Zagreba ali se cijeli grad Zagreb koji nosi status županije, tretira jednako pa ne vidim razloga zašto se onda po istim tim kriterijima ne bi moglo primijeniti i na Sisačko-moslavačku županiju posebice iz niza drugih razloga koji vam govore da je na području Siska živi više od 50% stanovništva koje je zahvaćeno ovim potresom. Nadalje, grad Sisak ima dvostruko više nezaposlenih u odnosu na bilokoji drugi dio RH odnosno govorimo ovdje o gradu Zagrebu. Zašto je onda Sisak u jednako nepovoljnom položaju, odnosno u nepovoljnijem položaju u odnosu na druge dijelove Sisačko-moslavačke županije? I ono što je možda u ovom trenu najvažnije za reći. Obzirom na egzoduse koji su se od 19. st. do danas događali na tom prostoru, njemu uistinu treba konstruktivna obnova ali obnova ne prostora nego obnova društva. To moramo učiniti svi zajedno na način da osmislimo konkretne programe i da znamo da ono što sada u Sisačko-moslavačkoj županiji vrijedi možda 500 ili 600 eura u novogradnji, u drugim dijelovima RH vrijedi puno više. Moramo stvoriti financijske preduvjete da se ljudi tamo vrate i da ostanu i moramo nagraditi sve one koji su spremni živjeti u tom prostoru, to mora biti naša zadaća i naša obaveza.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Vesne Nađ, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Nakon razornog potresa koji je pogodio Sisačko-moslavačku županiju 28. i 29. prosinca 2020. sa epicentrom kod grada Petrinje magnitude 6,2, Vlada RH donijela je odluku o proglašenju katastrofe uzrokovane potresom na području Sisačko-moslavačke županije, Zagrebačke, Karlovačke županije, 6 dana kasnije odnosno 4. siječnja 2021. g. iako je bilo evidentno već na sam dan razornog potresa 29. prosinca da stanje izazvano razornim potresom koje je najteže pogodilo grad Petrinju i Sisak te područje cijele Sisačko-moslavačke županije ima sve elemente katastrofe. S obzirom da su brojni objekti razrušeni ili toliko oštećeni da se u njima ne može boraviti, očito postoji nužnost da se po hitnom postupku normira i postupak i financiranje obnove zgrada oštećenih potresom ne samo na području Sisačko-moslavačke županije nego i na području Karlovačke županije. Budući da je već na snazi Zakon o obnovi zgrada oštećenih potresom na području grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije, logična odluka je da se ide u izmjene i dopune toga zakona kako bi se obuhvatila i obnova zgrada oštećenih potresom na području Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije s time da se dodaje članak 1. koji glasi „pravila i mjere iz ovog zakona primjenjuju se na odgovarajući način u svim slučajevima proglašenja prirodne nepogode ili katastrofe uzrokovane potresom na području RH.“ i sve bi bilo dobro da smo svjedoci zahuktale obnove zgrada oštećenih potresom nakon potresa u Zagrebu 22. 3. s jačino 5,5, s epicentrom kod Markuševca ili bar 1000 podnesenih zahtjeva građana za obnovu zgrada oštećenih potresom. Međutim to nije tako biti blizu. Na stranicama Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine objavljene su 9 vrsta obrazaca zahtjeva za obnovu, evo kojih ovdje imam, sa silom dokaza koji su potrebni prikupiti. Građani lutaju od jednog gradskog ureda do drugog i resornog ministarstva i nikako da dobiju potpunu i točnu informaciju što im je sve potrebno za podnošenje zahtjeva. Nije za to čudo da je zaprimljeno tek 250 zahtjeva za obnovom. Tako su npr. u hostelu Arena u vlasništvu Zagrebačkog holdinga smješteno 200 građana čiji su objekti označeni crvenom ili su bili označeni žutom pa su nakon ovih silnih potresa ipak označeni crvenom naljepnicom i oni već sad 17 dana nakon razornog potresa nitko ih nije posjetio, oni lutaju od jednog ureda do drugog, imaju jedan ured u sklopu tog hostela ali kažu da službenici što ih god pitaju, nemaju odgovora. Neki građani su sami obnavljali svoje kuće i stanove nakon potresa 22. ožujka prošle godine ali sve uzalud jer je ovaj potres 29. prosinca prošle godine opet sve porušio. Međutim građani u smještenom hostelu i dalje lutaju i ne znaju što će. Nisu oni jedini. Uz zahtjev se traži hrpa dokaza kojih je u posjedu netko od javno-pravnih tijela RH pa i stoga Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva mora pribaviti po službenoj dužnosti. Upozoravam na čl. 47. stavak 2. Zakona o općem upravnom postupku koji kaže: „Službena osoba pribavit će po službenoj dužnosti podatke o činjenicama o kojima službenu evidenciju vodi javno-pravno tijelo kod kojeg se vodi postupak odnosno drugo javno-pravno tijelo ili sud.“ Dakle, sva porezna uvjerenja, mirovinska rješenja, rješenja nadležnog ureda za branitelje ili CZSS-a o zajamčenoj minimalnoj naknadi ili pak izvadak iz Matične knjige vjenčanih, sve to mora službena osoba pribaviti po službenoj dužnosti. Osim toga, sukladno načelu pomoći stranci iz čl. 7. Zakona o općem upravom postupku, ovlaštena službena osoba kad sazna ili ocjeni da stranka ima osnova za ostvarenje nekog prava, upozorit će je na to kao i na posljedice njenih radnji i propuštanju u postupku a brinut će se i da neznanje odnosno neukost stranke i dr. osoba koja sudjeluju u postupku ne bude na štetu prava kojim zakonom pripadaju. Evidentno je da postupak kakav je po važećem zakonu nije učinkovit i da Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva i državne imovine nije uspjelo organizirati adekvatnu i učinkovitu pravnu pomoć građanima i olakšati im podnošenje zahtjeva i pribavljanje dokumentacije osobito one koje moraju službenici pribaviti od drugih javnopravnih tijela ili sudova. Stoga je nužno pojednostaviti proceduru i građanima olakšati podnošenje zahtjeva. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Price. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, razoran potres koji je pogodio našu zemlju 28. i 29. prosinca 2020. godine na području Siska, Petrinje, Gline, Lekenika i mnogih drugih mjesta velika je tragedija. Izgubljeni životi i enormna šteta težak su gubitak za Hrvatsku. I u slučaju ovog potresa, kao i potresa u ožujku u Zagrebu, Krapinsko-zagorskoj i Zagrebačkoj županiji vidjeli smo brzu reakciju hrvatskih građana koji su se organizirali da pomognu unesrećenima. Već na dan najrazornijih potresa 29. prosinca mnogi naši sugrađani kao volonteri krenuli su pomoći i nosili su sa sobom skupljene donacije. Osobno sam tome mogao posvjedočiti nakon što smo predali donacije na dvije lokacije u Sisku gdje se već dosta pomoći skupilo te činjenicu da smo u Glini čekali više od 3 sata usred noći u koloni da predamo donacije. To pokazuje količinu skupljenih stvari za pomoć u samo jednom danu, danu kada je bio potres. No ljudima za normalan život potreban je dom, a to je ono što mnogi građani, što su mnogi građani izgubili u potresu. Zato je važno da obnova počne što ranije. Prva stvar je donošenje kvalitetnog zakonskog okvira da na temelju njega počne obnova. Uvijek moramo učiti iz iskustva. Nažalost građani Zagreba i okolnih županija još uvijek čekaju na početak obnove od strane države i to 10 mjeseci od potresa. Snalaze se sami, bore se sa mnogobrojnim problemima i mogu se pouzdati ne u pomoć države već u pomoć svojih bližnjih, prijatelja i susjeda. Zato posebno ističem da donošenje zakona ili zakonskih izmjena nije rješenje samo po sebi ono je tek početak posla obnove koju država mora provesti uslijed ovakve katastrofe. Ne razumije zašto se u različitim iznosima predviđa pomoć za Sisak od one za Glinu i Petrinju ionako između bliskim mjesta i gradova postoji ovisnost. Ako jedan grad izgubi stanovništvo cijela regija će to osjetiti na negativan način, treba pomoći svima jednako. Sisku kao i ostalima. To je dobro za cijelu regiju. Posebno nam je važan ovaj dio zemlje zbog znatnog pada broja stanovnika u proteklim desetljećima koji bi se mogao ubrzano nastaviti zbog posljedica potresa. Mnogi domovi nisu za život, oštećene su zgrade u kojima prostor koriste zdravstvene i ostale ustanove. Sve to velik je posao koji obnova mora riješiti. Baš zato je potrebno početi što prije. O tome mi najbolje govori iskustvo iz razgovora sa stanovnicima Zagreba stradalima u potresu koji su upozorili na visoku cijenu struje koja im je jedini izvor grijanja dok žive u kontejnerima ili na činjenicu da u mnogo slučajeva još nisu sanirani dijelovi zgrada i kuća koji vise i mogu pasti u bilo kojem trenutku. Neki su sami počeli obnovu ili gradnju novog doma ne mogavši dočekati pomoć države i da država proradi. Posebno je problem velikog broja dokumenata koji se mora skupiti i oprečnih mišljenja koje građani navode da su ih dobili od institucija. Zato ovo i govorim. Loše iskustvo onih pogođenih potresom u ožujku 2020. godine koji još nisu dočekali obnovu. To se ne smije ponoviti. Nemojmo da ljudi u Sisačko-moslavačkoj i Karlovačkoj županiji moraju za obnovu čekati toliko dugo. Nemojmo da oni na svojoj koži osjete sve loše strane i sporost sustava kako su to osjetili Zagrepčani s kojima sam razgovarao. Pripremajući zakon državna vlas mora biti svjesna da je donošenje zakona tek početak posla. Nakon što je zakon donesen apsolutni je prioritet da se počne provoditi. Građani Zagreba čekaju obnovu 10 mjeseci. Nemojmo da ljudi u Petrinji, Sisku, Glini i ostalim mjestima čekaju toliko dugo. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče sabora. Poštovani zastupniče Prica hvala vam na ovoj detaljnoj analizi u vašoj raspravi samo bi se ja još nadovezala da prema Članku 38. Zakona o obnovi postupak podnošenja odluke za uklanjanje i gradnju zamjenskih obiteljskih kuća podnosi se, podnosi zahtjev od strane vlasnika ili suvlasnika. Zahtjev je definiran prema programu mjera Narodne novine 119/2020 i obuhvaća detaljnu dokumentaciju. Kako će populacija stanovništva u Sisačko-moslavačkoj županiji starije životne dobi ili tko će njima ispuniti zahtjev i prikupiti kompletnu dokumentaciju. Što će se dogoditi sa takvim ljudima kojima su stambeni objekti srušeni, a oni ne podnesu zahtjev? I sad ja vas pitam zapravo da li smatrate, da li se slažete s tim da bi se od strane Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine trebalo oformiti tijelo koje će pomoći podnositi zahtjeve i prikupljati dokumentaciju staroj populaciji kako ne bi, kako isti ne bi ostali bez krova nad glavom? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika.
Mislim da sve dobre ideje mogu pomoći, da se o njima može razmisliti i da se vidi koja je ideja najbolja kako bi se pomoglo građanima na tom području.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, već danima vodimo raspravu o nečemu što je u svakom uređenom i modernom društvu ključ da bi se to društvo moglo takvime kvalificirati, a to je rasprava o ravnopravnosti. Ravnopravnosti između ljudi koji žive na određenom području ravnopravnost između ljudi koji žive na susjednim područjima. Ta ravnopravnost se u slučaju ovog zakona odražava na pitanju kome će država u cijelosti sufinancirati obnovu, a od koga će se tražiti da u tome participira i sam. Kada smo podnosili naš prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona mi u Klubu zastupnika SDP-a predložili smo mijenjanje cenzusa. Kao što znate SDP već godinama zagovara podizanje neoporezivog dijela dohotka kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak, a također osim toga što bi podigao cenzus sa 4 na 5000 kuna predložili smo i progresivnost na način da se definira kome će se obnova sufinancirati u cijelosti, tko će morati participirati sa 5, 10 ili 15 odnosno 20%. Da ne bi bilo kao što je po sadašnjem zakonu, ako imaš 4000 kuna država ti plaća sve. A ako imaš 4001 moraš participirati u maksimalnom iznosu. To za nas niti je pravedno, niti je ravnopravnost. Kada smo vidjeli prijedlog zakona shvatili smo da je Vlada krenula u drugom smjeru. Vlada nije išla sa dizanjem cenzusa, Vlada nije išla za progresivnošću. Vlada je odlučila sufinanciranje definirati teritorijalno i u tome je također učinila nepravdu na način da u Petrinji i Glini je odlučila sufinancirati sto posto, a u Sisku ne. Upravo zato podnijeli smo dva amandmana. Jedan koji se odnosi na cenzus, drugi koji se odnosi na teritorij. Danas ste govorili o konsenzusu. Mi smo za njega spremni, ali odlučite se. Mi smo vam ponudili dva rješenja. Probajmo između tih rješenja naći sinergiju koja će najvećem broju naših sugrađana omogućiti da što prije dobiju ono što im je u ovim trenucima ključno, a to je krov nad glavom. Ali kad smo kod dobijanja krova nad glavom imamo i jedan drugi problem. Danas se ovdje govorilo o obrascima. I ministar je tvrdio da vam je potreban samo jedan obrazac. Sada ću vam dokazati da to nije točno. Želite sufinanciranje, a nemate sredstva. Morate podnijeti ovaj obrazac kojim tražite da vam se osigura participacija odnosno da vam se osigura jamstvo za onih 20%. Nemate novaca kao što sam rekao, a krov prokišnjava. Morate ispuniti ovaj obrazac da bi dobili novčanu pomoć za privremenu zaštitu objekta. Ponovit ću još jednom, nemate novca. Morate ispuniti ovaj obrazac kako bi dobili pomoć za angažiranje projektanta. Na kraju došli ste do toga da možete podnijeti zahtjev za obnovu i podnosite ga na ovom obrascu, ali tu priči nije kraj jer i dalje nemate novca. Tada morate ispuniti još jedan obrazac, ovaj peti u jednom slučaju koji složit ćete se sa mnom niti na području Zagreba niti Sisačko-moslavačke i drugih županija neće biti rijedak slučaj. A koliko se administrira i nepotrebno birokratizira pročitat ću vam samo neke od stvari koje država traži od svojih građana. Potvrda Porezne uprave. Jel' Porezna uprava nije država? Izvadak iz matične knjige vjenčanih. Koliko ja znam vodi ga država. Rješenje Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Opet država. Uvjerenje MUP-a o prebivalištu. Gle čuda i tu država. A ovo je samo dio dokumenata koje građani moraju donijeti i samo u jednom obrascu. Poštovane kolegice i kolege, tražimo nekoliko stvari. Ali ono što je ključno je pravednost i ravnopravnost. Uvjeren sam, uvjeren sam da se oko toga svi zajedno možemo složiti, a drugo je smanjite birokratiziranje. Nemojte tjerati ljude kojima su stradali domovi da nepotrebno nekoliko puta čekaju u redu kako bi prikupili svu dokumentaciju koja im je potrebna da dobiju krov nad glavom. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Davorka Vidovića.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Bavim se ja ovim poslom politike skoro pa 40 godina u kontinuitetu i teško mi je kada se govori o ovoj temi sačuvati isključivo politički diskurs koji ne bi bio donekle osoban jer sam uz mladog kolegu Seljaka jedini ovdje koji je rođen i koji cijeli svoj život živim u Sisku, pa sam otrpio i ovih tisuću potresa u zadnjih tri ili malo više tjedana. Također sam i jedan od onih čija je obitelj pretrpjela i znatnu materijalnu i veliku materijalnu štetu. Zato bih iskoristio ovih dvije, tri minute što imam na raspolaganju samo za dvije stvari. Prva da se kao Siščanin zahvalim zaista zadivljujućoj energiji ogromnoj empatiji, solidarnosti koju su iskazali građani Hrvatske prema potresom pogođenom području, prema mom Sisku i Baniji, prema ljudima. Svim onim institucijama koje su se snalazile kako su koja znala i umjela i odrađivali golemi posao. Posebno sam impresioniran vatrogascima da se zahvalim, pa i sada nakon dva dana rasprave ovdje i svim kolegama zastupnicima bez obzira iz koje stranke dolazili koji ne prihvaćaju da se grad Sisak stavi u drugačiju poziciju ili građani Siska da se stave u drugorazredni položaj u odnosu na stradalnike, iste stradalnike, iste katastrofe samo par kilometara dalje od njihovih kuća ali bih isto tako želio reći da vidim veliku opasnost, vidim veliku opasnost koja prijeti da se onome što su prirodni zakoni i što je priroda učinila, a što mi možemo donošenjem zakona kojima reguliramo način na koji ćemo živjeti i koji ćemo razvijati i upravljati ovom zemljom, na koje možemo utjecati da doista budemo svi na razini onoga što je sada toliko neophodno. Ova je katastrofa usporediva sa svojim posljedicama jedino možda sa Domovinskim ratom i sa posljedicama koje je on ostavio. Ovo je ogroman veliki test sposobnosti hrvatske države, to je test na kojem testiramo zapravo koliko smo kapacitirani i kao država i njene institucije, ali i kao društvo da na ovom primjeru sanirajući te teške posljedice zapravo vidimo koliko smo sposobni razvijat vlastitu zemlju koja eto nažalost 30.g. zapravo ima nultu, nula, kumulativnu stopu rasta 0%. Nešto moramo i možemo i moramo napraviti i to je trenutak možda upravo ovaj sada. Neću govoriti i zahvaljujem se i onim kolegama, čuo sam i klubove iz pozicije, Srpska narodna stranka, HSLS, pa i Klub HDZ-a kroz riječi kolege Celjaka će tražiti rješenje i vjerojatno neće dat glas zakonu u kojem će Sisak biti financiran i njegova obnova na drugačiji način. Ali kad govorim o toj opasnosti koju vidim, vidim da postoji ozbiljan problem ako nam je ikada više trebalo konsenzusa, ako smo u povijesti ove zemlje u 30.g. dokazali da smo dva velika strateška cilja, jedan je stvaranje i obrana zemlje, a drugi je bio uključivanje u te europske atlantske integracije ostvarili konsensualno suglasno onda tako mislim da je i ovdje. Svaki pokušaj, ova katastrofa jest par excellence politička tema, al svaki pokušaj da se to jeftino stranački politizira je nedopustiv, gadljiv, odiozan svakome onome građaninu koji ovoga trenutka trpi posljedice te katastrofe. Ja apeliram i plediram još jednom nemojmo koristiti ovu nepogodu, ovu katastrofu da potkapacitiramo ono što bismo zapravo mogli, mogli zajedno učiniti. Pozvao sam prije 10-tak dana na, poslao sam inicijativu da se nađemo bez obzira na stranačko opredjeljenje, na ideologiju i na vrijednosti i da na tom neideološkom konceptu pokušamo kao zastupnici učiniti sve da ova tema ne padne u zaborav i da ona bude da tako kažem naša permanentna briga ne samo nas u ovome nego i u idućem sazivu.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije s konačnim prijedloga zakona u obrazloženju na stranici 3 kaže odnosno propisuje model, obrazlaže propisivanje modela privremenog stambenog zbrinjavanja. Što to znači? Što znači riječ „privremeno stambeno zbrinjavanje“? Nigdje se ne propisuje rok te privremenosti. Da, u zakonu stoji da će se rok propisati prvim programom obnove. Međutim, kada čitate prvi program obnove onda možete uočiti da tek u nekoliko doslovno u 8 redaka stoji de facto jedna jedina formulacija koja je svakom čitatelju tog programa bitna, a to je da rokovi obnove ne mogu biti univerzalno primjenjivi. I nije moja namjera pretjerano kritizirati, nije moja namjera tražiti ispravak u tom dijelu, nije moja namjera biti negativna, moja je namjera pokušati motivirati vladajuće da zaista razmotri nelogičnosti u okviru ovog prijedloga izmjene zakona jer istovremeno dok rokovi obnove ne mogu biti univerzalno primjenjivi ovaj prijedlog izmjene zakona traži da neke druge stvari budu univerzalno primjenjive, pa tako se zakonom uređuje da će se pravila i mjere iz ovog zakona primijeniti i na sva područja koja bi kasnije bila pogođena potresom. Tu smo čuli tijekom čitavog dana kritike o tome da ne možete propisati jednake kriterije financiranja za JLS-ove koje se nalaze u različitim skupinama po indeksu razvijenosti i svi ćemo se tu složiti da nije jednako jednom Gradu Zagrebu financirati 20% udjelu kao što je to učiniti jednoj Pregradi koja je u petoj skupini razvijenosti ili jednoj općini odnosno općini ili gradu u četvrtoj skupini, za primjer Brodu Moravice. Jednostavno nije jednako jer oni upravo prema tom indeksu razvijenosti između ostalog ostvaruju puno lošije rezultate i po prosječnim izvorima prihoda po stanovniku i po obrazovanosti i po nezaposlenosti itd., itd., naravno imaju puno manji fiskalni kapacitet. Godinama prije razornog potresa na Banovini imali smo prilike gledati u kakvim uvjetima žive pojedini stanovnici tog područja. Mnoge reportaže otkrivale su zapravo bijedu, tešku bijedu na tom području, ali otkrile su i još nešto. Otkrile su nebrigu države da nakon 25.g. što je prošao rat, nakon oslobođenja od velikosrpske okupacije država je zaboravila i na Banovinu i na njezine stanovnike ne samo država, čak i oni koji su bili na vlasti u tom dijelu u tom području jer kako drugačije objasniti da jedne Majske Poljane nemaju javnu rasvjetu. Da li možete zamisliti svi vi ovdje od kuda dolazite da na vašoj, da u vašem mjestu, u vašoj ulici nema javne rasvjete? Ja ne mogu. Ti su ljudi koji su ostali tamo ili koji su se vratili na to područje poslije rata, poslije oslobođenja heroji, oni su zaista pravi istinski heroji neovisno jesu li Srbi, jelu si Hrvati, jesu li Bošnjaci ili su Romi. Ovaj zakon odnosno kvalitetan zakon koji trebamo donijeti pruža priliku da to područje konačno počnemo tretirati kao dio RH, a te stanovnike ta građane kao zaista ravnopravne građane RH. I zbog toga ovaj zakon ne smije biti poligon niti za politikantstvo, niti za političke obračune. Poštovane kolege i kolegice zastupnici imamo priliku napraviti dobar i provediv zakon, ništa nas od rata nije ujedinilo kao ova katastrofa. Imamo priliku pomoći ljudima i pokazati im da nam je želja i interes da oni dolje ostanu, ali obnova mora krenuti odmah, ne kao u Zagrebu. Ti su ljudi dostojni naše akcije i zaslužuju našu pažnju. Ukoliko se budu ponovile graške koje su bile u obnovi nakon rata biti će irelevantno kaže se Banovina ili Banija [[Upadica: Hvala.]] i danas je irelevantno. Na ovom zakonu padamo ili prolazimo kao ljudi [[Upadica: Hvala lijepa.]] svi mi.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava je poštovane zastupnice Mirele Petir, Marijane Petir, ja vas lijepo molim, molim vas držimo se vremena počeli smo svi premašivati vrijeme, malo po malo to nije dobro. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnice i zastupnici, predstavnici ministarstva na početku ove rasprave izražavam najdublju sućut i ljudsku blizinu sa obiteljima svih stradalih u razornom potresu. Isto tako zahvaljujem svim volonterima i žurnim službama koje su doista puno pomogle u sanaciji stanja na terenu i pružanje one prve pomoći koja je u tom trenutku stanovnicima potresom pogođenih područja bila najpotrebnija. Znamo da je potres prouzročio velike štete na domovima stanovnika Sisačko-moslavačke, Zagrebačke i Karlovačke županije. Uništio je mnogobrojne objekte javne infrastrukture, sakralne objekte, objekte kulturne baštine, uništena su mnogobrojna poljoprivredna gospodarstva ali isto tako i gospodarski subjekti, naši obrtnici i poduzetnici. Riječ je o doista velikoj katastrofi, potreba je jako puno, stalno podrhtavanje tla nam ne pomaže još uz to klimatske prilike ili prije bih rekla neprilike dodatno pogoršavaju problem. Premda se štete još uvijek popisuju već sada nam je svima jasno da će one biti poprilično velike i zato je važno djelovati vrlo brzo kako bi svi oni koji su ostali bez domova dobili adekvatni zamjenski primjereni smještaj, a isto tako kako bi sve ono što je srušeno se doista obnovilo brzo, kvalitetno i na jedan pravedan način u razumnom roku. Moram ovdje posebno apostrofirati i naše poljoprivrednike koji su teško stradali. Prema upisniku i onom što je Ministarstvo poljoprivrede provjerilo putem svojih djelatnika preko 1.650 poljoprivrednika je direktno oštećeno sa potresom. Oni također trebaju biti u fokusu i kad je riječ o njihovom smještaju jer znamo da niti oni, ali niti mnogobrojni drugi stanovnici ne žele napuštati svoje domove, a uz to posebice oni koji imaju stoku niti ne mogu otići jer moraju brinuti o njoj. Mnoge štale su razrušene, potrebno je osigurati također privremeni smještaj što kroz kontejnere, što kroz neke montažne objekte. Dakle, da se pruži ona prva pomoć kako bi stvari na terenu funkcionirale i kako oni ne bi bili pod bilo kakvim pritiskom da pristaju na neke mogu reći možda i nemoralne ponude. Ministarstvo poljoprivrede osiguralo je putem svojih službi otkup po pravednoj cijeni za sve one koji svoju stoku žele prodati, neka ne nasjedaju na ponude nakupaca i prekupaca. Također želim ovdje istaknuti da nam je jako važno da naši obrtnici i poduzetnici budu uključeni u cijeli proces, da to bude brzo kako bi mogli sačuvati svoje radnike kojima je naravno potrebno osigurati radna mjesta, ali ih i zadržati na tom prostoru da ne odu. I također je nužno na jedan mudar i održiv način koristiti resurse i materijale koje imamo na tom području za obnovu. Problema je naravno jako puno, treba ih sve rješavati odmah, treba ih rješavati hitno. Ne smijemo se upecati u neka politička prepucanja koja smo danas mogli slušati jer mislim da nam svima treba biti cilj da dođemo zajedničkim načinom do zajedničkog rješenja koje će biti pravedno. Podsjetit ću da u ovih 30 godina su stanovnici Sisačko-moslavačke županije 2 puta ostali bez doma, u Domovinskom ratu i sada u ovom potresu i zbog toga me kao zastupnicu koja je rođena u toj županiji, koja živi u toj županiji duboko pogađa kad neki insinuiraju da u stvari se stanovnicima Sisačko-moslavačke županije ovim zakonom daje više nego drugima zato što to naprosto nije istina. U Sisačko-moslavačkoj županiji se branila Hrvatska, u Sisačko-moslavačkoj županiji je najduža granica u ovom dijelu Europe i to je važno s aspekta sigurnosti podcrtati zato nam treba biti cilj da ljudi koji žive na tom području imaju dostojanstvene uvjete života kako bi i dalje ostali živjeti na tom području. Moram reći da tražimo rješenja i vjerujem da ćemo zajednički naći rješenje i za građane Siska, ali i za građane Lekenika jer se je i tamo dogodila prirodna katastrofa i na jednom i drugom području je također bila prva crta obrane. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo uvažena kolegice, ja bih se isto htio zahvaliti svim ljudima velikog srca i ljubavi koji su pomogli domovini u nevolji odnosno ljudima u potresom pogođenom području. Nema sumnje da ćemo mi obnoviti sve kuće i vjerujem da će sigurno biti puno bolje, nego što su bile do sada. Međutim, ovdje bih ja htio problematizirati kako zapravo obnoviti dušu čovjeka na tom području Banovine, a znamo da je kroz povijest taj kraj itekako propatio. I ja mislim da bi mi prvi korak trebali napraviti već psihološke timove kako pomoći ljudima, jer vjerujete mi ni meni ovdje u Zagrebu nije lako jednostavno spavati kada znam da je Petrinja blizu i da se stalno javljaju potresi. Dakle, što učiniti da se obnovi duša čovjeka odnosno gospodarstvo i da ljudi doista se osjećaju dobro na tom području i da ne žive u bijedi … [[ne razumije se]] Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo zastupniče Šimičeviću. Mislim da je jako važno ljudima vratiti dostojanstvo jer da bi sačuvali dušu morate imati dostojanstvo, a u situaciji koja je toliko nesigurna i neizvjesna, i kada vam je dom nestao u nekoliko sekundi kada vam se to nije dogodilo prvi put u životu, i kada spavate u uvjetima koji baš i nisu primjereni, i nemate mogućnosti možda i biti možda sa svojom obitelji jer zbog tog straha naravno da se pokušava i djecu i žene možda smjestiti na neko primjerenije mjesto onda je to jedna izuzetno teška situacija i zato je važno organizirati timove psihološke pomoći. Ali važno je aktivno djelovati u smislu cjelovite i demografske i gospodarske obnove tog kraja. Mi imamo tamo potencijal. Imamo sjajne prirodne resurse. Imamo doista zanimljivu i diverzificiranu industriju i sve to zajednički može biti motor ostanka ljudi u tom kraju ako im pokažemo sa svih razina vlasti da doista mislimo ozbiljno i da ovo nije kratkoročna briga za njih.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Petir istaknuli ste kako je sada prioritet osigurati smještaj, pa onda naravno obnoviti kuće, zatim naravno i sačuvati radna mjesta odnosno osigurati ih da bi se život mogao držati odnosno vratiti. Za život jedne zajednice vjerujem da ćete se složiti, važno je isto tako odnosno važnu ulogu igraju i vjerske zajednice i znamo da ovim potresom na žalost puno je sakralnih objekata kako katoličkih, tako i pravoslavnih bilo oštećeno i da obnova znači i obnova tih objekata ne zbog zgrade toliko, nego zbog obnove isto tih zajednica koje mogu i znače i simboliziraju jedan oblik solidarnosti, jedan oblik života koji je itekako danas potreban pogotovo u tom kraju. Pa evo molio bih vas za vaš komentar.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam gospodine zastupniče Stier. Vi ste u potpunom pravu jer stradali su mnogobrojni objekti kulturne baštine, među njima i sakralni objekti. Među tim objektima je i Sisačka katedrala. Mislim da je svima ostao urezan nekako onaj prizor crkve u Žažini u kojoj je na žalost poginuo i naš orguljaš. Sve su to doista situacije koje su izuzetno potresne i koje će iziskivati puno truda i puno ulaganja kako bi nakon što obnovimo domove prionuli i na obnavljanje tog kulturnog dobra. Ja bih ovdje zahvalila posebice volonterima Hrvatskog Caritasa s kojima sam imala prilike surađivati, volontirati i vidjeti što oni rade. Preko tisuće mladih ljudi koje je na svojim rukama iznijelo mnogo, mnogo tona humanitarne pomoći dopremilo i u ona najmanja sela za koja možda mnogi nisu čuli je hvale vrijedan podvig i doista evo kako bi rekli Gradiščanski Hrvati „Bog plati“.
I imamo repliku poštovane zastupnice Ivane Posavec Krivec.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Kolegice Petir lijepo ste podcrtali izuzetan značaj u geostrateškom i sigurnosnom aspektu Sisačko-moslavačke županije za prostor Hrvatske, ali ovdje ću slobodno reći i za prostor Europe, jer kao što ste i sami rekli ovdje branimo granicu Europske unije. I mislim da je bitno da zapravo stavimo u kontekst što znači prostor koji su napustili ljudi za obranu ne samo Hrvatske, već i za obranu Europske unije. Dakle dodatni nam napori trebaju kako bismo ono što se dogodilo zadnjih 10 godina, a to je gubitak stanovništva otprilike 25% na prostoru Sisačko-moslavačke županije ili otprilike 40 tisuća stanovnika kako bismo revitalizirali i sustavno vratili u ovo područje prije svega osiguravajući im prostor za rad. Spomenuli ste ovdje obrtnike i poduzetnike oni su prvi prognanici iz Petrinje, iz Gline, iz Siska. Gdje će oni nastaviti sa svojim radom ako nema ni kontejnerskog naselja? Dakle ovaj prostor nema prirodni potencijal za demografsku obnovu. Moramo hitno intervenirati.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolegice Posavec Krivec na ovom vašem promišljanju. Da, evo vidim ovdje je kolega Bošnjaković, on i ja smo se prošle godine odazvali jednom skupu to je znanstveno-stručni skup koji je organizirala lokalna akcijska grupa Una gdje smo razmatrali opstanak na Banovini kroz sljedećih 10 godina, jer sve što se treba dogoditi tamo treba promišljati dugoročno upravo iz svih ovih razloga koje sam navala u raspravi i koje ste vi spomenuli u svojoj replici. Kada je riječ o gospodarstvenicima, koliko znam interventno se izrađuje kontejnersko naselje u Petrinji, ali i u Sisku kako bi se svim onim gospodarstvenicima koji su izgubili svoj poslovni prostor omogućilo da dobe privremeno taj prostor i da počnu odmah sa aktivnostima. Ali bez radnih mjesta, bez ulaganja u one perspektivne industrije koje su primjerice kod nas i poljoprivredna, i drvnoprerađivačka industrija i prehrambena industrija teško da će se moći u očekivanom razdoblju postići rezultati posebno kada je riječ o ostanku ljudi ili privlačenju nekih novih stanovnika koji bi ako se osiguraju adekvatni uvjeti možda rado odabrali to područje za svoj život.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Dretara. Izvolite.
Hvala vam najljepša poštovani gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Danas je dosta zanimljivo za mene koji dolazim iz 3. Izborne jedinice. Cijela rasprava počela je spominjanjem jednog zagorskog mjesta Gornje Stubice. Spomenuta je ona u dosta zanimljivim kontekstima zašto ne njoj, odnosno zašto njoj, zašto tim ljudima, zašto tim stanovnicima. Gornja Stubica je jedan zagorski kraj izuzetno pogođen potresom u ožujku prošle godine. No, on je samo jedan kraj. Ja ću si dozvoliti slobodu da sve te ljude još jednom po njihovim mjestima prozovem, jer tamo su i Slani potok i Brezje, Jakšinec, Karivaroš, Gornja Podgora, Milekovo selo i mnoge, mnoge druge male ali kako se ono kaže srcu drage kućice naroda našega koje su strašno stradale u potresu u ožujku, a na žalost ovi potresi u prosincu ove godine još su dodatno nanijeli štetu već i onako uzdrmanim objektima. Podsjetio sam još jednom i podsjetit ću ponovo. Zahvala i gospodinu ministru Horvatu koji je bio na radiju i razgovarao je sa stanovnicima. Gospodinu Štromaru koji je odmah nakon potresa obišao taj kraj. No, podsjetimo da će prekosutra biti deset mjeseci, punih deset mjeseci kako 12 obitelji živi u bungalovima u Termi Jezerčica i rješenje se ne nazire. Doći će sezona, doći će toplije vrijeme. Nadamo se svi i kraju ovog covid-19 užasa. Vlasti hotela će zamoliti te ljude da napuste taj prostor jer će ga željeti koristiti u komercijalne svrhe što je potpuno razumljivo. Ti ljudi nemaju nikakvo rješenje. Mnogi problemi danas ovdje iz usta gospodina Horvata zvučali su tako lagano rješivi. Evo recimo gospodin Horvat je ovdje dosta onako autoritativno pokazivao svima nama zahtjeve. Govorio je pa to možete predati preko Interneta. Ne, to baka Štefica ne može predati preko Interneta. Ne može čak ni njen unuk, devetnaestogodišnji Mladen koji je kao i svi mladi ljudi jako vičan Internetu i svemu ali gledaj čuda brzina Interneta na području Krapinsko-zagorske županije kreće se od jednog do pet Megabita u sekundi. Dakle, da bi jedan jedini dokument kako se to po staro zagorski kaže uploudali trebat će vam cijelo poslijepodne. Dakle, poradite malo na tome. Gospodin Pupovac je danas ovdje govorio o groznoj činjenici i potpuno sam suglasan sa njime nakupci po Banovini kupuju kravice nekada po 400. Navodno sada i po 50 eura. Na žalost u mome Zagorju nema nakupaca, nema nakupaca zato što više nema stoke. Nema više zagorske kravice, nema više pajcice, nema više pajceka. Hrvatska država je izračunala da se to ne isplati. Na žalost sve više i više staračkih domaćinstava u Hrvatskome zagorju pa i u Varaždinskom i nešto malo manje srećom u međimurskom kraju stvarno nas sve pozivaju da ozbiljno shvatimo činjenicu da nam tamo žive ljudi koji imaju ozbiljnih egzistencijalnih problema i da im pomognemo. Još jednom apeliram da se poštuje maksimalno taj imovinski cenzus i da se tim ljudima maksimalno u sto postotnom iznosu subvencioniraju troškovi obnove njihovih objekata. Naravno dogodio se i ovaj potres pred sam kraj godine koji im je dodatno oštetio i stambene i gospodarske objekte. Tim ljudima nije lagano. Htio bih se malo vratiti i na naš jučerašnji aktualni sat. Vrlo je vezan uz ovu našu temu Zakona o obnovi. Kada se dogodio taj grozni potres koji je pogodio Sisačko-moslavačku i Karlovačku županiju pohitali smo tamo, deseci tisuća ljudi iz svih krajeva Hrvatske ne pitajući zašto i ne pitajući kako došli smo tamo i stavili se na raspolaganje. Bili smo tamo, pomagali smo. Jučer je gospodin Šašlin naše postupke nazvao skupljanje jeftinih političkih poena. Opaka je to neinteligentna i zabrinjavajuća izjava. Pomoći čovjeku naročito u takvoj situaciji može biti samo na čast. I molim vas prekinimo to, jer kako bi rekli mi Zagorci … [[Govornik se ne razumije.]] zlo je u oku promatrača. Tko krivo gleda krivo i čini. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kod rasprave o Zakonu o potresu prije 10 mjeseci kada je bio ovdje o Zagrebu gdje je bila isto katastrofa, onda sam kazao ovdje ne mora se donositi samo za Zagreb zakon. Događat će se elementarne nepogode i ugroze i u ostalim dijelovima Hrvatske. Na žalost uvijek mi počnemo mijenjati neke stvari kad se dogode, kad se dogode elementarne nepogode i bilo koje ugroze. Na žalost ovo što je potres napravio razobličio je sve loše politike koje su se u Hrvatskoj vodile prema dvije trećine Hrvatske koje se iz Zagreba ne vide pod ovim svjetlima. I sve politike koje su vođene, pa čak i zakon koji se često mijenjaju o razvijenosti jedinica lokalnih samouprava i tih područja je toliko nerazuman. Evo Drniš skoro što nije razvijen. Cetinski kraj skoro razvijeniji od Pariza, tako da je to jedno besmislje a što se tiče samoga potresa tu je problem šta naš premijer El bahato dođe ovdje i pitam ga kao saborski zastupnik zbog čega sustav ne funkcionira kada se dogode ugroze. Jedino što uredno imamo tiskovne konferencije šefova Civilnih zaštita sa činovima, sa naočalama sunčanim, urednim odijelima. Sustav na žalost nije funkcionirao ni horizontalno, ni vertikalno. Deset dana i više stanovnici Petrinje, Gline i Siska su ovisili o volonterima i to je činjenica. Što je sa robnim rezervama? I nije lijepo kada bi se tribali ovdje dogovoriti konsenzusom donijeti jedan zakon, jer … [[Govornik se ne razumije.]] koja se dogodila kolegice i kolege elementarna nepogoda u Petrinji, u Sisku, tko garantira da se neće dogoditi. Uvijek će biti neka ugroza. I ne može premijer doći El bahato ovdje se ponaša kao da je on oslobodio sam cijelu Hrvatsku. Pa on vrijeđa ovdje ljude. Umjesto da poziva na konsenzus bilo u rješavanju Donje Stubice koju je omalovažio ili Siska kojeg omalovažava također. Ili sutra moga Sinja ne daj Bože ili bilo kojega drugoga područja. Ali narod je pokazao jedinstvo. Ja kao Sinjanin sam ponosan što smo u sat vrimena iza potresa skupili dva kamiona puna i što su moji mladi ljudi Sinjani napisali Sinj srce Petrinja i ta dva kamiona su bila ranom zorom, za vrijeme noći u Petrinji kod INA-e benzinske crpke. To jutro ljudi nisu imali ni kruh, a Zagreb je 30 kilometara. O tome moramo pričati. Ako mi ne izvučemo pouku i ako se samo pozivamo na Domovinsku sigurnost, na papire koje mi ovdje napišemo, a ništa ne vrijede, ako imamo evo ovdje odluku Vlade, tj. zakon koji smo mi donijeli ovdje koja se provuče o razvijenosti jedinica lokalnih samouprava i regionalnih područja Republike Hrvatske čisto radi papira vidi se do čega smo doveli. Doveli smo da se dvije trećine Hrvatske zbog loših politika najveća elementarna nepogoda je loša politika. Potres je razotkrio sve loše politike koje vodimo od nacionalne sigurnosti, robnih rezerva, nefunkcioniranja sustava od Civilne zaštite neuvezanosti. Hrvatska vojska će reagirati naravno. Kako će reagirati kad je u nečijim rukama kužine, kotlovi, kako će reagirati? Kad netko drugi stvara carstva priko onoga što bi vojska morala imati. I vojska će odraditi svoju zadaću. Ako itko odradi hrvatski vojnik, ali mora postojati sustav. Stožer nakon 10 dana, meni je drago da je taj Tomislav Medved doli, jer je vojnik. Međutim sa kojim on sustavom zapovijeda? Ima li on koordinaciju? Njega ko da je Plenković isturio, ako se dogodi šta po zlu kriv je Tomislav Medved, ja nemam pojma o ničeme. I naravno da je vrlo bitno ponavljam još jednom. Vrlo bitno je napraviti raščlambu i u ovome svemu izvući najbolja rješenja što se tiče domovinske sigurnosti i nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske.
Ponovno molim da se držimo vremena. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Sačića.
Poštovani kolega Bulj, naravno da se slažem sa svime što ste rekli. I svakako bih volio čuti vaše mišljenje. Naravno da se takve katastrofe događaju već smo i rekli, bogu hvala rijetko, ali mi smo bili svjedoci da naš sustav ne pojedinačni otočići od vatrogasaca, HGSS-a, bogu hvala navijača itd. Civilna zaštita kao takva sustav ne daje odgovor na takvu strašnu krizu. Mi kao sudionici Domovinskog rata i zapovjednici vojnici znademo u sekundu, u pet sekundi di je problem jer smo izučeni. Ima nas takovih 150 do 200 000. Da li je normalno da u Hrvatskoj državi nema institucije da ti ljudi rade na ler gasu, da ih uopće nema na javnoj sceni, da su neiskoristivi a suho su zlato svojim iskustvom.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa da, baš su se razotkrile loše politike. Hrvatska vojska pričuvni sustav, ljudi iz Domovinskog rata koji su na iskustvima Domovinskog rata donošenja odluka, jedinstva, zajedništva, motivacije i znanja kako se radi u krizama kao što je bilo u Domovinskome ratu mogli su to sve iznijeti. Netko kao da je namjerno razbio taj sustav evo recimo pričuva koja jednostavno ili ne postoji i pokušava, znači pričuva mora postojati. Civilna zaštita ovaj put je pokazala da ne funkcionira ni horizontalno od mjesnog odbora jer samo je bio neki centri gdje su se prikupljale pomoći, gdje su se razvrstavale ali nije bilo baza po terenu, nije bilo punktova po terenu koje bi ljude opskrbljivalo. Znači ni horizontalno, ni vertikalno nego jednostavno čovjeku koji je bio u Domovinskom ratu zapovjednik Tomi Medvedu ovaj kaos je pripuštan. Ako bude išlo po zlu neće bit kriv Andrej Plenković nego će na žalost biti čovjek koji je bio u ratu, Domovinskome ratu.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Damira Bakića.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovane kolege. Prije svega želim reći da pozdravljam brzinu i odlučnost sa kojima smo krenuli u donošenje ovoga zakona. Jednako tako mislim da je opći smjer predloženih dopuna zakona u osnovi pozitivan. U bitnom taj stav proizlazi iz činjenice da je sukladno odluci o razvrstavanju jedinica lokalne i regionalne samouprave prema stupnju razvijenosti riječ o potpomognutom području, ali i više o toga jer ovdje se radi o kraju i stanovništvu koji su i taj kraj i to stanovništvo najprije pretrpjeli 5 ratnih godina, a onda svim ovih preostalih do danas, svih ovih 25 godina bili sustavno zapostavljeni, zanemarivani, obeshrabrivani na mnogo načina deprivilegirani. Nekoliko je stvari koje su ovim prijedlogom zakona rješenje manjkavo ili neprikladno i ja ih također poput nekolicine kolega želim ovdje istaknuti. Prvo smatram nužnim da se grad Sisak tretira jednako kao i cijela županija, dakle kao potpomognuto područje jer i samom gradu Sisku ne samo svim njegovim stanovnicima zbog zanemarivanja, zbog zaostajanja, zbog degradacije i gašenja industrijske aktivnosti, zbog depopulacije potrebna je pomoć kako bi mogao nositi svoju vodeću ulogu o razvoju cijelog kraja. Drugo nužnim smatram da država i to u 100%-tnom iznosu preuzme financiranje obnove svih zgrada javne namjene u Sisačko-moslavačkoj županiji, škola, zdravstvenih ustanova, kulturnih ustanova itd., naglašavam 100%-tnom iznosu svih. I treće nužno je i da lokalnom stanovništvu osobito u seoskim domaćinstvima država također u punom iznosu financira obnovu gospodarskih objekata, štala i drugih nastamba za domaće životinje, sjenika i sl. Sve navedeno predložit ćemo prikladnim amandmanima i pozivam vas da ih podržite. Međutim, uz sve to i povrh svega toga ključna je brzina. Štetu treba sanirati ne samo brzo nego hitno. U protivnom započet će još jedna školska godina, doći će još jedna zima, ne samo da se neće vratiti oni koji su trenutno morali napustiti svoje domove, nego će u međuvremenu i otići još mnogi. No, najvažnije od svega je da jasno kažemo i da si priznamo čitav ovaj kraj, a posebno Banija, desetljećima je bio sustavno zanemarivan, prepušten sam sebi i osuđen na tiho umiranje. Poljoprivreda, industrija, komunalna infrastruktura, prometnice, gotovo sve je upropašteno, a sve je degradirano. Ne samo da u ovih 26 poslijeratnih godina niti jedna ma i najmanja cesta nije sagrađena, nego je cijela jedna željeznička pruga, pruga koja je preko Petrinje i Gline povezivala Sisak i Karlovac, cijela jedna željeznička pruga je nestala, zarasla je u korov i drač. Tu nadomak Zagreba, na samo 1 sat automobilske udaljenosti mi smo dopustili da 100 km željezničke pruge zaraste u korov. I upravo ta pruga i taj korov su paradigma odnosa ne samo države nego i cijelog društva prema svim gradovima prema Baniji i prema Kordunu u cjelini. Ako nam je trebao neki trenutak osviještenja, trenutak suočavanja sa svim pogreškama i nepravdama sada je to. Sad je trenutak da čitav ovaj kraj ne obnovimo, ne da ga vratimo u stanje prije 28. prosinca nego da ga oživimo, sad je prilika. Na mnogo načina čak i obaveza, da obnovimo infrastrukturu, izgradimo prometnice, da obnovimo tu prugu Sisak-Karlovac, da pokrenemo gospodarske aktivnosti, da možda baš tamo krenemo u zelenu transformaciju, da stvorimo preduvjete i za demografsku obnovu, da zapravo vratimo život. Bez toga u kućama koje možda i obnoviti uskoro više neće imati da živi nitko ni zašto. Zato je nužno da svi i Vlada i institucije i mi [[Upadica: Hvala.]] čitavo društvo uložimo zajedničku [[Upadica: Hvala, imamo …]] energiju, entuzijazam, sav potreban novac i obnovimo ove krajeve. Hvala lijepo.
… nekoliko replika, kolega Bakić nemojmo pretjerivati, ja vas moram opomenuti, to je bilo tolko, molim vas [[Upadica: Molim vas oprostite.]] nemojte, to je sad postalo, ja ne znam šta je danas popodne došlo, nikad to nismo imali, ljudi govore 15, 20, 25 sekundi više, nećemo moći funkcionirati tako, molim vas. Ostanite ovdje imamo, imamo replike. Prva je poštovanog zastupnika Bošnjakovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bakić pozorno sam slušao vaše izlaganje i mogu reći da se doista slažem sa najvećim dijelom onoga što ste rekli. Posebno bi htio afirmirati vašu želju i gdje šaljete poruku da je potrebno obnoviti sve gospodarske objekte jer zapravo obnova samih stambenih objekata bez razvoja gospodarstva donest će nam nove probleme na koje ste već upozorili i rekli kako taj kraj i prije ovoga zapravo nije imamo nekakvo, nekakav razvoj. Htio bih samo reći da je Vlada oformila jednu radnu skupinu koja treba promišljati koja treba zapravo stvoriti i vidjeti jednu viziju daljnjeg razvoja cijelog tog područja. I ja osobno mislim da je to dobar potez jer imat viziju šta na tom području razvijati, kako stvoriti pretpostavke mislim da je to jednako važno kao i obnoviti domove tih ljudi koji su tamo. Evo, zanima me vaše mišljenje o tome.
Poštovani zastupnik Bakić.
Hvala vam lijepa, hvala vam lijepa na vašoj intervenciji, hvala vam i da ste spomenuli ovu radnu skupinu. Ja znam da je ta radna skupina barem u, okvirno već zamišljena i da je ona pokrenuta. Dio mog izlaganja je zapravo bio poruka i toj radnoj skupini. Hvala vam lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vidovića.
Dobro je da ste kolega spomenuli zapravo ovaj kronični problem nedostatka regionalne politike koju Hrvatska nema svih ovih 30 godina. Ovaj, ova katastrofa je bjelodanim učinila tu činjenicu. Još je nešto se pokazalo, da Hrvatska zapravo i na ovom primjeru će, Banije se to sjajno vidi, Hrvatska nema 30 godina ozbiljnu poljoprivrednu politiku. Dakle, dva ključna razvojna, razvojne poluge za ruralne dijelove Hrvatske ne postoje. Mi ćemo za nekoliko dana razgovarati o koncepciji razvoja Hrvatske do 2030. godine, ovo je sjajna prilika i poligon da zapravo demonstriramo viziju Hrvatske i da na njoj konsenzualno svi zajedno radimo.
Poštovani zastupnik Bakić.
Hvala vam lijepo. Ja se apsolutno slažem, danas je bilo osobito gorko, osobito gorko čuti kad je netko od kolega spomenuo koje su dakle jedinice regionalne samouprave, koje su županije zapravo potpomognuta područja i bilo je zaista gorko i gotovo nadrealno čuti da je zapravo kao potpomognuto područje istaknuta i Slavonija. Toliko o poljoprivredi, onda, onda što imamo dalje u vezi s tim reći. A drugo ono što ste kazali dakle, da ovo je prilika. Naravno kaže se i općenitije i obično se kaže da je svaka kriza ujedno i prilika, ja ću međutim reći da je ovo ne samo prilika, nego ponovit ću zbog niza izrečenih i neizrečenih okolnosti i zbog niza okolnosti ovo je ne samo prilika nego u velikoj mjeri i obaveza svih nas.
Slijedeća pojedinačna rasprava, hvala lijepo, biti će poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege evo nas ponovo u sabornici 10 mjeseci nakon potresa koji je pogodio Zagreb i Krapinsko-zagorsku županiju i Zagrebačku županiju, a u međuvremenu je još i bio potres prije 25 dana koji je pogodio Banovinu s time da su štete nastale i u drugim županijama pa tako i u Krapinsko-zagorskoj županiji posebice u općini Krapinske Toplice. Moramo svi priznati da se do sada na obnovi u Gradu Zagrebu i u našoj županiji nije napravilo baš puno. Zakon je kasno donesen, provedbeni akti evo još su u tijeku donošenja, obrasci koje trebamo popuniti su na pomolu još se uvijek digitaliziraju, nažalost nema ministra da vam možda pomogne u nekim raspravama i razmišljanjima, ali napomenuti da usprkos svemu tome i zbog svih nas ovdje koji smo u saboru i zbog predstavnika Vlade i zbog naših građana da se zahvaljujući našem županu Kolaru i uredu u županiji kao i predstavnicima Vlade odnosno državi u Krapinsko-zagorskoj županiji su se zbrinule sve obitelji čiji su stambeni objekti stradali u potresu prije 10 mjeseci, da su te obitelji zbrinute u bungalovima u termama Jezerčica i da imaju pristojan smještaj. Međutim, nemojmo zaboraviti da su izgubili već 10 mjeseci svog obiteljskog mira, 10 mjeseci normalnog obiteljskog života, 10 mjeseci razvoja svog gospodarstva i vjerujem da su svi oni koji su odgovorni svjesni da je nužno potrebno što je prije moguće pokrenuti obnovu. Stoga bih pozvao Vladu i župane da po uzoru na postupanje u Krapinsko-zagorskoj županiji se postupi i u ostalim županijama i svim stradalima osigura koliko toliko normalan život, normalan smještaj i naravno normalan život za ove prilike u kojima se trenutno živi. Da se svima redovito osigura potrebna pomoć u vidu higijenskih i prehrambenih potrepština kao i novčana pomoć prema definiranim kriterijima i potrebama. Vjerujem da će se u skladu sa dogovorom gospodina župana i ravnatelja Vanđelića otvoriti i županijski ured fonda za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije. Samo da napomenem taj bi se ured trebao otvoriti u Donjoj Stubici, znači nije u Gornjoj nego u Donjoj Stubici 1.2.2021. i svim stradalima od potresa bit će na raspolaganju stručna pomoć za popunjavanje zahtjeva za obnovu objekata što je u ovom momentu neophodno potrebno. Osvrnuo bih se i na izlaganje gospodina ministra Horvata i napomenuo da je u ovom visokom domu jako malo ljudi koji nisu bili na terenu, koji nisu bili na potresom oštećenim područjima, ali jednostavno nije bilo vrijeme, vremena za intervjue i fotografiranja jer je prvi i osnovni cilj bio da se pomogne ljudima i da se pomogne na sanaciji štete koje su nastale na objektima. Još da se malo vratim na zakon. Podzakonskim aktima je definirano 9 zahtjeva za obnovu koje nije jednostavno popuniti, a posebice nije jednostavno ishodovati sve dokumente koji se traže kao prilozi. I prije nekoliko sati sam sjeo sa ministrom i utvrdili smo da je onaj broj koji sam rekao ovoga točan. Znači radi se o preko 80 priloga koje trebamo priložiti jednom dokumentu odnosno jednom zahtjevu što nije mali broj, ali ono što je zapravo problematično i gdje ja vidim problem je to što su ti svi dokumenti zapravo dokumenti odnosno većina tih dokumenata se može dobiti sa radnog mjesta službenika, taj službenik može pristupiti tim dokumentima i može pomoću servisa sve te dokumente dobiti bez ikakvih velikih problema, dok je to našim građanima jako veliki problem. I zbog toga moram konstatirati da je informatika u tom dijelu stvarno zakazala. Nadam se da je stanje na Banovini stabilno odnosno stabilnije, da su institucije počele raditi svoj posao jer je to izuzetno važno za stanovnike i sada kad im je potreban smještaj i pomoć, a bit će važno kada će krenuti davanje zahtjeva za obnovu i kad krene sama obnova. Još bih iskoristio priliku da zahvalim svima onima koji su se angažirali na bilo koji način da pomognu stanovnicima stradalih područja i u skladu sa našim zagorskim pozivom pozivam sve predstavnike Vlade, predstavnike opozicije i pozicije da stavimo glave skupa i pomognemo našim građanima. Hvala.
Ovaj ostanite, imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Nađ.
Poštovani zastupniče Pavić, u Domovinskom ratu kad smo priznavali statuse hrvatskih ratnih vojnih invalida onda su službenici išli hrvatskim braniteljima u bolnice da im pomognu ispuniti zahtjeve. Što mislite da li bi bilo sada logično da resorno ministarstvo uputi svoje službenike na teren pa da objasne građanima koji su stradali u potresu i da im pomogne ispuniti ove zahtjeve i prikupiti tu dokumentaciju?
Poštovani zastupnik.
Evo ja sam u svom izlaganju napomenuo da je takva inicijativa pokrenuta u Krapinsko-zagorsko županiji i gospodin Vanđelić koji je ravnatelj fonda je pristao na takvu inicijativu da se otvori županijski ured fonda za obnovu nakon potresa znači za Krapinsko-zagorsku županiju, Grad Zagreb i Zagrebačku županiju i tamo će raditi ljudi koji znaju odnosno trebali bi znati kako se ti zahtjevi popunjavaju tako da naši stanovnici neće trebati ići u druge gradove odnosno u druge županije da bi popunili te zahtjeve. To je od velikog značaja prvenstveno zbog toga što će dobiti pomoć na jednom mjestu, a osim toga nadam se da će u skladu sa onim što sam danas razgovarao sa ministrom da će se pokrenuti jedan dio informatičkih servisa tako da službenik koji je na tom radnom mjestu može na jednostavan način doći do svih dokumenata koji su potrebni građanima da ne bi građani trebali te dokumente prikupiti.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvane Brumnića. Izvolite.
Onda ispočetka, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege prvo mi je žao što ovdje nema ministra, što nema premijera koji je ujutro došao i …/nerazumljivo/… rekao bih onako pošamarao što je htio i otišao. Ako će jednog dana netko gledati raspravu o ovom prijedlogu zakona onda će doći do jednog zanimljivog otkrića. Da smo mi vrlo malo razgovarali ovdje o samom zakonu, da smo više razgovarali o funkcioniranju države, o odgovoru države na ono što je država ustvari dužna raditi odnosno zašto je imamo. I sada malo onako digresije onima koji su bili protiv EU, danas nam je drago da smo dio EU, danas nam je drago da nam ti ljudi žele pomoći, danas nam je drago da i oni razmišljaju o nama. Ali ono što se postavlja pitanje, što naša država čini za svoje građane i koliko je ta država uspješno reagirala na probleme koji su se pojavili? To koliko je uspješno reagirala znaju oni koji su bili na terenu, znaju oni koji žive na području pogođenom potresom i sve riječi ministara i premijera kako su dobro napravili posao neka upute samo njima. Oni najbolje znaju što je država i kako reagirala, koliko su ustvari obični ljudi reagirali iz srca i koliko su doprinijeli tome da se situacija tamo popravi odnosno učini podnošljivijom ljudima koji su nastradali na tom području. Ali sada samo malo vratiti što je ova država napravila sa zakonom koji smo izglasali prije 4 mjeseca i 3 dana. Premijer je kada je obrazlagao taj zakon rekao u roku mjesec dana sve će započeti. Kažem prošlo je 4 mjeseca i 3 dana nije započelo ništa. Obnovljeno je ravno nula objekata, predano je u Gradu Zagreba po riječima jučer, prekjučer ili jučer, prekjučer ministra na odboru 100-tinjak prijava od 25.000 oštećenih objekata u Gradu Zagrebu. Ono što cijelo ovo vrijeme u ta protekla 4 mjeseca premijer pokušava je ustvari samo stvoriti privid da se nešto događa i pokušat objasniti građanima da će oni nešto dobiti o HDZ-a. Neće ništa dobiti od HDZ-a, niti jednu jedinu lipu. Dobit će od drugih hrvatskih građana koji će uplatiti novac u proračun. To je ono što je istina, što je jedina istina. Da sve ovo što će obnovit ovim zakonom će platiti hrvatski građani osim onoga što ćemo dobiti, čovjek bi rekao pomoći iz Europe. I sada pitanje da li je ova izmjena zakona na način na koji se predlaže ono što je trebalo napraviti? Ja mislim da nije. Postoji ključna razlika između Grada Zagreba jer se onaj prethodni zakon ustvari kolokvijalno zvao Zakon o obnovi Zagreba i onoga što treba napraviti u Sisku, Petrinji, Glini itd. Problem Siska, Petrinje, Gline nije samo obnoviti kuće. Problem Siska, Petrinje, Gline i cijelog tog područja je kontinuirano zanemarivanje tog područja od strane ove države zadnjih 25 godina. Tamo bez sustavne i cjelovite revitalizacije navedenog područja, a što uključuje i ekonomsku i infrastrukturnu i urbanističku ali i ono što neko kaže plansku, znači da znamo rokove i da znamo što želimo postići. Nećemo napraviti ništa jer ovo što ovaj zakon predlaže on će obnoviti jedan dio kuća ovako kako je predložen čak bi čovjek rekao dijelom nepošteno prema jednim građanima odnosno razlikujući građane koji žive na tom području. Kažem ovaj zakon jednostavno ima toliko falingi što se tiče cjelovitosti koju je trebao obuhvatiti da evo, kaže da je gotovo.
Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala. Dakle, uvodno ste u svom izlaganju i osvrnuli se na ono što je uloga i značaj države i na prvom koraku mi vidimo da se zakon ne može provoditi, prvi korak predaja zahtjeva. I sad umjesto da je država posložila na način da predaja zahtjeva bude predaš zahtjev, a onda svi za tebe odrade sve one podatke koje mogu odraditi stvari smo okrenuli naopako. Zahtjev smo zakomplicirali tako jako da ih građani ne mogu predat, da uopće ne mogu skupit dokumentaciju i sada ćemo mi imati timove koji će pomagati građanima da oni podnose zahtjev. I tu se sada raspravlja o tome kako je dobro da ministarstvo organizira neke ispostave. Dakle, krivo je, zahtjev je trebao biti takav da je jednostavan, a ti ljudi oni koji rade posao u ime građana trebali skupiti svu onu dokumentaciju koju je moguće skupiti javno i dostupno.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovana kolegice Mrak TAritaš. U potpunosti se slažem s vama, ja sam štoviše upozorio na nešto vrlo slično ministra na Odboru za prostorno uređenje i predložio mu jedan jednostavan model rješenja toga neka napravi dijagram toka cijelog tog procesa i neka vide što bi građanin trebao napravit, a što bi od toga mogla napraviti država. Nekoliko kolega je ovdje reklo da više od 50% dokumentacije koja je ovdje potrebna se može izvaditi na jednom mjestu od strane državne uprave. A naravno da postoji neka dokumentacija koju će morati sami građani priložit. Ali ova količina koju su zakonodavci predvidjeli je nelogična odnosno imam osjećaj da oni pokušavaju odgurat građane u out, to bi se tako reklo.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Nađ.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Brumnić. Rekli ste da smo cijelo vrijeme danas govorili o funkcioniranju odnosno ne funkcioniranju države, da li smatrate da postoji realna opasnost zbog tog ne funkcioniranja države i kompliciranja ove dokumentacije odnosno pribavljanja dokumentacije da se desi ono isto što se desilo nakon poplave '64. u Zagrebu da neki građani recimo u Novom Retkovcu žive 40, 50 godina u barakama, da ne bi ovi naši građani u Markuševcu živjeli toliko u kontejnerima? Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Vrlo sličan odgovor kao i kolegici Mrak TAritaš što sam rekao na kraju. Ja imam osjećaj da država pokušava što veći dio građana obeshrabriti odnosno kažem odgurat u out da se ne prijave na ovu obnovu i to je ono što kolege iz HDZ-a imam osjećaj da ne shvaćaju što je smisao države. Jedanput sam za ovom govornicom citirao Laibach, to je jedna slovenska grupa koja u početku kaže država skrbi za svo svoje ljudstvo, pa onda tako ide dalje. Tu je pitanje da li netko tko upravlja državom razumije što je njegov zadatak i na koji način može taj zadatak izvršiti. Kažem, sva ova dokumentacija odnosno četiri mjeseca ne poduzimanja koja se pokazalo u Zagrebu ustvari pokazuje da oni koji danas upravljaju Hrvatskom to ne razumiju.
I zadnja replika poštovano zastupnika Pavića.
Poštovani zastupniče. U jednom momentu ste rekli da trebamo ovdje razgovarati odnosno da razgovaramo o funkcioniranju državnih institucija, moram vas ispraviti jer zapravo moramo razgovarati o ne funkcioniranju tih institucija. To vam govorim iz prve ruke jer sam bio u utorak navečer odmah dolje u Petrinji i sve što je funkcioniralo to su oni vatrogasci i policija koja je regulirala promet, sve ostalo je zakazalo, ali sve. I bilo je jako teško doći i do mjesta gdje se predaje pomoć, bilo je jako teško doći do informacija kako pomoći ljudima, odakle krenuti itd., itd. Osim toga, ne znam da li ste svjesni toga i da li imate tu informaciju da je prije došla pomoć kontejnera iz Turske nego što su došli šatori iz naše pričuve. To je zapravo katastrofa. Osim toga, čuli ste isto tako jučer izlaganje premijera, dobili smo kompletnu pomoć iz Fonda solidarnosti, došlo je 600 i nešto milijuna eura, a mi sada nemamo načina da taj novac normalno potrošimo.
Hvala. Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani kolega Pavić. Kada kažete sve nije funkcioniralo, nije funkcionirala ustvari samo jedna stvar, nije funkcionirao upravljački dio, sve ostalo je funkcioniralo, MUP je funkcionirao, vatrogasci su funkcionirali, civilna zaštita je funkcionirala koliko je mogla, koliko je bila ustrojena od tog upravljačkog dijela u Sisačkoj županiji, samo upravljački dio nije funkcionirao. Vi kad pogledate što je i danas problem, danas je ključni problem onoga tko postavlja sustav odnosno upravljača da postavi sustav tako da bude jednostavan građaninu da dobije ono što mi ovdje pokušavamo izglasati. Ja mislim da ovdje ni s lijeve, ni s desne strane, ni iz centra nema nikoga ko se ne slaže s time da se građanima treba pomoć, tu se svi slažemo, jedino je pitanje da li netko to učini dohvatljivim građanima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. U obrazloženju ovih izmjena i dopuna stoji podatak da je od 2017. do 2019.g. sa područje Banije/Banovine iselilo 11.895 stanovnika. Ako obnova ne krene brzo, ako se tog posla ne primimo brzo mladost će otić starost će umrijet. Tamo imate staračka domaćinstva koji su došli umrijeti na svojoj djedovini i na svojoj očevini i tu žele i oni će umrijet, a sva mladost će otić. Djeca će krenut negdje drugdje u školu, ljudi će krenut negdje drugdje radit i onda zapravo će biti i manje posla nećete imati šta obnavljati, nećete imati obnavljati za koga. Svaki zakon se gleda sa 3 razine. Prva razina je cilj i smisao, druga razina je operativnost i treća razina su financijski elementi tog zakona. Prva razina cilj i smisao, smisao ovog zakona je trebalo biti da dakle zakon kad je riječ o Gradu Zagrebu gdje imamo elemente brze sanacije, konstruktivne obnove i cjelovite obnove. Smisao ovih izmjena i dopuna je bilo da to tako bude i na području koje je sad stradalo potresom. Samo imamo tu teoriju. Kad gledate operativnost, prvi program mjera je donesen, donesen je i pravilnik i sad vidite da su ljudi izbezumljeni od podnošenja zahtjeva. Pa dopustite ja ću pročitat, ja sam danas kao zastupnica u Gradskoj skupštini Grada Zagreba, GSKG upravlja kao upravitelj dosta zgrada u Zagrebu i do mene je došla informacija da oni pripremu dokumentacije koja se treba predati ministarstvu samo za popravke naplaćuje 3, 4, 5.000 kuna. Ja sam mislila da to nije istina i onda sam kao zastupnica postavila pitanje i vidi čuda danas sam uspjela dobiti odgovor i u odgovoru piše slijedeće „radi se o složenoj i opsežnoj dokumentaciji“ i sad je u zagradi odluke suvlasnika, z.k. izvadci, građevinske dozvole, rješenje za građenje, uporabne dozvole, dokazi o vlasništvu, fotodokumentacija, dokazi o oštećenju, razne takse za ishođenje i slično koju je potrebno prikupiti, napraviti provjere, kompletirati i uz zahtjev dostaviti nadležnom ministarstvu. Budući da je potresom oštećen veliki broj stambenih zgrada pod upravljanjem GSKG-a, a tražena dokumentacija je kompleksna. Za adekvatnu pripremu zahtjeva potrebno je osigurati dodatni veći angažman, više naših službi i odjela koji značajno prelazi okvire redovnog održavanja zgrada, kao i visinu naknade upravitelja ugovorenu za redovno održavanje. Dakle, ovim zakonom smo postigli da smo naše građane stavili u situaciju da ne znaju podnijet zahtjev, da ga ne mogu podnijet, da će to neko radit za njih, da će to neko naplaćivati i da će od toga zapravo građani će plaćati, plaćati i plaćati, a 10 mjeseci od potresa u Gradu Zagrebu organiziranoj obnovi, kako kaže naš premijer, sustavnoj i cjelovitoj nije se desio pomak, nije napravljena ni jedna opeka. Ovo šta mi s ove govornice govorimo to je vapaj. Nemojte to činiti, nemojte Baniju, kosa crta Banovinu, napustiti iz jednostavnog razloga, ona je već do sad nekoliko puta bila napuštena. Kontejneri su jedno od rješenja da ljudi nisu na zimi vani, ali ako nakon 10.g. tamo budu kontejneri, kontejneri su prvo rješenje, kontejneri nisu trajni smještaj, nemojte, Zagreb je glavni grad, ja tu živim i u Zagrebu će se ljudi snać. Dakle, u Zagreb, Zagreb i Istarska županija su dve jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave kud ljudi dolaze, otkud ljudi ne odlaze. On će bit uvijek primamljiv za nekog bez obzira što u Zagrebu u Podsljemenskoj zoni, pa dakle nemojte Zagreb doživljavat ko centar grada u kojem žive ljudi koji imaju, u Podsljemenskoj zoni ljudi žive u kontejnerima. Kontejner je privremeno rješenje. Nakon pola godine ili godinu dana u kontejnerima to će se pretvoriti u drugi problem. To će se pretvoriti u problem koji rješava istambulska, to će se pretvoriti u niz drugih stvari. Dakle, ako ova država svjesno i namjerno ostavi Baniju/Banovinu apsolutno na način na koji je ostavila Grad Zagreb za to će morati netko snositi odgovornost. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Brumnića.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš, nisam stigao u svojoj raspravi doć do ove činjenice da GSKG naplaćuje 7.000 kuna za dokumentaciju koja je potrebna za obnovu. Samo je problem što sam ja tu informaciju potvrđenu čuo od ministra. Znači nije da ministarstvo ne zna da postoji taj problem nego ga ne rješava. Znači ova država bi trebala zabranit odnosno pitam vas da li mislite da bi trebala zabraniti da na taj način GSKG sebi čini dodatan prihod na teret građana koji bi trebali obnoviti svoje kuće?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Brumnić, ja tu nemam dileme. Dakle, ako ste cijeli sustav postavili na način da nitko ne zna ispunit zahtjev, da nitko ne zna skupiti svu dokumentaciju onda ste učinili namjerno to, nije to bilo slučajno, onda ste učinili namjerno da zapravo svako kaže kolko mogu ću napraviti dalje ne, al Banija odnosno Banovina to ne može. Kad je riječ o Gradu Zagrebu ja sam to isto čula i mislila sam da krivo čujem, mislila sam da neko krivo nešto razumije i ne budi lijena kako volim dobiti papir ja sam tražila papir i taj papir sam dobila. Ovdje je i premijer, a i vrlo često se spominje Cvelferija, Cvelferija je bilo 6 naselja, Cvelferija je obnovljena za 13 mjeseci. Tamo su ljudi trebali potpisat zahtjev, a sve za njih je odradila država i upisala je kuće što vi ne želite čuti i ne želite čut koliko je to koštalo u katastar i gruntovnicu. Dakle, država je za ljude tamo odradila sve. Ove ljude na Baniji da ih okrenete oni nemaju 100 ili 200 kuna.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Peović.
Evo nadopunila bi ono što ste rekli i zanima me vaš komentar. Ne samo znači da nije krenula obnova u Zagrebu i kako ćemo onda očekivati da to se desi na Baniji već se niti osnovne stvari nisu sanirale, znači opasnosti koje prijete po život ljudi koji hodaju oko zgrada, danas 10 mjeseci nakon prvog potresa i nakon drugo potresa koji je još više destabilizirao tu građevinu se počinje skidati 200 tona teška nadstrešnica sa Vukovarske 52, koja je tu stajala 10 mjeseci. Ljudi su hodali oko te zgrade, ljudi u toj zgradi žive, 2 stana su iseljena, ako se Zagreb nije uspio, ne sanirati, znači ne govorimo o obnovi nego govorimo o saniranju onih dijelova zgrada koji prijete pješacima i onima koji žive u zgradu, onda kako možemo očekivati da će se to desiti u Baniji?
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Peović, vi i ja smo jedno vrijeme zajedno sjedile u Gradskoj skupštini i mi imamo osebujnog gradonačelnika koji paradira, obeća tu milijun, tamo miliju, to je njemu kao riječ dobar dan, ali nešto napraviti, ne. Dakle Zagreb je imao problema i to jasno moramo reći i bez ovog potresa, ovaj potres je samo sve te probleme stavio zaista, pokazao kakovi jesu. Ja uvijek, zaista se me boli želudac od toga da netko treba poginuti, da netko treba stradati da se mi sjetimo da nešto treba napraviti. Dakle vi govorite o zgradu koja se nalazi u Vukovarskoj, koja je zaštićena od eminentnog arhitekta, da ja sad dalje vas tu ne gnjavim i sve ostalo, taj problem tog zadnjeg, dakle tog zadnjeg, terase da tako nazovem je bio problem i bez potresa. A potres je samo pokazao razmjere tog problema. I nitko nije ni malim prstom maknuo sve dok mediji to nisu poslikali i tamo došli. Pa nije to način postupanja.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Nikolić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Prošlo je točno 10 mjeseci od razornog potresa. Prvo smo čekali statičara, pa smo čekali crvenu naljepnicu, a potom i alternativni smještaj. Ništa od toga nismo dobili. Onda smo čekali da se izglasa Zakon o obnovi Zagreba, pa opet ništa, a cijelo to vrijeme molili smo sve gradske i državne službe da nam donesu kontejnere. Njih smo dobili nakon višemjesečnim moljakanja, ali ne one stambene već građevinske, bez sanitarnog čvora, bez tuša, bez namještaja, kutijicu. Kutijicu koja bi trebala biti naš novi dom. Sad skupljamo bezbroj dokumenata koji su potrebni za obnovu i čekamo najavljeni minus, 7 ispod nule koji sutra najavljuju prognostičari. Da, život u Zagrebu je uistinu lijep i obećavajući. To je priča jedne mlade obitelji sa Medvedskog brega. Ima takvih još podosta. Na jučerašnjem aktualnom satu pitala sam predsjednika Vlade da li će poslati Državnu reviziju u robne zalihe jer isti nisu pokazali spremnost niti su dorasli situaciji ni nakon potresa u Zagrebu niti nakon potresa u Petrinji. Mnogobrojne obitelji ostale su bez krova nad glavom. Njegov odgovor je išao u smjeru čuđenja. Što će Hrvatskoj skladište kontejnera. Ili nije shvatio pitanje ili se kao i obično postavio na svoj jedinstveni način kad mu se postave škakljiva pitanja. Ali ja bih danas ipak govorila o samačkim domaćinstvima koje je zahvatio ovaj strašni potres. Njima je uništeno i ono malo što su imali. Proučavajući tekst današnjeg prijedloga, nigdje nisam uočila da je Vlada ponudila dugoročno rješenje za samačka domaćinstva. Da li su kontejneri zadnje u čemu će ti ljudi boraviti? Ne zaslužuje li njihova starost neko dugotrajnije rješenje? Uskoro će godinu dana od potresa u Zagrebu, a kako sam na početku i navela, ljudi su i dalje u kontejnerima. Bojim se da će ista sudbina dočekati i samce u Sisačko-moslavačkoj županiji, ako se nešto hitno ne poduzme. Vlada nema plan niti dugotrajno kvalitetno rješenje za samačka domaćinstva, kako bi svoju starost mogli provesti dostojanstveno. Pa znate, Vlado, postoji život i nakon kontejnera. Hvala.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo želim i ja iz svog kuta gledanja nešto reći o ovom Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom. Pitanje je kako uopće raspravu voditi s obzirom na ovo što smo danas čuli, ja sam se odlučio na jednu političku s obzirom na svoj pogled na što se događalo u proteklih 20-tak dana od drugog potresa u protekloj 2020. g. Kažu da je potres jedna iznenadna i kratkotrajna vibracija tla, jednostavno ne ovisi o čovjeku, političarima, strankama, desi se i dešavalo se na prostoru koji pokriva RH i u povijesti. Imamo ih nekoliko, od Dubrovnika 1667., Virovitice 1757., Zagreba 1888., Imotske krajine 1942., makarskog primorja 1962., i 1997. Ston. A onda u 9 mjeseci 2, jedan u Zagrebu, drugi u Petrinji, Sisku i ostalim naseljima. Koliko to Vlada doživi, mislim da je ovo jedina koja je to doživjela, možda i u svijetu, u kratkom vremenu u takva dva razorna potresa. Naravno, stanovnici i stanovništvo i sve ono što određuje sam trenutak potresa. Što ga je odredilo u ovom trenutku kada govorimo o 28. i 29.12. Odredila ga je ta nepredvidljiva priroda, ljudska tragedija, 7 izgubljenih života + ona djevojčica ovdje u Zagrebu, imali smo reakciju ljudi i institucija. E sada kada smo došli na taj trenutak samog događaja, imamo i post festum događaje koji su ušli u sferu politike, a onda kada se umiješa politika, dogovara se ili se razgovara na način na koji se i mi danas razgovaramo i pokušava se napraviti ono što se ne bi trebalo napraviti, da se odvaja narod od države, od institucija, jer da kao država je posebno, na jednoj strani, a narod je uvijek sam sa svoje strane. Nikada nije postojala država koju često kažem, znači čine prostor i ljudi i to nije moguće odvojiti, a kritike da li je netko nešto napravio onako kako smo mi zamislili možemo svakako prihvatiti i na njih se da odgovarati. Ali što ovdje imamo kao proces ili događaj? Znači od prvog dana medijski se pokušalo upravo ono što sam rekao, odvojiti reakciju građana na jednoj strani i institucija države na drugoj strani i govoriti ovi su bili dobro, sve se to brzo riješilo i taj građanin vatrogasac, član civilne zaštite, član crvenog križa nije onaj isti građanin volonter koji je došao tamo ispred određenih skupina i tu naravno država onda nije napravila svoj posao kako treba. Onda su se pričale priče o tome tko bolje kuha ili ne kuha obrok i tko je sve dobio ili nije dobio pomoć i tome svjedočimo već dvadesetak dana. Naravno treba pronaći i glavnog ko bi trebao biti kriv, drugi puta u devet mjeseci, to bi trebala biti Vlada Andreja Plenkovića i naravno svi koji su većina u ovom domu, naravno znači politika bi trebala odrediti krivca uz pomoć oporbe koja odmah sudi s obzirom na njihov veliki doprinos cijeloj toj situaciji što bi trebalo biti pravedno. I onda imamo rasprave kakve imamo današnje, znači malo stranački ostrašćene. Imamo ispred sebe druge lokalne izbore, kada je bio Zagreb imali smo parlamentarne izbore i podosta su slične rasprave na istu temu, potres u Zagrebu, potres u Petrinji i Sisku uoči određenih izbora. I onda imamo detalj koji nas je svih zasmetao, to je Grad Sisak kao neodvojivi dio i centar Sisačko-moslavačke županije i njegov status u odnosu na sve ostale. I tu smo našli moment zašto bi vodili političku bitku ili borbu uz poziv vlasti da pokušamo konsenzusom riješiti one prijepore ako oni i postoje. I naravno onda se umiješalo ovo sve kao dio nekakve prilike da se svako istakne na način na koji je mislio. Bilo je onih koji su govorili o svom doprinosu, više cijenim one koji odrade svoj dio, šute, ne slikaju se i naprave ono što smatraju kao ljudi. Ja sam zahvalan svakom čovjeku koji je ne znam, telefonskim pozivom dao pet kuna, kunu, tri kune onoliko koliko je mogao i to niko narodu ne može oduzeti. Greška je kažem odvajati narod od svoje države jer reakcija ljudi je uvijek bila primjerena. Bila je primjerena i kada je bio Zagreb u pitanju, bila je primjerena i sada. To što se pokušava politički lešinariti na određenim situacijama može se raditi i neka se radi. A što se tiče procedura, ako želimo Gunju na način na koji smo je imali kao jedini primjer na koji se možemo pozvati na ovoj situaciji da nam završi priča s obnovom na wc četki od 250 kuna onda ne treba nikakav papir, možemo na majke mi pa ćemo vidjeti kako će to završit, a onda opet dolaze ovi specijalci s druge strane kažu, a šta ste to napravili nakon 50 ili 100 godina vas pitaju, jeste li sve napravili kako treba i po zakonu.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Benčić. Izvolite. Svi su premašili vrijeme, neki izrazito jako. Neki koji su jako premašli sam opomenuo, vi ne vodite tu sjednicu pa vas molim da se smirite. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Gospodine Boriću, da li bi mi molim vas nakon ovih pet minuta u kojima ste zapravo zamjerali oporbi da isključivo kritizira, ništa konkretno ne doprinosi možda mogli reći kako je to neopravdana naša kritika kada jučer premijer nije znao odgovoriti na moje vrlo konkretno pitanje, za koliko zgrada javne namjene je pripremljena projektna dokumentacija za financiranje iz Fonda solidarnosti, dakle za obnovu zgrada u Zagrebu iz Fonda solidarnosti jer je cijela tranša iz fonda sjela, a mi nemamo niti gotovu projektnu dokumentaciju, a znamo od 4. mjeseca da ćemo iz tog fonda dobiti novce. Evo pa pitam vas jer vidim da sve znate, za koliko zgrada javne namjene je dokumentacija gotova i kada će krenuti obnova?
Poštovani zastupnik Borić.
Kolegice Benčić ja ne bi podcjenjivao premijera i njegova znanja kao što vi inače radite kao i neke druge kolegice ovdje u Saboru, mislim da on jako dobro zna što radi i to je pokazao i dokazao i ima povjerenje građana. Što se tiče tih vaših lakih rješenja koliko je prošlo vremena da bi imali neku dokumentaciju, s time se ne bavi premijer, s time se bave ljudi koji su za to zaduženi. Ako je u pitanju osnovna škola znamo tko je u školi nadležan, znamo tko je njezin osnivač, znamo tko treba pripremiti dokumentaciju i tko treba negdje nešto aplicirati. Nemojte sve svaliti na Vladu i da bi Vlada trebala raditi dokumentaciju. Ako je pitanje ministarstva i nadležnosti nad zgradama u zdravstvenom sustavu zna se tko tamo za što odgovara. Možda kod vas u udrugama to nije tako u kojima ste vi član pa vi radite kako vi mislite da trebate, ali pripremiti to u vrlo kratkom vremenu, nije baš samo tako pucketat prstima i mi smo to riješili. Vi ste predstavnici tih lakih rješenja. Nema lakih rješenja i ova priča će trajati, bez obzira što nama sve to možda izgleda vrlo jednostavno. Nisu to jednostavne stvari, a mogu biti jednostavne kao u Gunji pa završe onako kako sam rekao.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Borić.
g. Boriću čini se da jedino HDZ neće izaći na ove izbore kako nas optužujete da politički lešinarimo, vjerojatno možda HDZ će imati i razloge zašto ne bi uopće u toj jedinici ni smio izlaziti na izbore, ne samo zbog župana za koga smo vidjeli kako je prisvajao imovine, već i zato kako 30 godina izgleda to područje pa da mora i dalje nakon 30 godina biti u kategoriji u kojoj jeste. Budući da u pet minuta o zakonu niste rekli ništa, evo pa ja ću vas samo podsjetiti da dodate u svoj povijesni uvod o potresima, pogledajte možda da je i g. Mohorovičić '909. baš zbog potresa u Pokuplju govorio što bi se i kako trebalo graditi, pa eto vidjet ćemo da ćemo imati i neke posebne radne skupine koje bi mogle planirati kako to izgleda. A vama da kažem kako se država bavila, pogledajte za razliku od vas moj današnji slobodni govor, pa vas lijepo pitam pogledajte čl. 17. zakona o strateškim robnim zalihama … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolegice Borić vi ste vrlo brzi bili da opominjete da neko premašuje vrijeme [[Upadica Borić: Mojih je 6 sekundi, tamo je bilo 14.]] a vi isto tako premašujete. Da, ali vi ste imali minutu za govoriti pa ste premašili. Nemojte gledajte malo sebe, a onda druge jel. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegice, ja ne trebam gledati vaše rasprave da bih znao što vi otprilike razmišljate i način na koji vi razmišljate vi ste određeni kao i ja, svako sa svog kuta i gledanja na određenu situaciju, ne trebam ništa gledati da bih znao ili čuo nešto drugačije od onoga što čujemo već duže vrijeme. Tako da osobno smatram da sposobnosti čovjeka na neki način ga određuju u dijelu da nešto iza njega ostane i pokažete prstom, možemo reći evo tu si napravio, to si ostavio u odnosu na more riječi koje ostanu u zraku u nekakvom, u nekakvom ovaj fonogramu i nakon toga ništa. Tako da je ovaj pokušaj da se ekskulpira tj. lokalna samouprava odvoji od središnje države ili regionalnog dijela u smislu ništa više gradonačelnici i načelnici ne trebaju radit sve bi trebala država ne, isto je malo i pomalo ovaj zabrinjavajuć jer ako je bilo 30.g. vremena bilo je i 30.g. lokalnih samouprava i različitih vlasti i svak je mogao doprinjeti u nečem da bolje to izgleda nego što to danas izgleda.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Orešković.
Hvala. Dakle, za razliku od kolegice Borić ja vam neću zamjeriti to što o samom zakonu niste rekli ništa. Meni je jasno da vi o materiji i supstanci ne možete ništa znati, a osim toga i sam zakon je dovoljno šupalj i prazan i neće donijeti nikakvu obnovu. Meni je žao što su predstavnici one generacije koja je vladala u vrijeme potresa prije 100.g. bila svjesna da je potres prilika da se države i grad unaprijedi. Ono što ćete vi napraviti kao predstavnik HDZ-a sa ovim zakonom unazadit ćete i Grad Zagreb i Sisačko-moslavačku županiju koja je bila takva jadna kakva, kakva je bila, dominantno zbog vaše vladavine. Jedini politički lešinari g. Boriću su HDZ i njegovi predstavnici, pogotovo se to u toj županiji vidi. A kada kažete da tu netko upire prstom, pa da mi možemo upirati prstom u vaše rezultate, gdje god ste taknuli vlast tamo je iza vas ostala spaljena zemlja, mislim na HDZ, ne na vas osobno.
Poštovani zastupnik Borić.
Kolegice Orešković, ja ne znam zašto iz vas izlaze uvijek tako loše riječi prema nama iz HDZ-a, pa nemate nijednu lijepu riječ ni za jednog kolegu ovdje niti za bilo koji postupak naš. Zašto samo to nekakvo zlo iz vašeg srca izlazi prema ovamo? Čemu to? Pa ja ne vidim taj doprinos ovoj raspravi na način na koji vi tu govorite, ne. Što ste vi to poboljšali sada kad ste pokušali reći da mi ništa ne radimo, da je iza nas stalno spaljena zemlja itd.? U politici ste nekoliko mjeseci, prije toga vas je politika postavljala u nekakva, nekakva tijela i tamo ste sudili političarima i sada kažete, sada kažete što je iza vas…
Uvjet da dobijemo, jel vi to želite reći da ste vi politički postavili novo povjerenstvo? Jel to logika? Jel to logika da vi postavljate politički sve ljude u nezavisnim institucijama?
Kolegice Orešković ne derite se s mjesta. Dobivate opomenu, dajem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Molim vas, pa prestanite divljati ovdje, ovo je HS, šta vam je? Izvolite kolega Borić.
Pa šta ću više reć, sve je rekla.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Borić, dobro ste dotakli temu koja je na neki način slična i temi epidemije covida. Dakle, prošli mjesec smo čuli razno razne politikanske rafalne paljbe prema stožeru, ne znam zašto se sada o tom stožeru više ništa ne govori, zašto se ne citiraju eminentni hrvatski znanstvenici koji su svakodnevno bili po medijima, očekivao sam da će oni govoriti o situaciji vezanoj potresom. Država je pokazala svoju snagu i građani projiciraju svoju sigurnost prema državi što je potpuno logično i to se vidi prema ispitivanju javnog mijenja. Osim države javili su se brojni volonteri bilo pojedinačno, bilo kroz udruge, tipa navijača koji su pokazali svoju blizinu i to je nešto što je izuzetno bitno i dakle ta kombinacija pojedinačnih inicijativa i inicijative države je ipak dala jednu stabilnost na potresom pogođeno područje.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Pa mi smo svjesni da nakon takvog jednog trenutka kojeg sam opisao i što ga čini u tom trenutku kao reakcija, imamo sada situaciju sanacije cjelokupnog prostora i pokušaja da se oforme normalni uvjeti za život i da nastavimo dalje procese da se to obnovi što brže može i da se tamo ljudi vrate u svoje objekte. Međutim, ovi koji imaju jednostavna rješenja to ne prolazi, ako nije od danas do sutra nisi ništa napravio. Tako je bilo i sa situacijom oko epidemije, nije prošlo mjesec dana i najbolji smo i najgori u Europi i šta sad da kažem da su bili vizionari ili da, neću ništa zareć da ne bi bilo krivo pa da nam se opet nešto desi jer ne ovisi sve niti o stožeru kojeg su htjeli smijenit, niti o ministru kojeg su htjeli smijenit itd., niti o njima, ništa o njima ne ovisi. Zato nek lijepo govore, nek predlažu, pozvao premijer nek predlože rješenja, ne znam dal ih ima nisam pogledao, vjerojatno će ih bit, ali uglavnom fokus se pomalo okreće ne sada sa više sa potresa sad su neke druge stvari i pitanje je što bi bilo da je u Sisku gradonačelnik neke druge opcije.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Posavec Krivec.
Zahvaljujem vam g. potpredsjedniče HS. Kolega Boriću, čini mi se nakon ove vaše rasprave nisam ja više uopće sigurna jeste li vi pročitali ovaj zakon, a taj zakon će uvelike odrediti budućnost stanovnika Sisačko-moslavačke županije. Dakle, vi ste u jednom trenutku rekli da se raspravlja jednako po obnovi kada smo raspravljali o Zagrebu i sada, ne raspravlja se jednako i ne može se raspravljati jednako jer ne možemo povuć nijednu paralelu sa Gradom Zagrebom, Siskom ili nekim drugim krajem. Primjerice samo, samo dvije činjenice. Dakle, grad Sisak ima dvostruko više nezaposlenih od prosjeka Hrvatske, a trostruko više od Grada Zagreba. Sisačko-moslavačka županija ima više od pola ukupnih kvadratnih kilometara nerazminiranog područja u RH. O tome niko još danas nije govorio, 254 km RH su još nerazminirana, a većina je u Sisačko-moslavačkoj županiji, pa kako možemo govorit o istim mogućnostima i uvjetima?
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Kolegice Posavec, jučer sam slušao i vaše pitanje na aktualcu ovdje premijeru i vidio sam da ste vi već u kampanji političkoj ne, ne možete smijenit jednog kolegu iz HDZ-a normalnim putem nego ga pokušavate ocrniti na svoj način na koji to inače radite da biste onda stvarali sebi nekakve prilike. Tako radite i sa ovim prijedlogom zakona. Pokušavate provoditi svoju politiku. U redu, prihvaćam. Reko je premijer dajte nam rješenja, pogledat ćemo, ako možemo se dogovoriti konsenzusom ajmo ih usvojiti i na taj način provoditi dalje proces. Ali što ide iza toga? Slušamo evo, 10 mjeseci u Zagrebu ništa se nije desilo, 10 mjeseci nakon toga ne. Jel to sve istina, jel Zagreb isti danas kao što je bio i prije 9 ili 10 mjeseci? Ništa se nije dogodilo ništa, nigdje. Svi su u kontejnerima i svi žive vani negdje itd. Nije istina. Radi se ono što se može raditi, a ako su nam procedure nevažne onda to kažite, nisu nam važne i ne treba nikakvih papira idemo na majke mi.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Nikolić.
Poštovani zastupniče Borić. Ja zaista ne znam od kud vama pravo prozivati volontere koji su se uključili u kuhanje toplog obroka unesrećenima. Da se čekalo vašu Vladu oni bi danima, ti građani bi danima bili gladni. I umjesto da ste od prvog dana bili tamo i pobrinuli se za te građane ili barem otvorili dopustili zatvorenim obrtnicima, poduzetnicima koji imaju restorane da pomognu unesrećenima, vi sada prozivate te iste volontere koji su se uključili prvoga dana, a vi nakon desetak, petnaest dana. Sram vas može bit.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Nekad je u Saboru postojao institut ispravka netočnog navoda, gospođo Nikolić, ne znam gdje sa ja to prozvao bilo koje volontere. Možete mi navesti taj moment moje rasprave ili ste to vi opet u nekoj svojoj želi da stvorite nekakvu svoju važnost i sliku u kojoj ste vi veliki fanovi volontera, a mi ih svi na neki način proganjamo da biste se bavili politiziranjem. Što je to? … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolegice Nikolić, molim vas nemojte iz mjesta, pa to je u najmanju ruku nepristojno.
To što vi radite u ovom Saboru od kolege Zekanovića koji besramno laže, od nekih zastupnika koji bez problema izgovaraju neistinu, uopće ih nije briga što iza toga stoji, bez ikakvih argumenata. Evo minutu nakon rasprave morate slušati da ste rekli nešto što niste rekli, da bi to njima odgovaralo, da bi oni po medijima to širili na način što, da ste vi nešto doprinijeli svemu tome. Ma dajte molim vas, sramota, sram vas bilo što to uopće govorite na taj način.
Kolegica Nikolić je digla povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
Povrijeđen je čl. 238. znači zastupnik Borić izriče neistine. Može se preslušat snimka i gdje će se čut da je rekao da se 20 dana vodila rasprava ko bolje kuha nakon što je država preuzela kuhanje. Znači ipak ste govorili o tome i prozivali ste volontere.
Dakle, naravno vi znate da to nije povreda Poslovnika ili dal neko govori istinu ili neistinu ja ne mogu prosuđivati. Kada bih ja prosuđivao to ne bi bilo u redu. A tu se često puta govore neistine sa svih strana i mnogi govore neistine i to nije protiv Poslovnika jer Poslovnik meni ne daje pravo da prosuđujem ko govori istinu, a ko govori ne istinu, to ja mogu u sebi misliti itd. stoga vi dobijate opomenu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Totgergelija.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Boriću dobro ste prepoznali da pojedini zastupnici oporbe pokušavaju prikazat kao da apsolutno ništa ne valja što god radimo i onaj zakon koji smo donijeli i ovaj prijedlog koji je danas na dnevnom redu. Išlo se čak do te mjere da se kaže da se ovim zakonskim rješenjima žele obeshrabriti građani da uopće podnose zahtjeve. Mislim da upravo treba jasno i glasno građanima govoriti suprotno, čak i ako po zakonskom rješenju koje je već sad na snazi građanin treba sudjelovati u obnovi sa 20% danas je jasno i glasno premijer ovdje svima poručio i tim zakonskim rješenjem i ovim prijedlogom ide se u smjeru da država i to pokrije ako to građanin ne može. Prema tome, trebamo poslati jasnu poruku svim građanima, svi koji ste pogođeni ovim potresima krenite, prijavite država će to sve obnovit i zbrinut vas u onom trenutku kada je to vama najpotrebnije. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, mi radimo svoje po zakonu i onako kako smatramo da treba. Rekao sam, postoji primjer Gunje i priča nakon te obnove i što se tamo događalo. Ako nam trebaju priče o wc četkama o 250 kuna ili o septičkim jamama koje koštaju 70.000 kuna ili o objektima u koje se ulagalo i milijun kuna, a danas se prodaju za 15.000 eura nakon tri godine ili 20 onda neka to kažu jer iza te obnove gdje nije bilo fondova, gdje nije bilo pomoći sa strane koji ne možeš dati samo tako evo treba ti, dajem ti, očito da moramo proći određene procedure i da za to treba imati određeni papir da bi dokazao da postoji trošak i da bi dokazao i opravdao da taj trošak zaista jest realiziran. Ako ne trebamo ništa onda neka kažu. Idemo na način kao što je to rađena obnova Gunje pa ćemo se poslije prozivat, a onda oni opet dolaze, onda nas ovdje opet pitaju nakon pet godina što ste vi to tamo radili. Pogledajte što rade na tom području, 25 godina unazad treba ići 25 godina.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Peović. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Borić molim vas.
Pa evo rekli ste da oporba dijeli ljude od države, ne, HDZ dijeli ljude od države. Dat ću vam samo neke primjere, znači vaš Damir Vanđelić privremeni ravnatelj Fonda za obnovu Zagreba i okolice je rekao na pitanje što se zbiva s konkretnom zgradom koja prijeti opasnosti da se sruši na jednu od najprometnijih ulica, da je to problem vlasnika i stanara, da imamo Zakon o privatnom vlasništvu koji postoji već 28 godina. Vaš premijer Andrej Plenković je na pitanje zašto se otpušta 250 radnika Rafinerije Sisak odgovori da je to stvar autonomne odluke uprave te firme, iako ta korporacija već godinama krši stavke ugovora. Vaš župan Ivo Žinić je nakupio nekoliko stanova i kuća dok ljudi u Majskim Poljanama su svi od reda ostali bez kuća, vaš ministar Ćorić je prijetio radnicima Rafinerije Sisak kaznenim prijavama, a ne oporba.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Uvažena buduća kandidatkinja za gradonačelnicu očito kažem da je na vas dosta djelovalo ovo odbacivanje zeleno-lijevog bloka vas kao ljevijih od njih ne i očito ste im podosta smetali da su vam uskratili podršku, ne, tkao da ne želim se na neki način uopće osvrtati na to što vi kažete jer ste opet politički određeni, ne, i pokušavate reći uvijek je netko drugi kriv, uglavnom HDZ za sve što god se dogodilo u ovoj državi. Da li u privatnoj tvrtci, da li u potresu, da li u poplavi, da li u bilo čemu uvijek se traži kriva tko bi to trebao biti Andrej Plenković, Vlada jel smo mi za sve i onda dolazimo na te lokalne izbore. Da li postoji gradonačelnica Siska? Postoji. Što ona radi? Valjda nešto radi, jel tako. Ali zašto država nije napravila cestu u tom mjesnom odboru, zašto država nije napravila to i to itd. Ne razumijete uopće načine tko šta treba raditi u tom cijelom sustavu i zašto uopće onda o tome pričati ako ne razumijete podjelu odgovornosti i tko bi šta trebao. Ali trebate Pedra da visi nakon cijele ove situacije. Mi smo tu za konsenzus [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] ako ćete se pridružiti može, ako ne moramo sami.
Hvala kolega Borić. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Katarine Peović.
Evo odmah ću iskoristiti da repliciram, mene ne trebate prozivati zbog toga što samo optužujem HDZ, ja sam djelomično iz zeleno-lijevog bloka izletila zato što sam sasvim otvoreno kritizirala i SDP, tako da nemojte mene optuživati za takve stvari. Znači na pitanje kako gospodarski misli revitalizirati Baniju, danas je premijer meni odgovorio da nemam pravo na to pitanje jer nisam iz 6. izborne jedinice i da je to izvan teme o kojoj se raspravlja. Dakle, ono što je važno ovdje reći ja zbilja nisam niti iz Siska, niti iz Petrinje, niti iz Gline, ali od 9. mjeseca prošle godine upozoravam na opasnu deindustrijalizaciju toga kraja na nepotrebne otkaze koji su se dijelili radnicima Rafinerije Sisak gdje je MOL i INA imali su itekako dobru godinu i dobit da nije bilo potrebe davati otkaze tim radnicima, no tada su većina zastupnika zijevala i iz oporbe i iz vladajuće stranke. Ja zbilja nisam iz Petrinje, niti iz Siska, niti iz Gline, ali mi smo odmah prvog dana bili u Donjim Kukuruzarima, mi smo bili u Drvnom centru u Glini razvrstavali pomoć u Crvenom križu, mi smo bili u selima oko Petrinje. I svakako ljudi kažu funkcioniranju ljudi na terenu, ali ne funkcionira država. To je ono što se jedino mogu s vama složiti, ali to ne dijeli oporba nego vi dijelite društvo i državu od naroda. Dakle, ono što je bilo bitno ovdje reći je stvarno i tu se mogu složiti sa većinom HDZ-ovaca koji su ovdje govorili da nema obnove bez gospodarske obnove. Ali kada sam postavila pitanje premijeru, dobro kako će ta obnova onda funkcionirati, rekao je da se ne držim teme. Tu se apsolutno slažem, dakle ali ako o tome govorimo onda moramo govoriti o opasnoj deindustrijalizaciji, o osiromašenju tog kraja i na koji način ćemo to promijeniti. Dakle, kada govorimo o radnicima, kada govorimo o ljudima u tom kraju često ću reći i ovdje ću se složiti s kolegom Borićem koji je evo izašao da čak i oporba nekad griješi jer nije riječ samo o nekakvim dilovima ispod stola i o nekakvim tajnim dokumentima koje trebamo otkriti nego je sve gotovo pa prezentno. Znači mi imamo memorandum koji je potpisan 2018. koji je razlog zbog kojeg se uistinu omogućilo Mađarskom MOL-u da odvozi naftu u Mađarsku što je itekako uzrokovalo gašenjem pogona u Rafineriji Sisak i na kraju će stvarno dovesti do zatvaranja Rafinerije Sisak, mi smo imali situacije koje su bile itekako prezentne. Dakle, sam ugovor sa MOL-om sa RH se krši više puta i postoji puno razloga zašto bi se taj ugovor doveo u pitanje, ipak vaš premijer kaže da tu ne može ništa učiniti. Najavljeno je dakle transformacija poslovanja i proizvodnja bitumena, logističke centar pazite, solarna elektrana, izgradnja bio rafinerijskog postrojenja te investicija od 4 milijarde eura u Rafineriju Rijeka, ništa se naravno od toga nije desilo. Hrvatska je predala već INA-u stranom kapitalu u ogromnoj korupcijskoj aferi i to za vrijeme SDP-a, ali stvari se nastavljaju kao da nije došlo do nikakve promjene vlasti. Pred lokalne izbore 2017.g. premijer Plenković je izjavio i to je bio tamo u Sisku na terenu, da je Sisak prioritet njegove Vlade, a jedino što se od tada radilo je bilo uništavanje toga grada. Dakle, slažem se dodatna revitalizacija gospodarstva, ali ona se ne može provesti u ovom okviru uzroci nerazvijenosti neće biti riješeni i možemo primijetiti da je potres samo jedan od elemenata bijede toga kraja. Svi koji su bili u Majskim Poljanama znaju i vidjeli da su jedna do dvije kuće ostale stajati, to su kuće koje su bile nove i koje su bile dobro izgrađene, sve druge kuće su porušene što znači da taj kraj nije srušio samo potres, već je taj kraj srušilo siromaštvo. Siromaštvo je uzrokovano upravo deindustrijalizacijom osiromašenja tog kraja koja se i dalje sprovodi i neće se promijeniti fantastičnim eu fondovima koje se navodi kao nekakvo čarobno rješenje jer su ti fondovi ograničenog karaktera, ograničenog dosega i točno definiranih funkcija. Prema tome ako ćemo revitalizirati taj kraj [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] onda bismo trebali imati neke politike.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će poštovane zastupnice Rade Borić.
Poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege. Oko zakona tj. oko izmjene i dopuna zakona vjerujem da ćemo se kao i pozicija i opozicija složiti ukoliko će se poštovati princip jednakosti i princip jednakosti građana i princip jednakosti područja, pa se ovdje neće dijeliti, evo nema kolege Borića, čija je gradonačelnica iz koje stranke, pa da Sisak je li ispadne iz ovakve brige za područja koja su stradala od potresa. No dakako složit ćemo se i oko druge stvari, dakle ukoliko ćemo poštovati jednakost, ali i ukoliko ćemo poštovati neke termine kako definiramo katastrofu, a jednako tako i ako se neće govorit samo o obnovi već i o revitalizaciji o kojoj su mnogi ovdje govorili, o uzrocima ne treba ponavljati, dakle ti uzroci jer tamo imamo i siromaštvo i vidimo što se dogodilo sa deindustrijalizacijom, hoćemo li raditi obnovu sigurno ne da vratimo stanje na 28.12. jer onda nismo napravili ništa. Ali da bismo uopće to mogli napraviti treba ostvariti neke preduvjete, a te preduvjete koje bismo napravili ili imati neke pretpostavke možemo sumnjati kako će to izgledati, ovdje su danas mnogi govorili o tome poučeni iskustvom što se dogodilo sa Zagrebom. Dakle, svi znamo da Zagreb nije isto što i Banija, poštujemo naše građane koji žive na rubnim dijelovima grada, znamo kako su stradali i znamo da su još u kontejnerima i znamo da su neki još uvijek u domovima, u nekom privremenome hotelu i dakle da li ćemo ljudima dati i sami sebi neke rokove? Dakle, kako ćemo provoditi zakon? Oko zakona ćemo recimo se dogovoriti, ako se i ne dogovorimo vi imate većinu i zakon će se izglasati. Tko će garantirati da nećemo kao što nam se može dogoditi, vi znate da u fondu do 22. lipnja moramo potrošiti sredstva mi još nemamo prikupljenu dokumentaciju. Ovdje se govorilo o prikupljanju dokumentacije u Gradu Zagrebu, vjerujem da svi pratite bar neke od društvenih mjera kao npr. potres u Zagrebu i pogledajte što pišu i govore naši građani punim imenom i prezimenom, ali ne trolovi. Zašto kažem koji preduvjeti? Dakle, čuli smo jučer, čuli smo jučer, čuli smo i danas koliko ima porušenih zgrada, nismo baš čuli koliko ima dakle poljoprivrednih objekata za koje se također zalažemo i Klub lijevoga bloka je napravio amandman, ali vam želim pokazati ovdje, pa vas ohrabrujem da pogledate jer u našoj grupi onih koji se ne naslikavaju, a voljela bih da kolega Borić se i slika kad ode na to područje kao što smo mi bili tamo, dakle postoji grupa mladih ljudi arhitekata i statičara koji na terenu pomažu tim istim ljudima da mogu ovako nešto popuniti. Pogledajte, zar mislite da je normalno da postoji popis od 68 točaka koje mora statičar ili moja nećakinja je mladi arhitekt, pa ona naravno neće dati naljepnicu jer je odgovorna, ali pogledajte molim vas što se traži, ali je nešto jako zanimljivo. Kako to da u ovom obrascu ne postoji da li su zgrade bile obnavljane nakon rata ili nisu i da li ćemo onda imati malo, možda bismo imali onda točniji podatak da li je ta neka zgrada koja je porušena bila obnovljena, ovdje piše kad je, kad je zgrada bila građena, piše da li ima, tip, kakav je tip konstrukcije, zamislite da zna sama osoba pravilnost u visini, pravilnost u tlocrtu, srednja visina, izgradnja rekonstrukcije, broj katova ispod zemlje, iznad zemlje, dakle to može arhitekt i statičar raditi. Što mislite koliko treba jednoj grupi od dvoje ili četvero ljudi da napravi takav popis da bi uopće dobili te preduvjete da možemo nešto početi raditi na terenu? Koliko će te grupe raditi takve prve stručne procijene i tko će verificirati te procijene? Dakle, ono što nas zanima, ukoliko nećemo poučeni Zagrebom olakšati sve ono što se dolje radi, ukoliko u ovom trenutku prije same obnove nećemo napraviti i dodatno društvenu infrastrukturu, ne znam zašto, evo pitat ću ponovo g. Banožića, u stvari već sam uputila mu i pismo da mi kaže čemu u Zagrebu vojni šatori pred Likovnom akademijom, mogli su ti grijani šatori biti u Sisku, Petrinji i Glini i tamo su ljudi možda mogli doći po neke dodatne informacije, dakle fali društvena infrastruktura.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Vučemilović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice Borić i vi ste otvorili jednu temu koja je po meni jako bitna, a to je u stvari zahtjevnost procedure koja je propisana i ispunjavanja svih tih dokumenata i zahtjeva. Ministru baš nije bilo pravo kad sam ja iznijela taj podatak o brojnim dokumentima koji se traže. Svi znamo da na Banovini žive pogotovo u ovom ruralnom dijelu stanovnici koji nisu vični ni internetu, ni ovim digitalnim, bili smo tamo i ja sam obišla jako puno mjesta, ti ljudi su živjeli dosta skromno i prije ovoga potresa. Kako će oni to sve popuniti meni uistinu nije jasno tim više što sama Petrinja gdje bi oni trebali ishoditi te dokumente je trenutno porušena i ne funkcioniraju brojne institucije.
Slažem se s vama, mi smo ovdje svi legalisti…
Mogu vam ja dati riječ ili ćete vi vodit sjednicu?
Oprostite, mislila sam da … [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite, poštovana zastupnice.
…a uštedim na vrijeme. Dakle, nadam se da smo svi ovdje legalisti i da doista ne mislimo da se treba raditi bez, kako se to kaže, papira, ali ne treba valjda i sa silnom papirologijom. I s pravom ste rekli, mnogi od tih ljudi ko zna kakve imaju dokumente, da li ih to obespravljuje da njihovi objekti ne mogu biti, biti obnovljeni. I ako vam kažem da je dobro da postoje samoorganizirani dakle timovi, nije ih organizirala država, koji rade na pomoći ljudima da uopće mogu nešto zapisati, ali evo bit će i g. Ćorić će se javiti, pa bi ga molila da malo pogleda i kakvo je gore zdravstveno stanje. Dakle, mi moramo osigurati neke preduvjete, tamo su ljudi počeli pobolijevati od, jer su vani, pa pobolijevaju od upale pluća, nemaju niti osnovne higijenske uvjete, dakle mi govorimo o zakonu, a provedba, a provedba, a briga i neka slika sada stanja koje jeste. Mi se ovdje bavimo [[Upadica: Hvala lijepa.]] molim.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Krešimira Ačkara.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolege zastupnici, donošenjem predloženoga zakona omogućava se provođenje postupka obnove na području Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije te Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije što je neophodno potrebno radi sanacije šteta prouzročenih potresima. Od 29. prosinca 2020. godine kada se je dogodio razoran potres u fokusu javnosti opravdano je Sisačko-moslavačka županija jer je daleko najviše stradala, a nažalost izgubljeno je i 7 života. Puno manje spominje se i Zagrebačka županija i moja Velika Gorica. Ona srećom nije imala žrtava, ali materijalna šteta je jako velika stoga mi je bitno danas skrenuti pažnju ovom raspravom o zakonu koji je za nas ključan u rješavanju ovoga problema. Na velikogoričkom području do danas je prijavljena 851 šteta na stambenim objektima. Sanirana su 624 dimnjaka, 600 obiteljskih kuća u potpunosti je neupotrebljivo, a 23 obiteljske kuće su privremeno neupotrebljive za stanovanje. U potpunosti su neupotrebljivi područna škola i župna crkva u Dubrancu. Privremeno je neupotrebljiva školska športska dvorana Osnovne škole Eugena Kumičića kao i ponos našega Turopolja stari grad Lukavec naš dvorac. 6 sakralnih objekata je oštećeno od toga uz spomenutu crkvu u Dubrancu privremeno je neupotrebljiva župna crkva u centru naše Velike Gorice Navještenja blažene djevice Marije kao i kapela Sv. Vida u Mraclinu. Sve škole i vrtići koji su pretrpjeli manja oštećenja oni su već sanirani. Zbog brze intervencije Vlade RH prvih dana kada je pomogla Zagrebačkoj županiji sa 10 miliona kuna, a sada ovih dana i sa 5 miliona kuna zahvaljujući kojima ovim dana završavamo povratak naših sugrađana na njihove parcele u potpuno opremljene montažne kućice lakše smo podnijeli ovo teško breme. S ovim zakonom mi uz sve što kao županija i grad radimo i ono što smo napravili i što planiramo napraviti u potpunosti rješavamo probleme za 29 obitelji s područja grada koje su ostale bez svojih sigurnih obiteljskih kuća. Sretni smo i zahvalni dragome Bogu što smo znatno manje stradali od drugih pogođenih sredina ovim razornim potresom. Zahvalni svim sugrađanima, svim humanistima na strpljenju, zahvalni svim volonterima i humanitarcima Velike Gorice koji su odmah prvih sati nakon potresa vozili, obilazili i sakupljali hranu za stradale, javnoj vatrogasnoj postrojbi, dobrovoljnim vatrogasnim društvima koji su otklonili sve opasne zidove i dimnjake i konstantno su na raspolaganju i usluzi, zahvalni statičarima, gradskome Crvenome križu, gradskim udrugama i službama, VG Legacyma te hotelijerima Velike Gorice koji su spremno istoga trenutka primili sve s područja Velike Gorice, okolnih općina Kravarskog i Pokupskog te 30-tak obitelji iz Sisačko-moslavačke županije koji su toga dana u sekundi ostali bez svojih domova. I veliko hvala Vladi RH na brzoj pomoći koju smo dobili i na onu koju ćemo dobiti zbog ovoga zakona kako bi adekvatno smjestili u sigurne domove naše sugrađane koje je zadesila ova situacija u našim naseljima Cerovskome Vrhu, Dubrancu, Gustelnici, Mraclinu, Ogulinci, Šiljakovini, Kozjači, Velikoj Buni i Mraclinu. Završavam ovu raspravu u nadi da je najgore iza nas, završavam ovu raspravu u nadi da više nikada u našemu životu neće nas zadesiti tako jako potres ili takva katastrofa da ćemo morati odlaziti po ljude koji su prije nekoliko trenutaka izgubili sve ono što su stvarali cijeli život, gledati strah u njihovim očima, a zapravo nisu ni svjesni da su ostali bez svega toga za što su skrbili i da vjerojatno se nikada u životu neće od toga ni oporaviti. Hvala.
Ostanite molim vas ovdje imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Nine Raspudića.
Poštovani kolega Ačkar, iznijeli ste ovdje podatke za koje većina hrvatske javnosti nema ni svijesti nažalost koliko je stradalo i područje Velike Gorice prema Sisačko-moslavačkoj županiji, stotine objekata čuli smo, u vašem mjestu 29 obitelji bez krova nad glavom pa čak i potpuno neupotrebljiva područna škola. Kolokvijalno ste i sami upotrijebili izraz katastrofa. Smatrate li ovo sad pitam i pred javnošću vašoj u Velikoj Gorici da je trebalo proglasiti stanje katastrofe i za to područje i čini li vam se da su možda diskriminirani neki ljudi s vašeg područja koji su u nepovoljnijem položaju u odnosu na neke koji su samo par kilometara zračne linije ili možda ni kilometar južnije, smatrate li u tom smislu ovakav prijedlog da je pravedan? Hvala.
Poštovani zastupnik Ačkar.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Raspudić, 4.1. smo dobili rješenje da je i na našemu području, dakle prvenstveno je bilo riječ o Cerovskome Vrhu i kućama koji su na tome dijelu znači …/nerazumljivo/… Vrhovju proglašena stanje katastrofe. Dakle, mi jesmo u tome zakonu koji je bio zapravo izglasan već u rujnu prošle godine, ali i sada smo nažalost silom prilika došli u situaciju gdje ćemo morati koristiti benefite toga zakona.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Ačkar vi ste spominjali Veliku Goricu i velikogorički kraj, treba spomenuti i Zaprešić gdje je evakuirana 81 obitelj. Mi smo logično usredotočeni na područje Siska, Gline, Petrinje tu treba spomenuti i ostale općine koje su poprilično nastradale poput općine Majur, zatim Dvor na Uni, Hrvatska Kostajnica, dakle to je problem koje, gdje je potres rasvijetlio neke činjenice koje Sisačko-moslavačku županiju more još i od prije vremena Domovinskog rada. Ovdje bih istaknuo primjere upravo općina Hrvatska Kostajnica i Dvor na Uni koje su napravile mobilne timove gdje bi pomogli ljudima kojima su kuće oštećene da bi ispunili te formulare. Nažalost puno puta smo opterećeni sa administracijom, ali to je nešto bez čega ne možemo.
Hvala. Poštovani zastupnik Ačkar.
Evo, tako je, zahvaljujem kolega Ćelić. Dobro ste rekli, u Zagrebačkoj županiji znatnija oštećenja od Velike Gorice je pretrpio i grad Zaprešić, kao i ove sve općine koje ste vi spomenuli koje su dio Zagrebačke, ali i Sisačko-moslavačke županije. Oni su ovim zakonom adekvatno, također, obuhvaćene, međutim, ovo danas izlaganje je bilo u smislu je informacije javnosti jer fokus je uvijek, naravno, tamo gdje je najteže.
Repliku ima i poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi kolega, zanimalo bi me što mislite o kriteriju indeksa razvijenosti koji se odnosi na potpomognuta područja i koje će također, biti kriterij koji će, osim toga je li na tom mjestu proglašena katastrofa, određivati hoće li područja, velikogorička područja biti obnovljena 100% jer vi ste ovdje rekli, mi potpadamo pod ovo novo u zakonu, s obzirom da je tu proglašena katastrofa, no nije indeks razvijenosti za svo to područje ispodprosječan. Smatrate li da su onda određena područja diskriminirana u odnosu na ona koja će se obnavljati 100% i što mislite da treba učiniti po tom pitanju s obzirom da se borite za taj kraj?
Odgovor zastupnik Ačkar.
Evo, zahvaljujem se uvažena zastupnice i kolegice Selak Raspudić. Kada govorimo o indeksu razvijenosti, on je uvijek kada participiramo na europske fondove, Velika Gorica ima jako visok indeks razvijenosti i mi smo uvijek u nekome postotku 20, 30% kod ruralnog razvoja i kod bilo kojih drugih fondova, što je zapravo i pravedno jer kvadrat stana u Velikoj Gorici i u Velikoj Gorici obnovljene kuće nije jednak kvadratu stana u Glini ili okolnim naseljima. Tako da, što čovjek koji se, koji zapravo i brine o tome kraju planira napraviti, planiramo napraviti i u potpunosti obnoviti kuće, bez obzira na indeks razvijenosti, a sva sredstva koja dobijemo, znači mi moramo biti svjesni da u Velikoj Gorici je najmanji broj tih oštećenih kuća, tako da Velika Gorica svojim proračunom može izdržati da obnovi u potpunosti bez obzira na ičiju pomoć upravo te kuće. Upravo zahvaljujući tome, velim, što, ruku na srce, budimo iskreni je mali broj tih kuća.
I zadnja replika poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Zastupniče Ačkar. Vi ste sa pravom skrenuli pažnju i na grad Veliku Goricu, ali i ostala područja u Zagrebačkoj županiji koja su stradala u ovom potresu. Ako se prisjetimo i potresa u ožujku, onda to sasvim sigurno jesu posljedice koje ćemo dugo vremena sanirati. No, također, ste naglasili i nešto što je posebno važno još jednom podcrtati, a to je da i u tom teškom trenutku za vas, vaši volonteri, posebice vatrogasci, iskazivali su solidarnost sa ljudima u mojoj županiji koji su teško stradali od potresa pa ovim putem zahvaljujem i vama kao jednoj od čelnih osoba u gradu Velika Gorica, ali i svima, ne samo iz grada Velike Gorice nego, bila sam u kontaktom sa vašom županijskom vatrogasnom zajednicom koja je neumorno svaki dan slala ekipe i naravno, vatrogascima iz cijele Hrvatske koji su nam puno, puno pomogli.
Zastupnik Ačkar.
Evo, zahvaljujem vam kolegice Petir. Uistinu, pola naših timova javne vatrogasne postrojbe je radilo na području Sisačko-moslavačke županije, okolnih općina, a pola na našemu području. Apsolutno svjesni da smo mi i puno razvijeniji grad, puno bogatiji, a da imamo puno manje oštećenja od drugih gradova, mi smo i prema Sisačko-moslavačkoj županiji uputili već za nekoliko dana nakon potresa i 200 tisuća kuna potpore, kao što smo i primili iz općina Kravarskog i Pokupskog u naše hotele apsolutno sve obitelji koje su ostale bez krova nad glavom i kao što sam već rekao u govoru, 30-tak obitelji iz Sisačko-moslavačke županije.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marije Selak Raspudić.
Počet ću od ovoga o čemu smo maločas raspravljali jer mislim da to pokazuje sukus problema i nejednakosti koje pred nas ovaj zakon dovodi i svega onoga što će iz toga proisteći u praksi. Dakle, zakon jasno propisuje, zakon na temelju kojega se rade ove izmjene i dopune, da će RH u državnom proračunu visine od 60%, gradovi i županije u visini od 20%, a vlasnici, odnosno suvlasnici nekretnine u visini od po 20% obnavljati nekretnine pogođene potresom. Sada smo mogli čuti obećanje da će to Velika Gorica učiniti umjesto svojih sugrađana. Je li to u suprotnosti sa zakonom? Ako zakon propisuje da građani sami participiraju 20%, hoće li svaka županija sada imati svoje kriterije, hoće li svaka lokalna jedinica samouprave imati svoje kriterije? To je jedno pitanje, a sada bih zaključila onu raspravu koja je i dovela do problema sa cijelim ovim zakonom, a to je na koji način uskladiti socijalnu pravednost i napraviti zakon koji će biti pravno održiv. Kada sam postavila pitanje Gornje Stubice, bila sam smrtno ozbiljna jer je to pitanje ukazivalo na ono što bi trebalo biti naš temeljni zadatak, a to je da kreiramo zakonodavni okvir koji se neće srušiti prvom ustavnom tužbom, stoga sam i upozorila na diskriminaciju u postojećem prijedlogu zakona koji različito tretira određena potpomognuta područja koja su istog indeksa razvijenosti. Ono što je važno reći je da je zakonodavac bio svjestan toga da to nije slučajnost jer da nije bio svjestan toga, ne bi uveo jednu perfidnu odredbu, dodatak umetnut u rečenicu koja kaže, na potpomognutim područjima financirat će se obnova 100%, a na kojima je proglašena katastrofa. Pretpostavljam da je zakonodavac mislio da se neće otvoriti indeks razvijenosti i uočiti da postoje potpomognuta područja koja su pogođena prethodnim potresom na kojima nije bila proglašena katastrofa pa da to neće ni doći u pitanje, ali za slučaj da dođe, on je sebe sačuvao. U trenutku kada smo otvorili pitanje ravnopravnosti potpomognutih područja to je i pitanje održivosti navedenog indeksa razvijenosti koji je temeljni kriterij za uspostavu ovog zakona, nismo dobili odgovor. Ako ćemo govoriti o katastrofi podsjetit ću da i katastrofa nije nešto o čemu proizvoljno razmišljamo, da je katastrofa nešto što je definirano Zakonom o sustavu civilne zaštite čl. 3., te kaže „katastrofa je stanje izazvano prirodnim ili tehničko-tehnološkim događajem koji opsegom, intenzitetom i neočekivanošću ugrožava zdravlje i živote većeg broja ljudi, imovinu veće vrijednosti i okoliš, a čiji nastanak nije moguće spriječiti ili posljedice otkloniti djelovanjem svih operativnih snaga sustava civilne zaštite, područne i regionalne samouprave na čijem je području događaj nastao, te posljedice nastale terorizmom i ratnim djelovanjem“. Dakle jedini kriterij za proglašenje katastrofe je način na koji je civilna zaštita odgovorila na terenu na tu katastrofu, a dobro nam je poznato da je naš sustav civilne zaštite u raspadu. I kako ćemo onda moći odgovoriti da smo ovdje trebali proglasiti katastrofu i temeljem kojih dodatnih kriterija koji nisu zakonom propisani, a u ožujku prošle godine nismo trebali proglasiti tu istu katastrofu. Podsjećam, mi smo zakonodavno tijelo, mi trebamo paziti da ovo što namećemo i što ćemo izglasavati bude zakonski provedivo. Ono što bih u tom smislu zaključno htjela reći da ćemo mi podnijeti amandman na taj famozni čl. 5. kojim ćemo pokušati objediniti sve i potpomognuta područja i područja od posebnog geostrateškog interesa i područja odnosno nekretnine koje su u vlasniku građana lošijeg socijalnog statusa jer je to jedini kriterij koji će biti i pravno provediv, ali i pravičan u odnosu na standard naših građana. Ono s čime ću zaključit ovu raspravu je to da ću podsjetit da smo mi već u ponedjeljak predložili strategiju, smjernicu strategije obnove Banovine jer trebamo građanima nuditi rješenja, a zakon nije rješenje, zakon je tek početak. I tu ovo nešto, nešto nas treba naučiti cijeli ovaj slučaj da nije dovoljno djelovati reaktivno, da trebamo raditi na prevenciji, pogledati što je sa cijelom Hrvatskom koja je na seizmički neotpornom području i nju ojačati prije nego što nam se dogodi još jedna katastrofa.
Hvala. Imamo dvije replike, tri pardon, prva je poštovanog zastupnika Raspudića, izvolite.
Poštovana zastupnice, ono što se gubi iz vida je razlika između konstrukcijske obnove i potpune obnove objekata, vidimo da se u Zagrebu javio taj problem. Recimo danas prof. Josip Galić s Arhitektonskog fakulteta u Zagrebu iznosi procjenu da će samo 95%, 95% ljudi u Zagrebu da uopće neće aplicirati za obnovu jer procjenjuje da je konstrukcijska obnova samo 1/5 u prosjeku troška ukupne obnove, dakle ne radi se o 80% koji se dobiva od države i grada nego se radi o 16% u prosjeku i onda ispada da je ljudima jeftinije i jednostavnije pokrpiti u centru Zagreba koliko mogu nego ulaziti u tu investiciju gdje 84% moraju odnekud izmislit i sami, a po Galićevoj procijeni 95% ih ta sredstva nema. Kako vidite taj odnos između konstrukcijske obnove i potpune obnove i gdje vidite pravedno zakonsko rješenje?
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Mislim da su građani u pogledu ovog zakona koji se predstavlja kao Deus ex machina što je trebao biti i za Zagreb, a vidimo po broju prijava da se to nije dogodilo, a posebice sada u ovom području koje je pogođeno i na sve ostale načine, a potres je samo potencirao i otkrio devastaciju toga kraja na koji nikad ranije nije bila svrnuta primjerena pažnja, a sada se u kontekstu domoljublja spominje samo kada se treba opravdati rupe u zakonu, što je čisti populizam. Građani nemaju pojma da oni neće dobiti ključ u ruke, da njihovi domovi neće biti zaista obnovljeni, nego da je riječ zaista samo o konstrukcijskoj obnovi koja je često tek manji dio obnove kao što su profesori ispravno upozorili. U tom smislu mi smo podnijeli amandman koji zahtijeva da se za građane lošijeg imovinskog statusa osigura cjelovita, potpuna obnova jer ako ćemo imat socijalni kriterij onda trebamo imat stvarni socijalni kriterij, a ne se pravit da ga imamo za potrebe medija.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Selak Raspudić slažem se s vama u onom dijelu kad ste rekli da puno puta reaktivno djelujemo i tu je Sisačko-moslavačka županija zapravo sa nažalost potresom pokazala sve svoje probleme u punom svjetlu. Nažalost i na području Grada Zagreba u ovim dijelovima, recimo u Podsljemenu koja je kao elitna četvrt, imate dijelove gdje nema uopće niti vodovoda i kanalizacije, ali to se naravno ne može usporediti sa uvjetima na području Sisačko-moslavačke županije. Slažem se s vama da treba voditi računa i o socijalnoj pravednosti, ali mislim da ipak socijalni kriteriji ako pogledamo indekse razvijenosti uvijek će netko bit na neki način diskriminiran, ali ti socijalni kriteriji gdje se prati imovinski i dohodovni cenzus i pitanje osoba s invaliditetom HRVI, dakle vodilo se računa vjerojatno će netko biti zakinut, ali evo nadam se da će tijekom rasprave svi oni konkretni prijedlozi biti prihvaćeni.
Hvala. Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Nadam se i ja da će se prihvatiti naši konstruktivni prijedlozi. Ako se uzima kao temeljni kriterij indeks razvijenosti, a ona čujemo od resorne ministrice i od samog premijera da je taj indeks razvijenosti manjkav. Jednako tako ako govorimo o tome da stradalnost u Domovinskom ratu treba biti kriterij, a to nismo implementirali u zakon onda se radi o nekvalitetno pripremljenom zakonskom prijedlogu i o našim proizvoljnostima, kriterijima koji nisu zakonski definirani, s kojima se mi ovdje politikanski nabacujemo. Podsjetit ću da je naš temeljni zadatak napraviti održiv zakonski okvir i tu sam smrtno ozbiljna jednako kao i ostatak kluba. To nije pitanje toga što mi mislimo da bi trebalo biti kriterij. Dame i gospodo, vi ste predložili ovaj zakonodavni okvir. Ako ste se htjeli posebno pobrinuti za područje stradalo u Domovinskom ratu zašto taj kriterij niste predložili unutar ovog zakonodavnog okvira?
I zadnja replika je poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Selak Raspudić kad ste govorili o tome da se vrlo često reaktivno reagira mogu se složiti s vama, no rekla bih ipak da u ovom slučaju je i nešto napravljeno puno prije, a to je da je projekt Banovina uvršten u program Vlade sa ciljem revitalizacije tog područja kao i nekih drugih područja koja su doista pogođena depopulacijom i slabo su razvijena. Isto tako prošle godine u rujnu mi smo kao zastupnici novi saziv, svi zastupnici 6. izborne jedinice pozvani od strane lokalne akcijske grupe Una da zajedno sa stručnjacima, sa znanstvenicima i sa lokalnom samoupravom na cijelom tom području razmatramo strategiju za slijedećih 10 godina za to područje. Odazvali smo se samo kolega Bošnjaković i ja. Postoji ono što ljudi žele, oni su to stavili na 10 stranica kroz natuknice, ne trebamo mi njima raditi nikakve strategije niti smjernice nego poslušati što njima treba i početi to realizirati.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Složit ću se upravo s ovim zadnjim što ste vi rekli, da trebate to početi realizirati. Vi ste dio vladajuće većine i odgovorni ste za to što to već nije realizirano. Da vam je doista bilo stalo do potpomognutih područja onda mi se sada ne biste ovdje hvalili počinjanjem nekih strategija revitalizacije i određenim dokumentima nego biste mi govorili o statističkim rezultatima onoga što ste već dosada postigli odnosno mi cijeli ovaj zakon ne bi na ovaj način donosili jer uopće ta područja koja su od osobitog i geostrateškog ali i povijesnog interesa zbog Domovinskog rata za Hrvatsku ona više već odavno ne bi bila potpomognuta. No, svejedno smatram da takve inicijative jer nikad nije kasno i dalje treba podržavati i da ne smiju ostati mrtvo slovo na papiru kao što su bile dosada za što vi u vladajućoj većini s obzirom da ste na vlasti već neko vrijeme ako ne i neka desetljeća, dijelite odgovornosti.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Nine Raspudića. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, poštovani predsjedavajući, kada se na sad očito šlampavo na brzinu sklopljen i donesen zakon kojeg mi nismo podržali ostali smo suzdržani, govorim o Zakonu o obnovi Zakona, kada se on nadoštukava na jednako šlampav način onda dolazimo do jedne klasifikacije potresom pogođenih područja koja neodoljivo podsjeća na legendarnu Borhesovu kinesku enciklopediju u kojoj se na komičan način brkaju različita klasifikacijska načela. U ovom slučaju imamo područja PK, NPK, PNK, NPNK gdje bi P bilo potpomognuta područja, a K bi bila područja na kojima je proglašeno stanje katastrofe. U svakoj ovoj klasifikacijskoj skupini javljaju se problematične situacije. Dakle, PK potpomognuta područja proglašena katastrofa bi bilo područje primjerice Petrinje i Gline. NPK bi bilo područje koje nije potpomognuto područje, a proglašeno je stanje katastrofe to je situacija u Sisku. PNK bi bilo potpomognuto područje na kojem nije proglašeno stanje katastrofe. Tu imamo ove situacije koje mogu dovesti do ustavnih tužbi kao što je slučaj Gornje Stubice koja je stradala u istoj kategoriji kao Petrinja, stradala je u potresu međutim budući da nije potpomognuto područje njeni građani će po ovakvom zakonskom rješenju biti diskriminirani u odnosu na primjerice građane Petrinje jer Gornja Stubica se nalazi u Krapinsko-zagorskoj županiji koju su zakonodavci propustili uvrstiti u ovaj prijedlog zakona. Dakle, potpomognuto je područje, a nije proglašena katastrofa. I na koncu NPNK nije potpomognuto područje, nije proglašena katastrofa tu je Grad Zagreb. Kad se govori o Gradu Zagrebu mi smo ovdje vodili polemike jer se pogrešno se percipira u dijelu javnosti da su to stanovi na jednoj od najskupljih lokacija možda uz Dubrovnik i Split u Hrvatskoj, to je povijesni centar Grada Zagreba, Donji Grad, da su to nekakvi bogataši, da tu ima kao što ima ljudi koji imaju više stanova, neki iznajmljuju preko Airbnba pa sada zašto bi hrvatska sirotinja i podstanari iz cijele Hrvatske, iz zagrebačkih predgrađa izdvajali za obnavljanje njihovih stanova. No, situacija nije tako jednostavna i ponovit ću ovo što sam rekao radi se samo o konstrukcijskoj obnovi koja otprilike tu iznosi 16%, a vidimo većina ljudi, to je vrlo jasno jer koliko je malo uopće zahtjeva za obnovu podneseno, da 84% moraju ljudi sami pa će radije malo pokriti di koliko stignu i živjeti u takvim stanovima, u takvim zgradama. No to nije samo centar Zagreba, vrlo malo se spominje recimo Medvedski breg, Čučerje, Markuševec i druga područja koja, gdje je stanje vrlo slično recimo, puno sličnije jednoj Petrinji nego stanje u centru Zagreba gdje je položajna renta ipak tih nekretnina je takva da ih mogu prodati i kupiti nove nekretnine negdje u predgrađu. Dakle, imaju ipak neku širu mogućnost ljudi djelovanja. Ono što može dovesti do pravednog rješenja u svoj ovoj klasifikacijskoj zbrci PK ili KP nastaloj zakonskim prijedlozima je imovinski cenzus koji je najpravedniji kriterij jer mi imamo i na području Siska jako bogatih ljudi. Istina vrlo ih je malo, većina živi teško, ali nema nikakvog razloga da kroz porez netko iz Like ili iz Slavonije koji je na granici iseljavanja plaća da se obnovi nekome tko je dobrostojeći. U tom smislu, ponavljam iako ih je jako malo, imovinski cenzus bi bio najpravedniji kriterij uz spomenuti kriterij geostrateškog interesa posebnog za neka područja i kriterij koji već imamo potpomognutih područja ali koji nije primjenjivan u cjelini vidimo na ovaj zakonski prijedlog. Ono što je najvažnije, žurno podići industriju i ekonomiju. Dakle, pomoći tvrtkama koje su tamo na terenu i ono što začuđuje zašto one već nisu uključene, zašto one obroke koje mogu pokriti ugostitelji s područja Sisačko-moslavačke županije po istoj cijeni po ...po istoj cijeni kojoj nudi Pleter zašto to ne rade oni, a Pleter dodatno popuni ono što oni ne mogu proizvesti sada od obroka. Također, kad govorim o ekonomskoj obnovi ključna stvar je jedna pametno osmišljena politika poreznih olakšica čime bi se privukle investicije na to područje i izvan županije, a možda i izvan Hrvatske. Jer u prvom planu moraju biti ljudi i održivo življenje a tek onda građevine. Jer nama ne trebaju prazne građevine koje ćemo obnavljati javnim novcem, a sutra prodavati kao vikendice za par tisuća eura.
Hvala lijepa. Prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Raspudiću moji mladi Sinjani koje sam pozvao u roku sat vremena od potresa su skupili 20 tona hrane i potrepština koje su istu večer bile u Petrinji. Sinj je dao srce za Petrinju. Međutim kao i drugi krajevi ali je problem ako nemamo raščlambu ovoga sad sustava domovinske sigurnosti koji nije iskoordiniran. Mi imamo hrvatskog vojnika koji je ponos Hrvatske države, koji je u puno težim krizama i puno težim okolnostima kao što je Domovinski rat i borba za slobodu. Sada Civilna zaštita jednostavno ne funkcionira osim gospodina Truta koji sa činovima, ne znam koji su ono činovi, lipom odijelu obučenom, čizmama, najskupljim američkim i naočalama sunčanim drži predavanje. Sustav ne funkcionira. Premijer danas nije odgovorio da li je napravljena raščlamba i koje su greške domovinske sigurnosti u budućim ugrozama.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Raspudića.
Premijer evo krenut ću od zadnjeg i danas je izrekao jednu neistinu da ne upotrijebim težu riječ kad je rekao vi samo kritizirate, ne nudite nikakvo rješenje, a vi znate da smo mi u ponedjeljak imali prezentaciju cjelovitih smjernica strateške obnove Banovine gdje smo radili ovih nekoliko tjedana i sa urbanistima i ekonomistima i sociolozima i pravnicima da bi došli do tog rješenja. Test srca kao što sam već bio rekao je položaj. Hrvatska je pokazala veliko srce i pokazalo se ovo što se organizira spontano odozdo da sjajno funkcionira. Međutim, ta faza je sada razumljivo gotova. Sad nastupa test razuma i institucija. Mi moramo stvari postaviti na zdrave temelje. Primjera pozitivnih ima. Spomenut ću samo Gemonum gradić u Furlaniji gdje je 1976. u potresu 6,5 poginulo 990 ljudi, a 40 000 ljudi je bilo raseljeno. Nakon pet godina svi su bili vraćeni, ni jedan trag u Gemoni više potresa nije bio. A imamo i na jugu Italije situacije gdje su ljudi u kontejnerima i desetljećima nakon potresa. Dakle, može se i ovako i onako, ovisi sada o nama.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Kolega Raspudić, ovaj zakon je previdio i preskočio jednu važnu problematiku a nisam primijetila da se nitko od vladajuće strukture do sad osvrnuo na nju. Taj kraj velikim dijelom i naseljen Hrvatima iz BiH. Njihov imovinsko-pravni status nije riješen, a u ovom trenutku sa ovom obnovom koja kreće bojim se da će on s time što je stavljen pod tepih dodatno se zakomplicirati. Što je problem sa imovinskim statusom Hrvata doseljenih iz BiH na tom području i što treba učiniti?
Poštovani zasutpnik Raspudić.
Ovo stanje sada može biti i prilika da se riješe veliki problemi koji su postojali prije 29.12. jer nije situacija da mi kažemo prije nešto manje od mjesec dana je tamo bilo dobro, sad je loše. Ne, bilo je jako loše prije mjesec dana, a sada je katastrofalno. Imamo Hrvate iz BiH koji preko 20 godina tamo doseljeni su, pozvani su, žive u nekoj vrsti zatočeništva pravno-imovinsko jer ne mogu dobiti darovnice, niti otkup nekretnina u kojima žive. Oni nisu mogli primjerice aplicirati na energetsku obnovu jer nekretnine nisu njihove, niti su mogli išta raditi na tim nekretninama. E sad, iako država ima tvrtku za državne nekretnine ona nikad nije uspostavila u Sisačko-moslavačkoj županiji registar tih nekretnina. Sada im se nude nekakve darovnice, da nađu neke nekretnine ali kako će oni znati kad nema registra tih nekretnina koje su uopće uporabljive. Dakle, ovo je prilika da se i taj problem tih ljudi, Hrvata doseljenih iz BiH i imovinsko-pravnih problema koje imaju. Radi se o stotinama slučajeva, doslovno stotinama da se i to riješi.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Evo sad možemo među uspjehe HDZ-ove vlasti uvrstiti i to da su jednu te istu prirodnu nepogodu uspjeli učiniti ustavno nejednakom za njima pogođene građane. Dakle, jednima će država nešto obnavljati sa 80%, drugima sa 100% bilo da se radi o konstrukcijskoj ili cjelovitoj obnovi. Pri tome i vrlo podmuklo to što građanima nitko nije objasnio u kakve zamke pritom mogu pasti i što konstrukcijska obnova zapravo znači. Dakle, na području koje je pogodio zagrebački potres na privatnim objektima država će obnavljati sa 80% udjela tzv. konstrukcijsku obnovu. A ta je obnova otprilike trećina ukupne cijene potrebnih radova da bi se stan mogao smatrati podobnim za život. Preostale dvije trećine obnavljat će vlastitim novcem sami vlasnici, čak i oni koji su socijalni slučajevi kojima će država obnavljati sto posto konstrukcijske obnove. Dakle, građanima oštećenim u zagrebačkom potresu nitko neće obnoviti njihove privatne prostore na način sto postotne cjelovite obnove, pa je potrebno naglasiti da konstrukcijska obnova predstavlja građevinsku grubu razinu radova, a pri tome će u tijeku obavljanja tih radova i sami morati iseliti iz tih svojih nekretnina ne samo oni nego i vrijedne stvari sa kojima raspolažu, a kad se vrate u svoj stan morat će raditi dodatne radove koji će ih itekako koštati. Dakle, stan će biti sasvim sigurno sigurniji, bit će zbog toga i nešto vredniji. Ali mene zanima tko će imati toliko hrabrosti pa onda reći građanima, pogotovo onim stanovnicima kojih u centru ima poprilično puno, da će im primjerice za stan od 50 kvadrata trebati deseci i deseci tisuća kuna da bi njihov stan nakon konstrukcijske obnove bio ponovno useljiv i jesu li netkom tko je u socijalnoj kategoriji objasnili da će tek nakon konstrukcijske obnove biti izloženi razno raznim otkupnim mešetarima, eto jer oni sami neće moći osigurati sredstva da stan vrate u prvobitno stanje. I umjesto obnove koja bi kao što smo mi to predlagali kad god je to moguće inzistirala na dodanoj vrijednosti zgrade kroz investicijske udjele, primjerice dodavanjem jedne ili dvije nove etaže zbog koje bi investitor bio obvezan suvlasnicima zgrade izvršiti cjelovitu obnovu uz nadzor grada, uz nadzor države ali bez da država to mora financirati jer za tim tada ne bi bilo niti potrebe, mi smo prilikom donošenja prvog zakona imali jedno populističko natjecanje kada smo se razbacivali sa postocima kao da se nešto badava dijeli. Ne, to se sve plaća iz sredstava poreznih obveznika pa čak možemo donekle to smatrati i ovim sredstvima koja će se vratiti iz fondova EU. Centar je već tada rekao da je takva situacija neodrživa i neizvediva, da zbog toga Grad Zagreb neće obnovljen niti u slijedećih 15 godina, a sada 10 mjeseci vidi se da je tome upravo i tako. U Zagrebu ne samo da još nema nikakve obnove nego će se većina zgrada i kad se krene u obnovu samo pregletati iznutra, izvana ćemo presvući zgrade novim slojem fasade i nakon toga ćemo se svi praviti ludi i tvrditi da je u Gradu Zagrebu sve kako treba. Divno ćemo obnoviti tako grad. Doduše jednako neotporan na potrese kakav je bio i prije 22. ožujka 2020. No, zbunjivanje javnosti i nejednakost obnove idu dalje. Nakon petrinjskog potresa shvatilo se da se tom kraju ne može ponuditi samo konstrukcijska obnova jer bi u tom slučaju svi iz kraja tog iselili, a ionako su prevareni u onom što se obnovom zvalo nakon rata, pa im je obećana 100%-tna obnova. Naravno ni takva obnova se neće moći realizirati jer je naprosto nemoguće. Mnoge od oštećenih kuća bila su polunaseljene, a neke od njih su bile nedovršene i prije potresa, mnogi su imali katnice u kojima kat nije bio uopće useljiv i sad umjesto srušenih predimenzioniranih i polunaseljenih kuća često će se vlasnicima izgraditi manje kuće. Dakle, do razine useljivosti, ali ne onakve kakve su imali nekad, ne u njihovim prethodnim kapacitetima. I sad ako uzmemo situaciju da netko u Zagrebu će i nakon konstrukcijske obnove dobiti neuseljiv stan, a netko u Petrinji useljivu kući jasno je da će ovakva situacija stvoriti prostor široke manipulacije, a među građanima stvoriti dodatnu nejednakost ali očito nejednakost i nepravdu HDZ jako voli. Nadalje, petrinjski potres je pogodio i dio Zagrebačke županije čiji bi građani htjeli dobiti isti status kao i oni petrinjski. Pa me sada zanima hoćemo li dodati još jednu odredbu o ovom zakonu po kojima ćemo eto i unutar jedne te iste građe ne dijeliti [[Upadica: Hvala lijepo.]] kriterije radi li se o zagrebačkom ili petrinjskom potresu. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Nađia.
Hvala potpredsjedniče. Ovako, Stranka Fokus je još od prvog čitanja Zakona o obnovi još kad smo krenuli zapravo donositi inicijalni zakon bila jedina jasno protiv ovako lošeg zakona o obnovi. Razlozi za to su brojni, od toga da se ne rješava problematika konzervatora koji koče obnovu, poskupljuju radove i sprječavaju ojačanje objekata na razinu koja bi mogla podnijeti jače potrese u budućnosti pa preko toga da se ovime ne rješavaju imovinsko-pravni problemi koji su uz konzervatore u mnogim slučajevima i doveli do ovakvog stanja, pa do toga da je ovakav zakon realno diskriminatoran i duboko nepravedan. Smatramo da je zakon nepravedan jer ne vidimo opravdan razlog da porezni obveznici, da porezni obveznici što uključuje i one koji su podstanari financiraju obnovu nekretnine nekome tko ima još primjerice 3 poslovna prostora u centru grada ili 5 apartmana na moru. Sada su svi oni koji su savjesno održavali svoje nekretnine i plaćali osiguranje ispali naivni, a postavlja se pitanje zašto bi više itko u Hrvatskoj plaćao osiguranje od bilo kakve veće prirodne nepogode. No ni tu nije kraj apsurdima ovog zakona. Ovaj zakon predviđa toliko kompliciran proces obnove, dakle prikupljanja dokumentacije i ostalo da se građani gube u šumi administracije. Podsjetimo govorimo o ljudima koji nemaju krov nad glavom. A postavlja se i pitanje kako da vjerujemo da se i na ovoj obnovi neće dogoditi pljačka? Kako da znamo da se neće primjenjivati recimo požeški model odabira izvođača radova ili Žinićevi modeli gradnje i stanovanja ili Bandićevi modeli sastavljanja troškovnika što smo imali prilike vidjeti prilikom gradnje žičare? Ali na kraju najbitnija činjenica da ni skoro godinu dana od potresa u Zagrebu obnove realno nema. Hoće li stanovništvo Sisačko-moslavačke županije čekati isto toliko? Možda će se i dogoditi malo kozmetike pred lokalne izbore, ali realno to će biti to. Podsjetio bih kada je krenula rasprava u prvom čitanju ovog zakona tada se nas iz Stranke Fokus nazivalo pogrdnim imenima poput empatički noalidi i sl., nažalost sada se iz dana u dan pokazuje da smo bili u pravu kada smo upozoravali da je zakon loš u čemu su nam se kroz drugo čitanje snažno pridružili i neki drugi zastupnici. Tada smo upozoravali što će se sve događati i nažalost bili smo u pravu. Stoga sad apeliram još jednom, ukinite ovaj zakon i donesimo novi zakon koji će za sve građane vrijediti jednako u slučaju svih prirodnih katastrofa, a gdje će kriterij za pomoć biti imovinsko stanje vlasnika nekretnina, a ne geografski smještaj, stupanj razvijenosti područja ili neka druga proizvoljna kombinacija kriterija vladajućih. Država treba obnoviti javnu infrastrukturu, to je jasno, ali kod privatne imovine treba biti kriterij imovinskog statusa. Nadalje, ljudi kojima su porušene kuće nemaju više vremena čekati godinama na obnovu. Zato još jednom predlažemo da se hitno preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj dodijele beskamatni krediti za obnovu koji bi građanima mogli sami, kojima bi građani mogli sami doslovno sutra krenuti s obnovom, a tijekom obnove će se utvrđivati tko je dobrog imovinskog stanja da taj kredit može otplaćivati, a tko je siromašan pa da mu se kredit oprosti? U protivnom obnova će trajati desetljećima u režiji države, dio novca će opet nestati kroz sumnjive nabave, a budućim generacijama će ostati deseci milijardi kuna novog duga, duga koji će se u budućnosti pretvoriti u dodatni porezni pritisak koji će smanjivati konkurentnost ekonomije, koji će kočiti rast plaća i posljedično rezultirati nastavkom iseljavanja mladih. Ne budimo naivni, HDZ trenutno ne razmišlja kakve će dugoročne posljedice imati ovaj zakon, zato ni nema procijene fiskalnog učinka. Trenutno im je samo bitno kupiti glasova za lokalne izbore, a pri tom ne pitaju za cijenu. No ne mora biti tako. Iako je izgubljeno već puno vremena još uvijek nije kasno da prihvatite naše prijedloge, ali to mora biti novi zakon. Ovaj zakon više nema smisla popravljati, te će stranka Fokus glasati protiv ovog zakona. Također za kraj bi se s obzirom da je bilo dosta spomena o potpomognutim područjima referirao i na taj dio gdje bih naglasio da ukoliko se tim područjima stvarno želi omogućiti razvoj neka se birokracija makne s puta, neka se stvore povoljniji porezni uvjeti, to je jedini način, dakle nova radna mjesta da poprave demografsku sliku tih krajeva. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Orešković.
Hvala. Kolega zastupniče, jednu stvar ste rekli netočno. Nije istina da ste bili jedini protiv, mi smo također dakle kao klub i stranka Centar i stranka GLAS od prvog čitanja jasno rekli zašto ne podržavamo ovaj zakon, zašto je on loš, pri tome smo nudili i naša rješenja koja su bila realna, koja nisu išla za novim kreditnim zaduživanjem građana nego su išli u jedan investicijski ciklus koji omogućava cjelovitu obnovu grada, dakle građani bi dobili nove, sigurnije i bolje nekretnine, a da ih to ništa ne košta. Država je samo trebala predvidjeti dobar model što nažalost vladajući nisu za to imali sluha. Također želim reći da su naši prijedlozi i rješenja vrlo odgovorni i vrlo socijalni. Mi smatramo da država mora imati ulogu socijalnog faktora i solidarnog faktora ovdje, ali građanima pogođenima u oba potresa mora dati iste vrijednosne kriterije. Isto tako moramo imati razrađene kriterije i za slučaj bilo koje katastrofe sličnog karaktera na području cijele Hrvatske.
Odgovor poštovanog zastupnika Nađa.
Uvažena kolegice Orešković, ako se dobro sjećam, u prvom čitanju je Dario Zurovec bio jedini zastupnik koji je glasovao protiv, bilo je suzdržanih. U drugom čitanju mislim da ste i vi bili protiv, što mi je drago. Moram priznat da su vaši prijedlozi puno bliži i onome i što mi zagovaramo i da su zapravo daleko, daleko bolje rješenje nego ono što je vladajuća većina zajedno sa, ako se ne varam, SDP-om i Možemo izglasala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem vam se. Poštovani, ne znam da li ste kad spominjete osiguranje, da li ste svjesni kako su prošli osiguranici koji su svoje aute osigurali od primjerice pada dijelova zgrada na svoje auto nakon potresa i da im osiguranja nisu to isplatila jer su se osiguranja međusobno dogovorila da će naći pravnu neku začkoljicu kojom će se izvuć iz te situacije i reć da to ne vrijedi u slučaju potresa? Drugo, da li možda znate nabrojati, sad vas zbilja tražim da mi nabrojite jedno, jedno osiguranje koje osigurava od potresa u Zagrebu i ovom dijelu Hrvatske? Znači da sad idem, jel kupim stan iz '65. i idem ga osigurat, kod kog ću ga osigurat i kolka je premija za takvo osiguranje? Hvala.
Dakle što se tiče osiguranja automobila ja sam mislio da ovdje pričamo o osiguranju tj. obnovi nekretnina, ne o kupnji novih automobila. Što se tiče osiguravateljskih društava nisam prodajni predstavnik osiguravatelja tako da njihove ponude na pamet ne znam, ali po društvenim mrežama su mnogi pričali da su, jesu osigurali, dobili su, dobili su neke odštete, neki su imali problema s tim, to je činjenica, to je i dio koji pravna država mora rješavati. Dakle evo ja mislim da, da definitivno na tržištu postoje osiguravatelji koji, koji, dakle ispunjavaju tu funkciju kako bi trebali.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani kolega Nađi, a gledajte lijepo je liberalizirat stvari, lijepo je postaviti određene parametre, ali ovo je katastrofa. Ovo je katastrofa, ovo je, ovdje morate dijagnosticirati problem, morate naći rješenja. Dakle, nijedan zakon nije idealan koji se ovdje donosi. Sve zakone treba s vremena na vrijeme popravljati. Ja nemam ništa osobno protiv vaših cenzusa imovinskih koji ste postavili, ali recite vi meni, ja sam bio na tom području, recite vi meni što ćemo mi napraviti sa centrom Petrinje, centrom Gline i starim dijelom grada Siska? Pazite, oni ljudi koji žive u tom dijelu koji je potpuno razrušen nemaju sigurno sredstava za to popravljati, a mi možemo samo birati oćemo se odreći našeg kulturnog nasljeđa, naše vrlo vrijedne baštine ili ćemo to popravljati? Razumijete, dakle nije sve u normi, ima život.
Poštovani zastupnik Nađi.
Kolega, ja vas razumijem sa kojeg stajališta vi polazite, ali treba imat na umu da se isto to govorilo i nakon zagrebačkog potresa i evo sad je već prošlo i 10-tak mjeseci nikakva obnova još uvijek nije krenula. Dakle, dakle da smo donijeli zakonsko rješenje kojim bi se građanima omogućilo financiranje toga, ta obnova bi već bila u punom jeku, neke zgrade bi vjerojatno već bile i gotove. Naravno da država treba obnovit onaj dio javne infrastrukture, tu se slažem u potpunosti, dakle škole, bolnice i ostalo, taj dio treba preuzet država. Za one koji si stvarno ne mogu priuštit obnovu taj dio treba preuzet država, ali ja ne vidim smisao u tome da ako postoji neka osoba koja ima, karikiram, 5 apartmana na moru da joj, da joj ljudi plaćaju obnovu nekretnine koja joj nije nužna za život.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovane kolegice i kolege, kad smo radili zakonodavni okvir za obnovu ono što je bio osnovni cilj je garantirati građanima, dakle da će država i grad Zagreb ali i županije druge koje su bile pogođene potresom sudjelovati u toj obnovi i to u značajnom financijskom dijelu i da će se svima onima kojima je dohodak ispod određene granice garantirati sto postotno financiranje konstrukcijske obnove iz razloga što znamo da, iz ekonomsko-socijalnih razloga to ne mogu. To je ono što je ključ. Sve ostalo je u provedbi. Provedbu regulira Vlada. I šta nam je sad ovih nekoliko mjeseci provedbe Zakona o obnovi pokazalo? Pokazalo je da smo u taj proces ušli nespremni, da nismo čak niti pripremili projektnu dokumentaciju za Fond solidarnosti za koji smo znali da nam dolazi da ćemo te novce dobiti i da nismo posložili procese i procedure na način da se nedvosmislen odgovor građanima kad nas zovu i pitaju može dati. Vi znate da je tako, jer vi zajedno sa gospodinom Uhlirom i gospodinom Evanđeličem sami na kraju i na društvenim mrežama dajete odgovore građanima i ti odgovori često nisu jednoznačni. Zašto? Jer nisu u detalj razrađene procedure. Nisu razrađene procedure i iz razloga što je potres razotkrio zapravo zakonodavne prepreke, kolizije iz različitih propisa koje sada vama stvaraju naravno te probleme u provedbi. Ali u čemu je moja najveća briga? Moja najveća briga je kada čujem da nakon svog ovog iskustva koje imamo sa Zagrebom gdje se apsolutno ništa nije obnovilo u 10 mjeseci, kada čujem te velike poruke koje HDZ šalje Baniji, onoj istoj Baniji gdje su ih 30 godina zanimali samo resursi. A ti resursi koji su se banijski otimali Banijcima i nisu im se vraćali ni u vidu investicija pa tako da su završili kao druga najmanje razvijena županija u Hrvatskoj su bili šumski resursi, imamo tisuće prigovora građana na preveliku sječu šuma. Istraživanje eksploatacija ugljikovodika, na veliko su se davale koncesije upravo za to područje još prošle godine, te ta istraživanja ne daju ništa lokalnoj zajednici i eksploatacija ugljikovodika samo uzima od njih i jako me zanima kako ćemo se sad izvući iz tih ugovora kada se zapravo vidjelo da je tlo nestabilno nakon potresa da se radi o trusnom području i da je došlo do značajnih promjena u tlu koje su nastupile nakon potresa. Isto tako tamo je HDZ evo baš je tamo izabrao mjesto gdje će se skladištiti radio aktivni otpad. Dakle, to je ona vizija koju je HDZ imao za Baniju. Uzet ćemo resurse, tamo će staviti radio aktivni otpad i sad bi mi trebali vjerovati da je upravo to stranka koja će revitalizirati to područje. Nemojte se ljutit ali ja to jednostavno ne vjerujem. Dakle, o sposobnosti obnove, dakle vidimo sve, dakle na samom ovom primjeru HDZ-a i njihovih partnera Milana Bandića. Dakle, imamo još uvijek pedesetak familija u Čučerju samo koje spavaju u kontejnerima 10 mjeseci nakon potresa. Imamo 200 ljudi u hostelu smještene čitave obitelji po jednoj sobici u hostelu kojima se nije mogao iznajmiti stan na području grada Zagreba, ali su se mogle darivati kuće i stanovi županu za kojeg čujem da više nije župan od prije par minuta, gospodinu Žiniću. Dakle, ono što je ključno pitanje kako osigurati brzu, efikasnu i održivu revitalizaciju ovih područja pogođenih potresom. I tu ću se složiti sa onime, to smo mi i prije govorili dajte ljudi osigurajte barem sredstva ljudima za samo obnovu. Hajmo fakat preko HBOR-a dati beskamatne kreditne linije za obnovu i zatvarat ljudima te kredite 60% država, 20% grad. Po izvješću dobivenim izvješćima od nadzornih organa tako da vam nadzor nad građenjem odmah da i dokumentaciju i vi zatvarate ljudima kredit u onim omjerima u kojima ste dobili prihvatljive troškove. To bi toliko ubrzalo čitavu proceduru, a i vama smanjilo cjelokupnu administraciju. Dakle, isto tako ja moram postavit ovdje pitanje gdje je Fond Civilne zaštite? Prije pet godina ste u zakon si stavili obavezu da ćete osnovati Fond Civilne zaštite za upravo ovakve štete [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Gdje je taj fond?
Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Hvala vam. Kolegice Benčić referirat ću se na početak vašeg izlaganja. Je li baš nedvojbeno jasno da će država svima u sto postotnom iznosu financirati obnovu?
Hvala. Da, nije jasno i nije jasno iz razloga što se kaže da će država u jednom članku, dakle članku 5. se kaže da će država rezervirati sto postotna sredstva za one koji ispunjavaju uvjet da su potpomognuto područje i da je na tom području proglašena katastrofa što je i jedno i drugo diskutabilno jer se ne zna jel' se misli na područje kao županiju ili područje jedinicu lokalne samouprave što može biti različito kao što je na primjer od Siska a da ne govorimo da je Odluka o proglašavanju katastrofe vladina odluka nad kojom Parlament nema nikakvu kontrolu kao što nemaju ni građani i ona je diskreciona ocjena Vlade. Dakle, to je jedan dio problema. Drugi dio problema je da u članku 7. se navodi da će Vlada odlukom naknadno kad se popišu štete donijeti još dodatne kriterije na temelju kojih će donositi odluke o otpisivanju obaveza uplata. To znači da si Vlada ostavlja prostor da ipak propiše kriterije kome će, a kome neće 100%-tno sufinancirati, ali iz nekog razloga to nije jasno komunicirano [[Upadica: Vrijeme.]] javnosti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Kolegice Benčić, ja koristim ovaj mikrofon da ispravljam jedan netočni navod. Nije točno da obnova u Zagrebu nije prošla odnosno nije počela. Obnova je itekako počela jer inače bi se smrzavali građani Grada Zagreba bez dimnjaka, bez krovova i bez svega, ali počela je sa sredstvima pričuve, sa sredstvima građana, sa njihovom inicijativom. Nije počela s vama se mogu početi u dijelu ono što je predviđeno za rušenje, što je imalo crvenu naljepnicu, što je bila statička ugroza objekta odnosno da je to opasno za stanovanje. Ali građani su itekako kroz svoje pričuve ogromne novce potrošili za popravak krovišta, dimnjaka da bi se mogli grijati da bi mogli koliko toliko pristojno u Zagrebu živjeti i treba im skinuti kapu. Samo treba reći i slijedeće, pričuva kakva je bila u Zagrebu u Glini je nema, u Petrinji je nema, u Sisku je nema i zato treba naći drugačija rješenja.
Tako je, slažem se, samo ću reći ovako ono što je tu razlika je da jesu počeli sanacijski radovi, sanacija, ono što zovemo obnova u zakonu kao konstrukcijska obnova nije počelo. I da, masovno su građani sami cjelokupnu sanaciju platili, bilo da su dizali kredite, bilo da su iz pričuve plaćali. E a sad dolazimo do još jedne stvari, a to je odnos upravitelja zgrada prema tim građanima. U velikom broju slučajeva u Zagrebu je to GSKG gradska firma koja ucjenjuje i reketari sustanare na način da im primjerice podnošenje zahtjeva za obnovu naplaćuje 3.000 kuna. Upravitelj zgrade kojeg inače plaćate za te stvari da vam to radi. Da ne kažemo da sam imala prilike vidjeti predloške ugovora gdje su oni vadili kredite za suvlasnike jer suvlasnici ne mogu jer nisu pravna osoba gdje su im propisali da će im uzeti 3% tog kredita za manipulativne troškove za nekakve svoje administrativne troškove, pa dakle i to, da li je to nešto što ova Vlada [[Upadica: Vrijeme.]] dozvoljava.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Rada Borić.
Hvala. Htjela bih samo budući da se osjećam suodgovornom, kolegica je rekla da eto nemamo više župana, a nisam dobro provjerila ali sam vidjela zabrinutost s ove strane i vidjela sam [[Upadica: Sve ok, tu je župan još uvijek.]] kolege su počele brzo tipkati u mobitele da vide što se dogodilo, eto župan je još uvijek živ i zdrav pa da ne bi bilo da širimo ovdje fake news, dakle ne treba vidjeti što piše po Facebooku, vidjela sam da se kolega i zabrinuo i da su se malo rastrčali. Ali htjela sam reći i dati priliku možda da nešto kažeš o tome o čemu smo govorili, a nije se ovdje o fondu civilne zaštite, dakle o onome što država sama sebi propisuje. Ovdje nema kolege Borića pa mu reći neka pogleda, govorio je o dužnostima lokalne uprave i samouprave, dakle ovo što smo mi i ovdje donijeli zakon nije usklađen ni sa Zakonom o proračunu ni sa Zakonu o financiranju lokalne uprave i samouprave, ovaj zakon što smo mi izmjene i promjene lokalne uprave i [[Upadica: Vrijeme.]] samouprave …
Odgovor.
Hvala. Dobro, ono što, ja sam se doduše ponadala da u hrvatsku demokraciju da netko tko takve teške optužbe ima kao župan Žinić kad si spomenula da je naslov negdje da je dao ostavku da zaista je i da krećemo prema nekakvoj demokratskoj kulturi, nažalost ne. Čekamo ne znam Godoa valjda da dokaže da čovjek živi besplatno u državnoj kući 20 godina i više, ali da se vratimo na fond. Dakle, fond u Zakonu o sustavu civilne zaštite propisana je obaveza i piše, država osniva dakle fond za civilnu zaštitu kojim će se financirati štete i, štete u slučaju prirodnih nepogoda i katastrofa. Da smo mi zaista taj fond osnovali kad smo ga trebali osnovali u njemu bi danas već imali značajna sredstava kojima bi mogli dakle barem ovaj prvi dio sanacija dakle reagirati odmah. Nažalost, naravno niti to nije napravljeno i fantastično mi je kad Vlada propisuje zakone [[Upadica: Vrijeme.]] koje i daje prijedloge zakona koje nije sama u stanju poštovati.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Davor Nađi.
Kolegice Benčić, drago mi je bilo čuti da smo se barem malo približili u stajalištima oko financiranja obnove iz razloga jer vidjeli smo baš kroz ove katastrofe da država strašno loše je reagirala i da su zapravo građani se tu puno bolje organizirali i zato sam mišljenja da je ključno to da se što prije sredstva doznače građanima pa kojem god modelu to na kraju bilo kako bi građani mogli krenuti u obnovu. Jer kada gledamo koja su sredstva sad planirana u proračunima očito je da 40-tak godina ta obnova tim tempom neće biti gotova.
Mogu? Dakle, hvala vam. Da, upravo tako mi smo dapače prema sredstvima koje je ova Vlada rezervirala u proračunu za obnovu Zagrebu, Zagrebačke i Krapinsko-zagorske županije za 2021. godinu izračunali da će tim tempom investiranja obnova trajati 200 godina, 200, dakle ako ćemo takva ulaganja imati. No, zato ono što mi sugeriramo je da naravno se oslobode i sredstva iz drugih izvora kao što je primjerice Hrvatska banaka za obnovu i razvoj gdje je obnova jedna od kategorija propisanih Zakonom o Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj kao što je društvena djelatnost, dakle ispunjavanje određenih društvenih ciljeva kao što je i naglašena neprofitnost odnosno da cilj te banke nije stvaranje profita nego investiranje u gospodarsku i društvenu djelatnosti. I ja se pitam zašto to već nismo napravili? Možda nismo napravili jer je i na naplatu došao dugogodišnji nerad i neulaganje u institucionalne kapacitete HBOR-a koji možda to ne bi niti mogao ili znao provesti. Ali to nam ne smije biti izlika [[Upadica: Vrijeme.]] jer znamo da ćemo na taj način ubrzati obnovu i moramo zaista krenuti u tom pravcu.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Marija Jelovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo cijeli dan raspravljamo u ovom trenutku o najznačajnijoj temi i mislim da iz cijele ove rasprave koja je bila i konstruktivna da će sigurno i predlagatelji imati u vidu i sve ono što bude moguće i sve što je konstruktivno da će imati u vidu kod uvažavanja naših prijedloga. Ono što moram reći da kad kažemo riječ katastrofa, a katastrofa nam se dogodila to samo po sebi govori da nam se dogodilo nešto doista strašno. I sam taj dana kad se svi skupa prisjetimo, kad smo gledali slike onoga što se dogodilo na potresom zahvaćenom području mislim da smo bili prije svega užasno žalosni što nam se to događa u godini koja je stvarno bila puna svakojakih događanja, pa i još jednog potresa koji nas je pogodio ovo zagrebačko područje u ožujku i da smo mislili Bože šta nam se još može dogoditi. Ali mislim da je najgore od svega što se dogodilo to su žrtve i to je ona nenadoknadiva šteta. I ja još jednom ovom prilikom izražavam osobno žaljenje i sućut obiteljima koje su pretrpile taj gubitak. Međutim, obzirom na strašnu razornost tog potresa mislim da u stvari smo sretni da uz božju pomoć nemamo i veće ljudske žrtve. Materijalna šteta je ogromna. Mi još u ovom trenutku ne možemo sagledati kolika je vrijednost te materijalne štete i ona će tek kroz neko vrijeme biti poznata. Međutim, sigurno je da ćemo kao država uz pomoć i Europske unije a što smo vidjeli i u onim prvim trenucima potresa, svi su bili spremni pomoći pa tako i Europska unija. I mislim da tek sada vidimo koliki je značaj toga što smo članica EU. Možemo zaista sa sigurnošću reći da ćemo kao država poduzeti sve što možemo da se u što kraćem periodu na tom potresu obuhvaćenom području saniraju sve štete i da se ljudima ponovno omogući normalan život. Naravno da to nije moguće preko noći, jer je šteta ogromna. Međutim, ono što je važno i za istaknuti i što smo sigurno svi bili ponosni što smo u tom trenutku pokazali veliko zajedništvo i solidarnost kao narod i na to svi zajedno možemo biti ponosni. Ono što želim istaknuti kao Karlovčanka i zato sam se prije svega i javila za ovu raspravu. I karlovačko područje je uslijed potresa koji je imao epicentar na području Sisačko-moslavačke županije pretrpio određenu štetu. Međutim, bez obzira i na trenutno saniranje štete koje smo imali i na vlastitom području mi smo i kao grad i kao županija reagirali da smo odmah isti dan uputili i naše timove u pomoć na područje Sisačko-moslavačke županije kako bi se tamo pomoglo jer je tamo šteta bila neuporedivo veća. I zahvaljujem se ovim putem svim službama, ponajprije i vatrogascima i HGSS-u i Crvenom križu što su zaista djelovali promptno. Mislim da se odreagiralo najbrže što se moglo i najbolje što se moglo. Naravno da uvijek nakon proteka određenog vremena svi možemo bit generali poslije bitke kako se ono kaže i možemo tražiti određene propuste. Naravno da se uvijek može bolje i da se treba raditi na poboljšanju sustava kako bi u budućnosti oni bili učinkovitiji. Međutim, ono što bih rekla vezano na sam ovaj zakon i ono što je danas u tijeku rasprave bilo najviše spora oko toga načina sufinanciranja obnove i u Karlovačkoj županiji koja je jednim većim dijelom je potpomognuto područje sam grad Karlovac nije u tom režimu, iako je u njemu najviše štete. Međutim, ja moram reći da se ipak iako znamo da se ta šteta mora sanirati, ljudima pomoći ipak se ne mjerimo sa područjem Sisačko-moslavačke županije jer smo svjesni da je tamo šteta neuporedivo veća. I da su oni jednostavno i po indeksu razvijenosti u nešto goroj poziciji nego što smo mi. Tako da evo i u tome želimo pokazati da smo svjesni situacije i da smo spremni bit solidarni i da smo sigurni da će država poduzeti i sve ono što je moguće da se u ovoj situaciji svima pomogne razmjerno koliko je to moguće. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Jelkovac, kao što ste rekli o aktivnosti ja bih spomenula isto tako da su velike aktivnosti koje je naša Vlada poduzela i poduzima nakon potresa dodatnih 160 milijuna kuna za mjeru očuvanja radnih mjesta za pogođena područja. Tako se u najvećoj mjeri to odnosi na Sisačko-moslavačku županiju. Dakle, ogroman je paket pomoći koji je Vlada uputila gospodarstvenicima na tim područjima. I budući natječaji svakako će biti upravo u smjeru za popravak silnih radionica i postrojenja za povećanje kapaciteta, njihovih kapaciteta. Dakle, prijedlog izmjena Zakona o obnovi, tj. njegovog proširenja na nastradalu Sisačko-moslavačku županiju zaista će omogućiti povratak građanima u normalan život, a i što bržu i učinkovitu obnovu.
Odgovor.
Da, tako je kolegice. Mislim da je to značajno istaknuti iz razloga što smo svi mi svjesni da bez paralelno obnove i stvaranja mogućnosti za ubrzani rast gospodarstva i na ovom području koje je preživjelo ovakvu katastrofu treba u stvari paralelno raditi i jedno i drugo – i jačati gospodarstvo i raditi obnovu što se tiče zgrada. Jer jedino tako možemo nakon što obnova stambenog fonda bude završena imati i obnovljeno gospodarstvo i omogućiti ljudima da kvalitetno žive na tom prostoru. Tako da vjerujem da je to ispravan put, a kroz ove mjere ne samo za potresom pogođena područja to smo imali i kroz Covid krizu, Vlada je pokazala da je svjesna koliko je gospodarstvo važan segment u društvu i da jedino tako možemo se učinkovito boriti protiv tih kriza koje su nas snašle, a mi smo kao i kao grad, a vjerujem da su tako i brojne druge jedinice lokalne i regionalne samouprave pomagali gospodarstvo iz svojih lokalnih proračuna svjesni koliko je to važno.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Krešimir Ačkar.
Evo, poštovana kolegice svakako želio bih reći da ste pogodili možda u meritum stvari o onome o čemu se možda nije dovoljno raspravljalo kada ste spomenuli EU fondove. Oni su kao i drugi izvori prihoda uz ovaj zakon koji je svakako povoljan za sve područje koje je zahvaćeno potresom od Sisačko-moslavačke županije preko Zagrebačke gdje sam ja i Karlovačke gdje ste vi, tako da bitnost naglašavanja europskih fondova i sastavnice EU je upravo ono što ste vi danas rekli, a u čemu možda složite se sa mnom, pridajemo premalo pažnje jer nije rješenje problema. Tu su oštećeni i sakralni objekti, tu su oštećene i javne ustanove gdje će također doći dodatne donacije i dodatne potrebne pomoći za našu jedinicu lokalne samouprave. Hvala.
Pa hvala kolega na vašoj konstataciji, da smatram da smo, kroz obnovu smo već jednom prošli poslije Domovinskog rata kada smo isto tako imali uništeno ne samo stambeni fond nego i sakralne objekte i sve ono što je bitno za očuvanje naše kulturne povijesne baštine i znamo koliko to zahtijeva isto tako financijskih sredstava da bi se obnovilo, a mislim da je vrlo značajno sačuvati i našu kulturno povijesnu baštinu. Stoga smatram da zajedničkim snagama i ovim sredstvima koje ćemo dobiti iz Fonda EU, a i našim vlastitim sredstvima ćemo učiniti maksimalan napor da se to, sve što je stradalo obnovi i da bude isto pa čak i bolje nego što je bilo.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Jelkovac govorili ste o ljudskim žrtvama i zaista najteža su ljudska stradanja. Naš prioritet treba biti zaštiti ljudske živote pa bih upravo shodno tome rekla i upozorila da bi zaista trebao Grad Zagreb sve ove trakice koje vidimo po centru Zagreba zamijeniti što prije nekakvim skelama jer te trake se već nalaze na podu nogostupa, travnjaka i sl., a sa jednom skelom koja nije tako skupa mogu se zaštiti pješaci koji tu prolaze posebno djeca. Pa evo apel Gradu Zagrebu da nešto poduzme po tom pitanju.
Odgovor.
Hvala kolegice, pa slažem se sa vama. Ljudski život je najvredniji i nenadoknadiv je gubitak svakog ljudskog života tako da se u svakom slučaju treba poduzeti sve mjere kako bi se ljudi zaštitili od eventualnih nesretnih događaja koji mogu biti uslijed oštećenja koja su na zgradama nastala, a isto tako i apel svim ljudima dobre volje i velikog srca da ne kreću sami i na ovom potresom pogođenom području u saniranje štete tamo gdje su zgrade zaista u vrlo opasnom stanju, da se ne događaju nesreće jer vidimo da ima i toga. Zgrade koje su ionako sada neuseljive i nisu za stanovanje mogu sačekati i koji dan, neće se ništa dogoditi ako se počne nešto sanirati na njima kroz neko vrijeme ali od strane stručnih osoba, ako ljudi sami krenu nešto raditi vidimo da se događaju i nesreće i mislim da to treba izdignuti u mjeri koliko god je to moguće.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre, kolegice i kolege evo dozvolite da cijeli dan sam ovdje u saboru i pažljivo slušam ono što se govori bilo da dolazi sa ove strane ili druge strane sabornice. Prije svega želim jasno i decidirano reći i zahvaliti Andreju Plenkoviću predsjedniku Vlade RH i svim ljudima iz Vlade RH koje, ja bih rekao da ne postoji vlada u ovih proteklih 30 godina koliko je ova Vlada doživjela prirodnih katastrofa samo u godinu dana. S tim se treba nositi, to nije nimalo lagano. Stoga želim zahvaliti tim ljudima koji svakodnevno rade na tome da upravo ovi ljudi o kojima govorimo dobiju ono što naravno trebaju dobiti, a to je egzistencija i nastavak života na području Sisačko-moslavačke županije. Želim zahvaliti braći vatrogascima, svim dobrim ljudima volonterima, vama na kraju krajeva saborskim zastupnicima koji ste dio svog vremena odvojili i proveli na području bilo da je riječ o Petrinji, bilo da je riječ o Glini ili Sisku. Ja sam imao kroz evo svoje 53 godine starosti 11 mjeseci boraviti u Petrinji i to '88. godine kada je Petrinja odnosno Banovina bila jedan od rekao bih najpotentnijih gospodarski govoreći dijelova RH, kada je na tom području bilo zaposleno preko 30.000 radnih mjesta. Bio sam drugi puta na Banovini poslije Oluje kada je ostala sva ona pustoš koja je ostala nakon agresije na RH i bio sam treći puta evo sada prije mjesec dana nešto malo manje sa dobrim ljudima građevinarima koji su uzeli svoje radnike, odveli ih u Petrinju, Sisak, Glinu i pomogli ljudima popraviti barem onu minimalnu štetu da bi mogli prezimiti zimu. Ovdje se rasprava uglavnom svodi što i nije čudno ovo je parlament ovdje uglavnom rasprava ode u političkom smislu, no budimo realni, govorimo o brojkama i ja ću ponoviti možda neke brojke koje su, koje su vrlo bitne. Potres koji se dogodio na području Sisačko-moslavačke županije je bio 6,2 po Richteru. U snazi gledano on je bio 10 puta snažniji od potresa koji je pogodio područje Grada Zagreba. Spominjale su se kuće iz poslijeratne obnove od svih obnovljenih kuća na području Banovine samo 1,85% tih objekata se srušio u ovom potresu koji se je dogodio 29. prosinca prošle godine. Sve ima svoje vrijeme, svako zlo što kažu naši ljudi donese i neko dobro. Možemo donijeti dobro i ovaj zakon treba donijeti dobro ljudima koji žive u tom području i na tom području. To je bit ovog zakona. I siguran sam da uz sve ove primjedbe koje ste iznijeli i ja se sa dobrim dijelom tih primjedbi apsolutno slažem trebaju biti implementirani u ovaj zakon i ljudi koji očekuju od hrvatskog parlamenta da donese zakon koji će njima donijeti dobro će zasigurno biti zadovoljni kad budemo izglasali ovaj zakon. Koliko sam sluša predsjednika Vlade jutros rekao je da sve što bude konstruktivno za sve ono što može biti od koristi će biti ugrađeno u ovaj, u ovaj zakon o kojem danas raspravljamo. Stoga, želim reći na kraju da sve što se izreklo ovdje je u korist evo ljudi koji žive i koji su pogođeni potresom na ovom području. I spremnost hrvatske Vlade da u vrlo kratkom vremenu odgovori na velike izazove, a budimo iskreni ovo je veliki izazov treba apsolutno pohvaliti. Mislim da ne treba svo blato koje se može nabaciti na HDZ, na premijera, mislim da to nije niti primjereno, niti ovom parlamentu, a niti trenutku o kojem raspravljamo o nečemu što će odrediti egzistenciju ljudi koji žive ionako u teškim uvjetima i živjeli su zadnjih 20 godina u tim teškim uvjetima. Prema tome, nadam se i siguran sam da će ovaj zakon pomoći ljudima da ostanu na Banovini i da Banovina za 5 ili 10 godina izgleda sasvim drugačije nego što izgleda ovog trenutka. Hvala lijepo.
Imamo repliku, uvaženi zastupnik Krešimir Ačkar.
Poštovani kolega Ivanović vi ste u mojim očima uvijek bili personifikacija Slavonije, Baranje i Srijema, ovim izlaganjem i svim onim sentimentom koji ste upravo pokazali jednom porukom jedinstva i porukom bitnosti i merituma stvari, a zahvalom volonterima želim i zahvaliti svima onima koje vi predstavljate Slavoniji koja je po 100-tinu puta u našoj povijesti što bližoj, što daljoj pokazala da je uz sve krajeve svoj Hrvatske ma koliko teško bilo. Hvala.
Hvala lijepo. Tako je, to je Hrvatska, to što smo gledali preko malih ekrana to je Hrvatska, kad je zlo onda smo svi zajedno. No, i ovdje mora biti apsolutno Hrvatska, ovdje odlučujemo o građanima RH isti sentiment koji imamo u onim vremenima mislim da ovdje još mora biti i veći. Stoga evo još ću jednom ponoviti, siguran sam da će ovaj zakon promijeniti vizuru kraja koji je u proteklih 20 godina doživio osim katastrofe potresa još nekoliko katastrofa. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege, pa vidim da svi mi tu isto želimo i inzistiramo prije svega na kvalitetnoj obnovi. Isto tako želimo da to bude i pravična obnova kada je u pitanju sufinanciranje odnosno financiranje. Svi bi željeli da to bude u 100%-tnom iznosu, svi želimo pogotovo na onom području gdje je proglašena katastrofa. Jednako tako želimo da se i ovim zakonom i ovom obnovom isprave nepravde koje su ranije učinjene. Međutim, moramo znati da na tom području imamo više tisuća neupotrebljivih objekata, da imamo više tisuća privremeno neupotrebljivih objekata, da imamo na stotine objekata koji su zaštićena kulturna dobra i svako od tih objekata ima svoju specifičnost. Od tog, od starosti objekta, o načinu građenja, o tome da li je neki rađen po pravilima struke, legalno sa svim papirima ili je pak su radili vlasnici sa svojim susjedima ili prijateljima. Iza svakog tog objekta i posebna životna priča i ljudi ne samo o tome koliko ima ljudi u kućanstvu već čime se bave, kakva je njihova financijska mogućnost, da li je to objekt u kojemu oni borave i jedino što imaju ili je to možda njihova druga, treća ili čak četvrta nekretnina. Situacija iznimno složena i teška. Posebno kad možemo evo i danas pročitati da geolozi kažu da je moguće da pojedina zemljišta uopće ne budu sigurna za gradnju. Seizmološke su procjene da će još biti podrhtavanja i svjedoci smo da u, da su već neki objekti pregledani i da su statičari utvrdili da imaju male pukotine u narednom periodu one se još više produbljuju i dobijaju nekakav drugačiji status. Srce čitave Hrvatske je uz taj kraj i uz te građane, a ja bi rekla da u narednom periodu oči svih nas će biti uprte u svaki taj pojedini objekt i u obnovu svakog tog pojedinog objekta. Ne daj Bože da neki statičar procijeni različito od procjene nekog svog kolege za sličan objekt ili bar po procjeni tog vlasnika ili nekog od nas da se radi o sličnim objektima, a da je jedna dobio markicu jedne ili druge vrste, da jedan treba do temelja rušiti pa će se to plaćati na jedan način, a drugi opet da se može sanirati. Tada će se početi govoriti o kriminalu, tada će se početi prebrojavati krvna zrnca statičara, vlasnika objekta i sl. Možete tek zamisliti šta će biti kad dođe do gradnje, kada se raspiše natječaj, kad se u to uvedu građevinari. Danas nema statičara, projektanta, arhitekta, građevinara koji nije rekao i koji ne želi volontirati, donirati materijal, izgraditi jednu ili više objekata na tom području. Međutim, kad se raspiše natječaj kada se uvede određeni graditelj u poslove onda će doći već novi problemi, onda će se ponovno početi prebrojavati kao što ja kažem i krvna zrnca, govoriti o kriminalu. Treba reći da u sadašnje vrijeme trenutno zahvaljujući prije svega Europskim fondovima dobri građevinari već rade i imaju jako puno posla. Oni opet manji rade one poslove koje su ranije radili i veliki. Pitanje je koje i kakve ćemo dobiti onda kad raspišemo natječaj. Zato želim samo naglasiti da svi oni koji požuruju i koji prozivaju da se nije napravilo i sigurno da bi svi bili zadovoljniji da već vidimo građevinske strojeve po Zagrebu, da ne vidimo ove trake i djecu koja moraju hodati takvim nogostupima, međutim sve to traži jako puno vremena i jako puno novaca. Pozvala bi sve nas da ne vršimo pritisak na stručne djelatnike i sve one stručne službe koje moraju odraditi tako zahtjevan, a ja bih rekla i nezahvalan posao jer će za sve na kraju opet odgovarati i prozivati se i naša stranka i ministar i premijer. Ne tako davno na sjednici Gradskog vijeća grada Vodica oporbeni vijećnici su prozvali gradonačelnicu, projektanta, izvođača radova kako jako puno željeza bacaju u temelje. Vjerujem da takvih ispada neće biti jer sad vidimo što znači željezo i u temeljima i u zidovima. Hvala.
Replika, uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice spominjali ste da svi imao dobru želju da se ljudima koji su stradali što prije i što bolje pomogne, međutim ja imam ipak dojam da malo kroz današnju raspravu je poslano dosta šuma koji zbunjuje građane na terenu i mislim da treba jasno opet ponoviti. Dobro je da smo sa ovim izmjenama zakona jako, jako brzo reagirali. Bitno je naglasiti da je poslana poruka od premijera da se uvažavaju svi dobri prijedlozi i konstruktivni, konstruktivne ideje koje mogu još popraviti ovaj prijedlog zakona, ali isto tko još jednom ću ponoviti ono što sam već jednom replicirao. U postojećem prijedlogu, u postojećem zakonu kao i u ovom prijedlogu izmjena zakona svi građani koji su pogođeni potresom bilo u 3. mjesecu ili sad ukoliko po zakonskom prijedlogu trebaju nešto sufinancirati prilikom obnove, a nisu to u stanju jer nemaju svojih sredstava država će i to pokriti. I to je jasna poruka građanima da što prije krenu u realizaciju obnove.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega točno tako. I ja sam željela u svojoj raspravi naglasiti, svi ali baš svi i ministar i premijer i HDZ, svi tu zastupnici, a ne samo oporba i mi inzistiramo na kvalitetnoj obnovi, na pravičnoj obnovi, obnova koja će biti sufinancirana odnosno financirana u 100%-tnom iznosu posebno na području gdje je proglašena katastrofa i da time budu ispravljene i ranije nepravde. Znači i mi inzistiramo na jednom takvom modelu.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, pa moji su prethodnici ispred Kluba zastupnika HDZ-a već puno toga rekli o našem razmišljanju o ovom Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o obnovi zgrada oštećenih nakon potresa tako da se tu doista više nema što puno reći. No što bi ja samo želio izdvojiti da i sam koji sam bio dan poslije samog potresa u Petrinji odbijam bilo kakve insinuacije da država i njene institucije nisu niti u tom prvom trenutku reagirale primjereno. Sve su institucije reagirale primjereno i ne vidim zbog čega je potrebno time što se kaže kako je država i njene institucije reagirala privremeno promišlja kako se time otklanja sjajan doprinos kojega su napravili brojni volonteri u proteklom vremenu od kada je 29. prosinca, 29. prosinca se dogodio ovaj katastrofalan potres. Dapače, mislim da je to, da je Hrvatska da su hrvatski građani pokazali veliko srce i želju za pomoć unesrećenima koji je, koji su se nakon, koji su se, koje je ta tragedija i taj katastrofa doista snašla. No međutim taj proces traje i dalje i država i dalje treba i kada odu volonteri i dalje njene institucije u vremenima koja su pred nama nastaviti brinuti dok se ne postignu ciljevi koji su ovim zakonom predviđeni. Ono što želim reći da ja, kao i mnogi odbijam bilo kakvu politikantsku, politikantski pristup u izradi ovoga zakona. Navod kako je HDZ ovakav prijedlog zakona izradila vodeći računa o političkoj obojenosti pojedine jedinice lokalne samouprave na prostoru za kojega je proglašena katastrofa i koji je, i koji je zahvaćen tim potresom je apsolutno neprimjeren. Ja postavljam pitanje koji su to rezultati izbora bi bili podloga tako jednoj glupoj, neracionalnoj odluci jedne političke stranke da bi nekoga zakinula, a išla u prilog nekome drugome? Jesu to lokalni izbori, izbori za Europski parlament, izbori za Hrvatski sabor? Koji bi to bili po takvima rezultati izbora temelj da bi se vladajuća stranka odlučila za drugačiji pristup? Ako su to parlamentarni izbori koji su iza nas najsvježiji onda upravo Sisak bi bio taj koji bi bio u prioritetu da bi baš tamo hrvatska Vlada s ovim prijedlogom zakona bila najizdašnija. Ja ću vas podsjetiti da je HDZ u ovim izborima srpanjskim u Sisku osvojio 43% glasova, 43% pazite za razliku od SDP-a koji tamo ima gradonačelnicu a ima 28% sa svojoj koalicijom. Prema tome odbijam bilo kakvu primisli oko toga da smo tad se ponašali. Ponašali smo se i Vlada je išla sa prijedlogom kakvim je išla i rekla je jasno da ćemo osluhnuti što se događalo tijekom rasprave u Hrvatskom saboru, kaže Vlada, pa ćemo određene amandmane koji su dobri, pa ćemo ih prihvatiti. I mi smo u Klubu HDZ-a odlučili dati amandman. I taj amandman smo ovaj …/nerazumljivo/… mislim malo prije je kolega Celjak, jel tu, tu je kolega Celjak koji je na njemu najviše radio s njime se najviše i bavio i zahvaljujem mu u ime našeg kluba. Idemo s amandmanom da će se obnova zgrada koje su neuporabljive odnosno privremeno neuporabljive u cijelosti financirati na teret RH za čitav prostor koji je, za kojega je proglašena katastrofa. Dakle, za cijelu Sisačko-moslavačku županiju što uključuje i grad Sisak, za cijelu Karlovačku županiju i za cijelu Zagrebačku županiju tamo na onim objektima koji su u ovoj katastrofi odnosno u potresu koji je bio 6,2 po Richteru uzdrmao ili uništio zgrade za koje sada postoji naljepnica da su neuporabljive odnosno privremeno neuporabljive. Na taj način želimo reći da je doista ta katastrofa koja je, koja je pogodila taj prostor takove naravi da zahtjeva intervenciju države prema svim tim objektima koji su srušeni i koji se ne mogu ili privremeno se ne mogu uporabljivati. Evo, hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bačić slažem se u potpunosti sa svim ovim što ste rekli jer zaista u ovakvoj situaciji nitko pametan da tako kažem ne bi razmišljao da se politikantski odnosi prema bilo kome jer to nikome u konačnici niti ne bi donijelo plus nego samo minus tako da sve te optužbe i koje smo slušali su bile pomalo i smiješne. Međutim, ja sam zadovoljna što se na ovaj način ipak pronašlo prostora da se s ovim amandmanom ujednači situacija sufinanciranja obnove svima koji su pogođeni istim potresom i mislim da je to dobro i da će naši građani biti zadovoljni sa ovakvim načinom obnove. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Jelkovac, da u pravu ste, meni isto nije jasno da bi itko mogao razmišljati da bi pri ovako katastrofalnoj elementarnoj situaciji, nepogodi koja je pogodila jedan dio RH i to dio koji je u ratu prošao jedno slično, još i jače stradanje, da bi netko u tom slučaju pokušao politikantski pristupati i određivati komu će dijelu tog prostora biti povoljniji ili nepovoljniji uvjeti. Mislim da smo na ovaj način jasno dali do znanja da mi u Klubu zastupnika HDZ-a vidjet ćemo da li će Vlada, pretpostavljam da će Vlada ovakav amandman i prihvatiti, da svi oni građani, vlasnici zgrada koje su neuporabljive ili djelomično neuporabljive budu na jednaki način tretirani neovisno o tome da li dolazili iz grada Siska, da li dolaze iz neke općine ili grada u Karlovačkoj, Zagrebačkoj ili Sisačko-moslavačkoj županiji.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Kolega Bačić, mislim ja se isto zahvaljujem svim zastupnicima u saboru koji su pomogli direktno ovaj nakon potresa na terenu, bilo ih je stvarno iz svih opcija iz Hrvatskog sabora i nitko nije rekao da ništa nije funkcioniralo od strane državnih službi, ali isto tako ne može nitko reći da neke stvari nisu funkcionirale i da bi trebalo ih unaprijediti tako da nam se više ne dogodi. I mislim da u tom smislu treba gledati takve kritike kao konstruktivne. A s druge strane isto tako ne možete reći da od HDZ-ovih dužnosnika nisu dolazile svakakve neprimjerene izjave prema volonterima, svakakve. Znači to isto tako ne možete reći. Znači bilo je dosta, u najmanju ruku eufemistički da se izrazim nespretnih izjava oko grijanja, oko prehrane, oko volontera koji smetaju itd. Tako da iz te perspektive možete shvatiti jednu frustraciju kod građana koji su pomogli, a i s druge strane mislim da možemo i trebamo evaluirati šta sve nije funkcioniralo i improviziralo se i nekad se improviziralo na dobar način, ali bilo bi dobro da imamo protokole za ubuduće katastrofe da se ne improvizira.
Vrijeme. Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Tomašević, nisam od onih koji nikoga niti išta idealiziraju i za mene uvijek vrijedi sintagma da može uvijek može bolje i suglasan sam da je moglo bolje. Ali jesam isto tako uvjeren jer sam bio tamo i odmah nakon povratka iz Petrinje, Siska i Gline sam dao neke svoje sugestije, što bi još po meni trebalo napraviti. Ali to sam utvrdio iz činjenice što je to tek bilo par sati nakon što je taj potres ili 24 sata nakon što je potres pogodio, čak i manje, potres pogodio taj prostor. I normalno je da državni aparat, državne institucije reagiraju one kojima je to po defaultu kao su vatrogasci, civilna zaštita, gorska služba spašavanja ne znam ili policija itd., ti već po defaultu reagiraju u …/nerazumljivo/… ostala tijela reagiraju nešto usporenije, ali da nije reagirano primjereno od prvoga dana [[Upadica: Vrijeme.]] ja tu, to odbijam jer sam se sam uvjerio da se [[Upadica: Vrijeme.]] reagiralo jako dobro.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačiću rekli ste da ste odmah nakon potresa obišli taj kraj i da su institucije primjereno odradile svoj dio posla. Zaista, treba pohvaliti i zahvaliti se svim volonterima Crvenog križa, ali treba reći da je i Crveni križ državna institucija. Isto tako treba pohvaliti i zahvaliti svim vatrogascima međutim oni su dio hrvatske vatrogasne zajednice i to je državna institucija. Tamo su bili predstavnici vojske, policije, hitne medicinske službe i svima njima treba zahvaliti i pohvaliti ih i reći da su oni dio državnih institucija.
Zahvaljujem kolegice Juričev-Martinčev. Da u pravu ste. Ono što meni nikada u takvim situacijama palo na pamet bilo koga optužiti, a na terenu sam vidio da je bilo situacija da se iz onoga što se dalo iščitati da su mogla i lokalna tijela bolje reagirati, dakle ne samo državne institucije. Mogle su reagirati i gradske i općinske vlasti tamo bolje, mogle su. Ali za razumjeti je da su svi bili u stanju šoka nakon što u dva dana vas, jedan od 5,2 ili 5,3 drugi 6,2 kad zahvate određeni prostor pa trauma nakon toga još uvijek je tamo. Pa i u Zagrebu kod mnogih ljudi još uvijek se vuče taj jedan stres od onoga što se dogodilo. Ja tu situaciju razumijem i nisam nikad zbog toga nikad ni jednog gradonačelnika niti načelnika prozvao da nije reagirao kako je po meni trebao reagirati. Ali nisam ni u toj koži da to mogu napadati. Prema tome, imam razumijevanje ako je u tom početnom dijelu i u Petrinji i u Glini bilo na određen način nekih propusta.
Posljednja replika uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Kao prvo želio bih čestitati poštovanoj zastupnici Jelkovac i poštovanoj zastupnici Juričev-Martinčev na izvanredno odrađenim hajmo to tako reći naučenim područjima kao da ste bili u školi u Kumrovcu, izvanredno odrađujete svoj posao, čestitam. Jako je lijepo to slušati kako se ide niz dlaku. No, poštovani gospodine zastupniče Bačić dozvolite da još jednom upozorim na činjenicu da se puno, puno ljudi pustilo i otišlo na područje Banije ili Banovine kako je god zvali bez ikakve kontrole samo otvorenoga srca. Da je tako kako vi govorite nitko tamo ne bi mogao doći. Organizirana država postavila bi se u roku od sat vremena tamo zatvorila potresom pogođeno područje i uspostavila potpunu kontrolu u roku od 10 minuta. Dakle, nemojte tvrditi da kontrolirate situaciju. Možda sada da, ali onda ne. Hvala lijepa.
Odgovor.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Dretar. Često puta slušam vaše nastupe ovdje u Hrvatskom saboru i dade se zaključiti da je vaše mjesto prebivališta vrlo blizu Kumrovca, pa mi se čini da ste i vi jedan od polaznika kumrovačke škole što sam, kažem već puno puta iščitao sam to već puno puta iz vaših govora. Ja vas nisam prekidao, ja sam vas saslušao [[Upadica Sanader: Nemojte dobacivati.]] Slušao sam vas, ne morate upadati u riječ. Što se tiče reakcije, ja držim da to što su brojni volonteri došli pomoći svojoj rodbini, prijateljima a neki koji su tamo stigli nemaju nikakve rodbinske niti prijateljske veze nego su jednostavno što imaju široko srce došli na Banovinu da je to bilo dobro i da je to napravljeno. Ja tu nisam vidio ništa loše, dapače pohvaljujem. I to što se događalo doživljavam kao nadopunu onoga što je tamo rađeno od strane državnih institucija. Hvala vam.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Dretar.
Naravno članak 238. poštovani gospodin Bačić iznosi krive tvrdnje. Nitko od ljudi, većina ljudi koji su tamo došli nisu došli pozdraviti svoje prijatelje, rodbinu ili bilo koga nego čista i otvorena srca pomoći stradalim ljudima u potresu. Hvala lijepa.
Dobro, vi ste imali repliku to nije bila povreda Poslovnika, pa imate opomenu. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Stephen Nikola Bartulica.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Osvrnuo bih se na početku na obraćanje premijera Plenkovića jutros na moju repliku. Iznenađujuće je zapravo odgovorio da se slaže sa mnom. Podsjetit ću o čemu se radi. Podsjetio sam ga na svoj amandman povodom izrade novog proračuna gdje sam tražio povećanje sredstva za elementarne nepogode. To na žalost je odbijeno od strane Vlade. Kad već država troši novac poreznih obveznika, imam velike primjedbe na način kako se upravlja sa nacionalnim resursima. Međutim, kad je već tako kako je i imamo proračun koji ima ograničenih mogućnosti mislim da je šteta da nije na vrijeme prepoznata ova moja namjera da se u ovakvim slučajevima država unaprijed osigura i na taj način lakše pomogne ljudima u nevolji. Međutim, on je rekao da je spreman pokušati postići konsenzus oko ovog pitanja i mislim da hrvatska javnost očekuje od nas jednu konstruktivnu raspravu. Ja bih iskoristio ovu priliku da zahvalim svima koji su pomogli, darivali svoje dragocjeno vrijeme, tako i hrvatskim iseljenicima diljem svijeta koji su vrlo brzo reagirali i pokazali veliku solidarnost sa ljudima na tom području. Međutim, nešto bih htio sada reći na kraju ove rasprave o načelu solidarnosti. Nije sporno da želimo pomoći i moramo imamo obvezu pomoći tim ljudima. Međutim, iz iskustva ovog zakona o obnovi Grada Zagreba uputio bi pažnju na potrebnu dokumentaciju koju naši građani trebaju priložiti uz zahtjeve za sredstva. Premijer je dao do znanja da isto se slaže da je to preveliki teret, nerazumni teret pred građanima, mislim da običnoj osobi i običnom čovjeku treba mjesecima da nabavi sve te razne dokaze, rješenja, nalaze, angažirati i javnog bilježnika, sudskih vještaka i sl. Dakle, mislim da moramo biti realni da ljudi su u neprilikama, imaju ograničena sredstva i moramo sve učiniti da ovaj zakon kakav god na kraju bio bude provediv. Kakav je sada predviđam da će biti mali broj zahtjeva jer jednostavno u šumi ovih propisa i uvjeta obični ljudi se ne snalaze pa čak kad se to prolazi na prvi pogled odmah se obeshrabre da jednostavno nastave jer je toliko zahtjevno. Čak ima 15 različitih kategorija dokumentacije koje je potrebno predati. I to kako kažu u ministarstvu između 8,30 i 13 sati, dakle mnogi ljudi rade nisu slobodni kroz jutro tek bi mogli recimo iza 16 ili 17 sati to napraviti međutim i tu su ograničene vremenske mogućnosti. Prema tome moramo početi izlaziti više u susret ljudima, treba pomoći, međutim uvjeren sam da oni sami znaju najbolje upravljati sredstvima. Dakle, i dalje ću se zalagati za model da se izravno pomaže ljudima, a ne da činovnici određuju uvjete natječaja i onda otvara se nažalost veliki prostor za zloupotrebe pa i korupciju. Evo, hvala.
Evo imamo 3 replike, prva je uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Hvala predsjedavajući. Gospodine Bartulica ovaj nemojte se ljutiti ja sam htjela nešto ovaj replicirati gospodinu Bačiću žao mi je što ga sad nema tu, nisam bila dovoljno brza, ali ću pitati vas [[Upadica: Izvolite.]] on naime nije moga sebi doći od šoka što netko malo sumnja u dobre namjere njegove stranke. Pa pitam vas s obzirom na neke presude hrvatskih sudova, s obzirom na to koliko je ministara iz HDZ-ove Vlade samo u prošlom mandatu moralo otići zbog sumnje na koruptivne radnje, pa je li i vama baš tako teško shvatljivo da neki članovi oporbe pa i građani ponekad mrvicu sumnjaju u neke njihove odluke i poteze?
Ovo je vrlo zanimljiva replika, zahvaljujem, evo zahvaljujem vam, pokušat ću odgovoriti. Ja, teško mi je se staviti položaj suca nečijih namjera i slično međutim upozorit ću samo još jednom sve vas i cijelu javnost da imamo nažalost vrlo negativno iskustvo sa ljudima na položajima već 30-tak godina kad dođu u prilici da zloupotrijebe te položaje, nažalost. I nadam se da nema takvih kalkulacija političkih i da se ne gleda tko je gdje na vlasti, to bi bila zaista jedna da tako kažem katastrofa pa i jedan vrhunski cinizam. Međutim, nadam se i ponovit ću, nadam se da nije to tako i smatram da ipak ima ljudi koji imaju dobru, dobru volju, tako bih rekao.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega slažem se sa dijelom vaše rasprave u kojoj govorite da ljudima treba biti olakšan što se tiče svih potrebnih administrativnih radnji postupak prilikom priznavanja prava i da ne budu nepotrebno opterećeni dokumentacijom koja se možda može u postupku pribaviti od onih tijela koja će voditi postupak. Međutim, ja imam informaciju da će se oko toga još i kroz program koji će biti izmijenjen stvari regulirati dodatno i ja evo predlažem, ovdje je i državni tajnik, da tijela koja budu vodila postupak sve one dokumente koje mogu elektroničkim putem pribaviti iz recimo e-zemljišnih knjiga, da se, da to tijelo koje vodi postupak pribavi na taj način, olakša našim građanima.
Odgovor.
Evo zahvaljujem na replici, evo rekao bi i ponovio bi da sasvim je jedna rekao bih legitimna prosudba reći da je preveliki teret pred ljude stavljen da prikupe u nekom roku svu tu dokumentaciju. Ovo što ste rekli vezano za digitalnim putem podrazumijeva da svi ljudi imaju brzi Internet doma i mogu koristiti tu tehnologiju da to naprave. Nisam siguran, nisam siguran, mnogi nemaju i gubit će vrijeme hodajući po raznim uredima. Ali svakako pozdravljam i ono što je rekao ranije premijer i njegovu spremnost da se to smanji i svakako želim konstruktivno sudjelovati sa prijedlozima da to se dovede u neku razumnu mjeru gdje ljudi zaista imaju evo objektivne šanse da prikupe ono što je potrebno. Sada kako stvari stoje mislim da je to nerazumno.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa. Ma pozivam se na Članak 238. jer me kolega očito krivo shvatio pa je rekao, nisam navela da će građani sami da bi trebali kroz internet pribavljati dokumentaciju nego tijelo koje vodi postupak da iz tih evidencija koje imamo u elektroničkom obliku samo pribavi dokumentaciju.
Dobro, samo što nije bila povreda Poslovnika, to je bila replika. Imate opomenu. Idemo na završne rasprave. Prva je uvaženi zastupnik Ivan Celjak u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, Klub HDZ-a je od trenutka primitka Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi u komunikaciji s predsjednikom Vlade gospodinom Andrejom Plenkovićem, ministrom Horvatom i drugim članovima Vlade. U takvoj međusobnoj suradnji Klub HDZ-a podnio je amandman kojim se mijenja zakon na način da Vlada RH u 100%-tnom iznosu osigurava sredstva za konstrukcijsku obnovu obiteljskih kuća, poslovnih, stambeno-poslovnih i višestambenih zgrada te gradnju zamjenskih obiteljskih kuća koje su neuporabljive odnosno privremeno neuporabljive uključujući i troškove privremene pohrane stvari na području za koje je proglašena katastrofa. Dakle, na području Karlovačke, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačko županije uključujući i grad Sisak. Klub HDZ-a će podržati prijedlog zakona koji uključuje ovakav amandman. Hvala vam lijepa.
Hvala. Slijedeća završna rasprave je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Bit će napeto sada pratiti hoće li Vlada usvojiti vaš amandman ili neće, to je sad, bit će drama jer inače ako Vlada ne prihvati vi nećete podržati ovaj zakon, shvaćam, to je sad ucjena, sad je tu, lopta je prebačena na teren Vlade što bi se reklo sportskim rječnikom. Dobro, ja ću za početak u ime kluba završno jel, prvo zahvaliti svim državnim službama koje su na terenu dobro radile svoj posao, onima koje su dobro radile svoj posao, a ima nekih koje mislim da su mogli i bolje, ali o tome ću kada ćemo predložiti prijedloge kako da se unaprijedi sustav civilne zaštite. Znači tu prije svega mislim na ovu koordinaciju, ne prvih nekoliko sati kao što je kolega Bačić rekao, nego prvih nekoliko dana, pa možda čak i prvih tjedan dana. I to ne kažem kao netko iz fotelje nego kao netko tko je bio tamo na terenu, barem mogu govoriti o Glini bio sam u jednom gradu, u jednom mjestu, u jednom ajmo reći aspektu pomagao tako da imam relativno dobru sliku barem za taj aspekt kako su stvari funkcionirale iz dana u dan u kontinuitetu i to od prvog dana nakon potresa. A mi smo tu naravno nije bilo nikakvog stranačkog ključa, mi smo još može se reći i nakon onog manjeg potresa bili i u Glini i u Petrinji i u Sisku. U sva tri grada je različita stanka na vlasti i pitali kako možemo pomoći u saboru vezano za obnovu, prije jakog potresa u utorak znači 28. prosinca. Međutim, isto tako se želim još više zahvaliti svim volonterima kojima nije posao bilo provesti vrijeme tamo, a bilo ih je jako puno. Bilo ih je doista jako puno i slažem se s kolegama nisu oni tamo dolazili prijateljima. Oni su doista tamo ja sam ih tisuće upoznao, došli da nikad nisu ni bili na Baniji. Sjeli su iz Dubrovnika iz Osijeka u auto, cijelu noć se vozili i došli tamo i rekli kako možemo pomoći. I stvarno znači mogli bi isti reći sportskim rječnikom ostavili su srce na terenu i stvarno je u tom smislu velika hvala i moram reći da takve stvari onako čovjeka nekako napune nadom da ova zemlja može biti bolja. Tako da iz te perspektive želim i zahvaliti svim volonterima. Što se tiče samog prijedloga zakona završno, institucionalni okvir koji sad ima Fond za obnovu, ima ministarstvo, ima Zavod za prostorno uređenje Grada Zagreba još sada dodajemo taj Središnji državni ured za stambeno zbrinjavanje i obnovu, mislim da će još više zakomplicirati komunikaciju, odnose između tih institucija i da će još više zakomplicirati provedbu samog zakona jer možemo mi napisati savršen zakon ali ako se on u programu mjera koje donosi Vlada, a ne sabor, zakomplicira ili u različitim pravilnicima ili u samoj praksi onda đaba nam posao ovdje što smo napravili ovakav i onakav zakon. Što se tiče financijskog okvira ja i dalje unatoč znači pozdravljam ovo da se Sisak izjednači sa Sisačko-moslavačkom županijom, to je bio negdje i trag i našeg amandmana i naše rasprave danas međutim i dalje smatram da proglašenje katastrofe jest arbitrarno od strane Vlade kao kriterij bilo koje vlade u budućnosti i mislim da nije dobro da na taj način se određuje koja regija će imati 100% financiranja obnove, a koja neće. Iz te perspektive mislim da, da ipak ovaj kriterij potpomognutih područja koji postoji i za županije, mi imamo 4 skupine za županije po indeksu razvijenosti imamo 8 skupina za jedinice lokalne samouprave, mislim da je on objektivan i da u tom smislu treba gledati i primjerice one nerazvijene općine i gradove koje imamo i u Krapinsko-zagorskoj županiji. Znači mislim da bi to bio nekakav objektivniji i pravedniji kriterij nego sada ovaj novi kriterij da li je proglašena katastrofa ili nije jer nije tu baš jasno granica kada proglasiti katastrofu, koliko mora biti jak potres da se proglasi katastrofa, koliko ne. Tu znači smo u nekom neobranom grožđu mislim da to nije dobro za bilo koju vladu, neku buduću vladu, ako ćemo to ostaviti nekakvoj političkoj procjeni. Što se tiče samog, same primjene mi smo isto tako tražili da se zgrade javne namjene na području Sisačko-moslavačke županije sto posto financiraju od strane države, da se poljoprivredne zgrade isto tako obnavljaju kao što se i na području grada Zagreba obnavljaju poslovni objekti. I isto tako da sve one probleme u primjeni Zakona o obnovi Zagreba a posebice oko ove birokratiziranosti, sporosti, nedovoljnog izdvajanja financijskih sredstava u proračunu da se to riješi za Zagreb i okolicu i da se ne ponovi za ovo područje na Baniji jer inače možemo sto posto ništa je i dalje ništa.
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo cijeli dan slušam raspravu o potresu, o novom zakonu, o ugrozama koje se evo sada nakon Zagreba se proširile na žalost i na ostale dijelove Hrvatske, tj. na Banovinu. I naravno nakon ove rasprave vidimo da je HDZ uveo na kraju malo drame dao, teatra da ćemo iščekivati ovaj zakon, hoće li Vlada prihvatiti amandman HDZ-a o sto postotnom financiranju tako da je drama u Saboru skoro još povećana. Ja mislim da je malo previše teatra oko ovoga zakona i da je trebalo puno ozbiljnije shvatiti ovo. Godinu dana je od potresa u Zagrebu, godinu dana. Jedan matun, blok, cigla zavisi odakle dolazimo iz kojih krajeva Hrvatske što kažemo nije zazidano. Izražavam strah da ovaj zakon opet u sljedećim ugrozama primjer Vrgorca koji je doživio poplavu nikoga nije bilo briga, svake godine su bile poplave. Do trenutka dok ne poplavi tako i ovo gašenje požara. Nama triba cjelovito funkcioniranje onoga što mi, Hrvatski sabor donese i Hrvatski sabor i Hrvatska, a hrvatska Vlada bi to morala provoditi i institucije kojima Hrvatski sabor daje u biti zakonodavni okvir da to ispunja a to se ne radi. Ja ću još jedan put kazati da sam ja ponosan kao Sinjanin što smo u roku od sat vremena skupili dva kamiona ljudi, siromašni kraj, mislim siromašni, bogati duhom koliko smo bogati to smo priko noći uputili i u dubokoj noći smo bili u Petrinji. Sinj, mladost Sinja je dala srce, uglavnom mladi ljudi za Petrinju. To je možda najbitnija poruka iz ostalih krajeva. Tada smo, ja moram sa ponosom reći, moram naglasiti svoj grad Sinj, svoju Cetinsku krajinu bili prvi koji smo došli. Ali razočarenje koje imam ne govorim ja protiv sastavnica domovinske sigurnosti. Hrvatski vojnik sam, ako išta ponosan sam to je na hrvatskog vojnika. Kao čovjek koji je sudjelovao u Domovinskom ratu i 20 godina bio profesionalni vojnik znam što znači funkcioniranje sustava. U Banovini se nije pokaza. Ugroza slažemo se svi nema zvono kao ovan pa će zazvoniti. Znači sustav mora biti spreman da područje koje je pod ugrozom osigura, zaštititi i u okolnostima tim upotrijebi sve da funkcionira život normalno koliko je moguće. Pa petnaestak dana su volonteri pripremali hranu, dijelili konzerve u najudaljenijim mjestima. Ja sam bio nakon desetak dana u mjestu Gornje Jame, Donje Jame pardon u gradu, to je područje grada Gline. Nitko nije tu bio. Ja sam obilazio ta mjesta, bio sam u tim područjima koji su zaboravljeni. Moramo znati da je kad je bio potres u Zagrebu koji je bio katastrofa, ali vjerujte da politike prema dvije trećine Hrvatske su toliko nepravedne, nepoštene. Najprije podjela lokalnih samouprava po razvijenosti je toliko nepravedna. Malo prije sam spomenuo da Drniš skoro ispada i pola Like da su razvijeniji od Pariza. Pa koji su to kriteriji? Donosilo se to na brzinu, donosilo se PR-arovski bivši ministri pod pritiskom koje sam ja stvarao jer sam govorio o Dalmatinskoj zagori, o tim problemima gori, o tim problemima, o Gorskom kotaru. Znači imamo elementarnu političku nepogodu zato što nas kolegice i kolege saborski zastupnici sve što donesemo u Saboru se ne provodi. Mi smo donijeli Zakon o domovinskoj sigurnosti, tj. domovinska sigurnost kao element koji objedinjuje sve sastavnice od dječjega vrtića do Hrvatske vojske. Ne zna se tko pije tko plaća vjerujte mi na terenu ne zna se tko pije, tko plaća. Ali ono što je bitno i što moramo mi bit ponosni na to je jedinstvo Hrvatskog naroda kao što je bilo u Domovinskom ratu. Na žalost moramo to pokazivati u ugrozama i na žalost šta ugroze moraju otkrivati loše politike. To se ne smije ponavljati i nisam zadovoljan sa premijerom El Bahatom koji nije dao odgovore na ova moja pitanja danas, nego je bio bahat. Hvala lijepo.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Eto samo trenutak meni je prije gospodina Uhlira ipak pripala čast da u ime zastupnica i zastupnika, naročito mojih iz Domovinskog pokreta na tren samo kažem nešto malo završno u ime našega kluba. Dakle, kada je zatreslo i to ozbiljno je zatreslo krenulo se svi koji smo bili, barem ja ovdje u Zagrebu, vidjeli smo da nije lako. Krenuli smo, jer ako je tako zatreslo Zagreb gdje sam ja bio kad smo saznali da je epicentar na Baniji ili Banovini kako god želite krenuli smo tamo. Tu smo noć prolazili i po selu Strašnik i vidjeli apokaliptične scene. Drugo jutro kada smo dočekali da se razdani na tavanima smo bili svi. I tamo stvarno nitko nije pitao iz koje si stranke, iz koje si regije, jesi BBB, jesi Torcida, jesi Armada, jesi HDZ, jesi SDP, jesi DP svi smo bili zajedno i pokušali smo pomoći koliko smo god mogli. Ono što bi na kraju htio zamoliti je činjenica da politika i čitanje te politike kao djelovanja u hrvatskom javnom prostoru nikada ne bi smjelo imati utjecaj na pomoć ljudima. Naime, Domovinski pokret uspio je napraviti dva skladišta u mjestu Sela i u mjestu Greda u jednoj osnovnoj školi i u jednom društvenom domu. Tamo smo utovarali preko dva, tri šlepera što je ozbiljan fizički posao. Iz oba skladišta smo nalozima načelnika ili načelnica općina iz jedne i druge stranke istjerani u roku od tri dana. Što smo mi tamo i kome i zašto smetali ja dan danas ne znam? Trenutno Domovinski pokret ima veliko skladište u Kutini iz kojeg distribuiramo pomoć za cijelu Baniju ili Banovinu. Mislim da je najveća glupost trenutno svađati se oko toga kako se to kaže. Ono što bih želio sada reći su samo imena nekih ljudi, a to su Ines, Damir, Ljiljana, Davorka, Saša, Danijel, Mirko, Hana i njena mama, Domagoj i Dario sjajni ljudi koji niti jednoga trenutka nisu pitali iz koje ste vi stranke i zašto ste ovdje nego su došlu uz nas pomogli su i pomažu i dan danas. Hvala vam svima na kraju ove rasprave. 10 sati traje. Vjerujem i siguran sam da smo svi jednaki u istoj misli ne samo Sisačko-moslavačkoj, nego i Karlovačkoj županiji jednako kao i Zagrebačkoj županiji, Gradu Zagrebu i Krapinsko-zagorskoj treba jednako pomoći. Ljudi koji neće imati financijskih mogućnosti da saniraju svoje objekte treba pomoći sto posto. Onima koji će moći malo pripomoći treba dodati. Drage prijateljice i poštovani prijatelji i hrvatska javnost još jednom ponavljam nitko i ništa da budem iskren na žalost ne može nas bolje ujediniti nego prirodne katastrofe ili agresija neprijatelja. Pozivam vas još jednom sa ovoga mjesta da sutra kada se probudimo i završimo ovu raspravu shvatimo da možemo jednako razgovarati i sa lijeve, sa desne i sa srednje strane o budućnosti ove Domovine. I mislim da na tome možemo graditi budućnost. A sada dozvolite da eto u ime predlagatelja, dozvolio sam si samo malo izguglam moram ipak reći prije nego što ću poći, samo bih vas zamolio budući da je sutra novi radni dan, da gospodinu zastupniku Celjaku promijenite baterije. Čini mi se da će mu trebati malo nove snage, ovo je jedva izgovorio do kraja. I samo za kraj da vam kažem da vam najavljujem da nas završno još jednom poduči kako se obnavlja Hrvatska rekorder po broju prijava gospodin Uhlir. Izvolite.
Završno u ime predlagatelja, uvaženi državni tajnik Željko Uhlir.
Poštovani potpredsjedniče, dame i gospodo nakon ove cjelodnevne rasprave o izmjenama i dopunama zakona svakako vrijednih izmjena i vrijednih prijedloga koji su tijekom dana stizali nekoliko prijedloga amandmana koji će Vlada razmotriti, realno sagledati i pokušati izvući ono najkvalitetnije da se zakon još poboljša, da bude još kvalitetniji naravno uz iskazivanje empatije prema našim građanima sa pogođenih područja posebno onima koji su ostali bez svojih domova i sućuti svim žrtvama uz zahvale na kraju današnjeg dana i svim volonterima i onima koji su prvi uskočili kada je to bilo potrebno treba imati u vidu da i ovaj zakon i ove izmjene će uzrokovati sada i promjene programa mjera pa ćemo onda mijenjati još i tehnički propis zbog drugih uvjeta na terenu seizmičkih karakteristika tla, tako da će biti još promjena koje će biti preduvjeti da se pokrene intenzivnije obnova ali drugačije ne možemo. Isto tako, skrenuo bih pažnju da nije potrebno dizati tako veliku gužvu oko popunjavanja zahtjeva, jer stvarno kada se koncentrirano pročitaju naši zahtjevi i popisi priloga ja ću vam sada reći ovdje da na primjer temeljni zahtjev, temeljni obrazac za podnošenje zahtjeva za pravo na obnovu pod točkom dva kaže dokaz da je potresom oštećena više stambena zgrada, poslovna zgrada, obiteljska kuća, postojeća zgrada to znači da je legalna treba biti pod 2.1 Priloženi dokumenti koji mogu biti pa 13 komada mogu biti jedan od njih. Pa pod točkom dva se navodi izvadak iz zemljišne knjige koji je upisan i mogu biti sljedeći dokumenti, pa 25 alternativa koja svaka iza sebe ima rječicu ili-ili-ili. Dakle, ne treba 80 dokumenata priložiti nego samo onu alternativu s kojom dotični vlasnik raspolaže. To su službe predočile sve vrste u povijesti naše države koji dokumenti su dokazivali neko pravo ili neku tvrdnju. Bez daljnjega potrošiti 40 milijardi kuna bez obilne dokumentacije neće se moći napraviti. Dakle sve ono što je u zakonu opisano, sva ona oslobađanja, svi oni imovinski cenzusi sve to mora netko dokazati jer inače ne možemo isplatiti sredstva. Eto još jednom zahvaljujem svima na raspravi, na konkretnim i kvalitetnim prijedlozima koji će se razmotriti i Vlada će pronaći najbolje rješenje. Hvala vam lijepa.
Imamo tri replike. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Državni tajniče građani Republike Hrvatske na žalost nemaju veliko povjerenje u institucije. U razgovoru sa ljudima na Banovini koji su oštećeni koji su doživjeli taj potres i ostali doslovno na ledini jednostavno nemaju povjerenje. Mi kao saborski zastupnici danas iz rasprave poglavito premijera i vas iz Vlade nismo dobili ni jednu garanciju nikakvu garanciju da će se uskoro jedan blok od ovoga vašega zakona ostvariti. Ja bih ovim putem ne zahvalio volonterima, nego im skidam kapu koji su na zajedništvu pokazali kako se upravlja krizom, a vas iz Vlade koji ste odgovorni ovome Saboru može biti sramota zbog nefunkcioniranja na tome terenu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Recite mi, jel' vas sram zbog onoga što je država zakazala na tome području što nije odradila ništa?
Odgovor.
Nepotrebno zaoštravanje. Teške riječi na kraju cijeloga dana kada smo govorili o tome da će se doprinijeti kvaliteti ovoga zakona i da će Vlada učiniti sve što može i prihvatiti ono što je racionalno i kvalitetno.
Sljedeća replika. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Državni tajniče Uhlir, povrijedili ste članak 238. Nisu ovo teške riječi. Ovo je istina. Narod vam ne vjeruje, a mi kao saborski zastupnici vam govorimo istinu u oči u ovome visokom domu. Izgubili su povjerene u vas, u vaše prevare, u vaše laži, u vaše obmane jer se niste pokazali kao sustav kada je trebalo. I pitao sam vas da li se stidite? Vi niste odgovorili. Hvala.
Vrijeme. Ovo je bila replika sa puno vrijeđanja. Dobivate opomenu. Opomenu. Imate svoju istinu, ali to ne znači da je to apsolutna istina. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Katarina Peović.
Dobro, dakle ovo što ste govorili za 80 dokumenata ono što se ljudi pitaju, dakle i sama sam u toj situaciji da prikupljamo te dokumente. Zar se nije moglo te dokumente nekako organizirati i prikupiti bez da to sami ljudi skupljaju? Razumijete, to je stvarno, imam iskustva i ogroman je posao da se prikupe dokumenti bez obzira što kažete da ima opcije ili – ili. Neke stvari znamo da postoje i da ste ih mogli naprosto sami i pronaći.
Odgovor.
Rekao sam u završnoj riječi da će izmjene ovoga zakona prouzrokovati izmjene i drugih podzakonskih akata i da mi radimo sada jednu racionalizaciju i pojednostavljenje. Ali ono veliki dio očekivanja neće moći biti ispunjen zato što na nekim područjima naše države imamo i još nesređenu zemljišno-knjižnu situaciju. Tako da ne možemo niti povlačiti kada nemamo niti upisano nešto. Ali tamo gdje imamo pokušat ćemo izaći u susret građanima u svakom slučaju.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Državni tajniče, ja razumijem da nije 90 dokumenata kumulativno potrebno, nego koliko? 13 u najgoroj situaciji, jel' tako? Međutim, od tih 13 dobar dio tih dokumenata država ima i potpuno je glupo da sada građani koji ni ne razumiju koji su to dokumenti moraju ići od jedne državne institucije do druge da bi onda država jer država ne komunicira pa to moraju građani raditi. Znači to je glupo. Ja shvaćam da primjena ovoga zakona nije samo problem od sada, nego se tu nataložilo sav nered, nered u funkcioniranju državne uprave, u imovinskopravnim odnosima, u građevinskom kaosu i legalizaciji na legalizaciju, i svim mogućim nadogradnjama na nadogradnje regulative. Međutim, kako bih rekao, nismo mi bili na vlasti zadnjih 30 godina. Znači jednostavno je neprihvatljivo iz te perspektive isto tako kada se gleda koliko se novaca osiguralo da novac ljudi čak i prema onih 12 tisuća kuna još uvijek nisu dobili mjesecima novac koji su predali svu normalnu dokumentaciju još u rujnu, niti za ovu sanaciju a kamoli da je krenula konstrukcijska obnova. Znači, to je frustracija.
Vrijeme. Odgovor.
Dakle uz svo nastojanje da se napravi nešto kvalitetno i brzo uvijek je pitanje je li što na uštrb čega. Mi smo omogućili da građani i stotinjak njih je već iskoristilo tu opciju da podnesu zahtjeve kvalitetne zahtjeve sa svom potrebnom dokumentacijom. Mogli smo zastat da nitko još ne može ništa podnijet dok se državne baze ne spoje. Državne baze se ne mogu tako lako spojiti. Dakle, omogućili smo da građani podnose oni koji relativno imaju i sami već sređenu dokumentaciju kod kuće zašto bismo ih zadržavali? Pokušat ćemo u nastavku i to se radi povezivanje baza onih koji će se moći. Dakle, radi se cijelo vrijeme. Mi nismo stali sa ovim procesom.
Posljednja replika uvažena zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče evo drago mi je da ste u vašem završnom obraćanju razjasnili nejasnoće vezano za dokumentaciju. Ali mislim da evo na kraju još treba spomenuti meni osobno veliko zadovoljstvo čini, a danas nisam baš čula da je o tome netko govorio, a to je veliki broj ljudi koji su obuhvaćeni Člankom 6. koji neće platiti ni jednu kunu vezano za obnovu. Osobito evo taj broj ljudi se još širi ovim amandmanom koji je Klub HDZ-a predložio i mislim da će to doista činiti ljude zadovoljnima. Vjerujem da će i oni koji su imali sumnje u ovaj zakon time sada isto tako izraziti jedno zadovoljstvo kad budemo glasovali. Hvala vam lijepo.
Odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, prepoznali ste da je zakonodavac na sve moguće načine pokušao predvidjeti neke situacije i izaći u susret građanima. Dakle, to smo se trudili i u ovim izmjenama dopunama i sa amandmanima koje će Vlada ocijeniti ćemo još poboljšati i napraviti zakon kvalitetnijima. Hvala lijepo.
Hvala. Evo s ovim smo u potpunosti iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sad idemo na slijedeću: Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju kazne zatvora, drugo čitanje, P.Z. broj 11 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172., a u svezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Konačnim prijedlogom Zakona o izvršavanju kazne zatvora u odnosu na važeći zakon o izvršavanju kazne zatvora propisujemo brojne novine kao slijedeća poboljšanja zakona. Ubrzavamo postupak upućivanja na izdržavanje kazne zatvora, ubrzava se postupak upućivanja osuđenika na izdržavanje kazne zatvora na način da je propisan rok bez odgode, a najduže u roku od 3 radna dana prvostupanjskom sudu za dostavu presude i ostale dokumentacije od dana pravomoćnosti i izvršnosti presude sucu izvršenja prema važećem zakonu radi se o roku bez odgode odnosno roku od 3 dana. Dakle, daje se rok da u roku od 3 dana se treba donijeti rješenje o upućivanju na izdržavanje kazne zatvora. Nadalje, omogućavamo smještanje istražnih zatvorenika i kažnjenika u kaznionica u boljim uvjetima. Poboljšavamo uvjete izvršavanja kazne zatvora i istražnog zatvora na način da je prijedlogom zakona omogućeno smještanje istražnih zatvorenika u kaznionicu zatvorene uvjete, a prema važećem zakonu istražni zatvorenici izvršavaju istražni zatvor isključivo u zatvorima. Omogućeno je smještanje kažnjenika, osoba koje su osuđene na kaznu zatvora u prekršajnom postupku kaznionice sa blažim uvjetima. Iznimno moguće je zajednički smještaj različitih kategorija zatvorenika što do sada nije bilo moguće. Poboljšavamo uvjete za ostvarivanje prava zatvorenika na zdravstvenu zaštitu. To je posebno i važno za naglasiti. Konačnim prijedlogom zakona nužno usklađujemo odredbe Zakona o zdravstvenoj zaštiti u dijelu koji se odnosi na zdravstvenu zaštitu zatvorenika u zatvorskom sustavu Ministarstva pravosuđa i uprave na način da je postojanje i djelovanje Zatvorske bolnice u Zagrebu utvrđeno na način da ista u smislu izvršavanja kazne zatvora kaznionica sa statusom zdravstvene ustanove. Također povezujemo zatvorski sustav sa sustavom CEZIH centralnim zdravstvenim informacijskim sustavom RH nakon ispunjavanja određenih uvjeta čime bi se primjerice liječnici primjerice u Zatvorskoj bolnici u Zagrebu i odjelima zdravstvene zaštite zatvorenika u kaznionicama i zatvorima imali pristup navedenoj informatičkoj platformi što bi omogućavalo da samostalno, izravno izdaju uputnice i recepte za zatvorenike čime bi se znatno ubrzalo i olakšalo pružanje zdravstvene zaštite zatvorenicima u okviru zatvorskoga sustava te na određeni način rasteretio sustav javnog zdravstva RH. Također povećavamo materijalna prava službenika u vidu otpremnina, poboljšanje materijalnih prava službenika, ovlaštenih službenih osoba osiguravanjem većih otpremnina s obzirom na dužinu efektivnog radnog staža 10, 20 i više od 20 godina u zatvorskom sustavu te povišenom jednokratnom novčanom pomoći uzdržavanim članovima obitelji ovlaštene osobe sa 6 na 12 zadnjih plaća ovlaštene službene osobe ukoliko ovlaštena službena osoba izgubi život u obavljanju službe ili povodom obavljanje službe u zatvorskom sustavu RH. Također, uvodimo nove tehnologije u zatvorski sustav, korištenjem novih tehnologija u zatvorskom sustavu primjerice audio video posjete zatvorenika, online izobrazba, audio video konferencije zatvorenika sa državnim i javnim tijelima kad je potreba postupaka koji se vodi pred tim javnim tijelima čime poboljšavamo uvjete izdržavanja kazne zatvora. Također, uvodimo elektroničku komunikaciju u zatvorski sustav. Posebna važnost pridaje se zaštiti prava žrtava kaznenih dijela i prekršaja odnosno njenoj obitelji na način da se prijedlogom zakona pruža pravna osnova, mogućnost da se žrtvu određenih kaznenih djela i prekršaja odnosno na njeno traženje obavještava o svakom samostalnom izlasku zatvorenika iz kaznionice odnosno zatvora ili o bijegu zatvorenika iz kaznionice odnosno zatvora o čemu bi se žrtvu obavještavala služba za podršku žrtvama i svjedocima Uprave za kazneno pravo Ministarstva pravosuđa i uprave. Također, konačnim prijedlogom zakona pruža se pravna osnova za donošenje pravilnika o uvjetom otpustu pod elektroničkim nadzorom kao novog podzakonskog akta, a donosi ga ministar pravosuđa u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu prijedloga zakona. Što se tiče prava djeteta konačnim prijedlogom zakona uvodimo računa i o pravima djeteta na način da je predviđena mogućnost da dijete rođeno u zatvorskom sustavu ostane uz majku na majčin zahtjev i ukoliko centar za socijalnu skrb procijeni da je to u najboljem interesu djeteta do navršene 3 godine života djeteta ili iznimno do kraja kazne ako preostala kazna nije dulja od 6 mjeseci, a prema važećem zakonu dijete može ostati uz majku do navršene 3. godine života. Što se tiče postupanja u izvanrednim okolnostima koje smo na žalost imali u ovom zadnjem potresu u Sisku, Glini i Petrinji okolnosti koje su nastale uslijed epidemije COVID-19, jakog potresa u Zagrebu kazale su potrebu propisivanja posebnih ovlasti ministru pravosuđa i uprave da u izuzetnim slučajevima kao što su izvanredne okolnosti katastrofe i epidemije većih razmjera poduzimamo mjere i aktivnosti u odnosu na mjere organizacije, promjene mjesta i načina izvršavanja kazne zatvora, mjere mobilizacije, organizacije rasporeda rada i radnog vremena, promjene mjesta i uvjete rada u pojedinim kaznionicama odnosno zatvorima dok te okolnosti traju sa ciljem što uspješnije prilagodbe procesa rada i postupanja kaznionica odnosno zatvora radi zaštite zdravlja života svih osoba u kaznionicama, zatvorima te osiguranja kontinuiteta njihovog rada i postupanje izvršavanja kazne zatvora. Također proširili smo razloge za prekid izdržavanja kazne zatvora. Riješili smo određene mogućnosti kada zatvorenici mogu istupiti u sredstvima javnog priopćavanja. Dakle, omogućava se da tijekom izdržavanja kazne zatvora zatvorenik istupi u sredstvima javnog priopćavanja o čemu odlučuje Središnji ured na temelju obrazložene molbe i uz prethodno mišljenje upravitelja, a koji istupanje zatvorenika se može odgoditi ili uskratiti iz sigurnosnih razloga i organizacijskih razloga ili zaštite prava žrtve te ukoliko bi isto bilo protivno svrsi kažnjavanja. Također uređujemo pitanja psihološke pomoći službenicima zatvorskoga sustava, državnim službenicima i namještenicima zatvorskog sustava omogućava se psihološka pomoć ukoliko su u obavljanju poslova neposredno sudjelovali u traumatskom događaju ili u drugoj višestresnoj i kriznoj situaciji kao što smo imali u nedavnom potresu. Dakle, poštovane zastupnice i zastupnici predlažemo da se Konačni prijedlog zakona o izvršavanju kazne zatvora u Hrvatskom saboru prihvati.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, smatram da sa Konačnim prijedlogom zakona o izvršavanju kazne zatvora vi ste spomenuli onaj dio po kojem zatvorska bolnica ulazi unutar sustava javnog zdravstva. Isto tako vrijedi istaknuti da se i ovim Konačnim prijedlogom zakona poboljšavaju uvjeti za medicinsko osoblje koje radi unutar pravosudnog sustava. I ovdje bih osobito zahvalio pomoćnici ministra gospođi Ani Špero koja vodi ovu upravu na trudu koji je napravljen. Situacija koja je vezana uz epidemiju COVID-a je otvorila neke nove mogućnosti po pitanju telepsihijatrije unutar Klinike za psihijatriju Vrapče ustanovljen je telepsihijatrijski centar. Mi smo već razgovarali o mogućnostima suradnje sa Upravom za zatvorski sustav i nadam se da ćemo i na taj način poboljšati kvalitetu života osoba koje imaju psihičke tegobe, a koje se trenutno nalaze u zatvorima i kaznionicama.
Odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ja pohvaljujem i vašu suradnju sa Upravom za zatvorski sustav Ministarstva pravosuđa i uprave. Isto tako dužnost mi je da i pohvalim sve naše djelatnike u sustavu Pravosudne policije i djelatnike zatvorske bolnice jer kao sustav zatvora Republike Hrvatske od 25 različitih institucija prođe više od 12 tisuća zatvorenika. Mogu odgovorno reći da smo se uspješno nosili sa pandemijom koronavirusa. Nije bilo toliko velikog broja. Trenutno ih imamo 38 zatvorenika i 35 službenika trenutno pozitivno aktivnih, a s obzirom na brojku od 3 i pol tisuće ljudi u ovom trenutku u zatvorskom sustavu Republike Hrvatske mislim da smo uspješno savladali poteškoće i velika je opasnost s obzirom na uvjete i različitost kaznionica da se to moglo i proširiti. Ali eto hvala Bogu i našim službenicima da je to sve na kraju ispalo pod kontrolom i dobro.
Sljedeća replika je uvažena zastupnica Danica Baričević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče kazali ste kako će se novi Zakon o izvršavanju kazne zatvora kako će on utjecati na smještaj zatvorenica sa djecom kao posebno osjetljive kategorije osoba lišenih slobode i to je svakako ovdje za pohvalu. Mene zanima imate li možda podatak koliko ženskih osoba ili zatvorenica koje zajedno sa djecom izvršavaju kazne zatvora, imate li taj podatak koliko ih je, jer upravo na njih će se i reflektirati ova odredba? Hvala.
Odgovor.
Nemam točan podatak. Mali je broj. Nama je važno da smo omogućili svoj djeci koja su rođena u zatvorskom sustavu omogućiti dakle što duži boravak sa majkom ukoliko to majka želi, a sve u interesu zaštite prava djeteta i majke. Dakle, ne samo da vodimo računa o ovom produženom boravku, nego posebno se vodi računa da majke koje imaju djecu imaju poboljšane uvjete i posebno se vodi briga i o zdravlju djeteta i o zdravlju majke i o svim uvjetima koje smo evo i ovim zakonom poboljšali. A i do sada se vodila briga o tome. To je posebno pravo koje štitimo evo i ovim poboljšanjem zakona.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Državni tajniče u Hrvatskoj nisu svi iste sreće. Neki za 10-tke milijuna ogule par dana nekoliko desetina kila krumpira, a neki … [[ne razumije se]] zbog što prodaju bakice naše luk, kapulu, raštiku, kupus završe u zatvoru i zato mi je drago što će se zbog tih ljudi poboljšati ovaj sustav. Jer ovi koji su dobro … [[ne razumije se]] oni ne treba voditi brigu o njima. Ali moje osobno pitanje je ovdje, koliki je financijski okvir i za ljude koji su u kaznionicama u izvršavanju kazne, a i za ljude koji rade unutar sustava kaznionica za poboljšanje i povećanje njihovih prava imate li financijski okvir? Zna li se koliki je iznos planiran za ovo sve što ste vi nabrojili? Hvala.
U zatvorskom sustavu negdje godišnje oko 500 milijuna kuna, a nas jedan zatvorenik po procjenama zatvorskog sustava dnevno košta oko 400 kuna boravka sa svim pravima, zdravstvenom zaštitom i hranom. Ono što smo danas razgovarali o uvjetima naših zatvorenika samo se u kuhinji zatvora u Remetincu kuha dnevno 7 različitih jelovnika. Dakle, vodi se računa o svim pravima, a i zatvorski sustav ima određene vlastite prihode, a to mi imamo farme svinja u Požegi, u Lepoglavi. U Puli je proizvodnja ulja. U Gospiću je proizvodnja janjića. Dakle, zatvorski sustav što se tiče svojih kapaciteta sam proizvodi hranu za taj cijeli sustav i to je veliki pogon, rekao sam da godišnje pod 12.000 ljudi prođe kroz sustav, a u zatvorskom sustavu zaposleno je oko 3.500 zaposlenika.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo. Evo, poštovani državni tajniče prije svega pohvaljujem da se zapravo pristupilo novoj, novom zapravo izradi zakonskog prijedloga obzirom da od '99.-te ovaj zakon je mijenjan 13 puta i mislim da će biti puno jednostavnije zapravo pratiti samu materiju. Uz ovo što smo već čuli, dakle poboljšanje materijalno pravnih uvjeta dakle namještenika i zaposlenika u kaznionicama i zatvorima mislim da ono što treba ovdje posebno istaknuti je poboljšanje zapravo i prava i uvjeta samih zatvorenika, dakle osoba koje se nalaze u kaznionicama. Ovdje bi posebno istaknuo upravo ove odredbe koje govore da im se omogućava sada da na neki način istupe zapravo i putem dakle javnih sredstava u medijima i da se zapravo ukažu možda i oni pozitivni primjeri koji možda mi na oko koji smo dakle izvan kaznionica ne vidimo. Ovdje bi spomenuo možda i primjer Lepoglave dakle gdje sami zatvorenici dakle rade i proizvode i namještaj dakle bave se metalom, stočarstvom, poljoprivredom, proizvode vrlo kvalitetno vino tako da mislim da su dobili zapravo jedan novi kanal i medij putem kojeg se može i o ovim pozitivnim primjerima čuti u hrvatskoj javnosti. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo, u pravu ste. Dakle, nisu svi zatvorenici isti, oni koji svoje kazne zatvora provode s obzirom na kazne, visinu kazne radno aktivno budu i plaćeni za svoj rad, dobivaju određena financijska sredstva i dakle ti dani u zatvoru brže prođu. Mi smo omogućili sva prava s obzirom na uvjete koje imamo da se poboljšavaju dakle svake godine sve više i više. Isto tako i da rasteretimo taj zatvorski sustav ovim zakonom uvodimo mogućnost dakle da se uvede, iako smo imali pilot projekt elektroničkog nadzora dakle da će se određene lakše kazne zatvora moći izdržavati u kućnom pritvoru uz elektronički nadzor i ove godine kada usvojimo ovaj zakon mi mislimo oko 200 tih uređaja za početak pa ćemo vidjeti kako se to bude razvijalo i dalje rasteretiti zatvor od ovih tzv. blažih kazni da bismo dakle omogućili bolje uvjete ostalima koji ostaju na izdržavanju kazne zatvora koji su višegodišnje kazne.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Poštovani gospodine državni tajniče dozvolite da vas pitam. Budući da su predviđena poprilična sredstva kada ćete napraviti sustav koji bi trebao krenuti od tzv. BOLS-a odnosno bolnice za osobe lišene slobode koji će moći budućim zatvorenicima ili onima koji su već osuđeni pravomoćno na izdržavanje zatvorske kazne kvalitetnu zdravstvenu skrb jer koliko vidimo trenutno neki od medijski najeksponiranijih hrvatskih možemo slobodno reći osuđenika, a trebali bi biti zatvorenici ne idu na izdržavanje zatvorske kazne zato što i dalje sjede na slobodi tvrdeći da im ne možete pružiti adekvatnu zdravstvenu skrb. Molim vas zašto se ne uloži u zdravstvenu skrb tako da ljudi koji su se teško ogriješili o zakon i dobili adekvatnu zatvorsku kaznu ne mogu poći na izdržavanje? Hvala lijepa.
Odgovor.
Što se tiče osoba koje bi trebale izdržavati zatvorsku kaznu o tome ne odlučuje Ministarstvo pravosuđa i uprave nego sudac izvršenja, sud izvršenja ovisno o tome dakle gdje je prebivalište osuđenika. Što se tiče zdravstvene zaštite u zatvorskom sustavu, sve ono što ne može dati i pružiti adekvatno Zatvorska bolnica kao dio zatvorskog sustava RH svi zatvorenici imaju pravo koristiti zdravstvenu zaštitu u svim bolnicama dakle ako to nije Zatvorska bolnica Ministarstvo pravosuđa i uprave odnosno Uprava za zatvorski sustav prevozi zatvorenika uz osiguranje ovisno o kakvom se tipu zatvorenika radi u bolnice u Zagrebu i nikome nije i to je vrlo hitna i žurna zdravstvena zaštita, preko reda i čekanja se ulazi na preglede u bolnicu uz pratnju pravosudne policije. Niti jedan zatvorenik nije ostao bez adekvatne zaštite. O tome se vodi posebna briga i postoje posebni protokoli. A ovo što ste pitali na početku to je u nadležnosti suca izvršenja.
I posljednja replika, uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, trećina osoba koje su, koje prođu kroz zatvorski sustav defacto prođu i zadrže se i odsluže na neki način svoju kaznu kroz sami istražni zatvor, a znamo i da je kroz istražni zatvor da su i najgori uvjeti kada pogledamo naš zatvorski sustav pa me zanima vezano za ministarstvo hoće li se radili ili koji su planovi da se poboljša upravo uvjeti vezano za sam istražni zatvor i ova druga, drugo pitanje koje ste već napomenuli evo i u predzadnjoj replici, a to je kroz izvještaj vezano za sustav kaznionica nešto smo spominjali i projekt ministarstva upravo za elektronički razvoj, elektronički nadzor i ostale sigurnosne mjere s kojima bi mogli defacto rasteretiti zatvorski sustav i mislim za određene blaže kazne i nije potrebno da toliko, toliko osoba prolazi kroz zatvoreni tip zatvorskog sustava. Tako da me zanima vezano za taj projekt kao to ide tj. kada će se to ovaj pokrenuti kvalitetnije. Hvala.
Odgovor, odgovor izvolite.
Hvala lijepo zastupniče na pitanje. Pa djelomično ste i sami odgovorili, dakle istina je da su uvjeti u istražnom zatvoru teži nego što su uvjeti kod, kad se radi o izdržavanju kazne zatvora, ali sam istražni zatvor po sebi ima različitu namjenu, a to je da se ne može utjecati na svjedoke, da se ne ponovi djelo, da opasnost od bijega i sl. Mi ovim elektroničkim nadzorom u nekim slučajevima ćemo omogućiti da se taj dakle istražni zatvor odnosi na nadzor i u kućnom pritvoru kada je to moguće. Bitno je da ovim zakonom omogućavamo temelje da se dakle ovakve novine uvode u zatvorski sustav. Nije isto dobiti kaznu do godine dana zatvora bezuvjetnoga ili nekoliko godina, nisu svi zatvorenici isti i vodimo računa o tome da rasteretimo sustav, ali na način da ne ugrozimo ono što je interes javnosti države, a to je da svako ko je počinio kazneno djelo i prekršaj mora odslužiti svoju kaznu u skladu sa osudom koju je dosudio hrvatski sud. A vodit ćemo računa dakle da rasteretimo zatvorski sustav od blažih slučajeva. Hvala lijepo.
Hvala državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Nema nitko, nema. Onda otvaram raspravu. Prvi se javio Klub zastupnika SDP-a, uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izvršavanju kazne zatvora u drugom čitanju. Kao što je navedeno u odredbi članka 3. prijedloga zakona, glavna svrha izvršavanja kazne zatvora jest uz čovječno postupanje i poštovanje dostojanstva osobe koja se nalazi na izdržavanju kazne zatvora, njegovo osposobljavanje za život na slobodi u skladu sa zakonom i društvenim pravilima čime se doprinosi zaštiti društvene zajednice. Ovaj prijedlog zakona nesumnjivo normativno omogućava da se sa zatvorenicima postupa čovječno i uz poštivanje dostojanstva osobe što je vidljivo iz temeljnih načela zakona zabrane svakog nezakonitog postupanja, zabrana diskriminacije, razvrstavanje zatvorenika prema kriminološkim i drugim obilježjima radi provedbe pojedinačnog programa izvršavanja kazne zatvora i sprječavanje međusobnog lošeg utjecaja. Također, odredba članka 19. Prijedloga zakona propisuje zaštitu majčinstva odnosno posebnu skrb i zaštitu koja se u zatvorskom sustavu osigurava trudnoj zatvorenici i zatvorenici koja je rodila tijekom izdržavanje kazne zatvora na istoj razini zdravstvene zaštite kao i u društvenoj zajednici. U zatvorskom sustavu RH ustrojena je posebna kaznionica za žene koje postaju Odjel za roditelj i Odjel za majke sa djetetom. Propisana je mogućnost da dijete uz majku zatvorenicu može ostati najduže do treće godine života djeteta i obvezna suradnja kaznionice odnosno zatvora sa nadležnim Centrom za socijalnu skrb u odnosu na program izvršavanja zatvorenice koja je rodila tijekom izdržavanja kazne zatvora osobito u dijelu korištenja pogodnosti i izlaska majke s djetetom, a u svrhu zaštite prava majke i djeteta. Dobra je i odredba članka 82. Prijedloga zakona da se zatvoreniku, osobi sa invaliditetom osigurava smještaj primjeren svrhi i stupnju njegove invalidnosti. Važno je da ovaj prijedlog zakona propisuje i pravo žrtve kaznenog djela na obavijest o zaprimanju zatvorenika na izdržavanje kazne zatvora, te sukladno zahtjevu žrtve kaznenog djela i prekršaja, odnosno njene obitelji na obavijest o svakom samostalnom izlasku ili bijegu zatvorenika. Međutim, drugo je pitanje da li se ta zakonska svrha iz članka 3. Prijedloga ovog zakona realizira u praksi. Dakle, pitanje je hoće li naš zatvorski sustav biti u stanju zatvorenike osposobiti za život na slobodi u skladu sa zakonom i društvenim pravilima, jer će u suprotnom zatvorenici kroz izdržavanje kazne stjecati vještine koje će ih učiniti recidivistima i vratiti ih ponovo u zatvorski sustav na izdržavanje kazne. Prema posljednjim javno dostupnim podacima iz 2018. Čak 44,94% recidivista je u zatvorskom sustavu što je vrlo velik postotak. Na službenim stranicama Ministarstva pravosuđa i uprave navodi se da su rad zatvorenika i strukovno osposobljavanje jedan od najvažnijih tretmanskih postupaka u ostvarivanju svrhe izvršavanja kazne zatvora odnosno rehabilitacije zatvorenika i smanjenju recidivizma. Uvažavajući zdravstvene sposobnosti i stečena znanja i vještine zatvorenika, uspješnost ostvarivanja pojedinačnog programa, sigurnosnu procjenu te iskazani stvarni interes za radnim angažmanom nastoji se radno rasporediti na sve veći broj zatvorenika sukladno mogućnostima zatvora ili kaznionice. Pitanje je kakve su nam mogućnosti zatvora ili kaznionice za stjecanje znanja i vještine i radni angažman zatvorenika. Rad zatvorenika većinom je organiziran u okviru radionica u kaznionicama i zatvorima u kojima se obavljaju poslovi obrade drveta i metala, ugostiteljstva, poljoprivrede, održavanja, šljunčarenja, eksploatacije kamena, izrade betonske galanterije i slično. Zatvorenici u kaznionicama i zatvorima također obavljaju i pomoćno-tehničke poslove poput održavanja čistoće i urednosti prostorija i kruga kaznionice ili zatvora, pranje vozila, ličenje i pomoćnih poslova u praonici rublja, kuhinji, skladištu, zatvorskoj radionici i slično. Već na prvi pogled je vidljivo da se preferiraju radionice koje ne potiču informatičku pismenost i ne osposobljavaju zatvorenike za one poslove koji su primjereni zahtjevima tržišta na kojima se upravo traže i deficitarna su zanimanja vezana za informatiku. Sukladno Zakonu o izvršavanju kazne zatvora zatvorenike je moguće zaposliti kod drugog poslodavca izvan kaznionica, odnosno zatvora a moguće je zatvoreniku omogućiti nastavak obavljanja vlastite gospodarske i druge djelatnosti. Međutim, poslovi koji zatvorenici najčešće obavljaju izvan kaznionica odnosno zatvora su pomoćni poslovi u pilani, građevinarstvu, uređenju okoliša, poslovi utovara, istovara, poljoprivredni poslovi i slično. Odredbom članka 99. Konačnog prijedloga zakona o izvršavanju kazne zatvora kaznionica, odnosno zatvor sukladno mogućnostima organizira osnovno obrazovanje odraslih, odnosno zatvorenika koji nemaju završeno osnovno obrazovanje kao i srednjoškolsko obrazovanje odraslih, prekvalifikaciju, osposobljavanje i usavršavanje zatvorenika. Obrazovanje se organizira u kaznionici odnosno zatvoru i izvan kaznionice, odnosno zatvora u skladu sa općim propisima iz područja obrazovanja. Sukladno odredbi članka 100. Prijedloga zakona vrsta i razina obrazovanja kojoj može pristupiti zatvorenik određuje se programom izvršavanja, a ovisi o njegovoj sposobnosti i sklonostima, trajanju kazne i drugim okolnostima značajnim za ostvarivanje svrhe izvršenja kazne zatvora kao i mogućnostima kaznionice odnosno zatvora. Svakako treba stvarati mogućnosti da kaznionice i zatvori stvaraju kapacitete za osnovno školsko i srednje školsko obrazovanje, a da se potiče sve one zatvorenike koji imaju volje i sposobnosti za stjecanje kvalifikacija u visokom obrazovanju na vlastiti trošak ako se studijski program može uskladiti sa sigurnosnim razlozima. Dobra je odredba da se nakon završenog obrazovanja, odnosno dijela obrazovanja zatvoreniku izdaje svjedodžba ili uvjerenje o osposobljavanju, odnosno usavršavanju iz koje ne smije biti vidljivo da je obrazovanje stečeno u kaznionici, odnosno zatvoru kako se zatvorenike ne bi stigmatiziralo nakon izdržavanja kazne zatvora, te bi lakše se integrirali u društvenu zajednicu. Budući da su zatvor u Sisku i kaznionica u Glini oštećeni potresom jedan dio zatvorenika otišao je u zatvor u Zagreb, a drugi u kaznionicu u Glini. Oni koji su evakuirani u Zagreb raspoređeni su prema ostalim zatvorima u Bjelovaru i Gospiću, a dio je ostao u Zagrebu rekao je ministar Malenica. Bez obzira na razmještaj zatvorenika u druge zatvore i kaznionice potrebno je voditi računa da se ne naruše temeljna načela izvršavanja kazne zatvora radi osposobljavanja zatvorenika za život na slobodi u skladu sa zakonom i društvenim pravilima i sprječavanja recidivizama što doprinosi zaštiti društvene zajednice. Stoga će Klub SDP-a podržati ovaj Konačni prijedlog zakona o izvršavanju kazne zatvora. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći je uvaženi zastupnik Davor Dretar u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicom. No dozvolite mi eto iako smo svi iskoristili neki trenutak onako u replikama da vas malo politički isprovociramo da eto ipak na početku ovog mojeg izlaganja u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta svima vama donesem glas Sindikata pravosudnih policajaca Republike Hrvatske. U suradnji sa gospodinom Arminom Tatarovićem, njihovim predsjednikom odlučio sam da vam pročitam samo nekoliko njihovih rečenica. Vjerujem da ćete svi sa njima biti suglasni. Oni vas mole kao i cijelu hrvatsku javnost i prvo vas pitaju zašto su u Zakonu o izvršenju kazne zatvora stavljena prava pravosudnih policajaca? Vjerujem da smo svi ovdje suglasni ako se prava temeljnih kriminalističkih ili bilo kojih drugih policajaca rješavaju posebno delegiranim zakonima, vjerujem da bi se jednako tako i pravosudne policajce trebalo tretirati na zakonski jednaki način. Materijalna prava pravosudnih policajaca trenutno su mrvicu lošija nego od svih ostalih unutar pravosudnog odnosno izvršnog sustava Republike Hrvatske. Naime zainteresiranost za zanimanje pravosudni policajac sve je manja bez obzira što se radi o državnoj službi koja bi trebala biti izvor sigurnog i stabilnog prihoda, pravosudni policajci svakodnevno odustaju od ovog zanimanja. Gubimo ih veliki broj upravo zbog nekoliko razloga: potplaćenost, dakle nizak nivo osobnog dohotka, loši uvjeti rada. Pretpostavljam da svi znamo da nikome ne bi bilo lagano svoj životni vijek provoditi unutar zatvora odnosno kaznionica. Obim posla je veliki. Tu su i dnevne i noćne i vikend smjene. Svakodnevni stres. Nikome naravno nije lagano raditi u takvom okruženju. No tu je još jedan veliki problem. Pravosudne policajce poprilično brine nemogućnost odlaska u mirovinu do ispunjenja uvjeta za starosnu odnosno beneficiranu jer je isprika zbog potrebe službe. Dakle, ti ljudi imaju ozbiljne probleme. Te probleme mi ovdje možemo riješiti izuzetno jednostavno. Mi smo dom koji to može učiniti, samo da prava ovlaštenih službenih osoba zatvorskoga sustava i probacije uredimo posebnim zakonom uz prethodno savjetovanje sa svim sindikatima unutar zatvorskog sustava i probacije, damo si rok od ah, 6 mjeseci pa onda nakon što ovaj zakon stupi na snagu pokušamo i pravosudne policajke i policajce ipak na neki način zakonski regulirati. Odvojili bi prava zatvorenika i sve što je vezano za zatvore, kaznionice i zatvorenike od prava i obaveza ovlaštenih osoba odnosno pravosudnih policajaca isto kao što su regulirana prava ali i obaveze policijskih službenika u Zakonu o policiji. Predlažemo naravno i odredbu u slučaju da bilo koje pravo iz Zakona o policiji odnosno o bilo kojim ovlaštenim službenim osobama bude regulirano na povoljniji način da se isto primjeni i na službenike pravosudne policije jer stvarno ne vidimo razloga da se zakonski različito pristupa pravosudnim policajcima ili bilo kojem drugom policijskom službeniku Republike Hrvatske. Isto tako ti ljudi koji stvarno rade u stresnom okruženju i možemo slobodno reći okruženju ugroze ili opasnosti za život imaju potpuno pravo na otpremninu kao ljudi pod Zakonom o policiji. Što se tiče zatvorenika koji su u COVID-a eto i od gospodina Tatarovića sam dobio informaciju da se i dalje primjenjuju mjere koje je propisao Nacionalni stožer, dakle nije lagano svim našim pravosudnim policajkama i policajcima provoditi te mjere u znate i sami kompliciranim okruženjima smanjene zakonske kvadrature odnosno dosta teškog prostora uspijevaju održati naravno sve epidemiološke mjere. U Konačnom prijedlogu zakona vidjeli smo samo nekoliko stvari koje bi eto htio ovdje malo samo istaknuti. „Kazna zatvora“ kaže članak 11. „završava se na način koji zatvoreniku jamči poštovanje ljudskog dostojanstva. Zabranjeni su bilo koji kažnjivi postupci uključujući mnoga biomedicinska i znanstvena istraživanja u kojima bi se zatvorenika podvrglo bilo kakvom obliku mučenja, zlostavljanja ili ponižavanja“ što je naravno normalno. „Zatvorenik koji je bio žrtva navedenih zabranjenih postupaka ima pravo na naknadu štete.“ No dozvolite da pitam, ovaj Prijedlog zakona kaže: „Ima pravo na naknadu štete.“, nigdje se ne regulira od koga, tko ogovara? Jel' je to zatvor, jel' je to kaznionica, je li to država ili bi tko? Pa bih molio poštovani gospodine državni tajniče da malo provjerite taj članak. Piše da ima zatvorenik pravo na naknadu štete, ali ne piše tko je za istu tu štetu odgovoran. Članak 33. stavak 3. govori: „Pojedini stručni poslovi mogu se temeljem ugovora o djelu provjeriti pružateljima stručnih usluga izvan državne službe. Ako je u obrazloženju zakona kao cilj postavljeno zapošljavanje mladih ljudi ne vidim razloga da se pojedini stručni poslovi povjere pružateljima stručnih usluga. Kako osigurati tajnost osobnih podataka zatvorenika ako neke treće osobe ulaze u sustav? Ugovor o djelu definira Zakon o obveznim odnosima. Naručitelj je dužan dati izvođaču nalog i informacije značajne za izvršenje djela inače naručitelj odgovara za štetu. Dakle, mislim da niti tu zakonski nije precizno definirano, odnosno zaštićeno pravo na osobnost zatvorenika. Članak 45. stavak 3. sredstva ostvarena radom zatvorenika prihod su kaznionice odnosno zatvora, vode se na njihovim računima i koriste se za navodim naknade za rad zatvorenika, nabavljanje sirovine i materijala potrebnih za rad zatvorenika, te za ostala tekuća i investicijska ulaganja itd. No dozvolite da upozorim sredstva ostvarena radom zatvorenika prvenstveno bi se trebala koristiti za plaćanje doprinosa zatvorenicima, pa onda za naknade i redom dalje. Zatvorenici bi možda jednom kada odsluže kaznu zatvora i ostvare neka prava iz mirovinskog osiguranja kako bi narod rekao mirovinicu vidjeli da je od poštenog rada bilo i neke koristi, pa će možda eto biti neke perspektive u njihovom životu kao i motiv naravno da ne recidiviraju. Još jedna zanimljivost, prijedlog za uvjetni otpust podnosi se sucu izvršenja Županijskoga suda nadležnog u smislu članka 165. ovog zakona. Ako sudac izvršenja ne odbaci prijedlog kao nedopušten zakazat će sjednicu vijeća za uvjetni otpust najkasnije u roku od 30 dana od dana zaprimanja prijedloga. Lijepo molim poštovani gospodine državni tajniče smanjiti taj rok jer postoji možda netko tko će mjesec dana provesti u zatvoru samo zato što čeka da netko sazove sjednicu. Smatram da se u roku od 7 do 10 dana vrlo brzo to može riješiti. U svakom slučaju zakon jest dobar, ali ima svojih šupljina, te će u to ime Klub zastupnika Domovinskog pokreta biti suzdržan u nadi da će se i prava zatvorenika, ali i prava prvenstveno govorim pravosudnih policajaca i policajki u čije ime danas i večeras ovdje govorim ipak malo više poštivati, te još jednom u njihovo ime, u ime ljudi koji su svakodnevno izloženi ozbiljnim životnim situacijama molim da se prava pravosudnih policajaca i policajki urede posebnim zakonom. Hvala što ste me slušali.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, ravnateljice, kolegice i kolege. Evo pred nama je Konačni prijedlog zakona o izvršavanju kazne zatvora. Naime, ovaj zakon je bio na prvom čitanju i u prošlom sazivu Sabora i sada u ovom sazivu dva puta. Dakle, od određenog broja zastupnika koji su bili zastupnici i u prošlom sazivu zaista temeljito smo ga imali priliku proučiti. Nakon ove točke koju smo imali vezano za izmjene Zakona o obnovi potresom razrušenih područja možda će netko reći da ovo nije tako važno, ali je to iznimno važan zakon jer i u samom zakonu zapravo stoji da su poslovi izvršavanja kazne zatvora poslovi od interesa za RH. Ovo je jedan ogroman sustav gdje zapravo imamo u prosjeku u 7 kaznionica i 14 zatvora imamo oko 3 i pol tisuće zatvorenika. Također u tom sustavu radi nešto malo manje od 3000 ljudi. I kada to sve skupa vidimo zapravo sustav zaista je izniman, veliki i prožet posao u izvršavanju tog sustava jeste zaista jako, jako važan. Mi kao Hrvatska demokratska zajednica odmah da kažem na početku ćemo podržati ovaj zakon, jer se zapravo od njegovog prvog čitanja nije ništa bitno promijenilo, a i tada smo ocijenili zakon kao dobar i tada smo ocijenili da on nudi niz koraka naprijed. U prvom redu ono što želimo pozdraviti jeste da se ovim zakonom skraćuju rokovi i omogućava se brže postupanje u svim fazama postupanja. To je do sad bila na neki način i zapreka i moram reći da se zaista loše slike i loš dojam i u javnosti bio kada predugo traje postupak a da netko dobije pravomoćnu kaznu zatvora ili odluka suda kada bude da ide u istražni zatvor. E sad nama to zna nekad potrajat pogotovo ovo prvo potrajat dugo, pa onda još kad imamo one institute zapravo da se može i odgoditi izvršavanje kazne, onda se stječe dojam u javnosti da tu ima puno stvari koje zapravo su negdje ispod stola. Ovaj zakon nudi dobra rješenja, on skraćuje rokove postupanja i zapravo legitimno je pravo društva da se brani od relativno i potencijalno opasnih pojedinaca koji, dakle već imaju pravomoćnu presudu da moraju ići na izdržavanje kazne zatvora. Zato to je jedna mjera koja je ja mislim jako, jako dobra i on nju ovaj zakon regulira. Drugo ovaj zakon jako je okrenut i modernim tehnologijama u svim njegovim segmentima, to je također jako važno ne samo ovaj elektronički nadzor o kojem se već desetak godina priča i svakako treba ići sa njim. Znam da postoje sredstva. Evo pomoćnica je jako puno na tome radila i ta sredstva su osigurana i njega treba što je moguće prije implementirati, ali zapravo tehnologije će sutra ponuditi i neka vjerojatno druga rješenja i jeftinija od toga i to je sasvim sigurno i jeftinije za društvo, a opet s druge strane je sigurno kada netko može tu kaznu zatvora u nekom manjem obimu izvršavati i kod kuće pogotovo ovi istražni zatvorenici jer to se radi još uvijek o ljudima koji zapravo nemaju pravomoćnu kaznu zatvora, nego oni se nalaze u jednom posebnom postupku istrage. Također jako je dobra mjera zapravo da se i kontakti zatvorenika sa djecom i sa svojom obitelji mogu obavljati putem video link konferencijom. Znači na taj način oni mogu komunicirati sa cijelom svojom obitelji, a ako je distancirana od ustanove gdje on je dakle, nema onih troškova doduše fali onaj fizički nekakav kontakt ali zapravo i ovo je nekakva metoda i nekakav način koji je dobar i znamo za onaj projekt koji se i izvršava, a to je zapravo kontakt zatvorenika sa djecom gdje je bilo jako puno takvih kontakata koji je osigurao zapravo i rađen je u suradnji sa UNICEF-om. Dakle, naši zatvorenici i njihova djeca, to je vrlo pohvalno i jako je dobro. Također kada zatvorenici sudjeluju u kaznenom postupku isto je dobro da se to može raditi putem video konferencije, znači on je smješten u zatvoru, kaznionici a stvar se obavlja na sudu i kontaktira sa sudom na ovakav način. To je ja mislim budućnosti nema potrebe slanja tih ljudi, praćenja, čuvanja u autu i izlaganja nekakvim rizicima. Možda jedan od najvećih dosega ovoga zakona jest zapravo o čemu je već bilo govora je i definiranje zatvorske bolnice da je o na dio sustava javnog zdravstva. Dakle, ona je dio jednog širokog sustava što nije bilo do sada. Ovo pruža određene sasvim sigurno prednosti da se može brže doći do pomoći zatvorenik koji ima zdravstvene probleme, jer moramo biti svjesni, točno je naša zatvorska bolnica nije u najsjajnijem stanju. Ona ne može pružiti sve usluge zatvorenicima koji imaju specifične bolesti, a opet s druge strane u zatvore dolaze i neki ljudi koji su teško bolesni koji ne znam imaju karcinom i onda dođu u zadnjoj fazi i zapravo zatvorska bolnica je jedino što može može ga slati u ove druge ustanove javnog zdravstva kako bi mu se zapravo pomoglo. Tako da ovo će sasvim sigurno pridonijeti što je zatvorska bolnica dio sustava javnog zdravstva i radi razmjene informacija, radi mogućnosti boljeg i kvalitetnijeg liječenja. Bilo je ovdje već i govora isto o radnim pravima. Vrlo je teško zapravo ti naši pravosudni policajci oni zapravo imaju status službenika i namještenika i sa određenim specifičnostima. Ali ovaj zakon također regulira određene specifičnosti i mislim da diže razinu tih radnih prava, primjerice otpremnina će biti veća nego što je to do sada i to je također za pozdraviti. Treba ovdje napomenuti zapravo i rad iako nije predmet ovoga zakona probacija. Probacija je vrlo važan sustav i bez probacije teško je danas zamisliti uopće funkcioniranje cjelokupnog pravosudnog sustava. Ali ona je regulirana posebnim zakonom koji je također nedavno promijenjen što je dobro zapravo da se onda mijenja i ovaj zakon. Ono što mislim da svakako treba iskoristiti mogućnost koju ovaj zakon nudi, a to je nakon donošenja ovoga zakona bit će moguće možda i određene kaznionice i zatvore objediniti. Sada ih imamo 21 i u tom nekakvom upravljačkom smislu možda je to jedan potez koji je dobrodošao. Evo sada smo vidjeli imali smo ovaj potres na području Sisačko-moslavačke županije, zatvorenici iz Siska su prebačeni na drugu lokaciju jer ona je jedna stara i trošna zgrada pogotovo u centru grada, a ova zgrada u Glini također je starija stradala i dio je morao biti isto transferiran drugdje. Tako da treba razviti zapravo u toj mreži da li je ona tolika potrebna, da li je možda bolje ju racionalizirati pa omogućiti bolje kolanje tih kadrova koji su na raspolaganju. Ono što mislim po meni treba još ići sa određenom zapravo boljom suradnjom sa Ministarstvom unutarnjih poslova, a to je da nam se ne događaju oni bjegovi, zapravo kada nekom bude izrečena pravomoćna presuda ili kada netko jest u kaznenom postupku i onda on zapravo iskoristi ove neke mogućnosti pobjegne preko granice. Ima u drugim zakonima. U Zakonu o osobnoj iskaznici, u Zakonu o putnim ispravama imaju mogućnosti da su u tim razno-raznim postupcima da se oduzmu te putne isprave kako bi se to spriječilo i tu ja mislim da ne treba nekakve u ovom zakonu nikakve nomotehničke intervencije, ali je potrebna dobra suradnja sa Ministarstvom unutarnjih poslova kako bi oni raspolagali sa tim informacijama koje su potrebne. Jasno puno je objekata, … [[ne razumije se]] kaznionica, zatvora je ukupno 21. Neki su u dobrom stanju, neki su u odličnom stanju, a neki su u lošijem stanju i treba kontinuirano raditi na obnovi, na energetskoj obnovi što se i radi, ali zapravo to treba taj posao kontinuirano nastavljati. Tako da Hrvatska demokratska zajednica podržat će donošenje ovoga zakona. Mislim da stvar uvjete za bolji i kvalitetniji rad i samih ljudi koji rade u zatvorskom sustavu, ali i kao društvo se bolje štitimo zapravo od tih ljudi koji tamo trebaju doći. Podnest ćemo i 3 amandmana, koja ne mijenjaju strukturu i suštinu zakona, ali će popraviti određene odredbe pa ćete vi vidjeti da li vam je to prihvatljivo. Evo hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ako sam dobro razumio državnog tajnika rekao je da po zatvoreniku ukupno dođu troškovi dnevno 400 kuna. Ne znam može li mi to potvrditi 400 kuna premda je to iznos koji je značajan? I zaista ne znam tko im sprema ručak? Nije Pleter valjda ili tko? Ne znam tko? Oni sami unutar zatvorskog sustava. Onda trebalo bi to, znači tu je značajan iznos koji se dnevno ulaže i vjerujem da je ta kvaliteta na razini ovoga iznosa i kvaliteta smještaja i kapaciteta, a naravno i hrane i svega ostaloga. Kao što sam rekao na početku zatvorski sustav u RH 12000 ljudi negdje prođe unutar sustava. Ti ljudi većinom kako sam rekao u RH oni koji ukradu 10 milijuna i više ili su odgovorni za tolike iznose na kraju nekoliko dana gule krumpire, budu puštani dok primjer sam naveo naše bake koje su na peškarijama ili tržnicama prodaju luk negdje sa strane, kapulu, raštiku i slično znaju završiti u zatvoru. A sad će biti ubrzano malo, ubrzat ćete im da što prije dođu u zatvor. Tako da zatvor ne trebamo promatrati da su tamo baš uvijek najgori. Pravo i pravda je nešto sasvim različito. Svi trebamo težiti da pravo bude pravedno, međutim u stvarnosti nije tako. Što se tiče zatvorskog sustava naravno da su tu najbitniji ljudi kako oni koji imaju kaznu, koji odrađuju kazne, a poglavito oni koji rade u zatvorskom sustavu. Ovim zakonom se predviđaju određeni bolji uvjeti, poglavito za ljude koji rade, pravosudni policajci i slično. I zanimao me je taj financijski okvir koliko se povećanje očekuje tim ljudima koji rade zahtjevan posao, odgovoran posao i težak posao. Naravno tu je spomenuta i ljudi liječnici koji organiziraju sve što je zdravstveno bitno. Vidim da će se povećati i zdravstveni standard unutar kaznionica u suradnji sa bolnicama. Međutim, ključni je problem ljudi unutar sustava kao što sam rekao poglavito ljudi koji su pravosudni policajci koji imaju možda najgore i plaće u RH, najniže. Neću reći najgore, najniže plaće za tako odgovoran posao. I tim ljudima se triba omogućiti da imaju adekvatnu plaću. Izdržavanje kazne zatvora u RH opet bih se vratio na taj evo taj okvir financijski me zanima za pravosudne policajce, tj. djelatnike. Jer ovo se radi o velikom iznosu. Vi ste možda izbacili cjelokupno po zatvoreniku 400 kuna i zdravstvo i prehrana i smještaj i da li su svi standardi ispunjeni to je isto vrlo bitno da li u kaznionicama imaju uvjeti. Da li spava se po kriterijima koji su propisani. Znači tu su metri kvadratni, ne znam wc-i, sanitarni čvorovi i ostalo. To je sad pitanje koje se treba postaviti. Ako čovjek koji još nisam bio, imao prigodu biti u zatvoru a svi smo ovdje u biti, svaki čovjek uvijek može pogriješiti na ovaj ili onaj način i svi smo u biti tu na nekakvi mogući kandidati da ćemo biti u tim prostorijama poglavito oni što manju ukradu, oni su puno bliži nego ovi šta puno više ukradu. To je ta naša poruka, oni što više ukradu oni će guliti krumpire i to je ta jedna loša poruka. Ali naravno sve što ide prema pomaku boljeg organizacijskoga životnog standarda ljudi koji se brinu o zatvorenicima moramo podržati, jer 400 kuna da li su baš takvi uvjeti unutar što se tiče prehrane u ovo ja nisam siguran. Premda imam informacije da nije baš hrana zadovoljavajuća. Sad je to pitanje javne nabave i načina kako to u Hrvatskoj to funkcionira. Nije vjerojatno da je javnu nabavu propisalo isto možda u Slavonskom klubu 9 pa možda tko zna, umjesto krumpira iz Like dođe krumpir iz Egipta. Ja mislim da bi tu tribalo čak i domaću proizvodnju poticati vi koji ste odgovorni da domaći proizvođači uz ovo što zatvorski sustav proizvodi rekli ste da ima nekakvih poljoprivrednih, organiziranih uzgoja šta stoke, šta valjda i to je dobro. Međutim, što se tiče javne nabave da bi tu tribalo uključiti OPG-ove domaće i moguće sa domaćim sjemenom, ne ovim novim zakonom gdje se ukida domaće sjeme, tj. sjeme koje ako sjeme neće moći na tržište, ako imate tradicionalno domaće. Evo ja baš predlažem mogao bih napisati amandman ako uhvatim vremena da baš bude isključivo i samo domaće sjeme, da potičemo domaće OPG-ove i kroz ovaj način. Jer jednostavno pa nije valjda da i zatvorski sustav moramo GMO proizvode koristiti već ako je takva direktiva. Još jednom očekujem da će se ljudi u zatvorskom sustavu dignuti se njima sad standard, a poglavito ljudima koji brinu o zatvorenicima što je vrlo bitno to su pravosudni policajci. Iz ovoga što ste vi iščitali rekli ste okvirno 400 kuna, mene zanima što će to baš biti u kojem financijskom okviru pojedinačno, a naravno ukupan financijski okvir za ljude koji rade u zatvorskom sustavu, a poglavito za pravosudne policajce. Eto toliko. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Ljubomir Kolarek.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Ovo je jedan zakonski prijedlog koji nije na oko interesantan poput aktualnog Zakona o obnovi o kojem smo ovdje raspravljali skoro 13 sati, ali zakon je itekako važan. Važan je jer je dio pravosudnog sustava koji je zaslužio itekakvu pozornost ove Vlade. Možda čak i ključnu u osiguravanju povjerenja građana u institucije Republike Hrvatske? Sudstvo i pravosuđe mora biti neovisno, učinkovito, stručno i pošteno u svim dijelovima, pa tako i u zatvorskom sustavu. Kao što predlagatelj ovoga zakona osigurava jednakopravni položaj svih zatvorenika, podiže razinu sigurnosti kaznionica i zatvora, poboljšavaju se uvjeti izvršavanja kazne, uvode nove mogućnosti rasterećenja prekapacitiranih uvjeta te dugoročno smanjuje i troškove. Osim toga poboljšavaju se uvjeti za zdravstvenu zaštitu što me posebno raduje u zatvorskom sustavu, uređuju se odnosi zatvorskog sustava i sustava javnog zdravstva. Zatvorska bolnica u Zagrebu uređuje se kao kaznionica sa statusom zdravstvene ustanove, a zatvorski sustav povezuje se sa centralnim zdravstvenim informacijskim sustavom Republike Hrvatske. Drago mi je što se prihvatilo i mišljenje Sindikata o poboljšanju materijalnih prava ovlaštenih službenih osoba te su termine po visini izjednačene sa otpremninama policijske i Hrvatske vojske. Također važno je da se i naš zatvorski sustav prilagođava u sustavu izobrazbe i kontaktima zatvorenika uvode se nove tehnologije. Posjete odnosno kontakti zatvorenika sa članovima obitelji moći će se realizirati putem audio-video tehnologije. Što se tiče izvršavanja kazne smatram da bi trebalo voditi računa o sustavu kontrole. Zašto? Kako pojedinačni slučajevi i pojedinačna iskakanja ne bi dovela do medijskih afera i napisa kojim bi se zapravo rušio … [[ne razumije se]] cijelog sustava, važan je i podatak kako zbog trenutne situacije sa pandemijom da je došlo do veće odgode izvršenja kazne zatvora ukoliko izvršenje nije neophodno kako bi se spriječio prodor zareze u zatvorski sustav. Pozdravljam ovaj Prijedlog zakona uz poruku neovisno, učinkovito, stručno i pošteno.
Imate jednu repliku. Miro Bulj.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega rekli ste što je i činjenica da je dio zatvorskog sustava dio pravosuđa, a hrvatski građani po svim anketama imaju najveće nepovjerenje u 5 stvari, jednom sam rekao tu gospodinu Sessi predsjedniku Vrhovnog suda, to je pravosuđe, pa je drugo pravosuđe, pa je treće pravosuđe, pa je četvrto pravosuđe, pa je peto pravosuđe. Tako da učinak pravosuđa na razvoj ne samo po pitanju Hrvatske, ne samo po pitanju ovoga što se događa u kaznionicama jer vi vjerujete da je godišnje Hrvatska ulaže 12 tisuća kuna. To je podatak za svakoga … [[ne razumije se]] 400 kuna dnevno jel' za svakog zatvorenika i vi stvarno vjerujete da su tako loši uvjeti u zatvoru za 12 tisuća kuna. Za 12 tisuća kuna za naše zatvorenike u našim zatvorima morali bi biti puno, puno bolji uvjeti tako da je u samom pravosudnom sustavu ima problema i poruka je znači puno ulažemo, a malo dajemo. Tako da vjerujem da od ovih novaca 400 kuna po jednome zatvoreniku bi se puno bolja poruka … [[ne razumije se]] našim građanima i bolji uvjeti. Hvala lijepa.
Ja vjerujem kolega Bulj da će ovaj zakon podići razinu povjerenja i prema pravosuđu, a i da će se uvjeti u našim kaznionicama popraviti i dići na višu razinu kako bi i zdravlje, ali i sigurnost u kaznionicama bili bolji. Hvala lijepa.
Hvala. Sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem državnom tajniku i suradnicima. Posljednja točka večerašnjeg dnevnoga reda je: Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Roberta Jankovicsa da podnese izvješće.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 11. sjednici održanoj 20. siječnja 2021. godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnika Darka Puljašića upućenu predsjedniku Hrvatskoga sabora aktom od 15. siječnja 2021. godine. Člankom 10. točka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako podnese ostavku. Povjerenstvo je utvrdilo da je Darko Puljašić započeo obnašati zastupničku dužnost zastupnika u 10. sazivu Hrvatskoga sabora dana, 22. srpnja 2020. godine. Hrvatska demokratska zajednica sukladno članku 42. stavku 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je Nikolu Mažara kao zamjenika zastupniku Darku Puljašiću. Povjerenstvo je utvrdilo da su ostavkom na zastupničku dužnost ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak zastupničke dužnosti zastupnika Darka Puljašića, kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zastupnika Nikole Mažara. Slijedom navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članaka 10., 11. i 42. stavka 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika i to sukladno članku 10. stavku 4. Poslovnika Hrvatskoga sabora Darku Puljašiću prestaje zastupnički mandat na dan kada odluku o prestanku donese Hrvatski Sabor. Nikola Mažar zastupničku dužnost zamjenika zastupnika sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora započinje i obnašati kada Sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja. Hvala.
Hvala predsjedniče. Otvaram raspravu. Nema nitko prijavljen. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Znači nastavljamo sutra u 9,30 glasovanje o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva i nakon toga Prijedlog odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa, rasprava o amandmanima. Evo hvala lijepa. Laku vam noć! SJEDNICA PREKINUTA U 20,35 SATI