Dame i gospodo, poštovani gosti otvaram 61. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Na sjednicu su pozvani i predstavnici institucija čiji su izvještaji na dnevnom redu današnje sjednice. Ministar spoljnih poslova BiH Igor Crnadak dostavio je obavještenje da zbog službenog putovanja neće biti u prilici da prisustvuje sjednici Doma. Odsustvo sa sjednice opravdali su poslanici: Monika Tomić, Nermina Kapetanović i Senad Šepić. Prema podacima Službe sjednici prisustvuje 32 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno da postavljaj u poslanička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih poslanici tim redosljedom i izlagati. Možemo početi sa postavljanjem poslaničkih pitanja i molim poslanicu Maju Gasal- Vražalica da postavi pitanje.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Dakle, postoje nezvanične informacije da je u kampu u Siriji rođeno oko 130 beba čiji je jedan ili oba roditelja državljani Bosne i Hercegovine. Polazeći od zakonskih odredbi Zakona o državljanstu Bosne i Hercegovine postavlja se pitanje – Da li su djeca, koja nigdje nisu upisana, dakle nemaju rodni list jer su rođena u tom kampu u Siriji, državljani i državljanke Bosne i Hercegovine? Od 2012. do danas 58 žena državljanki Bosne i Hercegovine je otišlo u Siriju, neke od njih su nakon pogibije supruga, koji je na stranom ratištu bio strani borac, smještene u Mubahu kući za udovice i djecu. U skladu sa gore napisanim moje pitanje postavljam Ministarstvu sigurnosti BiH i Ministarstvu civilnih poslova BiH – Da li su ta djeca rođena u Siriji, u kampu u Siriji, državljani Bosne i Hercegovine, da li postoji strategija i/ili aktivnosti nadležnih institucija u Bosni i Hercegovini za proces povratka žena i djece, državljana Bosne i Hercegovine, koji su u kampu u Siriji i koji je uopće status ovih žena i djece u kampu u Siriji? Hvala.
Hvala. Ima li neko za odgovor? Zamjenik ministra, Ćosić. 2
Poštovani predsjedavajući, uvaženi poslanici, članovi Savjeta ministara i predsjedavajući. Odredbom člana 6. stava (1) tačka d) Zakona o državljanstu Bosne i Hercegovine je između ostalog propisano – dijete rođeno nakon stupanja na snagu Ustava stiče državljanstvo Bosne i Hercegovine porijeklom d) ako je rođeno u inostranstvu, a čiji je jedan roditelj bio državljanin Bosne i Hercegovine u vrijeme djetetovog rođenja pod uslovom da do vremena kad navrši 23 godine podnese prijavu za evidentiranje državljanstva Bosne i Hercegovine nadležnom organu. Citirana odredba Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine se odnosi i na djecu rođenu u kampu u Siriji i mogu se smatrati državljanima Bosne i Hercegovine ukoliko podnesu nadležnom organu neophodnu prijavu za evidentiranje državljanstva Bosne i Hercegovine. Prijavu treba podnijeti i roditelj koji je državljanin Bosne i Hercegovine. Prijava se može podnijeti i putem nadležnog diplomatsko-konzularnog predstavništva Bosne i Hercegovine u inostranstvu. Ministarstvo civilnih poslova BiH je nadležno za poslove državljanstva, koje se u konkretnoj situaciji i ne čini posebno spornim, međutim ukazujemo na činjenice da je oblast upisa u matične knjige rođenih i matične knjige državljana Bosne i Hercegovine u Federaciji BiH u nadležnosti Federalnog MUP-a, a u Republici Srpskoj u nadležnosti Ministarstva uprave i lokalne samouprave, a u Brčko Distriktu BiH u nadležnosti Javnog registra Vlade Brčko Distrikta BiH. Kod prijava za evidentiranje državljanstva Bosne i Hercegovine biće upitno najprije dokazati državljanski status i identitet podnosioca zahtjeva roditelja koji je državljanin Bosne i Hercegovine. Pretpostaviti je da njihovi lični i biometrijski podaci postoje u Centralnom registru, što bi trebalo omogućiti i provjeru identiteta. Znatno veći problem će predstavljati pribavljanje neophodnih dokumenata za upis djece u matične knjige. Realna pretpostavka je da rodnih listova, a ni bilo kojih drugih dokumenata, uopšte nemaju, a i da ih eventualno imaju dokumenti izdati od organa Sirije u skladu sa Haškom konvencijom o priznavanju javnih isprava bi morali biti u potpunosti legalizovani nadovjerom Apostille pečatom. Vjerovatno će se za provjeru relevantnih činjenica za državljanski status morati koristiti nalazi DNK laboratorija, koje navodno djeluju na terenu i u okviru IOM-a, a kao pomoćni dokazi bi se eventualno mogli koristiti i identifikaciona dokumenta izdata od strane IOM-a i UNHCR-a. Utvrđivanjem državljanstva statusa, državljanskog statusa bi se stvorili uslovi za izdavanje putnih listova neophodnih za povratak u Bosnu i Hercegovinu. Kasnije bi se u Bosni i Hercegovini konačan upis u matične knjige vjerovatno mogao vršiti samo na osnovu relevantnih činjenica koje bi utvrdio nadležni sud u vanparničnom postupku. Ministarstvo vanjskih poslova BiH u skladu sa Zakonom o monistarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine je nadležno za zaštitu prava i interesa državljana Bosne i Hercegovine na stalnom ili privremenom boravku u inostranstvu. U toku je postupak formiranja koordinacionog tijela Vijeća ministara BiH za rješavanje pitanja povratka terorističkih boraca i članova njihovih porodica, žena i djece sa ratišta. Postupak vodi Ministarstvo vanjskih poslova BiH. Ministarstvo civilnih poslova BiH će se u okviru svojih nadležnosti i preko svojih predstavnika [[govornik se upozorava na vrijeme]] će aktivno participirati u radu koordinacionog tijela Vijeća ministara BiH koje se uskoro treba formirati.
Hvala. Poslanice imate pravo na komentar. Izvolite.
Dakle, budući da ste većinu vremena potrošili da mi objasnite šta nalaže, šta su zakonske odredbe Zakona o državljanstvu, koji je meni i te kako poznat, međutim radi se o specifičnoj situaciji. Dakle, sve što ste naveli govorite u idealnim slučajevima kada neko, kada je nekom dostupno da komunicira sa nadležnim institucijama. Ovdje se radi o Siriji gdje žene i djeca koja su smješteni, dakle koje su postale udovice i koje su smještene u kampu u Siriji su totalno izolovane i apsolutno nemaju nikakvu komunikaciju, odnosno nadležne institucije Bosne i Hercegovine nisu ništa uradile kako bi uspostavili kontakt sa svojim državljanima, a evo Vi ste i potvrdili u svom izlaganju da to jesu državljani Bosne i Hercegovine. Dakle, djeca rođena na teritoriji Sirije su na osnovu majke ili oca po porijeklu državljani Bosne i Hercegovine. Ono što je specifično i što meni ne daje nadu da ćete vi išta poduzeti kao Vijeće ministara, jeste formiranje koordinacionog tijela, dakle ovo je hitna situacija i dok vi formirate, naravno, to tijelo, a predizborna kampanja je u toku, to znači da majke i djeca, dakle, državljanke i državljani Bosne i Hercegovine neće dobiti nikakvu zaštitu od svoje vlastite države, jer dok se formira tijelo, koje se inače u Bosni i Hercegovini formira kako se ništa ne bi riješilo. Molim vas da mi u pisanoj formi dostavite to. Hvala.
Hvala. Poslanik Mirsad Đonlagić, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i pozdravljam Vas i Kolegij Predstavničkog doma, kao i sve pristune u ovoj sali. Moje pitanje je vrlo jednostavno, nedavno sam pročitao u medijima da Bosna i Hercegovina uvozi 75% hrane. Dakle, neću da kažem ni da je nevjerovatan podatak, ni da je to nešto prosto nezamislivo jer puno je toga u Bosni i Hercegovini koje se dešava, a moglo bi se takvi atributi pripisati takvim događajima, ali me evo zanima da li je, prije svega, taj podatak tačan, i ako je tačan da li neko nešto ima namjeru da po tom pitanju uradi u Bosni i Hercegovini. U tom smislu sam ja i zamolio gospodina Šarovića, kome sam uputio ovo pismo, da mi on odgovori, ali ako nije on da mi kaže kome mogu da uputim ovo pitanje. Hvala, prijatno.
Hvala. Ministar Šarović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi poslanici, dame i gospodo. Pitanje, naravno, možete da uputite meni i ja ću Vam dati odgovor pismen, ali u ove dvije minute ono što vjerovatno možda Vas i najviše interesuje ... U prvom dijelu da kažem da nije tačan podatak da 75% svojih potreba za poljoprivrednim proizvodima i hranom Bosna i Hercegovina zadovoljava iz uvoza, ali jeste tačan ovaj, rekao bih, izvozno- uvozni, odnosno trgovinski bilans koji kaže da Bosna i Hercegovina uveze hrane, odnosno poljoprivrednih proizvoda i sve ono što jeste hrana, blizu tri milijarde KM, a izveze jednu milijardu. Znači, Bosna i Hercegovina dva puta više uvozi poljoprivred nih proizvoda i hrane nego što izvozi, ali je 4 to trgovački bilans. Ono što je posebno potrebno znati da skoro 90% domaće proizvodnje se potroši u Bosni i Hercegovini i to treba uzeti u obzir kada pravimo jedan ukupan, rekao bih, bilans potrošnje u Bosni i Hercegovini hrane i poljoprivrednih proizvoda. Zašto? Zato što su skoro 3/4 naših farmi male farme koje proizvode za sebe i samo jedan mali dio, samo jedan mali dio daju za tržište za proizvodnju. Bosna i Hercegovina se odlučila za liberalno, slobodno tržište, ne zatvoreno, znači, ono regulisano i moguće su različiti paradoksi da npr. zadovoljavamo samo sa 40% svojih potreba za žitaricama, odnosno sa pšenicom, ali da smo, ostalo uvozimo, ali i da smo izvozno orjentisani i izvozimo preko 120 hiljada tona izvan Bosne i Hercegovine brašna i proizvoda od brašna. Ili primjer, možda najdrastičniji primjer sa mlijekom, Bosna i Hercegovina proizvede 700 miliona litara mlijeka približno u obadva entiteta pola, pola-pola. Od toga se otkupi samo 220 miliona i tih 220 miliona se preradi, znači ni jedna trećina se ne otkupi, ostalo se proda ili koristi u domaćoj proizvodnji. Od ovih 220 miliona Bosna i Hercegovina 70 miliona izvozi, a uvozi samo 65 miliona, znači, više izvozimo mlijeka nego što ga uvozimo. Mislim da, evo da iskoristim pošto se radi da, radi samo o dvije minute, ovo je vrlo kompleksno pitanje i ja ću nastojati da Vam i druge podatke dostavim u pismenoj formi, nadam se da ćete biti zadovoljni.
Hvala. Gospodin Đonlagić. Izvolite.
Prije svega želim da se zahvalim uvijek spremnom na odgovor i vrlo kvalitetne odgovore gospodinu, ministru Šaroviću kao jednom od rijetkih koji daje cjelovite odgovore i odgovore na ovakav način kao što je to upravo sad učinio. Međutim, ja moram da kažem da jest, ja razumijem procese liberalnog tržišta, to je u redu, ali bilansiranje, ja mislim da je najvažnija stvar na nivo države bilansiranje i novac koji treba da bude u plusu a ne u minusu, ja mislim da je i to suština i da nam za to niko kao državi ne može ništa osporit. Jesam za otvoreno tržište, jesam za slobodnu tržišnu utakmicu, ali mi moramo mjerama i investicijom u pojedine segmente proizvodnje hrane omogućiti da mi ipak više hrane obezbjedimo za tržište Bosne i Hercegovine i da u konačnici uvezemo puno više, izvezemo puno više nego što uvezemo. I žao mi je što je, eto ,na ovakav način to prezentirano u javnosti, da u konačnici po jednoj, nekoj površnoj ocjeni mi 75% hrane uvozimo, ali, evo, drago mi je da sam čuo jedno ovako kvalitetno objašnjenje. Još jedanput zahvaljujem gospodinu Šaroviću i biću zadovoljan ukoliko dobijem to, kao što ste i Vi obećali, u pismenom formi. Hvala.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Moje pitanje je takođe upućeno ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, a odnosi se na proizvodnju oružja i municije o kojoj je nedavno u javnosti govorio bošnjački član 5 Predsjedništva, kao i o inspekcijskom nadzoru nad proizvodnjom sredstava NVO od strane nadležnog ministarstva. Podsjećam kolege da Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa vrši dvije vrste nadzora, inspekcijski nadzor nad primjenom Zakona o proizvodnji sredstava NVO i inspekcijski nadzor pravnih lica koji imaju dozvolu za bavljenje proizvodnjom i remontom sredstava NVO. Moje pitanje nadležnom ministru glasi – Zašto Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ne vrši informisanje nadležnih organa, entiteta, o stanju u oblasti proizvodnje i remonta NVO, naročito proizvod nji za ne daj Bože? Jer proizvodnju za izvoz mi imamo informaciju kroz izvještaje, ali proizvodnju za ne daj Bože nikad o njoj nismo imali ni informaciju, niti znamo o čemu se i koliko radi. Drugo, koja pravna lica u Bosni i Hercegovini sve imaju dozvolu za bavljenje proizvodnjom NVO i koju vrstu sredstava i koje količine proizvoda proizvode? Dakle, treba mi pismena informacija o tome, i takođe dostaviti pismenu informaciju sa izvještajem inspektora, kod kojih je pravnih lica i kada vršen inspekcijski nadzor nad primjenom zakona u periodu 2015 – 2018. i kakvi su rezultati tih nalaza? Hvala.
Hvala. Ministar Šarović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi poslanici. Uvažena poslanice na samom početku da kažem da je proizvodnja i remont naoružanja i vojne opreme regulisan Zakonom o proizvodnji naoružanja i vojne opreme koji je ovaj Parlament donio 2009. godine. Članom 5. istog Zaklona je propisano da je proizvodnja i remont NVO zasnovana na isključivo izvozno-uvoznim ugovorima i ugovorima sa odgovarajućim institucijama u Bosni i Hercegovini za potrebe Oružanih snaga. Samo u izuzetnim slučajevima Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa može da da dozvolu za proizvodnju i ti izuzetni slučajevi ...
/nije uključen mikrofon/
glasnije, a ti slučajevi su, je li sada u redu, čujete dobro, odlično, a ti slučajevi su potpuno regulisani zakonom, radi se o, radi se na izradi oglednih primjeraka ili probne proizvodnje i Ministarstvo, u okviru Ministarstva postoji, kao što znate, Inspektorat u skladu sa zakonom koji vrši poseban, znači, nadzor nad kompanijama koje se bave proizvodnjom i remontom naoružanja i vojne opreme. Ali, ovo želim da naglasim radi Vašeg pitanja koje ste iznijeli, za obavljanje stalnog tekućeg nadzora i izvještavanja u proizvodnji zadužena su nadležna ministarstva entiteta. Ukupno u Bosni i Hercegovini dozvole za proizvodnju i remont ima 35 kompanija, od toga 22 u Republici Srpskoj i 13 u Federaciji BiH. Inspekcijski nadzor, u skladu sa zakonom, u ovih 35 kompanija vrši se najmanje dva puta godišnje. Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa može uvijek izvršiti i vanredni inspekcijski nadzor od strane Državnog inspektorata. Taj vanredni nadzor u bilo kom subjektu, po bilo kom osnovu, do sada nije niko tražio. Izvještaji Inspektorata za svaki inspekcijski nadzor su dostupni kao dokumenti Ministarstva, odnosno 6 Inspektorata. U izvještajima o sprovedenim kontrolama za proteklu 2017. godinu i prvi kvartal 2018. godine nema činjenica koje bi ukazivale da se proizvodnja odvija mimo zakonskih propisa, ali opet napominjem, za bilo koji subjekt, za bilo koju fabriku ili kompaniju vanredni nadzor može da se sprovede uvijek i u bilo koje vrijeme i Ministarstvo je spremno, uključujući i Vaša druga pitanja, da Vam odgovori u pismenoj formi i za godine koje ste Vi naveli.
Hvala. Poslanica Majkić. Izvolite.
Dakle, ja nisam dobila odgovore na ova pitanja. Inspektorat pri Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa kao nadležnost Inspektorata ima da vrši informisanje nadležnih organa Bosne i Hercegovine i entiteta o stanju u oblasti proizvodnje i remonta naoružanja i vojne opreme, to je nadležnost i obaveza Inspektorata. Zašto Inspektorat ne dostavlja, pretpostavljam da ima takvu instrukciju ministra, dakle nadležnost njegova je da upozna entitete i ostale sa nalazima koje ima. Dakle, ja sam Vam tražila u ovom svom pitanju postavila sam vrlo konkretna pitanja koja se odnosi na to da mi dostavite kolika je ta proizvodnja, naročita ta proizvodnja za ne daj Bože, nemojte govoriti o izvozu, za izvoz imamo neku kontrolu, iako je to problematično sa ... toga. Ali koje sve se bave i koliko sredstava proizvode i na kraju posebno kod kojih lica je izvršen nadzor i kavi su nalazi ti za period od 2015. do 2018. molim Vas da mi dostavite kao informaciju u pisanom ... Hvala.
Hvala. Poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajuća, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja sam, naime, 29. januara tekuće godine postavio pitanje vezano za nacionalnu strukturu zaposlenih u Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara. Nisam smatrao da to pitanje treba ići u javnost nego čisto radi analize stanja u ovoj instituciji želio sam da imam podatke. Očigledno je da Generalni sekretarijat ignoriše moje pitanje i ja evo koristim priliku da javno postavim pitanje i želim odgovor, obzirom da tamo očigledno nisu sređena, nije sređeno stanje i da imamo nacionalno podvajanje i imamo izgradnju nacionalnih linija izvještavanja što nije dobro za instituciju Generalnog sekretarijata Vijeća ministara. Stoga evo postavljam pitanje i na ovaj način, čisto da se skrene pažnja da konačno dobijem odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić. Izvolite.
Pozdravljam uvaženo rukovodstvo, uvažene zastupnice i zastupnike, moje kolege, medije i sve prisutne u sali. Mi ćemo pripremiti, odnosno taj odgovor je bio pripremljen, imali smo potrebu još jedne konsultacije sa Agencijom za zaštitu ličnih podataka i Vi ćete taj odgovor u pisanoj formi dobiti u narednoj sedmici, do kraja ove ili do sredine naredne sedmice.
Hvala. Gospodin Mehmedović, imate li komentar? Izvolite.
Pa, evo, očigledno je da ću dobiti u pisanom i pismenom obliku odgovor konačno i onda ću se referirati na takav odgovor.
Hvala. Poslanik Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara i pitanje je, čini mi se, dosta aktuelno. Dakle, ove godine je došlo tri puta do povećanja cjena nafte i naftinih derivata. 1. februara donijeli smo Zakon o akcizama gdje je trebalo biti poskupljenje 17,6 feninga, međutim poskupljenje je u prosjeku bilo od 20 do 25 feninga, što su poslanici i reagovali ovdje. Drugo poskupljenje je bilo 16. aprila od 5 feninga i treće 7. maja od 5 do 10 faninga. U najavi je, dakle, i četvrto poskupljenje od 5 do 10 faninga. Dakle, za tri mjeseca poskupljenje nafte i naftinih derivata u Bosni i Hercegovini je 40 feninga. Poznato je da je u Bosni i Hercegovini formiranje cijena slobodno, dakle tržište je slobodno i distributeri i trgovci naftom i naftinim derivatima formiraju cijene u skladu sa potrebama tržišta. Svjesni situacije da ovo povećanje cijena ima sigurnu lanačanu posljedicu kako povećanja cijena usluga tako i povećanja životnih namjernica, postavljam pitanje – Šta je Vijeće ministara BiH i nadležne institucije entiteta, s obzirom da snosi odgovornost za ovo, šta su uradile i šta će ukoliko nisu uradile, šta misle i planiraju uraditi na ovom segmentu? Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Savjeta, evo ministar Šarović će dati odgovor. Izvolite.
Hvala. Koliko znam postoji još jedno slično pitanje od uvaženog poslanika Sokolovića. Vrlo kratko, koliko ja znam planova nema ili bar Savjet ministara i ja kao ministar o tome nisam 8 obaviješten. Kakve su posljedice i to je pitanje kao i planovi u nadležnosti Federacije BiH i Republike Srpske koje su i tražile povećanje akciza. Kao odgovor mogu da kažem da će Savjet ministara zatražiti informacije od nadležnih tijela u Republici Srpskoj i Federaciji i o ovom pitanju, znači posljedicama i planovima, Vas o tome obavijestiti u pismenoj formi.
Hvala. Poslanik Isaković, komentar. Izvolite.
Ma, naravno da nisam zadovoljan odgovorom na ovo pitanje iz prostog razloga što svaka vlada, svaka država, dakle, ima svoje mjere da kontroliše slobodno formiranje cijena, a jedna od mjera je bilo, dakle, ja sam to govorio na ovom Parlamentu, je i djelovanje iz robnih rezervi. Međutim, ova vlada je sigurno da nema ni robnih rezervi da bi to uradila, ali u najmanju ruku postoje i druge mjere kao što su ekonomsko-socijalne mjere kad su u pitanju stanovništvo, i dakle ove posljedice koje su doista izvjesne i koje će sigurno doći. I meni je zaista jasno još jedna činjenica da Vijeće ministara nije u potpunosti nadležno, ovaj, za ovaj ..., nego entiteti, ali postavlja se pitanje ako je nadležno za povećanje akciza kako to da nije nadležno i za posljedice koje slijede poslije povećanja akciza na naftu i naftne derivate i povećanje. Dakle, valjda je to dvosmjerna ulica u kojoj se Vijeće ministara nalazi i da je sigurno prije donošenja Zakona o akcizama i povećanja, ovih povećanja, moralo imati program, dakle ekonomsko-socijalni program za posljedice koje će uslijediti poslije ovoga. Na kraju ja bih Vas zamolio da ovo dobijem u pismenoj formi.
Hvala. Poslanica Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje se odnosi na zaštitu ličnih podataka građana i pravnih i fizičkih lica u Bosni i Hercegovini. Dakle, sastoji se iz, recimo, tri dijela, pa ja ć u se kratko zadržati na ta tri. Prvo je – Koliko je institucija u Bosni i Hercegovini i Republici Srpskoj, Federaciji BiH i Brčko Distriktu koje još nisu registrovane u Glavnom registru, niti su prijavljeni, prijavili evidencije o zbirkama ličnih podataka koje vode? Da li Agencija za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini u svom radu i aktivnostima ima bolju saradnju sa, i odgovarajuću podršku Vijeća ministara, odnosno to je podatak koji je iz Izvještaja za 2016. godinu da je ta saradnja u vrlo, da kažem, nedostatna da bi Agencija izvršavala svoje aktivnosti na pravi način. I pod tri – Da li su ispunjeni uslovi iz Rješenja od 05.07.2011. godine kojim je Agencija naložila Centralnoj izbornoj komisiji BiH da otkloni nedostatke u pogledu poštivanja Zakona o zaštiti ličnih podataka? Ja ću se vrlo kratko u obrazloženju referirati na situaciju koja je aktuelna u Bosni i Hercegovini, pogotovo zbog toga što je ovaj Zakon o zaštiti ličnih podataka posljednje izmjene pretrpio 2011. godine, a evropska Direktiva koja se na jedan način mora implementirati i u Bosni i Hercegovini je usvojena 2016. godine, a stupa na snagu za nekih sedam, osam dana, dakle 25. maja 2018. godine. Dakle, koliko nama vremena treba da tu našu zakonsku regulativu uskladimo 9 sa evropskim dokumentima i sa onim što Agencija za zaštitu ličnih podataka preferira da se treba riješiti je pitanje koje zaista je trebalo problematizirati jer smo svjedoci ovih dana da, recimo, Centralna izborna komisija insistira da se na podacima koje uzimaju stranke od onih koji daju podršku za učešće na općim izborima u oktobru 2018. godine, građani moraju dati ime i prezime, jedinstveni matični broj građana i broj lične karte. Mi smo svjedoci da na mnogo, mnogo mjesta građani Bosne i Hercegovine daju te vrlo delikatne podatke s kojima se operiše na način koji je teško provjeriti ukoliko Agencija za zaštitu ličnih podataka nema odgovarajući kapacitet. Ako u Agenciji je sistematizirano 45 radnih mjesta, pozicija, a zaposleno 26 ljudi, 25 izvršilaca, na štetu broja onih koji mogu da izvrše nadzor obrađivača lič nih podataka u Bosni i Hercegovini onda je jasno da mi imamo tu prilično, da kažem, delikatnu situaciju kad su, kad je zaštita ličnih podataka Bosne i Hercegovine u pitanju. Što se tiče Centralne izborne komisije, ovo Rješenje koje sam spomenula odnosi se na objavu imovinskih kartona na web stranici Centralne izborne komisije gdje je već Rješenje 2011. godine, koje je pretrpilo sve žalbe, prigovore, itd., i ostalo na snazi, zašto se ne provodi i danas su podaci svih izabranih i imenovanih zvaničnika javno dostupni na web stranici, a oni mogu biti i na drugi način javno dostupni.
Hvala. Moram da pitam, ima li ko od ministara spremljen odgovor? Ministar Jusko. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici, zastupnice i zastupnici, kolege iz Vijeća ministara. Uvažena zastupnice Beganović pitanje koje ste postavili je u direktnoj nadležnosti Agencije za zaštitu podataka i mi smo ih odmah kontaktirali po prijemu Vašeg pitanja i dobili smo odgovor od direktora Kovačevića da nije u mogućnosti spremiti odgovore za ovu sjednicu, ali da će spremiti za sljedeću sjednicu. Mi smo preuzeli na sebe da ispratimo kompletan proces dok ovi odgovori ne budu spremni i dostavljeni Vama. Tako da, mi ćemo preuzeti sve dok to ne dođe na Vašu adresu.
Hvala. Gospođa Beganović, jeste ...
Zahvaljujem i očekujem da, razumijem da je ovo jedno kompleksno pitanje tako da očekujem kompletan i pisani i usmeni odgovor.
Hvala. Poslanik Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koristim se prilikom da pozdravim sve prisutne kolegice i kolege, članove Savjeta ministara i ostale goste koji su prisutni u sali Predstavničkog doma. Pitanje upućujem, s obzirom na činjenjicu da je prisutan zamjenik ministara odbrane, zamjeniku ministra, mada imao sam za cilj da to pitanje postavim ministru odbrane. Gospodine Jusiću – Da li su tačne informacije da su u toku marta i aprila ove godine nastavne aktivnosti pripadnika Oružanih snaga BiH i Ministarstvo odbrane BiH na organizaciji pripreme zajedničke vojne vježbe pripadnika Oružanih snaga BiH i Nacionalne garde američke države Merilend čije je održavanje planirano u maju 2019. godine na vojnom poligonu Manjača kod Banja Luke? S tim u vezi su i pitanja – Da li vježba uključuje i upotrebe aviona A10, te gađanje ciljeva na zemlji bojevom municijom, odnosno da li za održavanje ove vojne vježbe postoji saglasnost Predsjedništva BiH i institucija Republike Srpske na čijoj teritoriji je planirano odr žavanje ove vojne vježbe?
Hvala. Zamjenik ministra, Jusić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani zamjenici, uvažene dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, mediji, evo, dozvolite da vas pozdravim. Evo da dam bar dio odgovora uvaženom zastupniku, gospodinu Košarcu. Naime, Ministarstvo odbrane je u više navrata dalo saopštenje za javnost kada je u pitanju ova vježba i potpune informacije postoje u našem saopštenju od 20.02.2018. godine, kao i od 29.03.2018. godine. Naime, vježba koja je planirana je samo jedan u nizu događaja koji se dešavaju u jednoj dugogodišnjoj saradnji između Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH sa Sjedinjenim Američkim Državama, odnosno Nacionalnom gardom iz Merilenda. Takvih događaja se desilo u Bosni i Hercegovini i u regiji oko 250 na kojima je bilo, odnosno kroz koje su prošli, kroz različite vidove obuke i uvježbavanja, oko 5.720 pripadnika Oružanih snaga BiH i Ministarstva odbrane. I ova vježba je u planu vježbi no, naravno, ona prolazi sve propisane procedure u Ministarstvu odbrane, kako po nivoima u Oružanim snagama, tako i u Ministarstvu odbrane, i u pogledu scenarija i svega onoga što se treba dešavati. I, naravno, konačnu odluku, kako preliminarnog scenarija, tako i konačnog, donosi Predsjedništvo BiH. Prema tome, u toku su odgovarajuće procedure previđene tim planovima, ali ne radi se apsolutno ni o kakvoj vježbi koja po bilo čemu se razlikuje od svih dosada održanih, pogotovo ne u vježbi u kojoj će biti korištena bilo kakva municija koja može imati štetu, a pogotovo ne nikakva sa osiromašenim ili bilo kojim uranijem i tome slično po stanovništvo, odnosno građane Bosne i Hercegovine. I, naravno, neće se desiti, apsoluno se neće desiti vježba u 2019. godini bez konačnog odobrenja Predsjedništva BiH.
Hvala. Poslanik Košarac. Izvolite.
Ja bih definitivno želio da dobijem odgovor u pisanom oblik u. S tim u vezi sam htio i da Vas pitam i pitao sam Vas, ali nisam dobio adekvatan odgovor – Da li su nastavljene aktivnosti 11 iako se protive institucije Republike Srpske? Postoje zvanični stavovi institucija Republike Srpske da se vježba ne održava na tom prostoru. Pogotovo iz razloga dobro poznatog javnosti u Bosni i Hercegovini kada je u pitanju uloga NATO snaga u bombardovanju Republike Srpske i Srbije. I naravno, pitao sam Vas o ulozi Predsjedništva iz jednog prostog razloga jer je to ustavna nadležnost Predsjedništva. Očigledno da Predsjedništvo, odnosno član Predsjedništva iz Republike Srpske nije reagovao na adekvatan način, jer su institucije Republike tražile da se obustave sve aktivnosti u vezi s tim, a djelimično sam čuo iz Vašeg odgovora da su ipak nastavljene neke aktivnosti u vezi s tim. Mi smo u posjedu dokumentacije gdje Zajednički štab Oružanih snaga BiH izdaje naredbe Operativnoj komandi Oružanih snaga BiH i Komandi za podršku, kao što smo i u posjedu dokumenta gdje Zajednički štab Oružanih snaga BiH traži od Ministarstva odbrane prijedlog oko upotrebe četiri sata leta helikoptera Oružanih snaga za izviđanje kako bi se izvršila priprema. Znači, koliko sam mogao da shvatim da je Ministarstvo upoznato da su i dalje u toku pripreme za tu vježbu, da je planirana ta vježba iako se institucije Republike Srpske i građani sa tog područja, okoline Banja Luke i sama Banja Luka, protive provođenju jedne takve vježbe i da pri tome, koliko sam mogao da shvatim, Predsjedništvo BiH, i srpski član Predsjedništva, nije reagovao onako kako je traženo. Molim Vas da mi dostavite odgovor u pisanom obliku. Hvala Vam.
Hvala. Poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim predsjedavajućeg i članove Vijeća ministara, kolegice i kolege poslanike. Pa, moje pitanje je na istu temu na koju je i gospodin Isaković govorio, a tiče se negativnih posljedica usvajanja Zakona o akcizama. Ja mislim da bi mi trebali imati jednu tematsku sjednicu da ovo pitanje riješimo, jer očito je da vlast ima strategiju, evo, o ovome o čemu je govorio gospodin ministar Šarović, ima strategiju kako uzeti novac od naroda, ali nema strategiju kako taj isti narod zaštiti. To je problem danas ovdje i to je suština mog pitanja u smislu da smo mi već, evo, i kao Nezavisni blok, Klub Nezavisnog bloka, podnosili određene incijative u smislu, onaj, regulisanja maloprodajne cijene, prenošenja opterećenja i na distributere, itd. Dodatno govorim i obrazlažem ovo o čemu je govorio gospodin Isaković, jer svi dobro znamo da je gorivo, a posljedica, uzrok je akciza, u posljednje vrijeme u nekoliko navrata poskupilo, da se priprema i novo poskupljenje i mislim da Vijeće ministara nešto mora učiniti. Na stranu ono što Vijeće ministara nema nadležnost, a ona je u entitetskim rukama, ali Vijeće ministara ima nadležnost opet oko Zakona. Mi smo zadnji put povećali putarine, ostale su akcize na istoj vrijednosti. Evo, smanjit ćemo akcize, putarine neće ugroziti finansijske efekte, itd., ili ono o čemu smo, šta je bio cilj, na kraju krajeva, donošenja Zakona. Međutim, mi nemamo nikakvog odgovora od Vijeća ministara. Evo, podsjetiću nas da je 97 miliona skupljeno, nisu ta sredstava podjeljena, nema dogovora između korisnika na koji način. 750 miliona nije aktivirano po Ugovoru o Transportnoj zajednici. Nijedan tender dosada nije raspisan, i ono što je bilo raspisano ranije imalo je žestoke probleme, pa su se poništavali, itd. Znači, nemamo ni efekte, imamo uzetih 97 miliona od naroda i imamo zaustavljenu cestogradnju, putogradnju, zovite je kako god hoćete, i imamo mrtav kapital i [[govornik se upozorava na vrijeme]] imamo štetu za državu BiH. Ja pitam Vijeće ministara – Šta u narednom periodu kani poduzeti jer očito da je ovo stanje neodrživo? 12 Hvala.
... isti odgovor.
Nažalost, Vijeće ministara čitav vremenski period se tako i ponaša i mislim da to nije dobro i, evo, u najmanju ruku predsjedavajući mogli ste se oglasiti na ovaj dio o kome sam govorio, a tiče se obaveze Vijeća ministara kroz izmje nu Zakona o akcizama. Znači, cilj prevashodan, ponavljam ponovo, je bio da se kroz zadnje zakonsko rješenje, koje jeste, zove se povećanje akciza, kroz putarinu obezbijede sredstava. ... ukoliko smanjimo je sa sadašnjih 30, primjera radi, na 15, 20, uradite neko smanjenje, uticat ćete pozitivno na standard građana. Sada ovo što se dešava je vrlo negativno, 2,36 je gorivo, ja očekujem do izbora tri marke. Bog zna šta će to biti dalje, jer svjetsko tržište sad ima jednu drugu logiku, a mi smo u tu logiku ušli nespremno. Morate nešto poduzeti kada je u pitanju zaštita standarda građana. Nezavisni blok će u narednom periodu, ukoliko vi ne budete ništa predložili, predložiti jedno zakonsko rješenje u tom dijelu, ponovo izmjena akciza, ali kažem, u ovom dijelu gdje bi stvarno taj akcizini dio, bez diranja putarina smanjili i na takav način pokušali da utičemo na pozitivne tokove kad je u pitanju ovaj dio života u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Poslanik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pitanje je upućeno ministrici za ljudska prava, gospođi Semihi Borovac. S obzirom da je Vijeće ministara BiH još 1. februara 2017. godine, dakle prošle, usvojilo Program rada za tu godinu kojim Programom rada je bilo predviđeno usvajanje Okvirnog zakona o pravima žrtava torture u Bosni i Hercegovinu, molim odgovor – Zbog čega ministrica Borovac još uvijek nije ishodila utvrđivanje prijedloga ovog zakona na Vijeću ministara i upućivanje istog u parlamentarnu proceduru? Zahvaljujem.
Hvala. Zamjenik ministra, Jović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Uvaženi zamjenici, dame i gospodo poslanici, gospodine predsjedavajući Savjeta ministara, dame i gospodo ministri, gosti. Zahvaljujem uvaženom poslaniku, gospodinu Damiru Arnautu, na postavljenom pitanju i dozvolite da vam pročitam odgovor. Kada je u pitanju izrada zakona o pravima žrtava torture, prije svega, treba znati da se radi o pitanju od šireg interesa javnosti, odnosno druš tvene zajednice u cjelini. S tim u vezi bilo je neohodno preduzeti veći broj pripremnih i složenih radnji 13 i konsultacija kako bismo došli do teksta Nacrta koji planiramo dostaviti na razmatranje Vijeću ministara BiH. Svemu tome prethodio je niz aktivnosti: uspostavljena je radna grupa u čijem radu nije sudjelovao predstavnik Republike Srpske. Radna grupa je tolikom 2017. godine sačinila Nacrt zakona o pravima žrtava troture u Bosni i Hercegovini i u procesu izrade sudjelovali su i predstavnici civilnog sektora. Nakon sačinjavanja teksta Zakona isti je 20.11.2017. godine objavljen na web stranici Ministarstva uz poziv za javne konsultacije kojim se pozivaju svi zainteresovani građani i civilno društvo u Bosni i Hercegovini da učestvuju. Konsultacije su trajale do 04.12.2017. godine. U pripremi Nacrta zakona, kako zahtjeva Poslovnik o radu Vijeća ministara BiH, zatraženo je pribavljanje mišljenja od više institucija na državnom i entitetskom nivou. Po tom osnovu Ministarstvo je dobilo 10 pozitivnih mišljenja i jedno negativno, i to od strane Vlade Republike Srpske, to jest Ministarstva rada i boračko- invalidske zaštite Republike Srpske, a dosad nije dostavljeno mišljenje Vlade Brčko Distrikta BiH, te je upućena urgencija za davanje mišljenja. Takođe se čeka na mišljenje Ministarstva finansija i trezora BiH radi fiskalne procjene koja je sačinjena. Čekajući mišljenja domaćih institucija Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice radi postizanja što kvalitetnijeg teksta zatražilo je i Mišljenje međunarodnih organizacija i institucija, delegacija Evropske unije, OSCE-a i UNHCR-a i Vijeća Evrope. Tek po pribavljanju svih zatraženih mišljenja i usklađivanja teksta zakona sa istim, Nacrt zakona o pravima žrtava torture BiH biće upućen u dalju proceduru. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanik Arnaut, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prije svega, zamolio bih da dobijem ovo i u pisanoj formi. Međutim, ja sam iz Vašeg odgovora, riječ koju sam najčešće čuo je – čekamo, čekamo, čekamo. I u prilog tome, ovo je Program rada ministrice Borovac koji je ona pripremila prije 1. februra prošle godine, a Vijeće ministara ga usvojilo 1. februara i tek 20.11. otpočinje procedura u smislu nacrta. Dakle, šta se radilo između februara i novembra, šta je ministrica Borovac radila po pitanju zaštite žrtava torture u Bosni i Hercegovini devet mjeseci? To je ustvari moje pitanje. Ja potpuno razumijem koji proces slijedi kad neko otpočne taj proces, ali taj proces nije otpočeo do 20.11.2017. godine, iako ga je ministrica Borovac, usvajanje zakona stavila u Program rada za 2017. godinu. Prema tome, iz svega ovoga što ste mi rekli očito je da ste previše kasno, odnosno da je ministrica previše kasno počela i da ovo neće biti usvojeno ni u 2018. godini, a s ve to je u skladu sa radom Vijeća ministara koje je za 2017. godinu u svom Programu rada imalo 65 zakona, a usvojilo je sedam ili osam u konačnici. Hvala.
Hvala. Poslanik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Bosna i Hercegovina se, kao što vidimo zadnjih dana u medijskim prilozima, sve više suočava sa povećanim brojem dolaska migranta, izbjeglica, iz bliskoistočnih zemalja koje su pogođene ratom, te ista postaje dio privlačne rute kojom migranti nastoje doći do svog krajnjeg odredišta u jednoj od evropskih zemalja. U vezi takvog trenda i aktuelne migrantske situacije na današnjoj sjednici ovog uvaženog Doma razmatrat ćemo Informaciju o provođenju Plana hitnih mjera i realizacija aktivnosti navedenih u Informaciji o procjenama i mogućnostima Bosne i Hercegovine u vezi s pitanjem izbjegličke krize u regionu i Evropskoj uniji i pregledu situacije u vezi s migrantskom krizom na zapadnobalkanskoj ruti u sastavu koje je i Akcijski plan operativnog djelovanja u slučaju masovnog priliva migranata, izbjeglica, u Bosnu i Hercegovinu. Kako je u zadnjih mjesec dana primjetan porast broja migranata u Unsko-sanskom kantonu, konkretno u Gradu Bihaću i Velikoj Kladuši, gdje se migranti samo voljno smještavaju u parkovima, na ulicama, u blizini javnih i vjerskih objekata, gradske i općinske vlasti si suočene sa svakim danom težom humanitarnom i sigurnosnom situacijom. Prateći medijsko izvještavanje upoznat sam da je ministar sigurnosti BiH, gospodin Dragan Mektić, jučer boravio u radnoj posjeti Unsko-sanskom kantonu, čime je, nadam se, detaljno upoznat sa težinom postojeće humanitarno-sigurnosne situacije. Stoga postavljam pitanje – Koje će mjere i aktivnosti poduzeti Vijeće ministara BiH radi kontroliranog kretanja, regularnog smještaja migranta i njihovog boravka u Unsko-sanskom kantonu, te da li je ili kada će se aktivirati Akcijski plan operativnog djelovanja? Podsjećanja radi navodim da aktiviranje Akcijskog plana zahtjeva osiguranje značajnijih finansijskih sredstava, kao i usvajanje potrebnih odluka od strane Vijeća ministara BiH. Stoga je vrlo važno da znamo koliko je Bosna i Hercegovina spremna da odgovorimo na postojeće stanje, te hitno djeluje radi održavanja kontrole i regulacije nado lazeće migrantske krize. Molim predsjedavajućeg Vijeća ministara da odgovori na postavljeno pitanje. Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić. Izvolite.
Hvala najljepša. Naravno, jako je malo vremena da se elaborira o tako složenom pitanju, o njemu možemo govoriti i u toku tačke dnevnog reda. Kao što ste rekli, u posljednjih mjesec dana je primjetna tendencija dolaska većeg broja migranta na područje Bosne i Hercegovine. Prije toga, recimo, samo u periodu od januara do 31. marta 2018. godine bilo je negdje oko 197 pojedinačnih ili grupnih slučajeva pokušaja prelaska granice Bosne i Hercegovine i zemalja visokog migrantskog rizika, od čega je, recimo, 937 lica vraćeno, jer su zbog djelovanja naših službenika vraćeni na područje Srbije ili Crne Gore. Najveći broj migranta dolazi iz Sirije, oko 30%, Pakistana 15, Libije 13, Afaganistana 9, Irana 6,4 %, itd. i najveći broj prelazaka je zabilježen na granici sa Srbijom, sa Crnom Gorom, i u zadnje vrijeme, naravno, sa Hrvatskom. Tri su rute aktuelne, ona koja ide prema Bijeljini i prema kojoj ide sve manje migranata, druga prema Višegradu i Zvorniku i treća iz Crne Gore prema Trebinju. U ovome trenutku ustvari najdominantnija je ruta koja ide prema Zvorniku i Višegradu. Iz toga dijela teritorije Bosne i Hercegovine migranti se upućuju ka Sarajevu, i iz Sarajeva ka Unsko-sanskom kantonu. Dakle, naš Koordinacioni tim je postao Operativni štab zadnjim odlukama Vijeća ministara. On je sada u punoj funkciji i u njegovom članstvu se na laze predstavnici institucija 15 Bosne i Hercegovine, ali i svih drugih nivoa vlasti, jer ovo nije samo dužnost Bosne i Hercegovine iako će institucije Bosne i Hercegovine koordinirati i voditi sve aktivnosti. Usvojen je Nacrt plana hitnih mjera koji će biti dopunjen poslije sastanka Operativnog štaba, eventualno u skladu sa prijedlozima koje ćemo dobiti od drugih nivoa vlasti. On će biti aktiviran odmah u onom kapacitetu koje ima Vijeće ministara u skladu sa budžetskim, organizacionim, kadrovskim i materijalnim sredstvima, a to znači da će odmah biti prekomandovano, i već je urađeno, dio policijskih službenika iz drugih policijskih agencija, SIPA-e, itd., koje će biti dodjeljeni Graničnoj policiji i biće na onim prelazima koji u ovom trenutku nisu službeni pre lazi Bosne i Hercegovine. I mi ćemo zaustaviti protok migranata na svakom dijelu teritorije Bosne i Hercegovine koji ne predstavlja službeni, institucionalni, granični državni prelaz između Crne Gore i Bosne i Hercegovine, i Srbije i Bosne i Hercegovine. Ostali će biti zaustavljeni i vraćeni, biće zapriječeno i putem institucionalnih organa i fizički. Idemo u tri pravca, jedan je, naravno, da i dalje zaista očuvamo nivo humanosti, imajući u vidu prošlost koju je imala Bosna i Hercegovina i sličnu situaciju s našim građanima, drugi važan segment je pitanje sigurnosti. Svi oni koji su ušli na službene prelaze i uopće svi koji se nalaze po parkovima ovdje i u Unsko- sanskom kantonu su evidentirani. I konačno, naravno, ići ćemo na poštivanje naših zakona i standarda međunarodnih konvencija čiji je član Bosna i Hercegovina, ali istovremeno, poslat ćemo odmah note Srbiji i Crnoj Gori da smo upoznati sa situacijom koja se dešava u tim zemljama, da se rasformiraju njihovi migrantski centri i da se organizovano, instit ucionalno, ali i neorganizovano od strane različitih kriminalnih grupa velike mase ili grupe migranta pokušavaju prebaciti u Bosnu i Hercegovinu kako bi zajedno sa njihovim institucijama za ustavili te trendove, i svakako sa Hrvatskom da vidimo dalju saradnju, u smislu kretanja migranata prema Evropskoj uniji, jer njihov cilj je ustvari Zapadna Evropa, a ne Bosna i Hercegovina. Naši ministri će obići ove tri zemlje, nismo imali priliku razgovarati sa ministrom Mektićem [[govornik se upozorava na vrijeme]] završavam brzo, jer je on jučer bio u Unsko- sanskom kantonu. Što se tiče migranata koji se u ovom trenutku nalaze na javnim prostorima, i u Sarajevu i u Unsko-sanskom kantonu, oni će biti smješteni u odgovarajuće centre, dakle, kada je u pitanju Sarajevo vjerovatno u Centru u Salakovcu, Delijašu i drugim centrima, a koliko vidim u Bihaću je riješeno putem korištenja prostora, bivšeg prostora Agrokomerca, a vidim jutros i da su izmješteni iz centra ili iz Parkova u Velikoj Kladuši. Dakle, zadržat ćemo zaista nivo poštivanja standarda međunarodnih zakona i humanosti, ali nećemo, naravno, dozvoliti dalji ilegalni prelaz ilegalnih migranata preko ilegalnih djelova granice. A naš plan je već u pripremi ..., poslali smo ga Evropskoj komisiji i svim međunarodnim partnerima kako bi nam u finansijskom i materijalom smislu pomogli. Recimo Srbija je dobila 76 miliona eura u toku godinu i po dana, naš plan u ovome trenutku vrijedi negdje oko 20 miliona eura i mi već imamo razgovore i čvrsta obećanja i od Evropske komisije i ..., UN-a institucija da će zajedno sa nama učestvovati u opremanju potrebnih objekata i smještaju migranata koji su ušli na teritoriju Bosne i Hercegovine.
Hvala. Komentar, poslanik Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara na odgovoru i informacijama. Kao što ste vidjeli ja sam svoje pitanje fokusirao na Unsko-sanski kanton jer sam zamoljen od strane gradonačelnika Grada Bihaća da ukažem na postojeću situaciju i vrlo alarmantno stanje sa kojim 16 se lokalne vlasti ne mogu više nositi, ali, naravno, pozdravljam sve Vaše aktivnosti, kao i aktivnosti Vijeća ministara radi reguliranja kretanja i boravka migranata, te Vas molim da poduzmete sve neophodne i pravovremene mjere radi kontroliranog, humanog i sigurnog upravljanja migrantskom krizom u Unsko-sanskom kantonu gdje se ista svakim dan sve više povećava i ona je u tom području izraženija. Smatram da se mora intenzivnije i sistemski djelovati kako bi svi organi i institucije Bosne i Hercegovine u skladu svojih nadležnosti pravovremeno postupale radi osiguranja i zaštite prava migranata, ali isto tako i radi sprječavanja nezakonitih migracija kako pojedini dijelovi Bosne i Hercegovine ne b i postali privlačno tranzitno područje što može dovesti do većih humanitarnih, ali i sigurnosnih problema. Zahvaljujem.
Hvala. Ovim smo završili postavljanje poslaničkih pitanja i sad prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U okviru prethodnih pitanja, želim da vas podsjetim da je Kolegij Doma kao komisija u skladu sa članom 86. stav (2) Poslovnika postigao saglasnost o sljedećim tačkama koje su bile na dnevnom redu prethodne 60. sjednice, za koje u prvom krugu glasanja nije bilo potrebne entitetske većine i to su: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-377/18, od 20.04.2018. godine (drugo čitanje). 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 20.04.2018. godine (prvo čitanje). 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-02-1-1830/17, od 20.04.2018. godine. 4. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-565/18, od 20.04.2018. godine. Izvještaje Komisije Kolegijuma ste dobili. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće. S dnevnog reda skinute su: Tačka 3. Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, broj: 01,02- 06-1004/18, od 18.04.2018. godine i broj: 01-50-1-1021/18, od 24.04.2018. godine, jer Zajednička komisija za evropske integracije nije održala sjednicu. Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine (drugo čitanje), na zahtjev Ustavnopravne komisije koja je tražila produženje roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona. 17 Tačka 16. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za lјudska prava BiH za 2017. godinu – podnosilac: Institucija ombudsmena za lјudska prava BiH, broj: 01,02-37-776/18, od 19.03.2018. godine, jer Zajednička komisija za ljudska prava nije održala sjednicu. Tačka 18. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-874/18, od 03.04.2018. godine, na zahtjev Komisije za spoljnju trgovinu i carine. Sa dnevnog reda skinute su: Tačka 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke i JP Autoputevi Republike Srpske – Autoput Banja Luka-Doboj B, broj: 01,02-50-2-1041/18, od 24.04.2018. godine. Tačka 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji, broj: 01,02-05-2-1068/18, od 26.04.2018. godine. Tačka 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Posebnog sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, koji zastupa Direkcija za evropske inte gracije BiH, i Švedske, koju zastupa Švedska agencija za međunarodnu razvojnu saradnju, o podršci Direkciji za evropske integracije, broj: 01,02-05-2-1102/18, od 03.05.2018. godine, jer Komsija za spoljne poslove nije održala sjednicu. Dopunjena je: Tačka 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku – predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, zakon broj: 01-02-1-791/18, od 21.03.2018. godine (prvo čitanje), sa Mišljenje Ustavnopravne komisije koje je negativno. Komisija nije utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Na dnevni red dodata je: Tačka 5. Zahtjev poslanika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi BiH po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1177/18, od 14.05.2018. godine. Otvaram raspravu po dnevnom redu. Poslanik Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni kolege i kolegice poslanici, članovi Vijeća ministara, predsjedavajući, ministri, saradnici, uvaženi gosti. Prije dva mjeseca, tačnije 21.03.2018. godine tražio sam da se uvrsti tačka dnevnog reda, dakle, tačke dnevnog reda o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini povodom alarmantnih izjava i izvještaja ministra bezbjednosti, gospodina Dragana Mektića. U prvom krugu nismo imali saglasnost, prije mjesec dana smo postigli saglasnost da se ta tačka nađe na dnevnom redu i čudi me da je Kolegij odlučio tek sada da zatraži informaciju od Vijeća ministara kako bi se ta tačka našla na ne znam kojoj drugoj sjednici Savjeta ministara. Tada sam skrenuo pažnju da smo svjedoci da ministar bezbjednosti konstantno upozorava javnost na postojanje opasnosti za bezbjednost građana što zbog, kako tvrdi, paravojnih i paraobavještajnih formacija, te istaknutih 18 pojedinaca i analitičara koji, po njegovom viđenju, podrivaju segment bezbjednosti u Bosni i Hercegovini. U vezi s tim tražim informaciju, odnosno registar svih nepoželjnih organizacija, udruženja i pojedinaca čije se djelovanje može dovesti pod narušavanje bezbjednosne situacije u Bosni i Hercegovini. Informacija bi trebala da sadrži osvrt na unutrašnji višak naoružanja i minsko-eksplozivnih sredstava, kao i destinacije gdje naoružavanje iz Bosne i Hercegovine završava, te niz drugih podataka koji mogu poslužiti kao osnova za solidnu parlamentarnu raspravu. Poseban akcenat povodom narušavanja bezbjednosne situacije bilo bi potrebno posvetiti sve snažnijoj migrantskoj krizi koja dolazi u Bosnu i Hercegovinu. Dakle, prije dva mjeseca ja tražim da se posveti pažnja migrantskoj krizi, a mi ni do dan danas, dakle, nemamo konkretne podatke. Evo kolege s terena govore, analitičari i ... govore da u Bosni i Hercegovini već dosad ima preko 30 hiljada ilegalnih migranata i da se to krije. Dakle, da to ne bi predstavljalo bezbjedonosnu i svaku drugu, svaki drugi problem logično bi bilo i ne nema urgentnijeg posla od toga, da ne govorim, dakle, o natpisima u medijima u kojima je ministar, prije svega, ušao u predizbornu kampanju jer je šef Izbornog štaba Srpske demokratske stranke, služeći se dezinformacijama i lažima nanio ogromu štetu, prije svega, Republici Srpskoj ali i Bosni i Hercegovini. Zato me čudi da danas nema te tačke dnevnog reda. I drugi zahtjev jeste za skidanje tačke dnevnog reda, to je – Zahtjev Savjeta ministara da se po hitnom postupku razmatra Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obavještajno- bezbjednosnoj agenciji. Dva su razloga, jedan razlog zato što Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije nije dala svoj stav, dakle i tu nemamo stava Komisije, a to je njen zadatak. I druga stvar, zato što imamo primjedbe resornog ministarstva, dakle Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske. Nemoguće je graditi Bosnu i Hercegovinu bez dogovora, bez dijaloga unutar Bosne i Hercegovine, a pogotovu bez stavova institucija koje su u skladu sa zakonom i poslovnikom dužne dostaviti svoje viđenje o Prijedlogu ovoga zakona, pogotovo je nelogično da se ovaj Zakon šalje u hitnu proceduru jer izmjene [[govornik se upozorava na vrijeme]] nisu tako jednostavne s obzirom da postoji mogućnost zloupotreba, pogotovo prislušne tehnike kojom raspolaže [[govornik se upozorava na vrijeme]] obavještajno-bezbjednosni sektor. Hvala vam lijepo.
Savjet ministara je uputio po hitnoj proceduri ovaj Zakon i Vi ste sad održali raspravu o hitnoj proceduri zašto treba da ide po hitnoj ili ne treba da ide po hitnoj. Nisam shvatio š ta je prijedlog povodom ove prve konstatacije oko izjava, tačke dnevnog reda o izjavama ministra Mektića, jer Kolegij je uputio, prema proceduri, prema Savjetu ministara odluku Parlamenta da se pribavi materijal za tu tačku dnevnog reda. Kada dođe do nas materijal ona će bit postavljena kao tačka dnevnog reda. Nema potrebe da komentarišete, samo objašnjavam kakva je situacija.
/nije uključen mikrofon/
Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. 19 Ma, ja želim da podsjetim i sebe i kolege poslanike ovdje da smo, ovaj, po prijemu Izvještaja Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu odmah reagovali i tražili vanrednu sjednicu. Mi smo se ne tako davno ovdje sastali i konstatovali da nisu prisutni predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, da nemamo kome postavljati pitanja, odnosno nemamo, jednostavno rečeno, s kim otvoriti diskusiju. Prekinuli smo sjednicu i rekli – to će biti na narednoj redovnoj sjednici. I evo mi danas imamo ovdje predsjedavajućeg, imamo članove Vijeća ministara, ali navodno nemamo izvještaj ili mišljenje Komisije za ljudska prava. Znači, počeli smo se ili zamotavati, praviti jedni od drugih, uslovno rečeno, ono što neću sada izgovoriti, ali očito da se vrtimo u krug. Znači, prošli put nije bilo predsjedavajućeg, evo ga sada, sad kad je predsjedavajući tu, imamo, nemamo izvještaj Komisije i nemamo tačku dnevnog reda, ona je skinuta, a pitanje je, ovaj, problematika je vrlo aktuelna. Ja ć u nas podsjetiti da su i Makedonija i Albanija dobile prolaz, zeleno svjetlo zbog svoje aktivnosti kad je u pitanju odluka o pristupu pregovorima, a oni su ne tako davno bili daleko iza Bosne i Hercegovine. Mi smo danas na zadnjem mjestu. Zbog čega mi danas ne bi raspravljali, evo ja tražim od svih nas ovdje odgovor zbog čega ako je, ako imamo Izvještaj privremeni, ako imamo prisutne odgovorne u ovom procesu, a to su predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, i imamo želju, a to smo iskazali prije deset dana zakazujući vanrednu sjednicu da raspravi o tome, zbog čega? Zbog par neodgovornih članova, tako ću reći, Komisije za ljudska prava mi danas ne raspravljamo o toj tačci dnevnog reda. Mi tačno mora da se uozbiljimo kad je ova tematika u pitanju. Evo postoji, u Izvještaju su iznesene mnoge negativne stvari, slaba vladavina prava, loše poslovno okruženje, malo ulaganje u obrazovanje, neizmjena izbornog zakonodavstva, to je, to svaki dan živimo ovdje, ovaj, neodgovornost političkih lidera spram ovih problema, kršenje Evropske konvencije o ljudskim pravima, nefunkcionisanje ili loše funkcionisanje Predsjedništva, nepostojanje vladajuće koalcije, slaba ili nikakva reforma javne uprave. Prema tome, ovdje je mnogo pitanja o kojima mi danas bi, po meni, trebali razgovarati bez obzira da li imamo ili nemamo ovaj izvještaj Komisije za ljudska prava, pa i u dijelu, uslovno rečeno, nekog kršenja Poslovnika, kršimo ga evo ima četiri godine pa se niko ne obazire na to, kad smo mi ovdje koji želimo razgovarati sa onima koji su odgovorni u ovom procesu, a to je Vijeće ministara i da jednom otvorimo taj dijalog da se ne prepucavamo preko medija već da ovdje u Parlamentu rješavamo ova vrlo važna pitanja. Zaključujem, znači želim da se ova tačka dnevnog reda, ovaj, predlažem da bude sastavni dio danas i da se poslanici o tome izjasne, evo ako je to poslovnički moguće, a mislim da jeste. Hvala.
Znači u skladu sa procedurom Kolegij je uputio Komisiji za evropske integracije na razmatranje ovaj Izvještaj i ovu tačku dnevnog reda. Kao što ste obavješteni nije, nismo uspjeli da dobijemo izvještaj, niti je Komisija to razmatrala, i to je razlog zašto ova tačka nije uvrštena. Čim dođe, čim završi svoj posao Komisija za evropske integracije ta tačka će biti na dnevnom redu. Mirsad Đonlagić, diskusija, izvinjavam se, Nikola Lovrinović ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo dobar dan, sve pozdravljam u dvorani. 20 Dakle, javio sam se da ispravim netočan navod gospodina Sokolovića, doduše Vi ste to već učinili, nije to radilo Povjerenstvo za ljudska prava nego Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. I još jedna ispravka, da nije falilo nekoliko nego je od 12 falilo 8, znači došli su tri zastupnika iz reda HDZ-a i jedan iz SDP-a, svi drugi nisu došli, a među njima je najviše onih koji su tražili ovo Izvješće pa sad, dakle, nije bilo druge očito kako su Vam već rekli iz Kolegija.
Hvala. Poslanik Mirsad Đonlagić, Salko Sokolović opet ispravak krivog navoda. Ja se Vama izvinjavam, gospodine Đonlagiću.
/nije uključen mikrofon/
Ne morate, evo nadam se da će biti kratko.
Sportista dobra leđa ima neće biti problema. Ma, ovo želim da kažem, ovaj, uvažavam ja to o čemu ste Vi govorili, pa evo i gospodin Lovrinović kad je u pitanju taj proceduralni dio, ali evo jesmo li do Zakona o akcizama došli kršeći i Ustav, i zakon, i poslovnička pravila u ovom Parlamentu i na kraju dobili ovo poskupljenje koje evo sada ide tamo, putuje, litar goriva nam 3 marke. Zbog čega danas mi ne bi na jedan takav način postupili ili sazvali Komisiju da ona u toku dana završi tu priču, da rasprave, ne mora ova tačka dnevnog reda biti prva, nije pao šećer u vodu, možemo do popodne sačekati, dug je dan, ali da se Komisija sastane i da nam da izvještaj. Mislim ako želimo da raspravljamo o ovome i imamo dobru namjeru mi možemo naći neko rješenje, da iskoristimo prisustvo Vijeća ministara u punom sastavu ili u djelimičnom sastavu. Nećemo imati prošli, sljedeći put, garantujem vam, a evo nek me svi slušaju ovdje, imaćemo izvještaj a nećemo imat Vijeće ministara i vrtićemo se u krug do sljedećeg izvj eštaja, a obaveze ostaju.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dakle, gospodinu Sokoloviću samo jedno pojašnjenje, ja sam probao i jutros sazvati tu, to Povjerenstvo, nisam osigurao kvorum, a moram reći radi javnosti da je juče gospodin Zvizdić bio spreman, dakle, doći na sjednicu Povjerenstva, koliko ja znam, i bili su nam kolege iz Evropske komisije takođe na raspolaganju, međutim eto, dakle, ta silna ... je urodila tako da je, dakle, 2/3, da tako kažem, falilo da kvorum bude, a poslano je na vrijeme i to čak i prije 10 dana, ja mislim, poziv za tu sjednicu. Što se mene tiče, dakle, može se sjednica održati, ja kao predsjednik Povjerenstva nemam ništa protiv, u pitanju je Poslovnik, mi smo se dogovorili, na Kolegiju je rečeno da će se to probati, dakle, idući put napraviti, ako ne Komisija, odnosno 21 Povjerenstvo ne bude imalo kvorum da će se ipak točka staviti i da o njoj raspravimo, tako je rečeno, e sad što se mene tiče može i danas.
Nemamo više ispravaka krivog navoda. Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Jeste li sigurni da sam ja?
Pa, evo, čekao sam da vidim da nema neko.
Dobro, dobro, hvala. Jednostavno ja promatram ovo pitanje ovako, da li uopšte ima smisla da mi o ovome raspravljamo nakon dva, eventualno skoro pa i tri mjeseca, jer se mnogo toga izdešavalo što je neke stvari ili pogoršalo ili potpuno promijenilo odnos prema tim stvarima koje su navedene u ovom Izvještaju. Dakle, ili je to svjesno relativizirano, ali je sigurno da o tome neće biti dovoljno smisla i osmišljenosti da raspravljamo onda kad sve skupa uspije da se dovede na jedno mjesto, pa i ta komisija, i da se onda raspravlja o Izvještaju Evoropske komisije. Ali ono što generalno imamo problem, mi imamo problem nerada komisija, sedam tačaka je skinuto zbog nerada komisija. Zašto niko ne razmišlja o tome kako mi da na izvjestan način pod, evo staviću pod navodnike, prisilimo zastupnike da rade u komisijama, kako to. Meni nije jasno, recimo, da evo Komisija koja je za vanjske poslove u kojoj imamo i, imamo predsjednicu i dvije zamjenice predsjednika, odnosno predsjednice koje, od kojih su, jedna je na bolovanju, jedna iz poznatih razloga političkih ne radi, ali imamo drugu zamjenicu predsjednice koja je mogla da organizira sjednicu Komisije za vanjske poslove. Ja to ne znam, ne znam razloge zašto to nije urađeno, a to su skinute tri tačke koje mislim da su jako važne po mom dubokom uvjerenju. Ne želeći da posebno ističem Komisiju za vanjske poslove i sve ove komisije o kojima je govorio i kolega Lovrinović i sve što je ovdje pomentu je izuzetno važno. Ako to bude tako do konca našeg mandata, ja mislim da mi moramo pošteno da se odnosimo i prema ovom Domu, prema samima nama i da svoj posao krajnje korektno odradimo do 10. oktobra. Ja ne vidim nikakvog razloga u čemu je problem ako je sad maj, a imamo oktobar, pošteno raditi i korektno radit ono za što su nas ljudi odabrali i za što smo dobili nalog i zaduženje od svih naših birača da se pošteno i korektno odnosimo prema svim pitanjima koja se postave na sjednici Doma. Ja zaista molim Kolegij da učini sve sa svog stanovišta, da iskoristi svoj autoritet na način koji mu stoji na raspolaganju i da se organiziraju sjednice komisija kako bi se neometano realizirao rad ovoga Doma. Nadam se da ste čuli bar ove dvije zadnje rečenice koje sam ja rekao.
Jesmo, jesmo, hvala, sve smo čuli, nego se konsultujemo. Gospodin Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege, članovi Kolegija, Savjeta ministara. 22 Pa, ja sam se javio zbog jednog navoda kolege Đonlagića koji je govoreći o neradu komisija apsolutno u pravu, naravno, rekao da evo komisija nije iz nekih njemu neznanih, a i meni neznanih razloga, održala sjednicu, pa onda jedan član komisije, evo, ne dolazi znamo iz kojih razloga, pa sad idemo dalje koji ne dolaze. Pa mi smo onda to prihvatili kao sasvim normalno da neki ne dolaze nikad, a neki koji inače dolaze kad ne dođu krivi su što nisu došli i zbog njih nema kvoruma. To nije normalno, to je šizofrena situacija u koju smo mi sebe doveli, znači u koju smo mi sami sebe doveli. Ja mislim da ova, ovaj problem ne samo sa ovim koji nikad ne dolaze, nego i sa ovim koji inače ponekad dođu, ponekad ne dođu, zaslužuje posebnu tačku dnevnog reda na Parlamentu. Znam da to ne možemo danas, tu trebaju analize svih komisija, razlozi, itd., ali ja sam samo htio da kažem da je šizofrena situacija da je odluka o nedolasku opravdana, ali nedolazak ponekad na sjednice nije opravdan.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Šemsudin Mehmedović, samo da vas napomenem da je tema utvrđivanje dnevnog reda. Izvolite. ŠEMSUDIN
Poštujem ja temu i držaću se teme, ali moja ispravka krivog navoda je ispravak krivog navoda gospodina Đonlagića koji je ustvrdio da i danas sa dnevnog reda su skinute neke tačke zbog nedostatka kvoruma na sjednicama komisija. Evo kao što ste pročitali u početku skinuta je tačka dnevnog reda na zahtjev Komisije za vanjsku trgovinu i carine – Izvještaj Upravnog odbora IGA-e. Nije skinuta zbog nedostatka kvoruma, jer smo mi imali i druge tačke dnevnog reda i mi smo održali sjednicu Komisije, nego zbog toga što nije iz Upravnog odbora IGA-e niko prisustvovao sjednici Komisije da bi mogao da da odgovore na postavljena pitanja. Iz tog razloga je zatraženo dodatno vrijeme za stav Komisije i samo radi pravovremene i istinite, istinitog informisanja javnosti sam reagirao. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Bez obrzira što tačka dnevnog reda podrazumijeva definisanje njegovo ipak nije loše progovoriti nekoliko riječi vezano za ovaj rad komisija. Činjenica jeste da je glavni i sama suština rada Parlamenta rad u komisijama, to je činjenica, a isto tako treba imati na umu zbog čega poslanici SNSD-a ne učestvuju u radu komisija. Mi smo na to prisiljeni, to je naš politički odgovor na nasilno ponašanje Parlamenta kad je u pitanju naš član, predsjedavajući Komisije za nadzor nad radom Obavještajne službe. Još gore, u ovom Parlamentu niko ne pominje što jedna tako važna komisija uopšte ne radi, to je nebitno. Parlament ne radi svoj ključni zadatak, to je nezamislivo u savremenom svijetu da Parlament ne vrši parlamentarni nadzor nad Obavještajnom agencijom.
Gospođo Majkić, zaista mislim da je izvan dnevnog reda ova diskusija, mogli ste predložiti ponovo tačku dnevnog reda da diskutujemo oko toga.
Dakle, stvar o kojoj hoćete da pređete tek tako preko, a toliko je važna, to može da bude samo onima kojima je stalo da sve ostane ovako kako jeste. Dakle, ne treba tražiti, treba riješiti probleme sve koji su vezani za nedolazak ljudi na komisije.
Hvala. Sadik Ahmetović, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, uvaženi predsjedavajući i ministri. Slušajući ovu diskusiju i gledajući ovaj prvobitni prijedlog dnevnog reda i sve ovo što je skinuto sa današnje sjednice moram konstatirati da je ovaj Parlament u ve likoj krizi i ja sam siguran da bi za Bosnu i Hercegovinu i građane Bosne i Hercegovine bilo najbolje da on do oktobra više ne zasijeda. Ja mislim da je to rješenje koje bi bilo korisno iz jednog ili iz dva razloga. Bila bi mirna Bosna i više bi para bilo u budžetu da, evo, damo ovim izbjeglicama što žive pod šatorima, možda bi bilo korisnije nego da slušamo sami sebe, a u principu se ovdje raziđemo i ne kažemo ili ne donesemo ništa. Razlog zbog kojih se skidaju tačke dnevnog reda zbog neodržavanja komisija koje budu u principu sazvane samo dan ili pola sata prije sjednice Parlamenta je potpuno, potpuno glup, ovaj, glupo obrazloženje. Mi mjesec dana nismo imali Parlament, dakle 30 dana nismo imali Parlament, moglo se bar pet puta pokušati da se napravi kvorum komisija da do njih dođe. Koliko znam 90% ili 99% poslanika koji ovdje sjede su profesionalni poslanici koji imaju radno mjesto ovdje u Parlamentu BiH. Ili je ovo taktika, dakle, nekakva da ne pričamo o glupostima našim u Bosni i Hercegovini, o neradu Vijeća ministara kad je u pitanju Izvještaj Evropske unije o napretku. Ako je taktika onda nećemo ništa postići, bićemo u još većem belaju i problemu, još ćemo više nazadovati i nećemo napraviti ništa. Dakle, predlažem nam da mi danas donesemo odluku da mi do oktobra ne zasijedamo jer ćemo pomoći ovoj zemlji i ovim građanima, jer svakako vidite da od ovog dnevnog reda nije ostalo ništa. Ako nam je stalo, evo, da budete Vi predsjedavajući, ovo da imate auta i ovo, svi vi gore i evo mi da imamo neke plate, hajmo da to danas raščistimo da više ne brukamo ni sebe, ni zemlju koju predstavljamo. Hvala lijepo.
Ja ne čuh da ste išta predložili oko dnevnog reda. Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažavajući diskusije kolege Sokolovića i kolege Đonlagića, a s obzirom na to da smo mi na vanrednoj sjednici već raspravljali o Izvještaju Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, ja predlažem da se ranija tačka 3. Izvještaj Evropske komis ije o Bosni i 24 Hercegovini za 2018. godinu vrati na dnevni red ove sjednice iz razloga što mi nismo prolongirali daljnju raspravu po ovoj temi zbog toga što je nedostajalo mišljenje komisija, nego zbog toga što nije bilo predstavnika Vijeća ministara. Shodno tome nema ni sada logike već kad smo započeli raspravu da to ne bude na današnjoj sjednici dnevnog reda i tražim da se o tome izjasnimo. Hvala.
Znači, prije svega ja nisam dobio nijedan pisani zahtjev o bilo kakvoj promjeni dnevnog reda Tačka 3. je Zahtjev Savjeta ministara po hitnoj proceduri i ne može biti skinuta, tako da nema uslova za bilo kokvo glasanje o promjeni denvnog reda i zato proglašavam dnevni red koji ste dobili važećim. D ne v ni re d 1. Usvajanje zapisnika sa 60. i 9. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Obavještajno-bezbjednosnoj agenciji BiH po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01,02-02-1-1104/18, od 04.05.2018. godine; 4. Zahtjev poslanika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj. 01-02-1-1206/18, od 16.05.2018. godine; 5. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o tome da li će se glasati o prijedlogu zaklјučka poslanika Amira Fazlića koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH predlaže Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku, predlagača poslanika Amira Fazlića (zakon broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018. godine) razmatra po hitnom zakonodavnom postupku“, akt broj: 01-02-1-668/18, od 20.04.2018. godine; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-476/18, od 13.02.2018. godine (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, zakon broj: 01-02-1-791/18, od 21.03.2018. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 8. Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-762/18, od 16.03.2018. godine (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-3010/17, od 21.03.2018. godine (prvo čitanje); 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanice Aleksandre Pandurević za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: „Informacija o manjku papira za glasačke listiće: a) Zaklјučak o formiranju Istražne komisije, b) Zaklјučak o formiranju privremene Ad hoc komisije za praćenje sprovođenja Opštih izbora u 2018. godini“, broj: 01-50-1-15-60/18, od 20.04.2018. godine; 25 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Senada Šepića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: „Informacija o aktuelnoj poziciji, ocjeni spremnosti i sposobnosti Centralne izborne komisije BiH (CIK) da organizira i sprovede fer izbore u oktobru 2018. godine“, broj: 01-50-1- 997/18, od 20.04.2018. godine; 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Damira Arnauta i Saše Magazinovića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: „Rasprava o radu, aktivnostima i postupcima CIK-a BiH u svjetlu predstojećih opštih izbora i potrebe da budu organizovani u fer i poštenoj atmosferi“, broj: 01-50- 1-999/18, od 20.04.2018. godine; 13. Zahtjev Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa Prijedlogom zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01/1-50-3-1-62/18, veza broj: 01-02-1-2573/17, od 17.04.2018. godine; 14. Zahtjev Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine za izmjenu jednog člana imenovanog iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju, broj: 01,02-02-1- 2015/17, od 17.04.2018. godine; 15. Izvještaji Centralne banke BiH za 2017. godinu: - Finansijski izvještaji za godinu koja je završila 31. decembra 2017. i - Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19- 861/18, od 02.04.2018. godine; 16. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period 01.01 – 31.12.2017. godine, broj: 01,02-10-905/18, od 06.04.2018. godine; 17. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu ener giju u 2017. godini, broj: 01,02-50-19-951/18, od 13.04.2018. godine; 18. Informacija o sprovođenju plana hitnih mjera i realizaciji aktivnosti navedenih u Informaciji o procjenama i mogućnostima Bosne i Hercegovine u vezi s pitanjem izbjegličke krize u regionu i Evropskoj uniji i pregledu situacije u vezi sa migrantskom krizom na zapadnobalkanskoj ruti, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02,03-04-741/18, od 14.03.2018. godine; 19. Informacija o projektu PRO-Budućnost i Platformi za mir – podnosilac: Ministarstvo za lјudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-1671/17, od 11.07.2017. godine; 20. Izvještaj o razlozima neprimanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH u punopravno članstvo Evropske organizacije za obezbjeđivanje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA), sa konkretnim prijedlogom mjera za otklanjanje uočenih slabosti – podnosilac: Savjet ministara BiH (realizacija poslaničke inicijative Salka Sokolovića, usvojene na 55. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 21.12.2017. godine, 17.01. i 31.01.2018. godine), akt broj: 01-50-1-2527-1/17, od 30.03.2018. godine; Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 60. i 9. hitne sjednice Pre dstavničkog doma Parlame ntarne skupštine BiH 26 Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem tačku. Idemo na tačku dva, Ad. 2. Komentari na dobije ne odgovore na poslanička pitanja
Tržište lijekova u Bosni i Hercegovini kao u cijelom svijetu je veoma značajno sa aspekta zdravstvene zaštite stanovništva, ali svakako i kao ekonomska kategorija zbog velikih prihoda koji se trgovinom lijekova ostvaruju. Razlozi zbog čega sam postavio pita nje kako se i koji su se lijekovi u posljednje četiri godine dozvolili za uvoz u Bosnu i Hercegovinu su česta medijska pisanja o tome da se, da su u toj oblasti prisutne velike nepravilnosti. Da je to tačno potvrđuje i odgovor direktora Agencije za lijekove, koji je na moje konkretno pitanje dao odgovor da veoma često, odnosno u slučajevima koji su sporni i u kojima Komisija ne da odobrenje, direktor sam konsultirajući neke eksperte donosi rješenje o uvozu tih lijekova. Da vam pojasnim, vrlo telegrafski, radi se o sljedećem. Dakle, direktor izdaje odobrenje temeljem odluke koju donosi Komisija za lijekova, a Komisija za lijekove je sačinjena, molim vas da zapamtite, od kompetentnih osoba iz oblasti farmaceutske industrije i ta Komisija služi kao prvostepeni, odnosno organ koji pomaže direktoru da donese rješenje. U slučajevima kada se uvoze lijekovi bez odobrenja tih komisija direktor, interesantno, kaže da Komisija nije bila u prilici da donese odluku i da se u Komisiji izražava nekompetentnost za rad po osnovu uvoza tih lijekova. A interesantno, tu Komisiju je formirao sam direktor. Direktan povod je zapravo jedan lijek o kome se u medijima u Bosni i Hercegovini pisalo u posljednje vrijeme, koji se zove Klivaks, a ima veze sa liječenjem tumora pluća, odnosno raka pluća. Interesantno je da Bosna i Hercegovina pored Kolumbije i Paragvaja, a proizvođač je u Kubi, jedina zemlja koja koristi ovaj lijek. Koristi ga zbog toga što je direktor donio odluku konsultirajući eksterne eksperte zaobilazeći Komisiju i samim tim doveo u zabludu prije svega mene, a vjerovatno i javnost o ispravnosti svojih postupaka. Predlažem Vijeću ministara da o ovoj veoma značajnoj, za kako rekoh zdravstvenu sigurnost stanovništva u Bosni i Hercegovini, temi se ipak pozabavi, da ovo ne ostane sve u okvirima Komisije za lijekove koji evo, kao što rekoh, mene su ubijedili svojim odgovorom da ne radi onako kako to od njih javnost u Bosni i Hercegovini očekuje. Hvala.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala ljepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, svi nazočni gosti na današnjoj sjednici, ja vas sve skupa srdačno pozdravljam. Moje pitanje bilo je upućeno ministru sigurnosti, a odnosi se na ukupnu sigurnosnu situaciju u Bosni i Hercegovini, posebno sa aspekta pojačanja migrantske krize i, naravno, djelovanja raznih organizacija u Bosni i Hercegovini i s tog aspekta evenutalne prijetnje po sigurnost u Bosni i Hercegovini. Ja se, prije svega, mogu samo zahvaliti ministru na odgovoru koji sam dobila, ali sa sadržajem odgovora jednostavno ovo ne može da ostavi, da kažem, ravnodušnim bilo koga od nas jer je iz odgovora potpuno vidljivo zapravo da institucije, odnosno da mi kao Bosna i Hercegovina nismo spremni i da baš dosada nismo ništa konkretno uradili ili poduzeli kako bi bili spremni i dočekali nešto što je već dosada moglo govorit se o nagovještaju, a sad je to samo jedna činjenica. Kada govorim o tome ja ću samo vrlo kratko upoznati vas jer je ovo sigurno podatak koji treba svako od nas znati. Recimo, ministar je odgovorio da je broj otkrivenih nezakonitih migranata od strane Granične policije 2.238, broj nezakonitih od strane 28 Službe za poslove sa strancima, znači, koje je otkriveno, 804, broj otkrivenih nezakonitih migranata od strane Službe za poslove sa strancima na teritoriji Bosne i Hercegovine i prihvaćenih od strane Granične policije 1.967, broj osoba koje su izrazile namjeru za azil 1.357, a broj osoba koje su podnijele zahtjev za azil je 282. Kada tome dodam činjenicu i podatak koji sam nastojala da prikupim i da vidim šta se sve u svezi ovoga uradilo, onda podatak koji sam dobila o nezakonitim migracijama za period peti mjesec 2018., već je vidljivo da je samo u petom mjesecu taj broj 1.445, a ukupan broj 4.207. Kada tome dodam još dio koji u ovom Izvješću od strane ministra koje sam dobila kaže da pojedini članovi ovih skupina već od ranije imaju iskustva u borbenim aktivnostima, dobro poznaju oružje, neki su bili dijelom organizir anih kriminalnih mreža ili još uvijek to jesu., obavještajni podaci ukazuju na sumnje u mogućnost i zlouporabu određenih lovačkih, streljačkih, ... klubova koji bi mogli biti iskorišteni za regrutiranje novih članova ekstremističkih skupina. Iste sumnje ja vljaju se i kod aktivnosti određenih humanitarnih organizacija i udruženja građana. Ne želim puno govoriti, ja bih željela također kazati, drago mi je što uvaženi kolega Emrić postavio ovo pitanje i na današnjoj sjednici. Predsjedavajući Vijeća ministara je kazao da postoji neki novi operativni plan. Ja ću sve nas podsjetiti da je bio i operativni plan, na neki način,odnosno zaključci i ovog Parlamenta. Hoćemo li mi i dalje se susretati na razini naših institucija, praviti nekakve operativne planove ili je vrijeme da s tim krenemo? Mislim da brojke i situacija koja nam je svima dobro poznata ne dozvoljava nikom od nas da skrštenih ruku čekamo šta će se dogoditi. Mislim da je vrijeme da ove institucije, i Vijeće ministara, i sve nadležene agencije kojima je to posao počnu konkretno raditi na planu aktivnosti kako bi osigurali sigurnost, a kako bi imali u vidu i onaj humanitarni karakter o kojemu govorimo i o kojemu svakako treba voditi računa. Hvala ljepo.
Hvala. Poslanik Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dobio sam odgovor od Vijeća ministara na postavljeno pitanje o prikupljenim sredstvima od cestarine. To su ona sredstva od 0,25 feninga koja idu na izdvojenu partiju Centralne banke u iznosu od 64,7 miliona. Pitao sam zašto se ta raspodjela sredstava na izvrši, jer ako smo bili spremni da donesemo taj Zakon o akcizama i prikupimo sredstva, zašto sredstva stoje na računu? Odgovor je bio, a to smo znali iz medija, da nema saglasnosti o procentu raspodjele tih sredstava. Naravno, ta sredstva ne mogu biti raspoređena po Zakonu kako stoji na Jedinstvenom računu, Zakonu o raspodjeli javnih prihoda, nego po zakonu kako su prikupljena sredstava, iz kog entiteta. Pitanje je, dakle, bilo i koliko je sredstava iz kojeg entiteta prikupljeno. Dobio sam iznenađujući odgovor, a vjerovatno ćete se i vi iznenaditi. Podatak koliko je sredstava prikupljeno iz kojeg entiteta na ime cestarine ne postoji, jer se u IT sektoru taj podatak ne unosi. Po važećim propisima podatak o sredstvima prikupljenim po mjestu uplate nije relevantan kao kriterij prilikom raspodjele prikupljenih sredstava. Dakle, koliko je sredstava iz Federacije, koliko je iz entiteta nije bitno, bitno je šta se dogovore nadležni organi. Po meni je to najznačajniji podatak i to je podatak koji muči ovu državu i na federalnom nivou, jer Zakon o raspodjeli javnih prihoda je i u kantonima problematičan i ne zna se iz kog kantona koliko prihoda dolazi. Dakle, i Tuzlanski i Zeničko-dobojski kanton su kantoni koji su stavljali 29 primjedbu na istu ovu stvar. Meni je zaista nelogično da entiteti ne znaju koliko sredstava daju na ovu izdvojenu partiju i da se prema podacima koje smo čuli ovih dana u medijima 27% sredstava svega od ovih 54 miliona je došlo iz Republike Srpske. Dakle, to je punih 12% sredstava, više će se rasporediti ukoliko se primjeni ovaj Zakon koji je sada na s nazi, dobit će entitet Republika Srpska nego što mu pripada, odnosno onoliko više nego što je sredstava dao u Centralnu banku, odnosno na izdvojenu partiju. I ja mislim da je ovo problem koji zaslužuje jako veliku pažnju i da ovaj problem treba definitivno riješiti, a nadležno ministarstvo, odnosno Vijeće ministara zajedno sa mehanizmom koordinacije ili ne znam već s kim, treba da usaglasi da se ova sredstva raspodijele, jer 54 miliona da leži neraspoređeno je zaista, zaista, mislim, nelogično. Hvala vam lijepo, evo, i naravno apel da se ovo što prije desi, ova raspodjela sredstava.
Hvala. Poslanica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Srdačan pozdrav svima prisutnima. Ja sam imala dva pitanja, zapravo sam za danas dobila dva odgovora. Koristim se prilikom da kao i mnogi drugi zastupnici negodujem zbog loše saradnje sa Vijećem ministara u smislu odgovora na naša pitanja. Dešava se da neki uopće ne odgovore, drugi kasne, treći upućuju odgovore, rekla bih, uvredljivog sadržaja, kao da odgovaraju maloumnim osobama, to posebno se odnosi na Ministarstvo prometa i komunkacija u mom dosadašnjem iskustvu, i četvrti – sve behara i sve cvjeta. Otprilike je to nekako sumiran naš sta v, većine, prema onome što mi dobijamo od Vijeća ministara. Ali, evo, od ova dva odgovora prvi je, ne bih rekla ni polovičan, uputila sam Vijeću ministara, dobila od prometa, Ministarstva prometa i komunikacija, eto, nije u njihovoj nadležnosti. Riječ je o Pelješkom mostu, o traženju odgovora koje su nam ostali dužni u ovim svim raspravama od prošle godine. I, naravno, Vijeće ministara nije uopće odgovorilo, nego promet i komunikacije da oni nemaju s tim ništa. Imaju kad daju izjave, dovode u zabludu susjednu Republiku Hrvatsku da nema prijepora za gradnju, onda se pokaže da ih je i bilo. Zadržaću se samo na ovom odgovoru koji sam dobila iz Granične policije. Pitala sam šta je sa reformom koja je poodavno najavljena, onako svečano prezentirana članovima Komisije za odbranu i sigurnost i onda se na tome stalo. Ono što oni odgovaraju, to je to, sve behara i sve cvjeta, ja imam jedno dodatno pitanje, voljela bih, ako mi neko ima odgovoriti, dakle oni kažu da je kao za razloge za reformu, koja nije provedena, a bila je nalog iz 2013., svima da to provedu, kažu, ističu sve složenije obaveze koje se nameću pri izvršavanju nadležnosti Granične policije, nedovoljna pokrivenost pojedinih dijelova države granice. Direktor je odavno, također, rekao da imamo jednog čovjeka na, čini mi se, 30 km, onako poticajno za one koji hoće prelaziti nelegalno, dakle nedovoljna pokrivenost policijskim službenicima, nedovoljan broj policijskih službenika u pojedinim organizacionim jedinicama u toku ljetne turističke sezone, itd., i to je bio razlog da oni uđu u reformu. U međuvremenu imam podatak da je Uprava za indirektno oporezivanje, dakle, to mi je dodatno neko pitanje, Uprava za indirektno oporezivanje, uvažavajući sve razloge koje navodi Granična policija za takvu potrebu nekakvih reformi, modernizacije, traži, podnosi incijativu, Vijeće ministara usvaja tu incijativu, da se jedan broj, dakle, Uprava za indirektno oporezivanje koja gazduje graničnim prelazima, traži da se jedan 30 broj graničnih prelaza, onih za pogranični saobraćaj, prenese u nadležnost ili gazdovanje Granične policije. To bi bio valjda jedinstven slučaj da Granična policija umjesto da kontrolira i vrši nazdor granice, da kontrolira prelaze, ovaj, bavi se izgradnjom, dogradnjom, održavanjem, ne znam šta sve ide, uz granične prelaze. Tako onda bih voljela da je, evo, neko odgovorio, ali možda postavim neko novo pitanje uz napomenu da Uprava za indirektno oporezivanje ima posebnu službu, četrdesetak zaposlenih, da gazduje tim graničnim prelazima i sad da li je u toj reformi, da li su, da li je Granična policija predvidjela i takvu službu ili šta već, da grade, dograđuju, izgrađuju, je li i ta inicijativa zapravo segment modernizacije o čemu nije ovdje, naravno, ništa pisano. Hvala lijepo, dakle nisam zadovoljna onim što sam dobila, hvala svima koji su odgovorili.
Hvala. Poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ako mogu, ja bih se osvrnuo na sva tri pitanja, pošto su tri ovdje data odgovora, tako da pojednostavim tu stvar. Dakle, ja sam postavio tri pitanja, jedno se odnosi na dualni sistem obrazovanja oko ovog jednog skupa koji je održan u Mostaru, drugo pitanje je bilo u povodu problema u Čeliću i stečaja FRIGOS-a i treće pitanje je bilo postavljeno Sudu BiH, a radi se o odbjeglom, a presuđenom, pa oslobođenom ratnom zločincu, odnosno o generalu Đukiću za slučaj Tuzlanska kapija. Dobio sam odgovore i ja se zahvljujem na svim odgovorima. Mogu reći da sam zadovoljan sa odgovorom koji sam dobio od federalne ministrice obrazovanja, obzirom da je dualni sistem obrazovanja nešto što treba. Mi to još nismo uveli, ali to određene zemlje u Evropi imaju jako puno iskustva s tim. To se radi o tome da učenici u srednjim školama istovremeno se edukuju dodatno i u fabrikama ili u tvornicama, firmama, u kojima bi oni trebali da rade. I oni izađu iz srednjih škola osposobljeni za jednu vrstu rada, a šta onda ako se desi da te firme prestanu da rade ili promijene namjenu svoje proizvodnje, onda opet imamo potpuno promašen taj dodatni dio edukativni, odnosno praktični dio obrazovanja u dualnom sistemu. Ministrica obrazovanja, federalna je dogovorila da se i o tim stvarima razmišlja, da se vodi računa i da se neće ići u uvođenje bez tih dodatnih mjera tog dualnog sistema obrazovanja. I ja sam zahvalan na tom odgovoru. Što se tiče ovoga FRIGOS-a, Čelić, ja ne znam da li vi znate, Čelić je nekada bio jedan izuzetno razvijen kraj koji je prije 90-ih godina bio, hajde da kažem, zvali su ga Mala Švicarska jer su ljudi izuzetno dobro radili i posebno su bili poznati po svojoj voćarskoj proizvodnji. Do te mjere su oni razvili tu voćarsku proizvodnju da su slovenačke firme tu investirale i izgradile postrojenje, veliku hladnjaču. Međutim, poslije rata u Bosni i Hercegovini, kao i sve što je bilo, netransparentna privatizacija, sumnjiva privatizacija ili kako god hoćete da mi to, ili kriminogena privatizacija, napravila je izuzetno veliki problem i Čelić više ni blizu nije ono što je bio. U tom smislu sam ja postavio pitanje, pitanje je proslijeđeno institucijama Tuzlanskog kantona i dobio sam odgovor koji ukazuje da ustvari država tu ne interveniše, ne djeluje na adekvatan način, dosta sporo, a tu se zaista radi o izuzetno ozbiljnom pitanju, ali eto, kao oni su obećali i tu stoji, da se sad očekuju mjere sudstva koje će se poduzeti po tom pitanju. Dakle, sudstvo djeluje sporo, ali vjerovatno i ta sporost je posljedica sporog djelovanja ostalih institucija koje prethode djelovanju suda. 31 Od Suda BiH samo dobio jedan, zapravo, da vam pravo kažem, potpuno meni neshvatljiv odgovor. Dobio sam odgovor da nemam pravo da postavim pitanje Sudu. Ja ne znam zašto ja nemam pravo bilo kojoj instituciji u Bosni i Hercegovini, ukoliko postoji problem za koji smo mi zainteresirani kao zastupnici, odnosno naši birači koji mene opsjedaju maltene svakodnevno, kao i svakog od nas, sa određenim pitanjima koji njih interesuju. Kao dobio sam odgovor, iako nemate pravo da postavite to pitanje, evo, Sud će meni to odgovoriti. A prije toga, samo da napomenem, ja sam isto pitanje postavio Ministarstvu pravde i tražio sam ako Ministarstvo pravde nema odgovor da proslijedi to na neku instituciju koja može da da odgovor, relevantan, po tom pitanju. Dakle, to je ono što me pomalo začudilo, ali dobro, nema veze. Ali eto, u svakom slučaju hvala njima i na tom upozorenju, a hvala i na tom odgovoru, ali to je samo još jedan dokaz, odgovor koji govori da oni više nisu u mogućnosti da oko toga vode računa i da se brinu za to jel, recimo, Republika Srbija je poduzela nešto ili nije nešto poduzela, što je opet meni neshvatljivo, da institucije Bosne i Hercegovine nemaju pravo ili želju, ili nemaju mogućnost da i u takvim slučajevima reaguju kako bi zadovoljili pravdu, kako bi zadovoljili pitanja koja im narod postavlja. Evo, toliko. Hvala.
Hvala. Poslanik Damir Arnaut. Izvolite
Zahvaljujem predsjedavajući. Prije svega, pročitali ste da sam uputio urgencije Ministarstvu vanjskih poslova, Ministarstvu finansija, te predsjedavajućem Vijeća ministara, ali niste spomenuli da sam uputio i urgenciju sekretarki Zajedničke komisije za ljudska prava čiji odgovor čekam još od avgusta 2017. godine, pa molim da se ovo zapisnički konstatuje, da je urgencija otišla i prema sekretarki te Komisije i da mi se osigura odgovor. Evo sad će godina dana da čekam odgovor sekretarke Komisije. Uglavnom, što se tiče svih ovih urgencija koje sam uputio, radi se o ukupno 21 pitanju. Na neke odgovor čekam već, evo, skoro godinu dana i osim ovo ga koji sam sad spomenuo konkretno, sad će godina da čekam odgovor predsjedavajućeg Vijeća ministara, a konkretno stenograme i zaključke sa sjednice Vijeća ministara iz ljeta prošle godine. E, s obzirom da je Vijeće ministara na svojoj narednoj sjednici u ljeto prošle godine ekspresno poništilo zaključke koje je usvojilo na prethodnoj svojoj sjednici, da je to ekspresno poništavanje tih zaključaka uslijedilo nakon mog poslaničkog pitanja, a nakon anonimnog pisma državnih službenika koje sam dobio, te s obzirom da već godinu dana i pored svih ovih urgencija i usmenih pitanja kojim na ovo podsjećam i dalje odbijate dostaviti traženi materija, meni se već čini da vi nešto tu krijete. Ja zaista urgiram da mi Kolegij osigura dostavu ovog materijala u skladu sa Poslovnikom koji mi daje pravo da vršim svoje dužnosti ovdje u Skupštini. Također, kad je predsjedavajući Vijeća ministara u pitanju, kolega Isaković i ja sam već, već gotovo tri mjeseca čekamo odgovor od predsjedavajućeg Vijeća ministara u njegovom svojstvu predsjedavajućeg Izvršnog obavještajnog odbora o statističkim podacima, dakle, ne operativnim, o statističkim podacima koji se tiču rada OSA-e. S obzirom da toliko čekamo, s obzirom da sam ja po ovom pitanju uputio već dvije urgencije, s obzirom da je OSA bez ikakvog 32 parlamentarnog nadzora već godinu dana, meni se čini da i ovdje nešto krijete. I urgiram da Kolegij osigura dostavu na sva ova pitanja koja čekam, evo, neke mjesecima, a neke skoro godinu. Hvala.
Dobro. Znači, zaključili smo ovu tačku dnevnog reda. Idemo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Obavještajno-bezbje dnosnoj agenciji BiH po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01,02-02-1-1104/18, od 04.05.2018. godine Prijedlog zakona ste dobili. Zakonodavno-pravni sektor je 08.05.2018. dostavio Mišljenje. Otvaram raspravu o proceduri. Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto. Izvolite
Hvala lijepo. Što se tiče procedure kojom bi trebali usvojiti izmjene Zakona o Obavještajno- sigurnosnoj agenciji sigurno bi ona trebala da se nađe na dnevnom redu i nekad prije. Naravno da je to odgovornost predlagatelja u smislu Vijeća ministara i ja o tome neću govoriti zašto i kako. Do danas nismo dobili kako izmjene ovog Zakona, tako i izmjene Zakona o kaznenom postupku, a koji se tiču provedbe odluka Ustavnog suda po apelacijama koje sam ja podnijela. Što se tiče izmjene Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji koje danas imamo na dnevnom redu želim reći da, uz uvažavanje da smo to pitanje trebali riješiti, da ovdje ni na kakav način nije opravdana hitna procedura imajući u vidu prije svega Mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora koje je navelo da je iz obrazloženja Prijedloga zakona jasno da ne sadrži izdvojena načela na kojima je Prijedlog zakona zasnovan kako je to propisano člankom 105. Poslovnika našeg Doma. Također, ovdje se navodi da nije ni u skladu, nara vno, sa Domom naroda, a također iz navedenog Mišljenja proizlazi da Prijedlog zakona nije usklađen sa aktima u smislu, znači, nomotehničkog redanja i naziva ovih članaka. Možda nam se čini da su ovo formalne stvari, ali ja ću samo podsjetiti, a o tome ću govoriti kada dođe Zakon na dnevni red, da je Ustavni sud utvrdio u odnosu na osporene odredbe da kod produljenja važnosti naloga za primjenu praćenja mjera sigurnosti nije jasno propisan obim diskrecije koju daje predsjednik Suda BiH ili sudac koga on ovlasti. Iz ovog Prijedloga zakona koje smo vidjeli vidim da se ni po ovom Prijedlogu ne provodi presuda Ustavnog suda BiH, ali opet kažem o prijedlozima i o obrazloženjima ću naknadno. Sada želim da reći da ni na kakav način nije dobro da ovaj Dom ne uvaži mišljenja i stavove, prije svega, Zakonodavno-pravnog sektora, a i da ima mišljenje nadležnog Povjerenstva koje u proceduri koja je hitna po prijedlogu Vijeća ministara nije ni obvezno, ja to razumijem. Stoga molim sve uvažene kolegice i kolege ako nam je stalo da donesemo jedan o vakav Zakon, a nadam se da jeste, koji ne bi, koji bi trebao biti u skladu sa Ustavom i konvencijama, prema kome bi trebali svi da se odnosimo na isti način i čiji bi to trebao biti cilj i interes, da ne 33 prihvatimo u ovu hitnu proceduru, nego da ide po, naravno, ili skraćenoj ili redovnoj proceduri kako bi i nadležno povjerenstvo moglo dati i očitovati se na ovo Mišljenje, a kako bi i mi kao parlamentarci pokušali dati svoj doprinos u smislu implementacije odluke Ustavnog suda, a i ovog Zakona koji bi trebao, na neki način, da bude jedna vrsta sigurnosti po pitanju svih temeljnih prava, bez obzira na koga se, znači, odnosio. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Mirsad Đonlagić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, ja bi se referirao na ono što sam već ranije govorio o neradu komisija. Dakle, moramo naći načina da prisilimo komisije da rade, odnosno da prisilimo one koji su u komisijama da rade svoj posao zbog kojeg su uostalom ovdje, jer rad Parlamenta se sastoji i od rada u komisijama i od rada u plenarnim sjednicama, odnosno zasijedanju Parlamenta. Također, želim da naglasim da je, da o ovim stvarima koje su izuzetno značajne za život svakog pojedinca u Bosni i Hercegovini moramo doći do toga da je civilni nadzor nad ovim službama nešto što je možda najvažnije u cijelom funkcioniranju Parlamenta, jer ako imamo iskrivljen ili imamo neki dio koji je izvan sistema ili ako imamo neki dio koji je izvan civilne kontrole, ja mogu samo da zamislim, a ne želim da napominjem ovdje koje devijacije mogu da izađu iz jednog tako iščašenog postupka. Prema tome, a sa željom da apsolutno komisija koja je Zajednička komisija za rad OSA-e, koja u ovom slučaju nije prisutna ni na koji način, mora imati uvida, mora dati svoj stav i mora se sastati po ovom pitanju bez obzira što nema predsjednika te Komisije, imaju dva dopredsjednika koja također mogu da sazovu sastanak ove Komisije. Ja u ime Kluba SBB predlažem da se ne prihvati prijedlog da ova, o prijedlogu ovog Zakona ide po hitnoj proceduri, nego da ide u redovnu proceduru, a da se nikako ne smije preskočiti komisijska faza i da se na svaki mogući način članovi Komisije, da govore, ubijede, prisile ili da im se striktno zatraži da imaju održati sjednicu Zajedničke komisije za nadzor nad radom OSA-e bez obzira koji će od dva podpredsjedatelja, u krajnjem slučaju nigdje ne piše da oni ne mogu obojica sazvati ovu Komisiju koja bi razmotrila ovo pitanje. Dakle, u skladu i sa ovim što sam ja govorio, komisije moraju da rade svoj posao i predlažemo da ovo ide u redovnu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Gospođa Milica Marković, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, evo, ja ću kratko reći samo zašto i Klub SNSD-a i ja lično, dakle, osporavamo prijedlog Savjeta ministara da ovaj Prijedlog izmjena zakona ide po hitnoj proceduri. Iz prostog razloga da, prije svega, da nije bilo apelacije gospođe Borjane Krišto prema Ustavnom sudu i 34 odluke tog Ustavnog suda ova tačka dnevnog reda se ne bi ni danas našla, ovaj, u Prijedlogu od strane Savjeta ministara jer je jasna činjenica i evidentno da je interes Savjeta ministara, pojedinaca koji tamo sjede, apsolutno da se ne otvara ta priča i da se ne stavlja na dnevni red Parlamenta. Drugi razlog je što ovdje ne postoji stav nadležne Komisije i neizvjesno je da li ćemo ga uopće pribaviti u narednom periodu, kako, na koji način, što automatski znači da izostaje parlamentarni nadzor nad ovako važnim, važnom oblašću i sektorom u ovoj zemlji čiji rad se tiče svih građana u Bosni i Hercegovini. I zato mi mislimo da su same izmjene Izbornog zakona shodno odluci Ustavnog suda koje se predlažu da idu po hitnoj proceduri s u apsolutno neosnovane od strane Savjeta ministara, jer iz te činjenice i njhovog nastojanja se vidi da oni i ovu stvar žele da prelome preko koljena i da se to samo razriješi, da se eventualno izmijeni zakon, zadovolji odluka Ustavnog suda, a sva ostala pitanja i razlozi koji su itekako, da kažem, hitnije prirode nego što je sama izmjena Zakona, tiču se rada, rezultata, određenih akivnosti, pojava, devijacija i svega drugog što je prisutno u toj Agenciji se ne stavlja na dnevni red i ne traži se o tome da se ovdje razgovara. Ono što je rekao kolega Đonlagić, da ja sad ne bih ponavlja, su zaista najurgentniji razlozi koji mogu postojati da bi se jedna ovakva tema postavila na dnevni red. I ono što je bilo nedavno u medijima da je rad OSA-e sazreo da se zakaže tematska sjednica Parlamenta na kojoj bi se raspravljalo o njihovom radu apsolutno stoji kao činjenica. Ja znam da je gospođa Krišto i tražila to na Kolegijumu, da se jedna takva tačka postavi na dnevni red, osporio je gospodin Šefik Džaferović i gospodin Mladen Bosić. Zašto to radi gospodin Džaferović nama u SNSD-u je jasno, jer on izvršava zahtjeve svog stranačkgo šefa kome je bitno da drži tu Agenciju u nekom poluprivatnom statusu ... ŠEFIK
Molim Vas da se pridržavate dnevnog reda. Govorimo o hitnosti procedure.
Pa i to je razlog za hitnost, ja govorim da je potrebno da se hitnost stavi na dnevni red sjednice ... ŠEFIK
Nemojte da tračate Kolegij kada govorite o proceduri. Izvolite, nastavite.
Molim vas, nemojte polemisati sa mnom, nego dozvolite mi da iskoristim svoje vrijeme i da kažem. Dakle, razlozi zašto je SNSD protiv hitne procedure je i ovo o čemu govorim. Mnogo su hitniji razlozi za raspravu na Parlamentu to što Vi osporavate da se uopšte stavi tačka na dnevni red Parlamenta o radu OSA-e. Ali mene ne čudi za Vas, mene čudi zašto to Mladen Bosić osporava i zašto on brani interese Bakira Izetbegovića kroz OSA-u. Dakle, mi smatramo u najmanju ruku da je potrebno i primjereno da ovo ide u redovnu proceduru, a svaka urgencija na kojoj se insistira od strane Savjeta ministara je, dakle, još jednom ću reći, samo nastojanje da se stvari prelome preko koljena i da se formalno zadovolji odluka Ustavnog suda, a suštinski tu, naravno, je vrlo diksutabilno šta će se dalje dešavati. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Gospođa Aleksandra Pandurević, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite. 35
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja uporno, evo, već više diskutanta ovdje uporno krši član 77. Poslovnika. Podsjećam, tema je hitna procedura, tema je da li želimo ili ne da riješimo ovo pitanje ili želimo, ja se ovdje čudim ljudima koji stalno pričaju o bezbjednosnim rizicima za ovu zemlju, o radikalnim pokretima, a onda žele da ih ostave bez ikakvog nazdora. Šta ćemo ako Ustavni sud izvrši sve ovo? Hoćemo li pustiti te potencijalne teroriste za kojim svaki dan vrštimo i urličemo da budu bez ikakvog nadzora? Znači, tema je hitnost procedure i molim vas da ne dozvoljavate da se izlazi iz okvira diskusije. ŠEFIK
Da, već sam, dakle, zamolio koleginice i kolege da govorimo o hitnosti procedure, da diskusiju ne širimo dalje. Razgovarat ćemo o Zakonu ako dođemo u situaciju da razgovaramo o Zakonu, tako da se pridržavamo odredbi Poslovnika. Gospođa Dušanka Majkić ima riječ. Izvolite.
Na početku bih Vas zamolila da opomenete poslanike koji upotrebljavaju termin – urliče. To nije primjereno kolegama u Parlamentu i molim Vas da vodite računa o upotrebi izraza, necivilizacijskih izraza u ovom Parlamentu. Druga stvar, prosto je nevjerovatno da je nekome moglo pasti na pamet da u ovakvoj situaciji kada gotovo nema lica u ovom Parlamentu koje nema nešto što bi mogao da kaže vezano za rad Obavještajne službe, da se on pusti po hitnom postupku. Nije, nije primjereno radu Agencije. Ja znam da je to viša sila, jer Savjet ministara je razmišljao kako da dođe do Zakona, a znao je kakvi problemi ga čekaju s obzirom da ne postoji komisija koja, dak le, Komisija ne radi, pa je jednog momenta okrenuo glavu i nije vidio ni odluku Ustavnog suda, nije vidio da tu ima mnogo stvari koje treba još doraditi i zato je imalo smisla da se omogući poslanicima da djeluju. Dakle, ne postoji nijedan argument izuzev taj koji je prisutan ovdje kod svih nas, nepostojanje komisije, a u to smo se sami uvalili, sami smo došli u poziciju da radi bez komisije, odnosno Agencija bez nadzora i ubjeđivati nas dalje da treba da ostane hitan postupak, a dozvoliti da kompletan rad Agencije bude samo pod nadzorom jedne političke partije, pa ljudi to nije korektno, da ne upotrijebim težu riječ. Molim vas, imajte u vidu da pored ovoga što, neusaglašenosti sa odlukom Ustavnog suda postoji potreba da članovi nadležne Komisije izdiskutuju ovaj problem i da ga tako izdiskutovanog postave na Dom i, dakle, postoji potreba da se interveniše na neke dijelove Zakona. Pa, ja vas molim, kad sve to uvažimo iz ovog proizilazi za koji postupak, treba omogućiti da svako interveniše ukoliko misli da treba popraviti ovakav Zakon. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Gospodin Predrag Kožul, diskusija. Izvolite. 36
Evo, ja ću se priključiti, da budem unutar dnevnog reda, mišljenjima da ozbiljnost teme kojom se bavi ovaj Zakon, ozbiljnost materije, pa i ozbiljnost odredbi koje smo ovdje vidjeli zaista podrazumjeva da hitna procedura nije najsretnije rješenje i nije dobro rješenje za ovaj Zakon, bez obzira na urgentnost, ali ću vrlo kratko podsjetiti na incijativu koju sam podnio Kolegiju 15.03. ove godine pa u kojoj kaže ovo – predlažem žurnu pripremu i stavljanje na dnevni red točke Reizbor članova Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije BiH, a sve u skladu sa odrebama članka 18. stavak (3) Zakona i članka 30. stavak (1) i (2) Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine. Dakle, o obrazloženju dvije rečenice samo – Zajedničko povjerenstvo za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH već dugo je blokirano u svome radu. Temeljni razlog blokade je imenovanje članova Povjerenstva iz Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH protivno navedenom članku 18. Zakona i članku 30. Poslovnika o radu Zastupničkog doma ... ŠEFIK
Procedura gospodine Kožul, vezano za konkretno tačku dnevnog reda, to je druga tačka.
Zahvaljujem se. ŠEFIK
Hvala Vam lijepo. Molim vas još jedanput, nemojte u vašim govorima da zloupotrebljavate Poslovnik jer ja moram reagirati, a na moju reakciju dolazi onda vaša reakcija, bilo ko da je ovdje u Kolegiju, onda bespotrebno samo gubimo vrijeme. Poštujmo Poslovnik svi. Gospodin Nikola Špirić ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Da ne ulazim u proceduralnu, dakle, kolege su rekle šta misle. Dakle, zašto sam ja protiv hitne procedure? Zato što se ne slažem sa sadržajem izmjena Zakona, radi se o osjetljivoj materiji. Prislušna tehnika kojom raspolaže Služba se lako može zloupotrijebiti ako je u rukama pojedinaca. Dakle, ovaj Zakon umjesto da to pravi drugačije, on to pojačava. O slučaju produžetka prislušnih mjera od 48 mjeseci daje se strogo predsjedniku suda i direktoru Agencije da odlučuju i, dakle, treba suštinski mijenjati stvari i zato sam protiv hitne procedure. Dakle, da bi se smanjile zloupotrebe, nemam ja ni protiv koga ništa, ali ako radimo već Zakon mrate dozvoliti da možemo amandmanski djelovati jer se radi o bitnim izmjenama. To je jedna stvar. Druga stvar, ne mogu da vjerujem da u ovoj zemlji još uvijek nema osjetljivost za prijedloge koji dolaze iz entiteta, a ljudi su napravili zajedno Obavještajnu službu BiH. Ne može jedan entitet biti predmet obrade Službe, a drugi ... u svemu što Služba radi. Dakle, ili smo dio toga ili smo meta toga. Zato sam ja da se mijenja sadržaj, da bi se spriječilo ko god da bude direktor da može da zloupotrijebi tehniku nad bilo kim u Bosni i Hercegovini. Svjedoci smo sudskih procesa koji su trajali tri, nepune tri godine. Ljudi plaćaju cijenu zloupotrebe tehnike. I jučer je Sud osobodio jednog bitnog čovjeka koji je i predsjednik partije, i poslanik u Domu naroda, gospodina 37 Radončića. Dakle, moramo ljudi definisati zakone da je to nemoguće i zato se ja ne slažem sa suštinom i žao mi je što ljudi prolaze torture, golgote, radi zloupotreba. Hvala vam lijepo. ŠEFIK
Hvala. Gospođa Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja isto moram reći da sam neprijatno iznenađena da neko ko se nekada nalazio na čelu Komisije za nadzor na Obavještajnom ne zna makar toliko da svi dokazi i sve mjere koje poduzima Obavještajna agencija ne mogu biti dokazi na sudu i ne koriste se kao dokazi na sudu. Ono što se koristi kao dokazi su posebne istražne radnje koje skupe policijske agencije. U ovom slučaju lidera, riječ je o policijskoj agenciji, o Državnoj ageniciji za istrage i zaštitu, kao što je u entitetima, ne znam, MUP, MUP-ovi imaju tu mogućnost. Znači, ono što prikupi OSA svojim radnjama nije nikakav dokaz na sudu, valjda toliko znamo. ŠEFIK
Hvala lijepo. Zastupnik, gospodin Nikola Špirić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ako je sve tako kao što gospođica Pandurević kaže, što će nam OSA, dajte da je ukinemo ako to što ona prikupi možeš baciti slobodno u koš? Mnogi plaćaju cijenu, ja govorim, mnogi su platili cijenu, možda ne u ovom mandatu, možda u prošlom, možda u predprošlom, nebitno je, ali dajte kao odgovorni ljudi da spriječimo takvu mogućnost. Zato sam protiv hitne procedure. Dakle nema, ovdje su ljudi XY, rukovodstvo OSA-e, dakle, ovdje nije u centru rasprave rukovodstvo OSA-e, ali nije tačno da to što prikupi OSA baš tako odlegne negdje u latici. Pa uzmite sad, da ne analiziram, kako je gospodin ministar počeo da inkriminiše institucije Republike Srpske na bazi čijih informacija, a zaboravio da mu je migrantska kriza unutar zemlje. E to je ta mogućnost zloupotreba i navođenja. I zato molim da se mijenja sadržaj ako postoji raspoloženje, ako ne, donesite zakon kakav god hoćete, ali ja mislim da ovoj zemlji trebaju dobri i upotrebljivi zakoni. Hvala vam lijepo. ŠEFIK
Hvala. Gospodin Hazim Rančić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
... dva, tri puta diskutuje i ok je, naravno, ja podržavam da to bude sve u skladu sa Ustavom, sa zakonom, sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, evropskim standardima, itd., itd., Ovaj Zakon smo imali i prije i bio je u primjeni i poštovani kolega Špirić je bio i predsjedavajući Vijeća ministara i bio je ministar finansija i bio je dio jednog uskog tijela koji 38 prati Obavještajno-sigurnosne agencije i ne sjećam se, onaj, baš da su imali nekih velikih primjedbi i na Zakon, i na ljudska prava, i na rad Agencije, i na primjenu Zakona i na sveukupnu tu situaciju. Da li je to diskusija jedna kad ste dio vlasti i kad ste u vlasti i kad imate tu poziciju, naročito tako visku, biti premijer, a sasvim druga kad to niste, ne znam da li je to u pitanju. ŠEFIK
Hvala. Gospođa Milica Marković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine Rančiću, ne radi se ovdje o tome kako ko doživljava OSA-u i vidi Zakon koji se odnosi na nju, nego se radi o tome da je ovdje otvorena jedna priča, dakle, po nekoj proceduri koja je bila neovisna od ovog Parlamenta i od poslanika. Dakle, po apelaciji jednog poslanika odluka je uslijedila i sad imamo otvorenu priču. Kad je priča otvorena, postavlja se pitanje da li mi hoćemo da uradimo kvalitetne stvari kad otvorimo priču, ili hoćemo da uradimo tek tako, da se to zove. Dakle, kad je gospodin Špirić bio predsjedavajući i kako ste ga definisali, šta je radio u Vijeću ministara, sigurno da OSA tad nije imala priliku da podriva i inkriminiše institucije Republike Srpske, kao što to danas radi. I mene čudi prigovor gospođe Pandurević ovdje koja prosto čovjek da shvati da ona i ne razumije ono o čemu priča i čega se hvata u priči, dakle, da Vi ne razumijete da ovdje se radi o instituciji koja se finansira, ima budžet preko 30 miliona u toku godine, finansira se sredstvima svih poreskih obveznika, pa i poreskih obveznika iz Republike Srpske, ali je Republika Srpska meta u toj Agenciji i predmet posmatranja, i elaboracije i kojekakvih radnji koje su neprimjerene i nedopustive. E sad, što Vama to gospodine Rančiću ne smeta ja i mogu da razumijem, ali ne razumijem zašto to ne smeta Aleksandri Pandurević i zašto se ona toliko upinje da je priča toliko dobra, i korisna i bitna za Bosnu i Hercegovinu i da je sve u redu u OSA-i, a mnogi vide da nije u redu.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Moram reći da ću podnijeti krivičnu prijavu protiv NN lica iz Obavještajne s lužbe da zloupotrebljavaju svoj položaj da bi rušili institucije Republike Srpske, a kao svjedoka ću navesti gospođu Marković, jer ona očito ima saznanja koja mi ovdje nemamo. Gospođo Marković, ukoliko imate saznanja da neko zloupotrebljava na nezakonit način bilo koju instituciju, onda ste dužni obavijestiti tužilaštvo i postupajuće agencije. Druga stvar, svi znamo da u ovoj zemlji imamo problem bezbjednosti, pa eksperti MUP-a Republike Srpske, gospodin Predrag Ćeranić, gospodin Dževad Galijašević, stalno nas upozoravaju da u ovoj zemlji imamo na hiljade, možda i 10 hiljada vrlo opasnih terorista koji samo što nisu eksplozivom raznijeli pola države. Ako ne usvojimo bila šta, bilo šta, a Ustavni sud izbriše odredbe, ti opasni teroristi će biti bez ikakvog nadzora. Ja mislim da je bolje i najgore rješenje od nikakvog da takve ljude ostavimo bez nadzora da mogu da rade šta god hoće. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja prije svega ne razumijem ovakvu vrstu iznošenja informacija iz razloga što očigledno mi ovdje želimo da u vrijeme kada Bosna i Hercegovina, jedina zemlja u regionu, a evo molim vas demantujte me, nema parlamentarni nadzor nad Obavještajno-bezbjednosnom agencijom, želimo da na adekvatan način, tretirajući i taj član 78., sve ostale činjenice i stavove artikulišemo kroz redovnu proceduru, s obzirom na činjenicu da u vrijeme kada ne postoji nadzor Savjet ministara pokušava po hitnom postupku da se ova, izmjene i dopune Zakona nađu na dnevnom redu. Da li Parlament je toliko naivan da prihvati jednu takvu inicijativu Savjeta ministara. Predlažemo da se izmjene i dopune Zakona provedu po redovnoj proceduri, da se omogući svima da ulože amandmane i da dođemo do tog rješenja. To je jedini put, apelujući i dalje na Kolegij Predstavničkog doma da uloži energiju i napore kako bi se omogućilo da Parlament ima nadzor nad Obavještajno-bezbjednosnom agencijom. Šta radi Obavještajno-bezbjednosna agencija, kakvi su postupci, šta su ciljevi, dovoljno dobro prepoznajemo, ko hrani Obavještajno- bezbjednosnu agenciju, ko potkazuje ljude, ko priča o ljudima loše želeći da pravi afere, i to dobro znamo, ali će doći vrijeme kad ćemo i o tome pričati. Ali u ovom trenutku kada je riječ o izmjeni i dopuni Zakona u skladu sa presudom Ustavnog suda moramo voditi računa da ne možemo da nasjednemo na igru Savjeta ministara da Zakon usvajamo po hitnom postupku, zato što je Savjet ministara svjestan da ne postoji parlamentarni nadzor i zna da bi u redovnoj proceduri Komisija morala da kaže svoj stav o izmjenama i dopunama Zakona. To je istina i to je činjenica. Hoćemo li to pustiti tako? Danas je neko predmet takvih intriga i takvih inicijativa pojedinaca koji potkazuju ljude, možda će sutra biti neko drugi, možda će sutra neko drugi zloupotrebljavati Obavještajno-bezbjednosnu agenciju [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ima li pravo Parlament na takav način da ... Ja vas molim još jedanput, apelujem, da Zakon spustimo u redovnu proceduru, da na temelju stavova uložimo amandmane i da o tome vjerovatno krajem mjeseca već možemo ili početkom idućeg razmatrati i usvojiti izmjene i dopune Zakona. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Špirić. Izvolite.
... način na koji kolegica Pandurević ispravlja krivi navod liči mi kao da ima privatne časove u Agenciji, ali moj joj je savjet da ne bi bilo loše koji dopunski čas još da ima, onda bi bilo sasvim u redu.
Hvala. Diskusija, Damir Arnaut. Izvolite. 40
Zahvaljujem. Ma, evo, samo prije svega, mislim, ne mogu vjerovati da sam čuo da informacije koje OSA prikupi se ne mogu koristiti u pravosudnim postupcima, pogledajte član 90. Zakona o OSA-i, stav (2) koji kaže – ako Agencija dobije informacije u vezi sa nezakonitim aktivnostima o tim informacijama izvješćuje mjerodavno tužiteljstvo, istražne organe i druga relevantna tijela. Ovo je jedna od temeljnih funkcija OSA-e i ovo je jedno temeljno nepoznavanje materije koje smo maloprije čuli. Međutim, što se tiče procedure same, trebamo se vratiti na razlog zbog čega je Vijeće ministara usvojilo ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji, a to je zbog odluke Ustavnog suda BiH nakon apelacije gospođe Krišto, kojom je Ustavni sud određene odredbe ovog Zakona proglasio neustavnim. To je bilo prije gotovo godinu dana, Vijeće ministara ništa nije do sada uradilo po tom pitanju, a sada tvrde da je to hitno pitanje. Prema tome, tu se nešto očito ne slaže. Međutim, ja sad opet podsjećam, kad je Ustavni sud razmatrao zahtjev gospođe Krišto za ocjenu ustavnosti zatražio je stav, odnosno Mišljenje Ustavnopravne komisije i jedne i druge, i Predstavničkog doma i Doma naroda, šta te komisije misle o zahtjevu gospođe Krišto, o ustavnosti osporenih odredbi, itd. I sve ovo govorim zato što sam ja sada i bio sam tada predsjedavajući Ustavnopra vne komisije i dobro se sjećam da je Ustavnopravna komisija, barem Predstavničkog doma, na dvije sjednice svoje čak razmatrala taj zahtjev Ustavnog suda i utvrđivala stav i mišljenje o apelaciji gospođe Krišto i onda to sve u skladu sa procedurama dostavila Ustavnom sudu. Isto je uradila Ustavnopravna komisija Doma naroda, ne znam je li na jednoj ili na dvije sjednice, ali je sigurno i ona to, ovo pitanje razmatrala. I sad se postavlja pitanje, dakle Ustavnopravna komisija je imala priliku da da mišljenje i stav o apelaciji, o ustavnosti osporenih odredbi, a ovdje sada se traži da se usvoji zakon bez mišljenja i stava Ustavnopravne komisije, jer hitna procedura podrazumijeva da nemate stav ni nadležne, ali u ovom slučaju jednako bitno pitanje je i Ustavnopravne komisije s obzirom na razloge zbog kojih smo uopšte došli do ove situacije da Vijeće ministara predlaže ove izmjene i dopune. Ova situacije je ishođena presudom Ustavnog suda BiH. I ako smo se očitavali o apelaciji i o zahtjevu Ustavnog suda u toj fazi postupka onda je zaista nelogično da nakon što Ustavni sud je proglasio određene odredbe neustavnim da Ustavnopravna komisija ne dobije priliku da se očita o tome šta misli o tim odredbama koje je gospodin Mektić napisao. Dakle, ukoliko se prihvati hitna procedura nijedna Ustavnopravna komisija, ni Predstavničkog doma, ni Doma naroda neće imati priliku da da svoj stav da li su izmjene, koje su prouzročene neustavnošću trenutnih odredbi, da li su te izmjene u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Ako Ustavnoprana komisija nema priliku da da svoj stav o tome, onda se ovdje čitav postupak derogira i postavlja se pitanje zašto se to radi. I tu se ja slažem sa profesorom Đonlagićem da je jedan od razloga zbog čega se to radi da se jednostavno abolira Zajednička komisija za nadzor nad radom OSA-e od svoje odgovornosti da saziva sjednice, da održava sjednice, da na kraju krajeva vrši parlamentarni nadzor nad tom, može s e čak reći, najbitnijom agencijom u Bosni i Hercegovini, a time se derogiraju institucije Bosne i Hercegovine. To govorim ovima kojima su puna usta zaštite institucija Bosne i Hercegovine, time vi derogirate institucije Bosne i Hercegovine, tako što pustite Draganu Mektiću da predloži nešto, a zaobiđete Ustavnopravnu komisiju kojom ja predsjedavam. Time derogirate između ostalog, nećete ni komisiju Ustavnopravnu ni jednog, ni drugog doma, derogirate Ustavnopravnu komisiju Doma naroda kojom Halid Genjac predsjedava, nećete da vam da ta Komisija mišljenje, nećete da Zajednička komisija za nadzor nad radom OSA-e da mišljenje, pa dokle ćemo tako onda. 41 I što se tiče ovih konstatacija da će Ustavni sud staviti određene odredbe van snage nakon što ih je proglasio neustavnim, ja sam o ovome govorio u kontekstu i drugih zakona, meni zaista smeta kada čujem nekog poslanika, dakle predstavnika zakonodavne vlasti, da izrekne tvrdnju da će Ustavni sud BiH nešto uraditi. To je meni neshvatljivo da neko iz ove branše vlasti zna šta će uraditi sudska vlast, time se poništava princip diobe vlasti. A kada je u pitanju šta Ustavni sud može uraditi, o tome već možemo pričati, a ja onda podsjećam da Ustavni sud BiH ima širok dijapazon mogućnosti na raspolaganju jer mu to pravo daje Ustav BiH, koji propisuje da Ustavni sud sam usvaja svoja pravila o radu, a ta pravila o radu daju Ustavnom sudu mogućnost da tačno stavi određene odredbe ban snage, što Ustavni sud koristi samo u nekim situacijama. Ali isto tako te odredbe pravila Ustavnog suda daju Ustavnom sudu mogućnost da odgodi stavljanje van snage ili da odluči da uopšte ne stavi odredbe van snage i to po znaje, tu situaciju poznaje, recimo, najbolje gospodin Komšić koji je dok je bio član Predsjedništva BiH osporio je očito neustavne odredbe Ustava Federacije koje kažu da predsjednik i podpredsjednici Federacije mogu biti samo iz tri konstitutivna naroda i Ustavni sud se tada složio sa njegovom aplacijom, rekao je da je to diskriminatorno preme pripadnicima ostalih, ali je onda do nio odluku da se ta presuda, odluka Ustavnog suda neće implementirati sve do implementacije presude Sajdić-Finci Suda u Strazburu, što je, ah ja mislim jedna onako možda, ovaj, i pravno prenategnuto, ali u svakom slučaju u skladu sa pravilima. Dakle, i to je mogućnost Ustavnog suda koji Ustavni sud ima na raspolaganju da odluči da neće nešto stavit van snage do neke iduće situacije. Prema tome, mislim da nema svrhe plašiti građane Bosne i Hercegovine, pogotovo pozivajući se na to šta će Ustavni sud BiH uraditi, time zaista, e to je razlog za strah građana Bosne i Hercegovine ako poslanici u ovom Domu znaju unaprijed šta će Ustavni sud uraditi, čak i kada određene sudije Ustavnog suda su vaše bivše kolege iz nekih vaših stranaka iz ovih ovdje konkretno klupa, čak ni tad ne smijete znat šta će Ustavni sud uraditi. Ali u svakom slučaju ovo su mogućnosti koje Ustavni sud ima na raspolaganju i ne treba zbog toga derogirati proceduru, izbjeći raspravu na Ustavnopravnoj komisiji, abolirati Zajedničku komisiju za nad zor nad radom OSA-e i ostaviti OSA-u izvan parlamentarnog nadzora, jer je to zaista jedinstven slučaj u demokratskom svijetu, u zapadnom demokratskom svijetu da OSA, odnosno Obavještajna agencija nema nikakav parlamentarni ili drugi vid civilnog nadzora. Hvala.
Hvala. Diskusija, zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović. Izvolite. ŠEFIK
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, uvažene dame i gospodo. Svašta smo se mi ovdje naslušali povodom rasprave o hitnosti procedure i povodom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH. Ja neću, naravno, govoriti, svi mi znamo šta je bilo sa smjenom gospodina Špirića i zašto je smijenjen, zašto Komisija nije imenovana, odnosno novi predsjedavajući, što Komisija nije uradila svoj posao, svi mi znamo kakva su pravila Ustavnog suda itd., ja ću kazati da su se stekli svi poslovnički uvjeti da se ovaj Zakon razmatra po hitnoj proceduri i predlažem da Dom usvoji prijedlog da se Zakon razmatra po hitnoj proceduri i da glasa na kraju za ovaj Zakon kako je predloženo. Razlog je vrlo jednostavan. Ustavni sud je dao rok šest mjeseci, Parlamentarna skupština BiH i institucije Bosne i Hercegovine koje su za to zadužene nije postupila u tom vremenu, vrijeme je isteklo i mi naravno sada očekujemo kakvu će odluku donijeti Ustavni sud 42 BiH. Kakvu će odluku donijeti Ustavni sud to je stvar Ustavnog suda, ali iskustvo sa npr. Izbornim zakonom, kada je u pitanju, kada su u pitanju izbori u Gradu Mostaru, iskustvo sa Izbornim zakonom kada je u pitanju Dom naroda Parlamenta Federacije BiH nas uči da Ustavni sud može, a to piše i u pravilima, staviti van snage te odredbe. I danas mi zbog toga što nismo izmijenili te zakone imamo ozbiljne probleme u Bosni i Hercegovini kada su izbori u Mostaru u pitanju i kada su u pitanju izbori za federalni Dom naroda. Dakle, moguće je da Ustavni sud postupi i tako. Kako će Ustavni sud postupiti ja to ne znam. I to treba za nas da bude vrlo ozbiljan signal kako da se ponašamo i kako da postupamo. Mi trebamo ovaj Zakon donijeti prije naredne sjednice Ustavnog suda i na taj način izbjeći svaki mogući rizik. Imajući u vidu ono šta se dešava sa izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku i imajući u vidu i ove današnje diskusije, ja se bojim da u Bosni i Hercegovini ne postoje oni koji možda ne žele nikako da se izvrše izmjene ni jednog ni drugog zakona, da te odredbe iz oba zakona Ustavni sud BiH stavi van snage i da onda kapacitet institucija Bosne i Hercegovine bude doveden u pitanje, blago kazano ovako, a ja na tu temu, ako dođemo do toga mogu nadugo i naširoko govoriti. Zbog toga predlažem da se usvoji hitna procedura i da se glasa za Zakon. Hvala vam.
Hvala. Rasprava, Safer Demirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani prisutni, naravno sve vas srdačno pozdravljam. Kad je tema ovako zanimljiva i izazovna ja sam svjestan u ovoj diskusiji dvije stvari, prvo da način glasanja po ovoj tačci i da li će biti hitna procedura ili neće, tretiraće se, tumačiće se na razne načine. I druga stvar, svjestan sam da ovaj Zakon, odnosno izmjene ovog Zakona možda imaju neku šansu da prođu kroz samo hitnu proceduru U nekoj skraćenoj ili redovnoj proceduri vrlo vjerovatno da nema šanse ovo da prođe. Međutim zbog, vodeći se naravno za ovo kako će se to sve tumačiti, ali želim, znači, zbog javnosti i zbog, evo, kolega, znači ja ću glasati protiv hitne procedure iz dva razloga. Prvo, spomenuto je to već u diskusijama, znači vezano je za ovaj komisijski dio, stav komisije kojeg nemamo nikako vezano za ovaj, za rad ove Agencije. I druga stvar je što su neke odredbe koje su predložene u ovom Zakonu jako diskutabilne i sigurno da mogu biti puno bolje. Zahvaljujem se.
Znači, nemamo više prijavljenih za diskusiju. Pripre mite se za glasanje o hitnoj proceduri po ovom Prije dlogu zakona. Za 15, protiv 17. Ne postoji opšta većina, znači da je odbijena hitna procedura. Sada ide mo na glasanje o skraćenoj proceduri. Za 19, protiv 13. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Jeste li za? ŠEFIK
43 [[nije uključen mikrofon]]
Odmah, idemo odmah u drugi krug. Za 19, protiv 13. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina. Znači, da smo usvojili razmatranje Zakona po skraćenom postupku. Ovim smo završili tačku 3. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Zahtjev poslanika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj. 01-02-1-1206/18, od 16.05.2018. godine Prijedlog zakona ste dobili. Zakonodavno-pravni sektor je 16.05.2018. dostavio Mišljenje. Poslanik Saša Magazinović je u skladu sa Mišljenjem Zakonodavno-pravnog sektora 16.05.2018. dostavio Prijedlog zakona u kojem je izvršena korekcija. Otvaram raspravu o proceduri. Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas i Vaše zamjenike, članove i predstavnike Vijeća ministara, kolegice i kolege. Samo dva prethodna pitanja da riješimo kako bi relaksirali raspravu. Dakle, Prijedlog ovog zakona nije prijedlog pametovanja, ja znam drugi ne znaju, i odmah na početku da budem iskren i ja sam napravio u nekoliko navrata ovu grešku vodeći se nekom logikom, kako sam ja mislio da to treba biti urađeno, a čak sam i branio taj, to svoje pogrešno razumijevanje dok nisam dobio elaborat – Analiza stanja u pogledu isticanja i korištenja zastava Bosne i Hercegovine, na nekih tridesetak stranica koji je uradilo Heraldičko društvo u Bosni i Hercegovini koje je sastavljeno od ljudi iz akademske zajednice koji se bave ovom oblašću. Druga stvar kao prethodno pitanja, i zbog čega mislim da ćemo i relaksirati priču o hitnom postupku, je da najviše državne institucije Predsjedništvo, Parlament, Vijeće ministara, Centralna banka imaju ispravno istaknutu zastavu, tu nema greške i to je učinjeno na onaj način kako je i predloženo ovim Zakonom. Ja sam juče usput pogledao i, recimo, ispred jedinica lokalne samouprave, ispred opština u Sarajevu je ispravno postavljena zastava, recimo ispred SIPA-e nije. Ali suština ovog Zakona jeste da osim zakonom propisanih odredbi koje definiraju izgled i dimenzije, kao i kaznene odredbe za kršenje pojedinih članova Zakona, dopunimo Zakon odredbama koji propisuju pravilno, odnosno propisno isticanje zastave. Nepravilnosti su svuda oko nas i nema tu nikakve loše namjere nego je razlog to što ljudi na različit način shvataju kako bi to trebalo da izgleda. Ja neću govoriti sad o simbolici pogrešno postavljene, odnosno naopako postavljene zastave, samo ću reći da osim isticanje zastave na pogrešan način i u našem društvu je dosta često primjetna i druga, drugi način kršenja ovog Zakona, a to su dimenzije zastave, 44 svako to postavlja i radi kako mu padne na pamet, mada je Zakon ovaj u ovom segmentu vrlo precizno definisao. Šta, pošto govorimo o proceduri, smatram da je Zakon vrlo jednostavan, da ono što nauka u ovoj oblasti kaže, i ono što institucije, evo, ove koje sam pobrojao, najznačajnije već primjenjuju, definiše kako bi na jednom mjestu bilo konačno napisano kako se zastava ispravno ističe i da ne bi bili svjedoci pogrešno istaknute zastave na svakom koraku. Ono što Zakon definiše je upravo onako kako je postavljena ona zastava u ćošku, dakle zastava u našoj sali i ne mislim da ima iko ko bi mogao na bilo koji način osporiti Zakon u suštinskom smislu. E sad ako neko želi o ovom da duže raspravljamo, da otvara bilo kakvu drugu raspravu, nemam ja ništa protiv da ide ovo i u drugu proceduru, samo smatram da je on toliko jednostavan da nema potrebe za tim. Hvala vam puno.
Hvala. Poslanik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vidite, mislim da nije sporno da je jedan dio poslovničkih odredbi ispunjen za hitnu proceduru, jeste Zakon jednostavno napisan, to nije sporno, ovaj, međutim meni se čini da je možda malo prejedostavno napisan, da budem konkretan nije uobičajeno da u zakonu stoji definicija, a onda u istoj rečenici zarez – što znači. To je obično rezervisano za onaj pojmovni dio zakona koji se nalazi na početku prvi ili drugi član, a ovdje u članu 5.a) u stavu (1) i u stavu (2) imamo – državna zastava se u pravilu ističe i koristi u svom normalnom horizontalnom položaju, zarez, što znači da su bijele zvijezde bliže jarbolu. Ovaj, onda ovo u drugom stavu opet „što znači“. Tako, ovaj, mi bismo sugerisali da ovo ode u skraćenu proceduru da se samo mogu ove neke stvari popravit u komisijskoj fazi. Mi ćemo definitivno podržati ovaj Prijedlog zakona ali mislimo da zaista stoji, bez ulaženja uopšte u namjere, koje su vrlo dobre, i zaista podržavamo namjere predlagača, samo da se popravi ovo što jest neuobičajno u tekstu zakona, ovaj, da se definicija daje u samom članu zakona umjesto u onoj odredbi koja se tiče značenja samog teksta. Zahvaljujem.
Hvala. Nema više, a ima, Saša Magazinović ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dakle, ja nemam problem da prihvatim bilo čije mišljenje, pa tako i kolege Arnauta. Udruženje građana Bosona, dakle udruženje koje okuplja ljude koji se, između ostalog, i na naučnoj bazi bave ovom oblašću su ljudi koji su sugerisali ovaj Zakon i suština je bila da svako onaj ko iz bilo kojeg razloga treba ili ima potrebu da istakne zastavu na način predviđen Zakonom, može konačno znati kako se to čini pravilno, da nisu samo institucije privilegovane zato što imaju ljude koji znaju da im objasne zbog čega to ide tako. Nemam problem da se Zakon 45 doradi, nemam problem da ide u skraćenu proceduru, samo hoću da vam kažem da ovaj Zakon ima i kaznene odredbe. Kaznene odredbe ovog Zakona kažu od hiljadu, kazne od 1.500 do 7,5 hiljada za organe vlasti ili pravno lice koje na pogrešan način izvjesi zastavu. Od 300 do 750 za odgovorno lice i 100 do 400 maraka za fizičko lice. Nisam od onih koji zastupa tezu da treba ić i i kažnjavati ljude, dok to nije definitivno precizno definisano zakonom. Ali vjerujte danas kad bi se ovo naplaćivalo da bi se prikupilo para više nego ovim akcizama, jer je osim na ovih nekoliko najznačajnijih institucija u državi na sve strane su naopako postavljene zastave. Ja sam od kuće do kancelarije ovdje u Parlamentu neki dan vidio tri zastave, sve tri su pogrešno postavljene, jedna na instituciji, druge dvije na privatnim firmama. Dakle, namjera je da ovo pitanje riješimo, što se mene tiče ako se, ako većina misli da treba ići u skraćenu proceduru meni je u redu, ali ja pozivam ipak da se izjasnimo o ovoj hitnoj, ako je za ostale ova formulacija ok onda da to danas odma uradimo.
Hvala. Diskusija, Mirsad Đonlagić.
... ja potpuno razumijem i odobravam namjeru kolege Magazinovića, ali naš principijelan stav je da se ovo što je moguće kvalitetnije poboljša jer je vrlo jednostavo i ako u tom jednom jednostavnom tekstu ne možemo da napravimo, kako se to kaže, nadam se da neću pogriješiti, nomotehnički potpuno korektno onda nećemo dobit zakon koji je tako jednostavan, a da bude napravljen kvalitetno. Njegova srž, njegova bit i prijedlog da se usvoji ovaj Zakon uopšte nije upitna, čak ja mislim da kolega Magazinović da nije napomenuo da postoje kaznene odredbe, nijedna kaznena odredba se ne bi primijenila jel' se nije primujenila ni dosad koliko ja znam. A moram iskren bit, ovaj, i mene je, ja sam gledao pres konferenciju gospodina Magazinovića, ja moram da priznam da je meni to sve skupa bilo, prvi put sam čuo kako to treba ustvari da izgleda, a bezbroj puta smo diskutovali i radili jer sam imao priliku kroz, hajde kroz sport da vidimo te stvari. Ali ja mislim da bi zaista bilo vrlo korektno i vrlo svrsishodno poslušat ovaj prijedlog naš, prihvatit ovaj naš prijedlog da ide u skraćenu proceduru i da se ovo sve skupa doradi i da apsolutno nikakvih primjedbi nema, evo ni u sadržaju, ni u njegovom pojmovnom prihvaćanju jednog ovakvog Zakona. Evo, to je to, dakle mi to podrža vamo ali naš je cilj bio da ovo ovako malo to, kako ono što možemo da dovedemo u red da odma h doveemo u red. Hvala.
Hvala. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Predsjedavajući, evo da uštedimo vrijeme svima, nema razloga da se preglasavamo, evo ja ću prihvatiti ovo nek ide na način kako su kolege predložile, a vidim da neće biti problem da se usvoji, pa eto nek bude usvojeno na neko od narednih sjednica to je važnije nego da čija će riječ konkretna biti u zakonu.
Znači, nema potrebe da glasamo, pošto je predlagač, ustvari ima potrebe da glasamo. Glasamo, znači glasamo o hitnoj proceduri. 14 za, protiv 11. Ima opšta većina, nema entitetska većina u Republici Srpskoj. Ide mo u drugi krug glasanja. Ne postoji opšta većina. Znači, ide mo sada na glasanje po skraćenoj proceduri. 19 za, protiv 10. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Ide mo u drugi krug glasanja. 19 za, 11 protiv, 4 uzdržana. Postoji opšta i entitetska većina. Znači da je, da će ovaj Zakon biti razmatran po skraćenoj proceduri. Ovim završavamo tačku 4. Prije otvaranja tačke 5. da vas obavijestim da je Kolegij odlučio da skrati raspravu na 5 minuta s obzirom da će danas zasijedanje morati biti završeno prije 17 časova. Tačka pet, Ad. 5. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o tome da li će se glasati o prijedlogu zaklјučka poslanika Amira Fazlića koji glasi: „Predstavnički dom Parlame ntarne skupštine BiH pre dlaže Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku predlagača poslanika Amira Fazlića (zakon broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018. godine) razmatra po hitnom zakonodavnom postupku“, akt broj: 01-02-1-668/18, od 20.04.2018. godine Kolegijum Doma nije postigao saglasnost o navedenom prijedlogu zaključka. Rasprava je okončana, o prijedlogu zaključka naknadno ćemo se izjasniti u drugom krugu glasanja. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prije dlog zakona o izmje nama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-476/18, od 13.02.2018. godine (drugo čitanje)
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, već na toj sjednici o kojoj ste govorili, izrečeno je, izrečeni su razlozi zašto sam se odlučio da prihvatim u suštini prijedlog iz Ministarstva pravosuđa da ovaj Zakon razmatramo, tad sam predlagao po žurnom postupku, međutim evo, dakle, vraćen je u redovitu proceduru i ostajem pri tom prijedlogu da se ovaj Zakon razmatra na ovoj Parlamentarnoj skupštini unatoč tome što smo mi kao Zastupnički dom imali već razmatranje jednog sličnog zakona koji je predložio Klub SDA, dakle, on je trenutno u razmatranju u Domu naroda. Dakle, temeljan razlog je bio zato što, mislio sam tad, mislim i sad, da je Ministarstvo pravosuđa u suštini provelo svu potrebnu proceduru koja je bila naložena i koja postoji po Poslovniku i zakonima kad su u pitanju donošenje izmjena i dopuna zakona. Naime, našim zaključkom poodavno mi smo zadužili Vijeće ministara da pripremi izmjene ovog Zakona, opet na tragu odluke Ustavnog suda. Vijeće ministara je negdje s ljeta prošle godine zadužilo Ministarstvo pravosuđa da to učini. Ministarstvo pravosuđa je formiralo interresornu ili već kako su je nazvali radnu skupinu, proveli su potrebnu proceduru, dobilo sva potrebna mišljenja i usuglasilo, koliko ja znam, sa potrebnim institucijama odredbe ovoga Zakona i predlagalo na sjednici Vijeća ministara. Nešto od toga je, ja mislim, ministar prošli put objasnio ovdje za govornicom, međutim iz nepoznatih razloga, meni ni dan danas, predsjedavajući Vijeća ministara u najmanju ruku u tri puta nije dopustio da se razmatra ovaj prijedlog smatrajući ga ili već ne znam što, da ja ne ulazim u zamku da govorim ono što je mislio predsjedavajući Vijeća ministara kada nije dopustio da se ova točka nađe na dnevnom redu. Dakle, ona je mogla završiti, ovaj Zakon je mogao završiti na Vijeću ministara ovako ili onako, dakle mogli su ga kolege iz Vijeća ministara ispraviti, popraviti, donijeti stav svoj o njemu, dakle u najmanju ruku u dva puta i navrata. Nije se to dogodilo i onda smo došli u situaciju da nam se na jednoj od sjednica prošlih pojavi zakon, kao predlagač Klub SDA. E sad, dakle nešto sam već od toga govorio, mogao bih i danas to ponavljati da mi se čini da ovaj Zakon predsjedavajući Vijeća ministara nije htio staviti na dnevni red zato što je imao, što je u opticaj pušten Zakon koji je predlagao njego Klub, Klub zastupnika stranke kojoj on pripada. Ali ne znam je li to razlog ili neki drugi razlog, međutim ne mogu vjerovati da sve ono što je provelo Ministarstvo pravosuđa, koje je, po svemu onome što poznajem, ovlašteno tijelo koje je ovlašteno da predlaže izmjene i dopune Zakona ovoga i sličnih zakona koje su u njegovoj ingerenciji i da nam kao predlagač vrlo važnoga zakona, a da je vrlo važan vidi se da je to 48 predmet bio rasprave na Ustavnome sudu, nemamo stav i mišljenje Vijeća ministara. Kolege iz SDA su govorile, da sad se ne referiram na onaj zakon koji je ovdje već bio, da su to radile neke ekspertne skupine, da je to bilo ovako i onako. Međutim ja koliko znam i koliko sam ja upoznat, a nije me nitko razuvjerio, da je ovo što sam ja predložio, dakle, daleko bliže provedbi onoga što je rečeno u odluci Ustavnoga suda i da ja vama sugeriram da danas se odbije Mišljenje Ustavnopravnoga povjerenstva. Ali, da bismo, kako je već bilo priče, i moram vam reći da je na Ustavnopravnom povjerenstvu donesena odluka, dakle, tri bošnjačke ruke i dvije hrvatske uopće nije bilo zastupnika iz reda srpskog naroda na sjed nici Ustavnopravnog povjerenstva. Ja opet, ovaj, evo, nemam ništa protiv i ne bi mi smetalo da se ova dva zakona koja su na ovaj ili na onaj način, dakle, u proceduri u Parlamentarnoj skupštini u jednom i u drugom domu, možda negdje susretnu u nekoj točci i da se proba naći rješenje i da se preuzmu odredbe iz jednog ili iz drugog, da nam to učini Vijeće ministara. Pa stoga predlažem, dakle, osim toga da odbijemo Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva koje je negativno, predlažem jedan zaključak, dakle: Zadužuje se Vijeće ministara da na prvu narednu sjednicu Vijeća stavi točku dnevnog reda – Izmjene Zakona o kaznenome postupku Bosne i Hercegovine i da izvjesti Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH o svom stavu i prijedlozima, o svom stavu o prijedlozima zakona koja su u proceduri u Parlamentarnoj skupštini BiH. Čini mi se da bi ovaj zaključak dao mogućnost Vijeću ministara, pa možda čak i da nam predloži, ovaj, neću reći treću varijantu, nego varijantu koju bismo vjerojatno svi podržali. Dakle, mislim da bi ovaj zaključak to riješio da ne dođemo možda u situaciju, jer su se pojedine kolege i na Ustavnopravnom povjerenstvu plašile da neće proći ništa od ovoga, a na tragu sve ove diskusije kud može otići odluka Ustavnog suda, gdje se možemo naći, dakle da ipak nađemo rješenje i da oni koji se ne slažu sa ovim Prijedlogom zakona, misleći da je onaj koji je već ovdje prošao proceduru bolji, ne misle da smo mi neki koji, kako je rekao kolega Džaferović maloprije, ne žele, kaže, ovo pitanje riješiti. Dakle, mi ga žilimo riješiti, evo ja bi želio da to, o tome kaže Vijeće ministara svoje, svoj stav i mišljenje onako kako je to i predviđeno i hoću vjerovati da bi to bilo najutemeljenije mišljenje i najbolji prijedlog koji bi mogao dovesti do rješenja ovog pitanja kada je riječ o odluci Ustavnog suda, a odredbi ovoga Zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovo je ona tipična situacija gdje je apsolutno izrečen neistinit navod. Gospodin Lovrinović je rekao da je Komisija Mišljenje utvrdila sa, citiram – 3 bošnjačke i 2 hrvatske ruke. E sad, s obzirom da na Ustavnopravnoj komisiji Predstavničkog doma sjede ukupno tri Bošnjaka, da dva, gospodin Džaferović i ja, nikad ne propuštamo, nikad nismo propustili nijednu sjednicu Ustavnopravne komisije stiče se dojam da je treći bošnjak, gospodin Šepić došao s puta i bio prisutan na sjednici Ustavnopravne komisije, što jednostavno nije bio slučaj. Činjenica je da je Ustavnopravna komisija usvojila ovo Mišljenje glasovima gospodina Džaferovića, mene i gospodina Željka Komšića i reći da je Ustavnopravna komisija usvojila Mišljenje sa tri bošnjačke ruke, referiraću se na gospodina Komšića, je ili lapsus ili ste zaboravili da je gospodin Šepić bio na put, ali ne znam kako to možete zaboraviti, pošto je poprilično česta pojava, ili ste 49 to ciljano imputirali gospodinu Komšiću misleći da će proći nezapaženo. Ja kao čovjek imam obavezu da ukažem na to, ali takođe imam obavezu da ukažem na to i kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije. Zahvaljujem.
Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-762/18, od 16.03.2018. godine (prvo čitanje) Na 60. sjednici Doma, održanoj 18.04.2018. godine, Dom nije usvojio negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije. Komisija je zadužena da u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika izradi novo mišljenje. Ustavnopravna komisija je 16.05.2018. godine dostavila Mišljenje. Komisija je utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, te je prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Za diskusiju se prijavio poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Obzirom da je ovo po ko zna koji put da imam priliku da govorim o obrazovanju u Bosni i Hercegovini, ja ću možda malo samo drugačije nego što sam to do dosad radio učinit tu diskusiju, ja mislim, interesantnijom, pa ako hoćete i utemeljenijom, pročitaću samo naslove iz štampanih i printanih medija koji govore o problemu visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Stanje u obrazovnom sistemu je haotično; imamo 8 državnih i 18 privatnih univerziteta; da li su političari spremni za spas obrazovnog sistema u Bosni i Hercegovini; hoće li se priznavati diplome iz Bosne i Hercegovine; dok u Bosni i Hercegovini svatko priča svoju priču najdeblji kraj bi mogli izvući studenti, dakle, tu studenti, da ovo je već datum koji govori o tome. Pa imamo stav – diplome Sveučilišta u Mostaru mogu se nostrificirati u Hrvatskoj, ovo su izjave hrvatskih akademskih zvaničnika; pa onda, Prijedlog zakona o poboljšanju stanja u visokom obrazovanju nije dobio podršku u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH; Bosna i Hercegovina nije postala članica ENQA-e; odgovorni tvrde da BH diplome ipak vrijed u Evropi, ali to je jedna izuzetno slobodna, pa čak i pogrešna procjena; Ne može se država prema visokom obrazovanju odnositi kao prema trošku; lošim obrazovanjem rušimo svoju državu; na svakom sveučilištu isključivo moraju vrijediti akademski principi bez uplitanja politike. A sad jedan slučaj koji je samo po naslovu, možda ne govori dovoljno, ali mladić koji je izuzetno nezadovoljan odnosom prema njemu, kao i načinom kako se obrazuje u Bosni i Hercegovini otišao u Francusku i još nije završio akademiju, a njegov film se već prika zuje na Kanu, dakle, mladi bh glumac u francuskom filmu u Kanu. Zatim diskusija oko priznavanja i nepriznavanja diplome – puno vike nizašto. Dakle, iz svega ovoga, ovih naslova, samo naslova, da ne govorim o tekstu, može se zaključiti ako ništa drugo da je situacija u Bosni i Hercegovini vrlo 50 kompleksna i da o ovom pitanju moramo početi razgovarati, da li na mala vrata, da li cjelovito razmatrati ovaj problem. Ako uzmemo činjenicu da postoji Agencija za akreditaciju u visokom obrazovanju u Republici Srpskoj, to može da ukazuje na šta god mi sad možemo da posumnjamo ili da vjerujemo da nije, da postoji ili nepovjerenje ili želja da se to nešto rješava na drugi način. Ili ako uzmemo primjer Sveučilišta u Mostaru, koje je zaista obavilo akreditaciju na osnovu rada Agencije za akreditaciju Bosne i Hercegovine i ispoštovani su svi principi i stavovi koji se traže od univerziteta u Bosni i Hercegovini, ali Sveučilište istovremeno, odnosno nakon toga uradilo reakreditaciju od hrvatskih nadležnih institucija za akreditaciju u visokom obrazovanju i riješilo je svoj problem odnosa prema Evropskoj uniji. Srbija koja je sad u postupku ustanovljavanja ove agencije, obzirom da ima izuzetno kvalitetno obrazovanje, izuzetno kvalitetan obrazovni sistem ima prepoznatljive naučne institucije, obrazovne institucije od kojih se neke nalaze čak i na listi od 500 najboljih univerziteta u svijetu. Njima neće biti problem da imaju agenciju koja će vrlo brzo biti primljena u ENQA-u, u Evropsku agenciju i tad da imamo saradnju Agencije u Republici Srpskoj, što je potpuno prirodno, i agencije u Srbiji. Ja sam želio da, ako ništa drugo, zbog svega ovoga da otvorimo ova pitanja, pa da makar minimalnim promjenama učinimo ovaj Zakon interesantnim za sudbinu mladih ljudi u Bosni i Hercegovini. Pri tome nigdje nisam pomenuo ono što je latentan problem, a to je sve manje i manje studenata koji žele da se upišu na univerzitete. I molim vas, pogledajte vi odgovor Ministarstva civilnih poslova, koji je vrlo šokantan, ali istovremeno vrlo indikativan jer potpuno korespondira stavu Ministarstva obrazovanja Republike Srpske, u tom stavu, u konačnom stavu Ministarstva civilnih poslova prilikom izricanja svog odnosa prema predloženim mjerama, odnosno predloženim rješenjima, u Zakonu stoji – Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovni ne bi se postigli ciljevi navedeni u obrazloženju predloženog Zakona, a to je podizanje kvaliteta visokog obrazovanja i harmonizacija sistema visokog obrazovanja Bosne i Hercegovine. Šta li bi tek bilo da sam predložio kompletnu izmjenu zakona? To bi onda bio politički skandal, zemljotres, ne znam ni ja šta sve skupa to ne bi bilo, a moj cilj i nije bio to, nego da priznamo da nešto nije u redu i da one institucije koje su definisane zakonom praktično rade na način da Agencija ima [[govornik se upozorava na vrijeme]] puni smisao i punu potporu. Ali, i onda kaže u nastavku ovog stava stoji – osiguranje kvaliteta visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini može se postići samo uspostavljanjem jedinstvenog koherentnog sistema osiguranja kvaliteta visokog obrazovanja na cijelom prostoru Bosne i Hercegovine. Pa gospodo ako znate, pa učinite to, napravite ga takvim kakav jeste. Nisam, ako, ako ja ne mogu da predložim nikakvu izmjenu, pa onda valjda Ministarstvo civilnih poslova može, treba i mora to da uradi, a neće uraditi i nikad ga uradit neće. Preduslov za to, [[govornik se upozorava na vrijeme]] pa molim vas pa, ovaj, bilo je i diskusija koje nisu bile 5 minuta, ja znam da vas niko g ne zanima obrazovanje, još jedna rečenica i ja završavam, preduslov za to je djelovanje Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH nezavisno od političkih i drugih uticaja. I šta ćemo sad? Nakon svih ovih priča prije dva dana je bio sastanak u Sarajevu Agencije sa rektorima univerziteta iz Bosne i Hercegovine i oni su sami pokrenuli neke stvari koje sam ja naveo u Prijedlogu ovog zakona. Ovaj Zakon, ja sam samo želio, ja ne očekujem da će on proći, mogu ja apelovati, molit, podržite ..., da nešto napravimo, ne vjerujem da će proći ovaj Zakon, ali ja bar želim da kažem i da skrenem pažnju na probleme visokog obrazovanja kao ključne probleme u Bosni i Hercegovini. Narod mora imat priliku da radi, da se obrazuje i da bude zdrav i da može dobro da jede i živi od toga u Bosni i Hercegovini od svog rada. Obrazovni sistem je narušen i mi od tog obrazovnog sistema sad kakav jeste imamo više štete nego koristi. Hvala velika.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Poštovani kolega, ja ću podržati Vaš Zakon, da ne biste shvatili moju repliku ili ispravak krivog navoda kao nešto što je atak na ovo što ste Vi predložili. Samo molim Vas nemojte mi spominjati visoko razvijeno školstvo koje nam je na hiljade diploma bacilo nad Bosnu, pa ko je uhvatio uhvatio, iz Novog Sada, Čačka, Šapca, ja mogu sad da nabrajam, gdje su ljudi završavali za mjesec dana fakultete. Vama je to dobro poznato, nemojte nam samo to, eto ja bih Vas zamolio.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dakle, kolegi Đonlagiću bih zapravo možda ga nadopunio ili nadopunio ono što je on izrakao, a stoji u materijalima. Dakle, prije svega naravno da je ideja dobro došla i ja je pozdravljam, nemam ništa protiv toga, ja sam nekada i raspravljao o tome, meni su dvojbe oko rektorske konferencije i neke druge, ali sad da ne ulazim u tu temu, nego bih rekao da je, neću reći negativno, ali može se reći i tako, negativno Mišljenje došlo i od Agencije za visoko obrazovanje, a niste to naveli, još od nekoliko ministarstava koja su izvorno nadležni za tu oblast takođe su došla negativna mišljenja ako se tako može reći. Dakle, to je čisto nadopuna, nije samo Ministarstvo civilnih poslova to reklo, jedan dio ministarstava je pozitivno se izrazio prema Vašem, Vašoj ideji to je tako. A kad je u pitanju Ustavnopravno povjerenstvo, dakle, na istoj sjednici o kojoj sam maloprije govorio ... pozitivno mišljenje. Hvala lijepo.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Opet se izvinjavam što se drugi puta javljam, nisam imao namjeru, ali dodajte samo jednu rečenicu, kad hoćete da uništite jednu državu uništite joj školstvo, tim ćete uništiti njenu mladost i uništili ste i perspektivu te države. I ništa više.
Hvala. Diskusija, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. 52 Vidite, prije svega, znači, mi ovdje imamo Prijedlog zakona koji je izuzetno utemeljen i čiji je jedini i glavni cilj da se poboljša stanje visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Prijedlog zakona, i to se ne može nimalo minimizirati, dolazi od jedne od najostvarenijih ličnosti u Bosni i Hercegovini u polju visokog obrazovanja i očito je da zna o čemu govori i da zna prepoznati probleme u onim segmentima gdje ih vidi. I ja to mogu potvrditi s obzirom da sam se zaista udubio u ovu temu. Međutim, imamo tri i samo ću tri citirati, tri negativna mišljenja o ovom Zakonu i ono što je interesantno, evo ovako, znači jedno je mišljenje resornog ministra, državnog, Adila Osmanovića, jedno je mišljenje resornog enitetskog ministra iz Republike Srpske Daneta Maleševića i treće je mišljenje direktora ove Agencije za osiguranje kvaliteta visokog obrazovanja, gospodina Envera Halilovića. I saću vam pročitat d ijelove tih mišljenja. Jedno mišljenje kaže i ni u kakvom redu ne idem – može se zaključiti da se usvajanjem Prijedloga zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju ne bi postigli ciljevi navedeni u obrazloženju predloženog Zakona, a to je podizanje kvaliteta visokog obrazovanja. Drugo mišljenje kaže – na kraju treba zaključiti da se usvajanjem Prijedloga zakona ne bi postigli ciljevi koji su navedeni u obrazloženju, a to je podizanje kvaliteta visokog obrazovanja i harmonizacija sistema visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Dakle, prepisano, maltene identično. I treće mišljenje – namjera da se poboljša stanje u oblasti visokog obrazovanja, koja je istaknuta u obrazloženju predloženih dopuna Okvirnog zakona, prema mišljenju, sad ovog organa, neće se ostvariti na način kako je to predloženo navedenim dopunama Okvirnog zakona. Ovo je malo preformulisano, ali isto. I šta je zaključak? Da Adil Osmanović, Enver Halilović i Dane Malešević imaju apsolutno isto mišljenje po ovom pitanju. I sad mene interesuje kako će, al ja ne znam, mislim ne znam kako su mogli prepisivati kad se ova mišljenja neovisno pišu jedno od drugog i pristižu u Vijeće ministara i onda se objedinjuju danom pristizanja, ovaj, izgleda kao da su sjeli i dogovorili se i mene onda u tom slučaju zanima kako će Adil Osmanović zaštititi bošnjačke povratnike u entitetu Republika Sprska i njihovo pravo na bosanski jezik od Daneta Maleševića, koji im to pravo osporava, kad on i Dane Malešević imaju potpuno identično mišljenje po pitanju ovog Prijedloga zakona o visokom obrazovanju. I tu se ogoljava sva ta politika, odnosno jedan sunovrat u koji nas takva politika vodi i Bosnu i Hercegovinu, a na kraju krajeva i one za čija se prava jel' gospodin Osmanović u nekim drugim situacija deklarativno samo zalaže, a kad treba nešto konkretno napisat onda ima identičan stav kao Dane Malešević. Zahvaljujem.
Zaključujem raspravu po osmoj tački dnevnog reda. Idemo na devet tačku, Ad. 9. Prije dlog zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-3010/17, od 21.03.2018. godine (prvo čitanje) Savjet ministara je na osnovu Mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora korigovani Prijedlog zakona dostavio 21.03.2018. Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 26.03.2018., utvrđeno je da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Kolegijum je kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Zajedničku komisiju za odbranu i bezbjednost. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje o usklađenosti sa Ustavom 53 BiH i pravnim sistemom 16.05.2018. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost dostavila je 15.05.2018. Mišljenje o principima. Otvaram raspravu. Nema, poslanik Hazim Rančić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Obzirom da je riječ o prvom čitanju ja, naravno, imam određenih principijelnih primjedbi i konkretnih, naravno, na određene članove, ali u startu želim da kažem da ću podržati ovaj Zakon, jer je neophodno potrebno njegovo donošenje. Ono što me u startu malo iznenađuje je, jesu neke vrste propusti Ustavnopravne komisije i Zakonodavno-pravnog sektora, jer u ovom Zakonu su sadržana rješenja koja nisu u skladu sa Zakonom o Tužilaštvu, Zakonom o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine, zatim Zakonom o upravi i Odlukom Vijeća ministara o načelima za utvrđivanje unutrašnje organizacije organa uprave Bosne i Hercegovine. Koje su to moje konkretne primjedbe, one se tiču neprincipijelnog, nejedinstvenog načina korištenja termina Tužilaštva BiH, glavnog tužioca ili tužioca, ili zamjenika glavnog tužioca, znači radi se o propisivanju određene vrste saradnje ove Policijske agencije i Tužilaštva koja je propisana, naravno, i Zakonom o Tužilaštvu i Zakonom o krivičnom postupku i na jedan neprincipijelan, nekonzistentan način se u različitim članovima koriste ovi termini, pa da ih ne pobrajam, član 5., itd., pardon u članu 5. stav (1) tačka c). A isto tako to, ta stvar je propisana članom 5. stav (3) Zakona o tužilaštvima. Takođe i u ovom Zakonu, kao i prethodnih puta, sistemski nastoje da prekrše Zakon o Direkciji za koordinaciju policijskih tijela i o agencijama za podršku policijskih tijela. Kako? Tako što, evo ponovo kroz Zakon Agencija, Državna agencija, uzima sebi za ovlasti i forenziku, i nabavku opreme, i edukaciju i obrazovanje, a po Zakonu koji sam citirao to je u nadležnosti tri agencije. Pa ako će to raditi policijske agencije, ove tri stvari, onda dajte da mijenjamo Zakon o Direkciji za koordinaciju i da ukinemo ove tri agencije. Dakle, direktori i rukovodstvo i SIPA-e i Granične policije, pa evo vjerovatno i Dirkecije za koordinaciju sistemski udruženo ne dopuštaju agencijama da rade svoj posao, a to je sadržano evo i u ovom Prijedlogu zakona. Takođe kod organizacije, propisivanja unutrašnje organizacije SIPA-e izražavam čuđenje, jer evo uzeli su za opredjeljenje da se to uradi Zakonom, a propisima koje sam pomenuo lijepo, jasno piše jel' da se to radi Pravilnikom, dakle direktor donosi Pravilnik uz saglasnost Vijeća ministara. Pa evo i kad bi na to malo zažmirili, ta organizacija za koju su se opredjelili u članu 8. predloženog Zakona je kontradiktorna sa navedenim zakonima. Na primjer, znamo svi da su glavni poslovi SIPA-e, dakle, borba protiv organizovanog kriminala, terorizma, ratnog zločina i ovo finansiranje terorizma i pranje novca. I ta četiri organizaciona dijela, tri zovu odjelom, nazivaju odjelom, a jedan propisuju da će se zvati sektor. Zašto isti poslovi, a različit naziv? A onda još gore u tom navedenom članu, materijalno- finansijske poslove, zatim vezano za ljudske resurse, itd., propisuju da se tu radi o sektorima. Nisu to glavni poslovi unutar SIPA-e nego pomoćni poslovi ovim glavnim i nije logično da se manje vrijedni i značajni poslovi propisuje da će se nazvati sektorom, a oni glavni u tri slučaja odjeljenjem, a samo jedan od ta tri odjeljenja sektor. I evo i to kad bi im, onaj, propustili, po Zakonu kao i po Odluci Vijeća ministara sektor je organizaciona jedinica koja u sebi sadrži podorganizacione jedinice. Ni u jednom slučaju ovdje u članu 8. ni kroz cijeli Zakon, sektori, kako ih nazvaše, vezano za unutrašnju organizaciju SIPA-e, nemaju svojih organizacionih jedinica kako je to prop isano. Pa 54 zašto se onda zovu sektori, da li zato da neko ko će biti šef tog sektora ima platu šefa sektora, a ne šefa odjeljenja, da ima veći koeficijent? Smiješno je to, ali eto. Sve je ovo propisano u Poglavlju III, član 18. do 29. Odluke Vijeća ministara o organizaciji, o principima i načelima organizacije organa uprave u Bosni i Hercegovini. U stavu [[govornik se upozorava na vrijeme]] ako dopustite još malo, mogu li? Hvala. Ili u još ..., dakle prvo kažu Zakonom će propisati organizaciju, a onda dopuštaju Vijeću ministara u stavu (5), a u stavu (6) da direktor može Pravilnikom utvrditi nove organizacione oblike. Ovo su jako loša rješenja, potpuno neprihvatljiva i ja ću nastojati amandmanski djelovati na sve ove nedostatke i mane. Takođe nije jasno vezano za saradnju, pogotovo međunarodnu, da li misle, u jednom od članova su propisali da će oni i za evropske integracije raditi poslove, što je nadležnost DEI, ili volio bi da se jasno zna da li SIPA preko direktora ili preko jedne od organizacionih jedinica, da li svoje službe ili Kriminalističko-istražnog odjela, ili ne znam nekog od drugih odjela, jer na nekoliko mjesta piše da upravo oni vode međunarodnu saradnju. Ne bi volio da se sudaraju. A evo još jedna stvar oko organizacije, član 14. propisuje da vezano za direktora i zamjenika će se osnovati služba direktora. Služba je [[govornik se upozorava na vrijeme]] organizacija uprave i po Zakonu o ministarstvima i drugim organima uprave, kao i odlukom Vijeća ministara uz rukovodioca službe ide kabinet. Tako je i za ministra i za zamjenika i ovo ne bi imalo nikakvog smisla da se uz kabinet organizuje služba. Pošto poštujem, evo i već sam prekardašio vrijeme, Vi ste ograničili, postoji još niz primjedbi ja ću nastojati amandmanski djelovati. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sada proglašavam pauzu za ručak do 14:30 sati. [[PAUZA]] Molim vas da zazumete mjesta da nastavimo sa radom. Sljedeći za diskusiju poslanik Damir Bećirović. Izvolite.
Kolega Rančić je rekao većinu ali evo ja bih se takođe složio sa ovim da je ovo jedan ili vrlo nespretno urađen zakon ili vrlo loše urađen zakon, jer npr., evo, da nastavimo i dalje, u članu 10. ističe se npr. da imamo situaciju da direktor i zamjenik direktora SIPA-e sada mogu biti članovi političkih partija, što je nevjerovatna stvar. Znači, iako je to suprotno Zakonu o policijskim službenicima BiH ovaj Zakon, ovo kako je pripremljeno, način na koji piše ovo daje mogućnost, jer kaže da smijenjuju se i direktori i zamjenik ako se utvrdi da je aktivni član političke stranke. Znači, ne može biti aktivan član, znači treba da se briše kompletan ovaj ... da ne može biti član političke stranke. To je samo jedna od primjedbi na nevjerovatno loše urađen zakon i predložen zakon, ali, evo, prvo čitanje je pa ćemo vidjeti dalje i može se djelovati amandmanski definitivno, ali puno problema. 55
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Dakle, evo, htio sam malo sudjelovati u raspravi. Naravno da je ovo prvo čitanje i svakako ću vjerovatno imati nekih amandmana pa sam htio skrenuti pozornost ako je moguće kod predlagatelja da on nešto napravi, prije nego bi mi morali djelovati amandmanima, do drugoga čitanja. Nisam siguran, ali evo, recimo u članku 3. opisuje, kaže – SIPA djeluje isključivo na profesionalnim osnovama, pa kaže – ne zastupajući, ne štiteći, ne podrivajuću interese bilo koje političke stranke ..., mislim da je ovo sve suvišno, da je dosta točku staviti iza osnovama, ali ako nema druge vjerovatno ću morati amandmanski djelovati. S druge strane nelogične su takođe u članku 8. i meni neke stvari koje je govorio gospodin Rančić, pa npr. spajanje odjela zapravo financijsko obavještajni odjel, ne znam koliko to ima logike staviti u jedan odjel, i tražio sam objašnjenje za to, nisam ga našao. S druge strane ja bih želio da nešto, ovaj, uloga zamjenika bude malo drugačija nego što je ovdje namjerena, ali to će se moći ostvariti samo kroz amandmane, pa ćemo vidjeti do drugog čitanja, dakle, kako ću to predložiti, a u suštini, evo, vidjet ćemo, dakle, na koncu kako će zakon proći, pa ću se očitovati kod drugog čitanja. Hvala lijepo.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za diskusiju. Zastvaram 9. tačk u. Idemo na tačku 10., Ad. 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu poslanice Aleksandre Pandurević za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: „Informacija o manjku papira za glasačke listiće: a) Zaklјučak o formiranju Istražne komisije, b) Zaklјučak o formiranju privremene Ad hoc komisije za praćenje sprovođenja Opštih izbora u 2018. godini“, broj: 01-50-1-15-60/18 od 20.04.2018. godine Na 60. sjednici Doma, održanoj 18.04.2018. prijedlog poslanice Aleksandre Pandurević za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. sjednice Doma upućen je na usaglašavanje Kolegijumu Doma kao komisiji. Kolegijum nije postigao saglasnost. Ovdje nema rasprave. Izjasnit ćemo se naknadno u drugom krugu glasanja. Prelazimo na tačku 11., 56 Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu poslanika Senada Šepića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: „Informacija o aktuelnoj poziciji, ocjeni spre mnosti i sposobnosti Centralne izborne komisije BiH (CIK) da organizira i sprovede fer izbore u oktobru 2018. godine“, broj: 01 -50-1-997/18 od 20.04.2018. godine
Imam jedno praktično pitanje, ne vidim ovdje prisustvo nikoga iz Pravobranilaštva, da li me oči varaju. 58 ŠEFIK
Ima, ima zamjenik ... na Komisiji.
Molim?
Prisutan je zamjenik.
Dobro, onda je utoliko moguće nekoliko riječi reći. S obzirom da ima dosta stvari koje bi se mogle postaviti kao pitanje Pravobranilaštvu, posebno u jednom segmentu koji se zove državna imovina. U nekoliko navrata u ovom Izvještaju se pominje da ne postoji zakonski osnov, da ne postoji zakon za knjiženje državne imovine, a istovremeno hoću da vas podsjetim na član 71. Zakona o odbrani gdje je obaveza Ministarstva odbrane BiH da na osnovu svih podataka o nepokretnoj imovini izradi popis nepokretne imovine za potrebe odbrane na kojoj pravo upravljanja i raspolaganja i pravo upotrebe ili pravo vlasništva ima Federacija BiH, Republika Srpska ili bilo koji drugi subjekt na teritoriji Bosne i Hercegovine. Naknadno, sljedećim članom se kaže da Savjet ministara BiH i vlade oba entiteta dužni su zaključiti sporazum do 31.12.2005. godine kada će se riješiti pitanje imovine Oružanih snaga BiH. Dakle, vaša tvrdnja da Ministarstvo odbrane treba da perspektivnu vojnu imovinu knjiži na osnovu prijedloga ili odluke Predsjedništva, koji je politički akt, to nije zakon, ne može da stoji i nama nije jasno, ... ste pravnik i valjda znate o čemu govorimo. Drugo, Sporazum o sukcesiji, na kojima se poziva Pravobranilaštvo BiH u zahtjev za uknjižbu prava vlasništva u korist Bosne i Hercegovine, takođe ne može biti valjan pravni osnov za knjiženje. Republika Srpska je u nekoliko navrata pokušavala da postigne, da objasni ove stvari koje su se u međuvremenu događale. Podsjećam vas da je Miroslav Lajčak u pismu od 25. juna 2008. godine, upućeno predstavnicima vlada oba entiteta i Savjetu ministara, obavijestio da se mora zaključiti Sporazum o raspodjeli imovine koji bi bio potpisan i usvojen od strane Savjeta ministara i vlada oba entiteta. To do danas nije urađeno. Takođe valentin Incko 29. aprila 2010. godine uputio je posebno pismo Pravobranilaštvu i rakao u tom pismu da Sporazum o pitaju sukcesije uređuje vlasnička prava između međunarodno priznatih država a ne unutar jedne zemlje. Dakle, cijela ova oblast koju Pravobranilaštvo tretira, a koja se odnosi na tzv. državnu imovinu je u takvom stanju da zaslužuje svakako velike polemike i rasprave, jer ovo što ste napisali ovdje ne stoji. Hvala.
Hvala Vam. Poslanik Mirsad Đonlagić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Možda ova moja opaska ili komentar koji će biti u ovom slučaju možda nije adresiran na pravu adresu ali radi se o pitanju deeksproprijacije eksproprisane imovine na lokalnim nivoima u kojima se dešava nevjerovatna stvar, beskrupulozno oteta imovina od građana koja je oduzeta sa jednom namjerom i ciljem da se nešto izigradi, a prema zakonu koji se kolokvijalno zove 59 Petrićev zakon deeksproprijacija eksproprisane imovine ima se izvršiti u svim slučajevima kada imovina koja je oduzeta ili eksproprisana nije privedena u cijelosti svojoj namjeni u svojoj svrsi zbog koje je eksproprisana, pa čak i pod uslovom da je to djelimično i plaćeno. Međutim šta se dešava, dešava se da imovina koja je eksproprisana niti jednim svojim promilom nije privedena svrsi, nego se dijeli u potpuno druge namjene i kaže se – ne možemo sad da vratimo, čeka se generalni urbanistički plan. To je državni kriminal najgore vrste i ugrožavanje ljudskih prava i svih drugih elemenata zbog kojih ova država treba da bude procesuirana pred Strazburom. Tako ljudi govore oni koji su oštećeni takvim ponašanjem lokalne zajednice, jer kolege vaše na tim nivoima jednostavno ne dozvoljavaju da se ta imovina vrati onima od kojih je ona oduzeta. Da li je to vaša nadležnost i možete li vi da date odgovor na to ili ćemo to morati onda tražiti na nekom drugom mjestu. Ali obzirom da je, evo, recimo jedan Izvještaj ja bih molio ako možete da to komentirate. Hvala.
Hvala. Znači, vidim da je zamjenik pravobranioca spreman da odgovori. Izvolite. ____________(?) Poštovani predsjedavajući, zamjenici, poštovani zastupnici, gosti i ostali prisutni. Prvo, dakle vezano za pitanje državne imovine, nisam shvatio da imamo konkretno pitanje, ukoliko ima, dakle, možemo i na ta pitanja odgovoriti. U samom Izvještaju su navedene određene aktivnosti koje je Pravobranilaštov BiH vodilo vezano za specifične potrebe i zahtjeve u skladu sa nadležnostima koje ima. Dakle, određene aktivnosti su vođene vezano i za ... državne imovine, odnosno za uknjižbu vojne imovine i dati su konkretni podaci vezano za te postupke. Sama uknjižba, dakle, se može realizirati, odnosno postupci se mogu voditi, mi imamo zakone koji su to regulisali, dakle Zakon o zemljišnim knjigama, Zakon o premjeru i katastru nekretnina, itd., dakle to nije sporno. Ono što je pitanje, ... to zaista prevazilazi mogućnosti i okvir djelovanja Pravobranilaštva BiH jeste pitanje, dakle, regulisanja generalno odnosno u pogledu državne imovine, odnosno donošenja Zakona o državnoj imovini koji bi uredio i to pitanje, dakle, pripadnosti određene imovine entitetima, državi, itd. Dakle, ne bavi se tim pitanjima. Pravobranilaštvo je radilo ono što je bilo u okviru njegovih nadležnosti i ono što je bilo, dakle, vezano za konkretne zahtjeve koje smo imali, pa smo takve postupke i vodili. Budući da ... nije bilo, nisam shvatio da imamo konkretno pitanje u ovom dijelu, samo sam napomenuo možda i to da kažemo da je zaista neophodno da se Zakon o državnoj imovini donese, dak le jedno izuzetno važno pitanje jer to je stvar i Parlamenta i posebno formirane komisije, itd. U odnosu na pitanje kolege zastupnika koje se tiče postupka deeksproprijacije, dakle nije nešto što je konktretno nadležnost Pravobranilaštva BiH, ali Pravobranilaštvo BiH jeste često puta uključeno u postupke i eksproprijacije i deeksproprijacije kada se radi, naravno, o imovini ili imovinskim interesima Bosne i Hercegovine. Postupak deeksproprijacije vodi se po zahtjevu ranijeg vlasnika, dakle upravo u ovim situacijama koje ste Vi pomenuli, znači sama eksproprijacija ide iz razloga što je potrebno određenu nekretninu izuzeti od njenog vlasnika, titulara, obično je to građanin, da bi se ta nekretnina koristila u neke šire društvene, opće interese, dakle kada imamo interese te prirode. Ukoliko se u tom smislu nekretnina ne koristi na taj način, dakle polazeći od tih općih interesa koji su svojstveni ovakvom vidu postupka ili ukoliko se izuzeta nekretnina u zakonom propisanim rokovima ne privede namjeni onda postoje, ispunjeni su uslovi da se izvrši povrat te nekretnine njenom ranijem vlasniku, odnosno da se 60 izvrši postupak, da se provede postupak deeksproprijacije. Ono što je bitno jeste, dakle, da taj postupak deeksproprijacije ide na način da raniji vlasnik pod nosi zahtjev, a službe koje su vodile postupak eksproprijacije, u pravilu su to općinske službe za imovinsko-pravne poslove, odlučuju i u postupcima deeksproprijacije. Pravobranilaštvo BiH se tu pojavljuje u onim postupcima kada, dakle, treba nešto izuzeti od države ili ukoliko treba nešto izuzeti u korist same države, dakle u tom dijelu se i štiti takva vrsta interesa. Ali smo, ovo želim samo da potvrdim, dakle, upoznati sa brojnim slučajevima zaista gdje su građani suočeni sa mnoštvom problema. Dakle, subjekti kojim je ta imovina izuzeta, u onim situacijama kada su ispunjeni svi uslovi da dođe i do ovog obrnutog procesa da se ta imovina vrati. Ali, dakle, to je ponovo nešto što konkretno se tiče i samih prvostepenih organa, dakle imovinsko-pravnih službi koje vode postupke. Naravno, imamo nadležne službe za geodetsko imovinsko-pravne poslove na nivou entiteta koje su takođe uključene u postupak u onom drugom dijelu kada, dakle, se odlučuje o određenim žalbama, dakle drugostepeni upravni postupak. Na kraju se tu pojavljuje i mogućnost da se određena realizacija, odnosno zaštita prava ostvaruje i pred sudovima, bilo u redovnim sudskim postupcima vezano za povredu prava u ovom dijelu ili u upravnim postupcima koji prate, dakle, ove, u upravnim sporovima koji prate prvostepeni i drugostepeni upravni postupak. Ovo bi, dakle, bilo koliko sam ja shvatio pitanje i koliko imamo tu tih dodirnih tačaka sa poslovima i nadležnostima Pravobranilaštva. Hvala. Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ono što sam razumjela što ste rekli da je neophodan Sporazum, odnosno neki dokument koji će, ... koji će pomoći da se knjiži imovina koja je nekada pripadala bivšoj SFRJ, to je tačno, ali niste pomenuli da postoji Zakon o odbrani i da postoji član 71. i 72. Zakona o odbrani. Član 71., član 73., pardon, i 74., to je Sporazum o prenosu imovinskih prava i zabrana raspolaganja imovinom. Dakle, u tom članu koji govori o Sporazumu o prenosu imovinskih prava u Bosni i Hercegovini stoji da je Ministarstvu odbrane dostavljen Plan o konačnom raspolaganju imovinom iz članova ovih. I nakon što Vijeće ministara BiH odobri plan u roku od 60 dana, ali ne kasnije od 31. decembra 2005. Ministarstvo odbrane podnosi Vijeću ministara BiH, vladama Republike Srpske i Federacije BiH na potpis sporazum, odluke, rješenja i ostale relevantne podatke ako je potrebno do okončanja raspolaganja svim pravima i obavezama nad pokretnom i nepokretnom imovinom. Dakle, to je sve, osnov za knjiženje treba da proističe iz člana 73. Zakona o odbrani koji Vi ne pominjete. Vi imate isti tretman prema imovini SFRJ koja se sad dijeli među bivšim članicama te zemlje i odnos prema ovom Zakonu o odbrani gdje je ekciplitno navedeno kako se imovina knjiži. Dakle, mislim da biste vi tu trebali malo da se pozabavite, vidite ima puno dokumentata koji govore u prilog tome ali ... Pravobranilaštvo trebali da se pozabavite i zauzmete stav ...
Hvala. Damir Bećirović, diskusija. Izvolite
Drago mi je ovako da možemo pitati, evo, pa mene bi zanimalo i ove međunarodne arbitraže koje postoje. Znači, imamo ove četiri ključne međunarodne arbitraže, zanimalo bi me posebno ovaj dio koji se tiče Elektrogospodarstva Slovenije i tužbe protiv Bosne i Hercegovine u iznosu od skoro milijardu i 400 miliona maraka, šta je tu, gdje stojimo, kako stojimo, postoji li neka mogućnost, ne znam, dogovora, bilo šta, a pogotovo ovaj dio jer da imamo već jednu pravosnažnu što se tiče Štrabaga protiv Ministarstva komunikacija i prometa, ko će tu nadokanditi štetu po budžet, da li postoje odgovorna lica u Ministarstvu, da li je tu bilo šta urađeno, poslano nekome, jer imate štetu evidentnu po budžet Bosne i Hercegovine kada se tiče, evo, ova presuda. Tako da bi me zanimalo zaista da čujem ove četiri međunarodne arbitraže.
Hvala. To ne znam je li aktuelno, mislim ako niste spremni. ____________(?) ... [[nije uključen mikrofon]] ja mogu odgovoriti ... Dobro, u redu. Znači, nemamo više prijavljenih za diskusiju. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda, Ad. 17. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2017. godini, broj: 01,02-50-19-951/18, od 13.04.2018. godine
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Vrlo kratko vezano za jedan jako značajan, ozbiljan Izvještaj o, slobodno ću reći, stanju distribucije, proizvodnje i trgovine električnom energijom na području države Bosne i Hercegovine. Znajući koje su nadležnosti onih koji su podnijeli ovaj Izvještaj i da zapravo većina onoga što je ovdje napisano su samo podaci koje su oni prikupili od nekih drugih nadležnih institucija i preduzeća koja su zadužena svaka za svoj dio, stoga možda dvije sitne primjedbe ili sugestije na izvjestioce. Prvo je vezano za, kako ste vi to naveli ovdje, napredak prema evropskom putu, da ste bogdo naveli koje, sve one zahtjeve koje imamo po pitanju Zakona o električnoj energiji, ..., distribuciji električne energije koje smo obavezni da smo već uradili, a nigdje nije spomenuto, znači, u ovom materijalu. I druga stvar je ono što sam možda očekivao, a nije predstavljeno ovdje, jeste produkcija, odnosno proizvodnja električne energije po pojedinim 62 proizvođačima u termoelektranama ili hidroelektranama, jer je taj podatak jako bitan da nam zapravo prikaže i pokaže gdje su naši elektroenergetski potencijali trenutno, odnosno kakva je njihova pouzdanost, kakav je stepen iskorištenja i zapravo koju oni najveću produkciju mogu da dadnu. Ono što je interesantno i vezano sad za ... koje ste vi samo predstavili nama ovdje u materijalu jeste da, evo, iz godine u godinu, što je dobro, u Bosni i Hercegovini raste potrošnja električne energije, definitivno, znači, imamo puno više potrošača obzirom da nam je stanovništva sve manje i manje, generalno, znači, da industrija više koristi i troši električnu energiju. Međutim, ono što je jako zabrinjavajuće jeste da je produkcija, odnosno proizvodnja električne energije iz godine u godinu manja. Vi ovdje navodite da je glavni razlog tome hidrološka situacija, međutim evo već pet, četiri-pet godina iz godine u godinu to je tako, više to ne može se smatrati razlogom i treba biti svjestan da će ovakvo najvjerovatnije stanje i ostati, znači, jer kako kažu neki naši stariji u Božije se ne treba miješati. Hoće li biti više ili neće biti više mi moramo biti spremni da proizvedemo makar dovoljno električne energije onoliko koliko nam treba. Isto tako jedan zabrinjavajući podatak jeste da je izvoz električne energije manji nego u prošloj godini ali zato da je uvoz za skoro 118% veći nego što je to izvoz. I obzorom na ovaj trend povećanja uvoza, smanjenja izvoza, po nekim procjenama, znači nekih narednih pet godina mi ćemo biti na nuli, i poslije pet godina ako se nešto značajno ne desi mi ćemo postati ovisnici o uvozu električne energije, što je jako zabrinjavajuće. Isto tako ovdje sam našao podatak, poznat mi je on bio i od prije, da i cijena električne energije raste na tržištu, znači na ovim berzama u blizini Bosne i Hercegovine, konkretno na budimpeštanskoj berzi. I da u tom smislu, znači, je jako bitno da se ulaže i da se obnavljaju energetski potencijali u Bosni i Hercegovini. Nisam vam našao nigdje podatak, to bi jako bilo dobro za parlamentarce, trenutna postrojenja, elektroenergetska postrojenja koje su godine instalisana, koje godine su puštena u rad. To su postrojenja koja su starija i od mene, a ja imam polijepo godina, znači, to su postrojenja koja su, imaju izuzetno nizak stepen iskorištenja, ekologiju skoro nikakvu. I ono što je se uradilo u Republici Srpskoj, a moramo to reći da jeste, ... napravljen jedan iskorak, u Federaciji to kaska, stoji, čeka i krajnje je vrijeme obzirom na sve ove pokazatelje da i Federacija preuzme taj dio na sebe i svoju odgovornost i da počne napokon da ulaže u elektroenergetski sektor. Zahvaljujem.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala. Ja bih htjela da dvije primjedbe ustvari na ovaj materijal koji ste, vaš Izvještaj koji ste dostavili. Prva za koju niste direktno odgovorni ali kad ste već unijeli u Izvještaj, to bi trebao da odgovori neko iz prvog dijela ove sjednice, znači neko iz Savjeta ministara, u tački 2. – sastav i organizacija rada Državne regulatorne komisije, iznesene su tačne tvrdnje o isteku mandata člana Komisije ... iz Republike Srpske kome je petogodišnji mandat istekao 2016. godine, je li tako mi se čini. Narodna skupština je 2017. imenovala, odnosno predložila predstavnika Republike Srpske, Savjet ministara još nije potvrdio. Dakle, očito je da Savjet ministara neće da potvrdi prijedlog iz Republike Srpske jer ova koalicija koja to nije, tj. kako sebe zovu, oni očito neće da predlože ono što je Republika Srpska predložila. To je, znači, stvar koja stoji nezavršena i 63 locirana je u Ministarstvu spljne trgovine i ekonomskih odnosa koji ima ambiciju da postane ono što mu ne dozvoljava ni Ustav ni zakon. Druga stvar se odnosi na strani 61. Izvještaja gdje ste napisali i doveli opet u vezu stvarne nadležnosti Ministarstva spljne trgovine i ekonomskih odnosa, gdje stoji – DERK će u 2018. godini posebno sa Komisijom za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma i Komisijom za spljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda održavati tu vezu i ... interes će ostati razmjena informacija usklađenih ključnih regulatornih aktivnosti sa Ministarstvom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa nadležnim za kreiranje politike u skladu sa Zakonom o prenosu, regulatoru i operatoru sistema električne energije u Bosni i Hercegovini. Ja vas podsjećam da je Državna regulatorna komisija za električnu energiju sa svojim ovlaštenjima i nadležnostima nastala Zakonom o prenosu, regulatoru i operatoru prenosa sistema električne energije u Bosni i Hercegovini, to je čini mi se Službeni list iz 2002. godine. I u tom Službenom listu prevashodno stoji da je njena funkcija prenos električne energije, operacije, znači prenosnog sistema i mađunarodna trgovina električnom energijom. Članom 11. tog Zakona o osnivanju Nezavisnog operatora sistema za prenosni sistem Bosni i Hercegovini i članom 10. Zakona o osnivanju kompanije za prenos električne energije Republika Srpska i Federacija BiH su vlasnici Nezavisnog operatora sistema kao i Elektroprenosa BiH. Sve ostalo je u nadležnosti entiteta. Ja vas molim da te zakonske i ustavne odredbe imate u vidu kada pravite vaše izvještaje. Hvala.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja se nadam da neću biti pogrešno shvaćen ali očito se radi o ne poznavanju ustavnih odrednica i u cijelosti nepoštivanju ustavnih odrednica kada je u pitanju funkcioniranje naše zemlje Bosne i Hercegovine. Mi smo zaboravili da je Ustav definirao stvaranje javnih korporacija, i ako treba da ih ja sad nabrojim, to je definirao naš Ustav ili Aneks taj i taj, gdje je električna energija, transport cestovni, željeznički, brodski, gdje su telekomunikacijsk i sistemi, pošta i tako redom. Mi smo to očito zaboravili i nismo uspostavili upravo zbog ponašanja kakvo imaju entiteti, i Federacija i Republika Srpska. Ono što je nemoguće da funkcioniše parcijalno kod nas izgleda funkcioniše kako ne bi ništa funkcionisalo. Zato imamo u cestovonom saobraćaju što imamo, zato imamo u željezničkom da ne mogu cisterne s gorivom da dolaze, nego mogu samo kamionskim transportom, i tako redom, i tako redom. Ja bih molio da mi kada govorimo imamo bar ... Ustava Bosne i Hercegovine, bar ono što je obaveza i što smo mi morali uraditi, a nećemo jer imamo instrukcije da radimo i tako da ništa ne uradimo. Ja se nadam da će u budućnosti ovdje biti da se radi a da se uradi, a ne da se radi a da se ništa ne uradi. Hvala.
Hvala. Diskusija, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, uvijek kada se govori o energetskom sektoru to je vrlo interesantno pitanje iz mnogo razloga. Prije svega zaista Bosna i Hercegovina mora da se definira kakve su joj potrebe i kakvi su ciljevi kada je u pitanju energetska politika. Mi smo zemlja koja je dominantno proizvođač električne energije ali ove godine smo bili u situaciji i da se uvozi električna energija. Zna se da otprilike 50 procenata električne energije se proizvodi, nešto možda čak i više, iz termocentrala, odnosno da se, ovaj, koristi ugalj. Međutim, u tome i jeste problem, čak ako se bude došlo u poziciju i da se može izvoziti ili treba izvoziti ta električna energija doći će vrijeme kada će mo imati zabranu zbog nepoštivanja ekoloških standarda. Ta ista električna energija koja neće moći ići u izvoz neće se moći koristiti ni u elektromobilima zato što ta vozila koja koriste tu električnu energiju, a koja nije proizvedena po ekološkim standard ima ne može se koristiti ni u javnom prometu zato što na isti način zagađuje okolinu proizvodeći tu energiju iz uglja i to uglja, kako bih rekao, u jednom vrlo širokom rasponu kvaliteta, od onoga uglja koji ima potrebne karakteristike za proizvodnju uz poštivanje standarda ekološke proizvodnje, potrebne kvalitete do onih ugljeva koji to zaista nemaju. Prema tome, to je jedno izuzetno široko i otvoreno pitanje i vrlo osjetljivo pitanje. Ja sam zastupnik ideje energetske diverzifikacije, ja smatram da ova zemlja ima sjajne prednosti da koristi sve vrste konvencionalnih izvora energije kao i onih obnovljivih izvora energije. I tu se kod nas zaista prave vrlo, vrlo strogi koraci, pa čak bih rekao idemo previše sporo u odnosu na regiju, na okruženje, a da ne govo rimo o Evropskoj uniji gdje recimo jedna Njemačka u jednom danu su napravili test, 80 procenata potreba električne energije su dobili iz obnovljivih izvora energije. To je nešto što mora da bude i nama trajno opredjeljenje. Naravno, ovdje je osjetljivo pitanje jer odmah čim se oko toga počne govoriti dolazimo u pitanje šta ćemo sa onima koji su zaposleni u rudnicima koji onda postaju teret, imaju problem, neizvjesnost i strah od onoga šta se dešava kada je energetski sektor u pitanju. Dakle, tu dolaze mjere države, poticaji, socijalna zaštita, preusmjerenja, preobrazovanje, rad na nekim drugim stvarima, evo čak da kažemo i u energetskom sektoru. Naravno, ovdje na stranici 61. govori se o akijima pa se pominju Aki, evo, recimo i u gasu. Onaj ko imalo zna problematiku gasa u Bosni i Hercegovini zna da je to potpuno neuređena oblast i da se tu politike vode dijamterlano suprotno, čak i strateška opredjeljenja, pravci koji su stavljeni na papir ili u Federaciji ili u entitetu Republika Srpska, odnosno na pokušaj da se radi državna strategija to jednostavno, toliko su ogromne razlike da mi ne znamo čak gdje će nam na kom mjestu biti priključci na vodove koji će ići, prolaziti pored Bosne i Hercegovine, jer niko od ovih velikih isporučilaca gasa koji će ići recimo prema LNG terminalima koji će biti u Hrvatskoj ili koji će dolaziti sa Bliskog, Srednjeg Istoga ili koji će dolaziti iz Afrike, ili čak iz Alžira, jednostavno Bosna i Hercegovina je u tom smislu zemlja koja nema jasno definisanu strategiju. I to predstavlja problem za budućnost, pa niko nas neće čekati da se mi definiramo i odredimo šta mi želimo i kako, da li ćemo biti dio međunarodne mreže energetskih transporta ili će to jednostavno biti stvar o kojoj ćemo mi do besvjesti voditi rasprave i jednostavno ne postići neko rješenje. Do sada smo zbog ne ispunjenja obaveza prema Energetskoj zajednici izgubili milione, i to je nama potpuno svejedno, a izuzetno su nam potrebni, svaki fening je nama potreban, svaka marka je nama poterebna, a da ne govorimo o milionima. Naravno, ja mislim da Državna agencija za regulaciju ustvari nije ta koja je krivac za ovo jer ona je, kako bih rekao, ... politike bez obzira što ona treba da bude neko ko interveniše i usmjerava situaciju na tržištu Bosne i Hercegovine. Ja zato, ovaj, naravno ja sam zadovoljan s ovim Izvještajem koji je kvalitetno napravljen, ali sam želio da dam, kako bih rekao, svima nama neke stvari koje mene brinu, zbog kojih sam ja zabrinut, a mislim i svi oni koji se razumiju u ovu problematiku su takođe zabrinuti i da bi tu zaista moralo da bude mnogo više političke volje da se ova pitanju rješavaju. 65 Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Mom cijenjenom kolegi Đonlagiću. Opet se pozivam na ustavna određenja i volio bih da ovo gospodin Đonlagić čuje, ali vidim neće čuti, žao mi je, Ustav BiH je definirao da svi propisi koji nisu u parlamentarnoj proceduri doneseni kao novi vrijede oni propisi iz prostora koji se zvao Republika Bosna i Hercegovina ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tako je, tako je, nemojte se ništa smijati tako je, to je tako, pročitajte Ustav ako ga ne znate, i zamolio bih Vas da dobacivanja spriječite.
Molim vas za mir.
Bosna i Hercegovina je bila Republika koja je imala najstrožije propise iz oblasti gasa, jedina Republika u bivšoj Jugoslaviji koja je kompletnu zakonsku legislativu zasnovanu na ... propisima imala je uvedeno u svoje zakonodavstvo. Ako ne znate koji su ... propisi, to su propisi države koja ima najstrožiju kontrolu kada je u pitanju gas i upotreba gasa, to je Holandija. I 1980. formirana je grupa inžinjera koja je kompletne propise prevela i pretočila u propise Bosne i Hercegovine i zakone Bosne i Hercegovine. Zato nije tačno da nemamo, nego je tačno da ih ne primjenjujemo. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu po 17. tački. Prelazimo na tačku 18., Ad. 18. Informacija o sprovođenju plana hitnih mje ra i realizaciji aktivnosti navedenih u Informaciji o procjenama i mogućnostima Bosne i He rcegovine u vezi s pitanjem izbjegličke krize u regionu i Evropskoj uniji i pregledu situacije u vezi sa migrantskom krizom na zapadnobalkanskoj ruti, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02,03-04-741/18, od 14.03.2018. godine Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Informacije odredio Zajedničku komisiju za odbranu i bezbjednost BiH i Zajedničku komisiju za ljudska prava. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH Mišljenje je dostavila 05.04.2018. Informacija je primljena k znanju. Otvaram raspravu. Prvi diskutant, poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite
Ja se izvinjavam, danas se možda češće javljam nego što je to bilo uobičajeno, ali tražim pauzu od pola sata. ŠEFIK
Nemoj ba Mirsade sada pauze tražiti, nema smisla. [[zajednička diskusija]]
... [[nije uključen mikrofon]] po Poslovniku ... ŠEFIK
... pravo ali pravo da ti kažem da nema smisla.
Ja vas molim da postupite po zahtjevu Kluba SBB-a.
Pauza od pola sata. Znači, nastavljamo u 16 časova. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Poslanik Nikola Špirić, diskusija. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni gosti. Da bismo mogli raspravljati ja želim samo da mi se pojasni o kojem zapravo materijalu mi danas raspravljamo. Ali ovo što se nama dešava, ako Kolegij dozvoljava sebi da Savjet ministara čini to što čini dobro bi bilo da od nas parlamentaraca ne pravite to što pravite. Ja imam materijal iz marta mjeseca, je li to materijal o kojem raspravljamo, i postoji materijal od 11.05.2018. godine. Dakle, hoćemo li raspravljati o materijalu iz marta ili o najnovijem materijalu koji je Vijeće ministara posvetilo ovome, migrantska kriza nije, nije kriza koja traži ovako ponašanje nas u Parlamentu, pogotovo ne Savjeta ministara. Dakle, ovdje nema nikog iz Savjeta ministara, dakle ovo je informacija od marta koju mi imamo, a ja imam informaciju iz 11.05. Po mojoj ocjeni nijedna od informacija neće ništa riješiti. Ali bih volio da znamo zašto raspravljamo o informaciji iz marta, a ne o najnovijoj informaciji? ____________(?) 67 [[nije uključen mikrofon]] Da, šta se dešava zapravo ljudi, je li ovo definitivno neka destrukcija, namjera, ne mogu da vjerujem da nam nudite materijal iz marta a da imamo najnoviju informaciju pod naslovom – Predlog informacije s predlogom mjera koje trebaju hitno poduzeti s fokusom na nezakonite migrante i propusnost granice, prije svega sa istočnim susjedima Bosne i Hercegovine. Dakle, ovo je materijal koji ima, koliko strana, ima negdje 30, 40 stranica. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Moram mom kolegi Špiriću da ispravku napravim. Materijal koji mi imamo, koji, gdje stoji da je 14.03. to je treći mjesec 2017. bio, pa je ministar Mektić otkinuo tu prvu stranicu, pa je samo napisao novi popratni akt koji se odnosi sad na 14.03.2018. i mi raspravljamo na osnovu elemenata koji se odnose na 2016. godinu. Ako tome dodamo i ovo da je ova lijeva strana potpuno prazna, ne znam, niti imamo na osnovu čega, niti imamo s kim. Ja vas molim da vidite ima li smisla ovako ozbiljnu temu na ovaj način razmatrati.
Hvala. Diskusija, Sadik Ahmetović. Izvolite.
Ja sam kod utvrđivanja dnevnog reda kazao da bi najbolje bilo da se zaista do izbora raspustimo, jer evo i ova tačka dnevnog reda koja bi trebala biti praćenja sa prisustvom i predsjedavjućeg Vijeća ministara, pa i ministara, pokazuje da mi uopće u ovoj državi možemo a i ne moramo dolaziti, možemo a i ne moramo pričati, možemo a i ne moramo donositi bilo kakve odluke, zaključke i bilo šta, jer to se niti sluša bilo ko u Vijeću ministara, niti ih po bilo kom osnovu za to šta obavezuje. Kad prođete sve ono što se dosad radilo, kad prođete kroz zaključke i odluke vidjećete i doćete do razultata da nije važno uopšte šta smo mi i zaključivali i kakve smo odluke donosili. Ova kriza migrantska jeste i može biti velika opasnost za Bosnu i Hercegovinu, a mi nemamo danas s kim razgovarati na tu temu obzirom da nema onih koji bi trebali implementirati bilo šta što donese ovaj Parlament, pa i obični zaključak. Ako imate u vidu da u Turskoj negdje ima više miliona izbjeglica iz Sirije i ako imate situaciju da su evropske granice poprilično zatvorene poslije 2015. godine i one velike migrantske krize, onda možete vidjeti da je prostor Balkana mjesto gdje eventualno može doće do višehiljaditog dolaska migranata na ovaj prostor Balkana, pa time i u Bosnu i Hercegovinu. Da li smo mi, ili jesmo ili nismo spremni za to nema nam ko danas odgovoriti na ta pitanja ili na bilo koje pitanje koje mi ovdje eventualno možemo postaviti. A informacije, evo, ove koje je Nikola, gospodin Špirić pregledao, govore da imamo i tu neku vrstu zbrke. Tako da prema svim važnim pitanjima koje ova zemlja ima od poskupljenja ovog goriva do migrantske krize i svega, pa ovoga danas, ovo danas što smo imali skidanje tačke dnevnog reda Izvještaj Evropske komisije, ja ne znam zašto smo mi uopće potrebni, zašto, šta smo nadležni, šta radimo, zašto radimo. Dakle, to je niz pitanja na koje, ja ne znam koga bih pitao, ne mogu Vas pitati, ovaj, jer Vi ste tu predsjedatelj ili spiker ili već kako hoćete, jer ne znam koliko Vas informišu po ovoj stranačkoj liniji, pa možda više znate pa se ne bojite ovih kriza, ali ja zaista bih volio da znam u kakvom vremenu živimo kad je ovaj problem u pitanju. Jer mi kao zemlja, to je neko već rekao, moramo biti, pružiti odnos prema ljudima koji bježe iz ratom zahvaćenih zemalja onakav kakav, kako nas obavezuju međunarodni ugovori koje smo potpisali, ali isto tako moramo biti svjesni da se u hiljadama ljudi može neko naći ko može napraviti problem u zemlji na bilo koji način. I ukoliko mi na ovom Domu danas ne raspravljamo i ukoliko nemate nijednog ministra, izuzev uvažene gospođe Borovac, onda ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, naravno, ali ja mislim da je sve ovo što i mi radimo, o čemu pričamo veoma neodgovorno, neozbiljno i da nas samo vile mogu pronosati i dragi Bog sačuvati da se eventualno neki problem ne desi. Hvala lijepo.
Hvala. Znači, samo da vas informišem da je tu prisutna pomoćnica ministra iz Ministarstva bezbjednosti kao neko ko je ovlašten da diskutuje na ovu temu, ali očigledno nas je vrijeme preteklo što se tiče ove Informacije, ona je zastarila i imamo potrebu da se dogovorimo kako ćemo oko toga. Hoćemo nastavit rad, hoćete li Vi sad da uzmete riječ ili da? _____________(?) 69 [[nije uključen mikrofon]] Nikola hoćete, Nikola ... [[zajednička diskusija]]
Pa baš tako, dakle pitanje je možemo li tako razgovarati da neko ovlasti nekoga da nam ovdje bude neki tumač, a nije ministar ni zamjenik. S druge strane ovaj materijal, sve je o njemu rečeno, ja tu nemam što specijalno dodati, koji imamo. S treće strane toliko imam informacija koje ne znam ni da li ih iznositi ovdje, kako se ulazi na granicu, tko je čuva, tko pušta, ko su ljudi, je li to samo humanitarno pitanje, gdje će ih smjestiti, ima li ikakve kontrole nad tim, nema li? Dakle, ja bi predložio da ipak možda danas prestanemo s tim i da predložio bih zaključke na sljedeći način: 1. Odgađa se rasprava i izjašnjenje o Informaciji o provedbi plana hitnih mjera i realiziranju aktivnosti navedenih u Informaciji o procjenama i mogućnostima Bosne i Hercegovine a u svezi s pitanjem izbjegličke krize u regiji Evropske unije i pregledu situacije u svezi sa migracijskom krizom na zapadnobalkanskoj ruti, materijal Vijeća ministara, broj taj i taj, zbog zastarjelosti same Informacije koja se odnosi na vrlo značajnu temu, a to je sigurnost u Bosni i Hercegovini. 2. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da do naredne sjednice Zastupničkoga doma sačini cjelovitu i ažurnu informaciju vezanu za stanje sigurnosti u Bosni i Hercegovini u kontekstu pojačane migrantske krize, a to je koncem ovog mjeseca. Dakle, predlažem da se usvoje ova dva zaključka i da ..., mislim šta ćemo sad raspravljati, možemo svak šta je čuo negdje, ne znam. Evo, ako se slažete s ovim
Ja mislim da je ovo sasvim logičan prijedlog i evo Kolegij predlaže da se sad glasa o prijedlogu ovog zaključka. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Damir Arnaut povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepa. Znam, vidio sam da se pokušalo izbjeći ovo na što ću sad ukazati, ali ne možete tek tako zaobilaziti stvari. Član 181. stav (2) – ministre mogu predstavljati zamjenici ministara i ako se prisustvo odnosi na sjednice komisija pomoćnici ministara. Pa nemojte pravit farsu od ovog 70 Doma da uopšte se može razmotriti mogućnost da pomoćnik ministra izlazi za tu govornicu i da se obraća poslanicima, to se nikad nije desilo u ovom ...
Ne znam o kakvoj farsi pričate, ja sam vas upoznao da je tu prisutna pomoćnica.
Nema ministra i nema zamjenika, Vi ste kao predsjedavajući trebali konstatovati, a ne da ja kao poslanik konstatujem da je povrijeđen član 181. stav (2). Dakle, mi ovdje nemamo ministra i zamjenika, ovo nije sjednica komisije već sjednica Doma i pomoćnica ministra ne može ni zastupati stav Vijeća ministara, a pogotovo se ne može obraćati ovom Domu. Mi smo juče na komisiji, o tome ću govoriti na iduće dvije tačke, imali smo pokušaj da se šefica odsjeka obrati oko pitanja koje je toliko bitno da je čak bilo potrebe da sam ministar dođe na komisiju i da to obrazlaže, ali on je poslao šeficu odsjeka, dakle nije ni pomoćnicu ili pomoćnika ministra poslao. I mi sad ovdje, znači, sad ulazimo u jedan, u jednu praksu gdje se eto konstatuje, evo kaže imamo, nemamo ovlaštenog predlagača, nemamo ministra ili zamjenika. Ne može pomoćnica ministra predstavljati nikoga na Domu i ne može se uopšte dovodit u pitanje da može pomoćnica ministra izaći ovdje da nam se obrati. Ima razlog zbog čega je to tako u Poslovniku. Insistiram da ovo u skladu sa Poslovnikom ova primjedba uđe u zapisnik. Zahvaljujem.
Sve ulazi u zapisnik. Znači ja bih stavio na glasanje prijedlog koji je iznio gospodin Lovrinović, koji u suštini odlaže raspravu o ovoj tačci do sljedeće sjednice i traži od Savjeta ministara ili Ministarstva bezbjednosti da da za tu sjednicu ažuriranu ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] MLADEN
Stani ba. MLADEN
i aktuelnu ... ŠEFIK Nadležna Zajednička komisija za ljudska prava Mišljenje je dostavila 24.04.2018. godine, Informacija je primljena k znanju, a Platforma za mir je usvojena, te je domovima preporučeno da usvoje Platformu za mir. Otvaram raspravu. Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa, primili smo jedan neobičan dokument s kojim vjerovatno mnogi ne znaju šta bi i kako bi ga klasifikovali. Dakle, imamo dokument koji je 20.06.2017. godine Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice uputilo Parlamentarnoj skupštini, nama je u Parlamentarnu skupštinu datum 11.07. Imamo izvještaj, odnosno Mišljenje Komisije i to dva, prvo je od 23.10.2017. godine u kojem je Komisija razmotrila Informaciju o projektu PRO-Budućnost i Platformi za mir i primila k znanju, te obavijestila kolegije oba domova. A onda imamo poslije 19.03. i 16.04.2018. u kojoj je Zajednička komisija ponovo razmotrila i jednoglasno usvojila tekst Platforme za mir za provođenje aktivnosti, itd. Dakle, imamo u roku od pola godine dva puta razmatranje od strane Komisije. E sad je ... šta su pitanja – što je ovdje uopšte ovo došlo? Projekat počeo 2013. godine, 2013., realizuju ga lokalne zajednice sa Fondacijom Mozaik, Karitasom, Forumom građana Tuzla, Helsinškim parlamentom građana Banja Luka i Međureligijskim savjetom i rade to, potpisali 60 načelnika. Što će od 2013. sad 2018. šta mi sada, mi sad usvajamo ovaj dokument, Platformu ovu za mir. Kažu da se dobro odvija. Iz kog razloga je nekom potrebno da se toliko, poslije pet godina ovaj dokument stavlja na Predstavnički dom. Ne vidim potrebu, projekat ocijenjen kao dobar, radi se o malim iznosima simboličnih sredstava, implementiraju ga nevladine organizacije koje su dobile novac za to, USAID stoji kao podrška, što to mora usvajati Parlamentarna skupština BiH? To su lokalne zajednice usvojile i rade po tome. Zašto, nisam evo mogla dobiti, nisam uspjela dobiti, ovaj, ni od ministarke odgovor konkretan – zašto mi sad pričamo o ovome i šta znači uopšte ako mi to sad usvojimo ili odnosno ne usvojimo? Ja bi zaista molila da dobijem odgovor na neka od ovih pitanja.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, nešto slično bih ja predložio, najviše što bih mogao je da ovo primim k znanju, ali ni to, naravno, neću htjeti jer ima ovdje toliko nekih stvari o kojima treba raspraviti, ali kad bih znao do kraja svrhu ovog dokumenta, što je rekla koleginica. Znači, imate na stranici Platforma za mir, pa tamo gdje počinje, pa četvrti, recimo, odjeljak ili pasus, kako ga nazvati, kaže – zabrinuti zbog nadmoći suprotstavljenih kulturnih narativa i iskorištavanja razlika i povjesne patnje. Znači, nadmoći suprotstavljenih kulturnih narativa, šta to znači? Dakle, neke datosti koje postoje u Bosni i Hercegovini ovako staviti rogobatno u tekst ja ne mogu prihvatiti. Sljedeći, sa zabrinutošću promatrajući nedostatak alternativnih i neutralnih tumačenja povjesti. Dakle, nema alternativnih i neutralnih, ima istinitih u povjesti. Nema neutralnih, znači šta znači to, da kako se 72 kome sviđa, šta? Al' naravno da imamo problema. Pa dalje – žaleći zbog izostanka edukacije o miru u podijeljenom obrazovnom sustavu. Sad bi mi, naravno, mogli ovdje otvoriti raspravu o cijeloj ovoj riječi „podijeljenom“ ili je to tako ili je to obrazovni sustav kakav jeste, i netko smatra da je to podijeljeno, netko smatra da je to ustavno pravo, netko. Znači, jednostavno su meni ovakve kvalifikacije neprihvatljive i ja to neću podržati osim ako se ovo ne vrati pa se nešto na tragu danšnje rasprave ispravi i da nam se pokaže nekakav, možda je ovo nekakav naš stav, je li, kako donosimo razne deklaracije kao Parlament a prema nekim pitanjima, što može biti i u ovom slučaju ali ovako ja, dakle, ovo ne mogu prihvatiti i predlažem da se ovo također skine sa, da se ne izjašnjavamo o ovome nego da se u najboljem slučaju vrati da se malo razmisli o sadržaju ovog teksta koji je nama predložen kao Platforma za mir. Hvala lijepo.
Hvala. Momčilo Novaković, diskusija. Samo momenat, javila se ministrica za riječ, možda je bolje da čujemo nju pa da onda nastavimo diskusiju ili ministrice želite na kraju poslije diskusije. SEMIHA
/nije uključen mikrofon/
Evo na kraju. Izvolite Novakoviću.
Hvala lijepo. Ja sam htio predložiti da ministrica objasni ciljeve, znači zbog čega se to našlo, pošto ovdje imamo pitanja zbog čega se to našlo na Parlamentu, i ja se pitam koji je cilj stavljanja ovog na Parlament. Ako je cilj da i mi parlamentarci stanemo iza ovog projekta, pretpostavljam da je to cilj, da mi budemo u onoj grupi mi dole potpisani, pa sad nastavimo do onog, od onog rednog broja dokle se došlo, onda to podrazumijeva da ćemo sad mi otvoriti raspravu, ovu o kojoj je kolega Lovrinović govorio, o suštini deklaracija, a očito je da to ne možemo zato što su ovi već dole potpisani potpisali tekst koji smo mi dobili. Što bi značilo da bi mi onda imali neku drugu deklaraciju koju bi mi sad, promijenili ovu napravili drugu i mi potpisivali, što naravno nije sigurno cilj bio Ministarstva, zato sam ja htio predložiti da prvo ministar kaže koji je cilj uopšte ovog što se našlo ovdje. Ako je cilj da se sa ovim upoznamo onda je i to legalno i legitimno da mi se upoznamo sa ovom Platformom i mi ćemo je onda primiti k znanju i upoznati se sa njom, to je to. Ja ne vidim šta je drugo mogao biti, ali evo molio bih stvarno ministricu da kaže šta je cilj da se ovo danas našlo na dnevnom redu? Evo, hvala vam.
Hvala. Poslanik Zaim Backović. Izvolite.
Očekivao sam ipak da ćemo, obzirom na vrijeme u kojem se nalazimo i na način na koji se komunicira i na vokabular koji se koristi u ovoj zemlji, učiniti napor da ovu Informaciju, prije bih rekao, ipak iščitamo i malo drugačije protumačimo. Nalazimo se u vrlo rovitom vremenu i prostoru koje nikada nije prestalo da vri, prostoru gdje imamo upravo zbog političkog vokabulara i političkih stavova i odnosa napuštanje ove zemlje onih koja su njena budućnost, to su mladi ljudi. Ne odlaze nama babe i dede nego odlaze mladi i obrazovani ljudi, čak i oni koji nisu obrazovani ne mogu da odu nego nam masovno uzimaju mozak, sivu masu. U 99% slučajeva, a razgovarao sam sa puno ljudi, upravo zbog ovog što sam maloprije rekao, ljudi odlaze zato što nam je bitnija općina od opštine, zato što, i tako redom, mi stvaramo takav naboj kod mladih ljudi da se oni boje ostati na ovim prostorima. Nije to samo više ekonomska ovisnost, čak je najmanje ekonomska ovisnost, čak je najmanje besperspektivnost. Taj unutarnji strah koji vlada kod mladih ljudi je ogroman i mi kao svjesni ljudi u najmanju ruku mogli bismo da kažemo – u redu, primili na znanje, dajte da se ona doradi, odnosno ako trebe da se ojača. Ovaj prostor prokletog Balkana u konačnosti i ovog našeg srca koje imamo, a zove se Bosna i Hercegovina, je nešto što bi mi upravo srcem trebali da uzgajamo. Upravo zato trebali bi da podržimo ove ljude koji su imali hrabrosti da kažu – mi ćemo sa ovim izaći, i da i mi budemo ti koji će stati iza njih, jer samo mir, samo uzajamno razumijevanje, samo poštivanje različitosti, samo uzajamno uvažavanje daće prosperitet na ovim prostorima. Sve dok imamo ovo što imamo mi imamo dignutu ručnu kočnicu i vozimo auto pod ručnom dok nam se kočnice ne zapale. Nemojmo dozvoliti da nam se kočnice zapale, nemojmo to učiniti. Nemojmo biti historijski zabilježeni kao neko ko nije dao napor da se stvori mir, letargija, mirnoća, bonaca na ovim prostorima. Ja se sa svim mogu složiti, ali se ne mogu složiti, recimo, nisam htio uzeti repliku, gospodine Lovrinoviću i ja se slažem s Vama, istorijska je samo istina, ali je problem što ih imamo tri, čak i više, to je veliki problem i što nikad niko neće odstupiti od svoje istine. No valjda će se naći oni koji će istraživati događanja na ovim prostorima, valjda će se ulari sa konjskih očiju skinuti pa neće gledati samo pravo, nego će moći da vidi i lijevo i desno i da donese pravilan zaključak. Što se mene tiče, ja samatram da trebamo ovakve inicijative što više i što zdušnije podržavati. Hvala.
Hvala. Poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Nisam mislio da se javljam i nadam se da neću, ovaj, javljam se iz razloga što smatram da ne postoji niko u ovoj sali koji bilo kakvu alternativu za mir i pomirenje u Bosni i Hercegovini dovode u pitanje, dakle to je moj razlog što smatram da je to važnije od bilo čega što govorimo šta je interes, najbolje ćemo tako sačuvati i Republiku Srpsku i svaku pojedinačno sredinu i graditi Bosnu i Hercegovinu u kome ćemo biti svi ravnopravni. Dakle, ovdje se radi o jednoj Platformi koju provodi nevladin sektor, gdje je potpisalo više od 60 načelnika opština u Bosni i Hercegovini. Slušao sam maloprije te ljude, ja sam htio i rekao sam to malopr ije, mnogo mi je lakše bilo operisati povrijeđeno srce i da ranjenik u ratu ostane živi nego što sam čuo ispovjesti pripadnika svih naroda ... To je traumatično, tragično sa nesagledivim posljedicama. Prošlost ne možemo promijeniti, budućnošću kao izabrani javni zvaničnici, mi, nevladine organizacije, mediji, obrazovne institucije, predstavnici vjerskih zajednica i svako živi moramo učiniti mnogo 74 više što je interes svih nas. Ako bi gledao dlaku u jajetu, svakoj riječi bi mogu dati primjedbu. Da li je savršeno? Nije. Da li je iskrena ta Platforma? Nije, nisu je ni radili, vjerovatno, ljudi koji su eksperti u tom smislu. Da li je dobra? Jeste, jeste, mi iz najviše zakonodavne institucije Bosne i Hercegovine treba da uvijek šaljemo poruke. Ja sam za hiljadu godina priča o tome o čemu se slažemo, nisam niti za jednu sekundu koja bi pogoršala ... Znam i kad drugi pričaju da niko nije ni u tom smislu, ali šta nas košta podrška kao izabranih zvaničnika nečemu što apsolutno ne treba da bude u pitanju, da se dovodi. Ali dozvoljavam da ljudi mogu da misle ne treba to podržati, takođe se neću ni na koga ljutiti, ako mene pitate nezavisno od bilo kog stava ja sam za to i glasaću za po bilo koju cijenu. Ja sam bio svo vrijeme i gledao sam svakakve tragedije, slušao sam maloprije dole one ljude i gledao sam one slike urađene, one nas obavezuju, moramo smanjiti i učiniti sve zajednički kako će doći da svakom u Bosni i Hercegovini bude dobro. Evo to je, to je moje mišljenje sada, to se može nekom svidjeti ili ne svidjeti, a li meni je važnije da ne doživljavam psihičku traumu da mislim da verbalno mogu da kažem, ja vas podržavam da vas potapšem, ne možemo, odmah vam moram reći, obrazovni sistem je zabrinjavajući u ovoj zemlji. Uu ovoj zemlji ova izložba treba da ide do svakog mjesta, ne da pričamo šta je ko kome učinio, već da više nikada niko nikom ništa ne učini.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo potpuno se slažem sa kolegom Prodanovićem i ja sam bila maloprije na izložbi, na predstavljanju Platforme, odnosno na jednoj javnoj ispovjedi bivših logoraša iz sva tri naroda i iz nacionalnih manjina i pripadnika ostalih, koji su s nama podijelili ono što su oni tokom rata proživjeli. Međutim, ovo što su kolega Lovrinović i gospođa Majkić u svom obraćanju istakli meni zapravo nije jasno zašto se sada stvara problem oko samog teksta ili sadržaja ove Platforme, koji je nama upućen od strane Ministarstva za ljudska prava, koji je Vijeće ministara razmatralo i uputilo dalje, a evo kolega Lovrinoviću i gospođo Majkić kad pogledamo ko su potpisnici, dakle, iz lokalnih zajednica to su pretežno načelnici iz vaših stranaka, pa mene sad živo zanima kako to da gospodin Lovrinović bi imao neke primjedbe na sam tekst zakona, dok njegove neke stranačke kolege, koji su na lokalnom nivou, ne, nisu imali nikakve primjedbe dok su dali svoju saglasnost. S druge strane, gospođo Majkić, kada Vi pričate zašto se mi ovdje bavimo ovom Platformom ili zašto se uopšte ona nalazi na dnevnom redu, ja bih isto mogla da tako postavim pitanje kada do nas dođu razni dokumenti koji koštaju sve nas, dakle građane i građanke Bosne i Hercegovine, jer se mi kreditno zadužujemo i ta neka kreditna sredstva idu Bog zna kojoj, nekoj lokalnoj zajednici a mi kao najviše zakonodavno tijelo, koje je dalo saglasnost da se zadužimo dodatno, nikad nemamo povratnu informaciju da li su zaista ta sredstva realizirana u ono što je se nama u tom teksu predlagalo, odnosno što smo mi, zašto smo mi svi glasali, jesmo ili nismo, sad nebitno. Dakle, nemamo povratne informacije. Hoću da Vam kažem, po vlačim jednu paralelu gdje ovo Vas danas ništa ne košta, dakle nikoga ovo ništa ne košta u smislu materijalnog, a mnogo daje. Dajete jednu nadu na najviše zakonodavno tijelo i svi mi kao izabrani od strane građana i građanki Bosne i Hercegovine smo za mir i stabilnost. Da ste maloprije možda bili sudionica tog, te javne ispovjedi ja vjerujem da nebiste ostali ravnodušni, gdje ljudi koji su 75 proživjeli strahote, dakle lijepo je ovdje sjediti u ovim zastupničkim klupama i žaliti se na bolove u leđima, a zamislite nekoga ko je bio u nekom logoru i proživio sve i svašta i sad očekuje od vas ili od nas koji nismo proživjeli ništa da im date samo podršku, odnosno vjetar u leđa, upravo što je Vaš kolega Lazar Prodanović i rekao, za nešto da se nikad više ne ponovi. Dakle, ja uopšte, ja sam iznenađena da mi vodimo uopće polemiku u 21. stoljeću o ovome, polemiku kada Bosna i Hercegovina je navodno opredjeljena da ide ka Evropskoj uniji. Naravno, nisam iznenađena iz kojih partija to dolazi uz izuzetke, naravno, nekih članova, zato što su te partije one koje pozivaju na rat, koje zveckaju oružjem, dok evo, recimo, imali smo javno govorenje preživjelih logoraša, žrtava rata, koji pozivaju sve nas da uputimo jednu notu gdje smo za mir, gdje smo za stabilnost, da Bosna i Hercegovina bude zemlje održivog razvoja, mira i stabilnosti i Vi dovodite sada u pitanje sam tekst zakona, tako da meni apsolutno ovo nije jasno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ove Platforme.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dakle, gospodinu Backoviću, gospođi Maji i gospodinu Prodanoviću. Gospođa Maja o ovom dokumentu ima svoju percepciju ovako kako je iznijela, dakle ona to doživljava na taj način, ali ne treba ona optuživati druge. Dakle, na miru treba daleko raditi više nego što je sama Platforma i ovaj dokument. MAJA
/nije uključen mikrofon/
Pa, jeste, Vi ste svašta govorili samo niste se čuli. Dakle, Platforma naravno ovo neće riješiti, ona je jedan akt izraz neke volje, ali ovo je politički akt, ako pogledate potpisnike, dakle, to je politički akt. Ja ne znam kakav je akt, ovo nije akt, ne znam, neka brošurica ili nešto, vidite iz potpisnika i onoga i ako mi iza toga stanemo da je to zapravo politički akt. Iako sam ja rekao na primjeru da ljudi u tom političkom aktu izražavaju očito neka politička stajališta, kaže zabrinut zbog nadmoći suprotstavljenih ... narativa. Ako ja kažem da treba izbaciti nadmoći i suprotstavljenih ... narativa i ostaviti zabrinuti zbog iskorištavanja razlika i povijesne patnje što je doprinijelo netoleranciji i nasilju u Bosni i Hercego vini, onda je to za mene prihvatljivo. Ako neko govori o nadmoći što to zapravo znači, neko iznosi politički stav o nečemu, da sam ovdje ne ulazim u akademsku raspravu. Ako kaže da sa zabrinutošću promatrajući nedostatak alternativnih tumačenja povijesti, ako kaže da to alternativno treba izbaciti pa da ostane samo tumačenje povijesti i nedostatka snažne demokratske i participativne političke kulture onda je to jasnija rečenica ako ja stojim iza toga kao zastupnik. Dakle, ovo je politički akt u kojem se kro z određene stavove iznose politička stajališta, oni koji su ovo potpisali, ja to tako doživljavam. Ako nije tako, ako je ovo akt onako eto da, zato sam i rekao mogu primiti ovu Informaciju k 76 znanju da su ljudi to uradili, da su nešto, ovaj, poticali, da im se pridružim na način da tako i ja percepiram, ali ako ću donijeti ovo kao zastupnik i stajati iza ovoga onda ne mogu, dakle, prihvatiti ovakve neke kvalifikacije koje sam naveo u dijelu ovoga tekstu. U druge dijelove ja nisam dirao, zato sam rekao ili ćemo je, odgoditi izjašnjavanje, pa nešto od ovoga ispraviti, ako možemo, što je rekao gospodin Novaković, ako su to ljudi potpisali sad njih 30, znači trebalo bi pristati na ono što mi ovdje govorimo, ako je to nemoguće nemoguće je, dakle dajte da vidimo šta ćemo sa ovim aktom. Nije nitko protiv niti ...
Hvala. Ispravak krivog navoda, Predrag Kožul. Izvolite.
Ma, ne ulazeći uopće u sadržaj dokumenta o kojem sada raspravljamo kažem, ovaj, nekako mi se previše velikih riječi je uvuklo u današnju priču, ja samo želim ispraviti jedan krivi navod. Kolegica Gasal- Vražalica je spomenula stranke koje zveckaju oružjem u kontekstu, između ostalog, evo, ja ću se samo fokusirati na kolegu Lovrinovića koji je, ja sam povezao da je jedna od stranaka koja u tom kontekstu zvecka oružjem i stranka iz koje dolazimo ja i kolega Lovrinović. Podsjetit ću kolegicu Gasal-Vražalica da je jedno od zadnjih zveckanja oružjem u ovoj zemlji, a bilo ih je, i upozoravali smo na njih, i upozoravat ćemo i da lje, bilo okretanje mitraljeza prema jugu od predsjednika Vaše stranke.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja zaista nisam rekla ni jednu jedinu riječ koja bi mene dovela u poziciju da kolegica Gasal uopšte kaže nešto bilo na temu SNSD-a ili mene lično. Dakle, ja sam pitala zašto dokument koji je 2013. urađen i potpisan sa lokalnim zajednicama i ispunjava ..., bez problema se ispunjava, zašto je ovdje. Jel mi sad završavamo, jel završena neka, niki ..., neka oblast završena pa sad evo dobri rezultati pa sad treba se upoznati Parlament s tim. Zašto pet godina poslije mi. ... i komisija namučila jer nije znala šta da uradi, pa jednom primila k znanju, a onda joj neko vjerovano vratio, jer godinu dana se muva dokument između Ministarstva i Kolegijuma. Dakle, nisam samo ja zbunjena ovim, nego svi su kazali da su zbunjeni ovim. Nisam, nema potrebe da mi svaki dokument usvajamo. Zašto lokalne zajednice nisu dovoljne sami sebi, ja vjerujem ovim ljudima koji su potpisani da imaju razlog zašto su to ali ne mogu ja jer nisam ni na koji način bila uključena niti vijedjela način na koji se, šta je uopšte svrha toga, šta oni dobijaju time, šta ne bi dobili kad ne bi bilo ... Dakle, dok su potpisali načelnici znači da im treba i ne dovodim u pitanje, a ako ja se uključujem onda bih ja stavila neke primjedbe pa ne bih terminologiju koristila nevladinog sektora, nego bi to napravila onako kako bi to odgovaralo Parlamentu. Dakle, to je jedini, jedino što sam ja problematizovala.
Dobro. Dajem riječ ministrici Borovac da malo pokušamo kanalisati diskusiju. Izvolite. 77
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Predstavničkog doma. Ja zaista želim da kažem da, evo odgovorim prije svega na nek a pitanja koja je postavila uvažena poslanica Majkić. Dakle, u samoj Informaciji o projektu koji se zove projekat PRO - Budućnost se kaže da je ovaj projekat krenuo 2013. godine i da se radi o četverogodišnjem projektu koji je završen 2017. godine. Kao rezultat tog, dakle to nije nastao projekat ili završen bio 2013. godine, nego je krenuo projekat 2013. godine i njegova dužina trajanja je bila četiri godine. Znači u te četiri godine u ovaj projekat uključene su, pored lokalnih zajednica, veliki broj nevladinih organizacija, mladih ljudi, asocijacija mladih, akademske zajednice, itd., možda do sada jedan najšire organizovan forum po pitanu budućnosti Bosne i Hercegovine i onoga što mladi svijet, ljudi, akademska zajednica, misli o tome šta je prioritet u Bosni i Hercegovini. Kao rezultat tog projekta predviđeno je da se na svim nivoima vlasti donesu ovakve jedne platforme, dakle ovo je, ova platforma je rezultat samog projekta i projekat kao takav 2017. godine iznio je jedan ovakav dokument koji se zove Platforma za mir. On je rezultat, znači, svega onoga što je proizašlo kao analiza, kao osjećaj onih sa kojima se radilo i onoga što zabrinjava naš narod u Bosni i Hercegovini koji se može uzeti kao zajednički stav svih konstitutivnih naroda, ostalih građana u Bosni i Hercegovini, dakle jedna široka platforma djelovanja. S tom namjerom takvu Platformu krenuli su prvo potpisivati načelnici lokalnih zajednica jer je u samom projektu i ideja bila da od njih krenu upravo poruke mira, stabilnosti, sigurnosti, suživota u Bosni i Hercegovini i kao takva, kao takvu platformu potpisalo je, evo, do sada, do današnjeg dana 70 načelnika u Bosni i Hercegovini. I ono što, dakle, građani Bosne i Hercegovine žele, bez obzira gledajući na pripadnost bilo koga, jeste mir, sigurnost i stabilnost. Ono što se očekivalo i kada smo predlagali Vijeću ministara jeste da svi nivoi vlasti takvu jednu poruku pošalju da će graditi mir i stabilnost i ovoj Bosni i Hercegovini kao osnov svake dalje, svakog daljeg prosperiteta Bosne i Hercegovine. Predlažući ovaj materijal nakon što je on prošao sve, prošeo je neku, da tako kažem, proceduru tog samog projekta i ciljeva projekta, a u kojem su kao savjetodavni odbor bili uključeni, u čiji su Savjetodavni odbor bili uključeni i predstavnici i ovog Doma, dakle pojedini predstavnici ovog Doma i Doma naroda kao predstavnici Parlamentarne skupštine i akteri i sudionici u ovom projektu, ja sam nakon završetka tog projekta zaista sa ponosom predložila da se ova jedna ovakva Platforma predloži da Vijeće ministara je usvoji kao akt i poruku građanima u Bosni i Hercegovini da mir i sigurnost dolazi sa svih nivoa vlasti i da u tome svi nivoi vlasti učestvuju i mogu građanima garantirati za mir i stabilnost koju oni očekuju da čuju od svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini. Evo, računajui, znači, na podjršku i Parlamenta kroz Savjetodavni odbor i ono što sam predočila i Vijeću ministara i vama danas jeste jedna poruka koju će, ova Platforma je poruka koju bi ovaj Parlament uputio prema građanima Bosne i Hercegovine, bez obzira na njihovu nacionalnost, da smo kao i izvršna, i zakonodavna vlast, ... izvršna to jeste već, a ond ai zakonodavna, da smo za mir, sigurnost i ono što najviše boli naše ljude a to je da žive u miru i stabilnosti u Bosni i Hercegovini kako bi je dalje mogli graditi i u njoj živjeti. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Ja stvarno ne želim ulaziti u konflikte, najmanje što žellim je to. Zahvaljujem Vam na objašnjenju minsitrice, pomogli ste mi. Mi moramo biti svjesni, Nikola meni je, stvarno ja te razumijem, historijske, istorijske ili povjesne činjenice, učesnici smo u tome i mi kažemo moje je istina, ja kažem moje je istina, ti kažeš tvoje je istina, moj kolega Bojić kaže moje je istina, imamo taj problem. I moraće neko sjesti i uraditi neko kao što je Malcolm, ko će napisati istoriju ovih prostora neopterećen ni samnom, ni s tobom, ni sa Bojićem, ko će sa nakog neutralnog ugla pisati ono što smo sva trojica proživjeli. Mi moramo stvari početi tako gledati inače ćemo imati ponovo plemenske nastupe naših ... lidera. Volio bih da čitate komentare, ako govorite jezike proslijedit ću vam, kako vani posmatraju naše nazovimo rukovodstvo ili rukovodstva. Čak imate u člancima u Švedskoj, Norveškoj, u Danskoj, u Holandiji, u Velikoj Britaniji, nabrajam, Italiji, Španiji gdje kaže plemenski lideri. Teško nama. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković. Izvolite.
Pa, ja nisam znao šta da pritisnem pa da kažem ono što hoću reći s obzirom da sam diskutovao, a mi nemamo tu sad mogućnost neku drugu. Dakle, poslije pojašnjenja uvažene ministrice meni je puno jasniji cilj, dakle suština je da je neki projekat bio od tada do tada i da je ideja onih koji su taj projekat vodili da na svim nivoima su usvoji ta Platforma. To je, dakle, suština, nije ništa drugo. I ja želim da se pridružim svima onima koji su za ovu Platformu, znači i ja sam spreman, dakle, kao i kolega Prodanović i druge kolege da podržim tu Platformu kao izraz, kao izraz volje ovog Parlamenta, znači, da se problemi rješavaju drugačije nego do sada.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Maja Gasal-Vražaica. Izvolite.
Meni nikako nije jasno kada kolega Kožul želi da meni replicira zašto spominje onda predsjednika Željka Komšića i valjda na taj način želi da meni replicira. To mi zaista nije jasno, a kad ga je već spomenuo ne znam onda o kojem mitraljezu priča. Ako mislite da je, da li je učestvovao u ratu, da, učestovao je u ratu i bio aktivni učesnik odbrane rata, čak je i Zlatni ljiljan. I dok je, znate, predsjednik partije iz koje ja dolazi branio Bosnu i Hercegovinu predsjednik partije iz koje Vi dolazite je logoraše slao na prisilni rad.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja ću pokušati da razdvojim pitanje projekta i pojava. Ovdje piše u Informaciji o projektu PRO-Budućnost i Platforma za mir da je PRO-Budućnost četverogodišnji projekat američke humanitarne organizacije CRS koji je počeo u septembru 2013. godine i koji naj većim dijelom finansira Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID). Znači ovo je, dozvolite mi ako griješim, međunarodni projekat. Istina je da je projekat realizovan u saradnji sa 60 lokalnih zajednica gdje postoje parafi lokalnih načelnika da podrža vaju ovu priču u vezi sa pojavama, a to je da su svi izrazili svoju spremnost da trajno rade na miru i stabilnosti na ovim prostorima. Kaže – osnovna svrha projekta je izgradnja povjerenja među građanima svih etničkih grupa u Bosni i Hercegovini kako bi bili spremni da zagovaraju za društvene promjene. Mi smo svjedoci činjenice da projekat traje od 2013. godine, od 2013. godine pa do danas siguran sam da smo svjedoci da ni u jednoj lokalnoj zajednici u Bosni i Hercegovini se nije promovisala nestabilnost, sukob, rat. Ja mislim da nije ni u jednoj, naprotiv afirmisale su se potrebe za mirom, stabilnosti, tolerancijom, međureligijskoj saradnji, itd. Prema tome, ovdje je potpuno vidljivo da se po prvi put u instituciji Bosne i Hercegovine pokušava nametnuti priča da se Parlament, evo već je to bilo kako sam vidio u Savjetu ministara, izjašnjavamo o jednom međunarodnom projektu. Zašto? Koliko imamo danas međunarodnih projekata u Bosni i hercegovini? Hoćemo li svaki međunarodni projekat mi ovdje verifikovati našim izjašnjavanjem? Nemojte da vršimo zamjenu teza, kada su pojave u pitanju, trendovi iz zadnjih ratova ili nekih drugih ratova, mislim da smo ovdje svi kao jedan – mir, stabilnost, da se nikad više ne ponovi rat u Bosni i Hercegovini, da nema stradanja, da nema mržnje, ali nemojte molim vas da nam namećete kao priču da je neophodno da se Parlament BiH izjašnjava o jednom međunarodnom projektu koji, ovdje stoji, ponovo čitam, Informacija o projektu, je četverogodišnji projekat američke humanitarne organizacije. Znači, nije projekat domaćih institucija, nije projekat domaćih institucija, odnosno svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini. I zašto bi se danas o ovom projektu izjašnjavao Parlament, govorim o projektu, ako nije bilo devijacija u proteklom periodu i ukoliko nije bilo snaga koje su afirmisale različite vrste negativnih pojava u ovoj zemlji? Mi o tome hoćemo da pričamo. Znači, zato je diskusija gospođe Majkić bila u tom kontekstu, ona je pričala o projektu, gospodin Prodanović je pričao o pojavama. I to je potlpuno legitimno i potpuno jasno. Ja Vas molim gospodine predsjedavajući da date pauzu od pola sta u ime Kluba SNSD-a.
Hvala. Pauza od pola sata. [[PAUZA]] Nastavljamo sa sjednicom. Ispravakkrivog navoda, Predrag Kožul. Izvolite.
Ma, nerado se javljam da kolegici Gasal-Vražalici ipak kažem, ne treba osobno shvaćati ove naše, ovaj, reakcije. Ja nisam implicirao kolegici, nego sam ispravio jedan krivi navod koji je rekla i to vrlo zločesti krivi navod kako stranka kolege Lovrinovića, i time i moja, zvecka oružjem. Dapače, mi ne zveckamo oružjem, bojimo se zveckanja oružjem, upozoravamo na zveckanje oružja ...više navrata, pa ću ja citirati ono što sam rekao, ako zveckanje oružjem, nisam kada se kaže a prema kome okrećeš mitraljez, od jednog novinara, prema onome dole što 80 se radi u Mostaru, to je zveckanje oružjem. I kada ovdje pričamo o miru, o jednom dokumentu u kojem se često, u kojem se radi o miru u kojem se riječ mir često spominje, a prvi preduvjet za mir u ovoj zemlji je da se nezvecka oružjem. I zato je taj, bila ta moja ispravka krivog navoda. Ja se nadam da sam potpuno jasan. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Jasmin Emrić. Izvolite.
Ja ispravljam krivi navod kolege Košarca na način što je on shvatio, i tako se izrazio, da je ovo međunarodni projekt, ali ja tumačim ovaj projekt na način da ga možda inicirala jeste međunarodna organizacija i da jeste financiran od strane međunarodne organizacije ali ovo je projekt koji je provođen kroz lokalne zajednice i nevladine organizacije u Bosni i Hercegovini. Jer sama činjenica da je više od 60 općinskih načelnika sudjelovalo u ovom projektu govori o tome da je to ipak projekt lokalnih zajednica, nevladinog sektora i svih onih sudionika koji su prošli kroz projekt i došli do ovog dokumenta koji želi poslati jednu vrlo jaku i simboličnu poruku poruku mira, poruku suživota, tolerancije, sigurnosti i mislim da mi na takav način ovaj projekt trebamo i shvatiti i dati svoju podršku tom izrazu opredijeljenosti za mir, sigurnost, toleranciju, jednakopravnost, suživot i izgradnju boljeg društva u smislu da izgradimo ambijent kakav je upravo opisan ovom Platformom za mir. Hvala.
Hvala. Isrpavak krivog navoda, Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Aktom 010737122974/16 od 29.05.'17. Informacija o projektu PRO-Budućnost i Platformi za mir koji je dostavilo Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH stoji – PRO- Budućnost je četverogodišnji projekat američke humanitarne organizacije CRS. Izvinite molim vas, ne pričam o sadržaju Platforme, pričam o projektu. A da vas pitam nešto, oni koji su se bavili projektima, a ja cijenim da ovdje ima ..., kada se podnosi izvještaj donatoru, imamo narativni i finansijski izvještaj, zašto nemamo i finansijski izvještaj. Zašto bi uopšte Predstavnički dom raspravljao o jednom projektu, pričam sad o projek tu ne pričam o sadržaju? Mi nemamo problem iz SNSD-a da podržimo svaki apel i svaki projekat kada je u pitanju mir i stabilnost na ovim prostorima ali da to rade domaće institucije, a postoji institucija u ovoj zemlji, mnogo institucija koje se bave i ljudskim pravima, koje se bave mnogim drugim pravima u interesu sloboda svih građana, postoje civilne organizacije koje se bave tim pitanjem, ali da Parlament BiH usvaja program jedne američke organizacije, nemojte molim vas od nas to očekivati. Pogotovo, još jedanput želim da kažem, istina je da su bili lokalni partneri, svojim potpisom parafirali načelnici opština, verifikaciju Platforme nije prošlo kroz 60 lokalnih zajednica, odnosno lokalnih skupština. Savjet ministara je požurio da verifikuje, Savjet ministara je dostavio, imamo pravo da pričamo o tome da Parlament BiH nema potrebu da usvaja američki 81 projekat, a o sadržaju, naravno SNSD će svaki put dati podršku onda kada to bude, rekao sam još jedanput, afirmacija mira, stabilnosti i svih ostalih prava i sloboda svih građana i naroda u Bosni i Hercegovini kada to bude akt kojeg usvoje nadležne institucije u ovoj zemlji, u partnerstvu sa civilnim organizacijama ili ne znam šta više. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Jasmin Emrić. Izvolite.
Pa, onda moramo, pardon ovdje se nešto isključilo, moramo dosljedno čitati što je sadržano u ovom dokumentu, monitor mi je isključen pa ću se morati poslužiti kod kolege. Projekt se provodi u suradnji sa lokalnim partnerima Fondacijom Mozaik, Caritasom BiH, Forumom građana Tuzla, Helsinškim parlamentom građana Banja Luka i Međureligijskim vijećem u Bosni i Hercegovini. Znači, ovo su partneri ovog projekta, nije međunarodna organizacija partner projekta, oni možda jesu inicirali i financ irali ali je cijeli projekt vođen u partnerstvu lokalnih zajednica, općina i partnera koji su navedeni. I ja ne vjerujem da će međunarodna neka organizacija biti potpisnik ove Platforme za mir jer je sadržaj Platforme izrađen na osnovu projektnih aktivnosti koje su vođene u suradnji ovih partnera koji su uključeni bili u projektu. Hvala.
Hvala. Borislav Bojić, diskusija. Izvoltie.
Dame i gospodo. Ja ću vrlo kratko. Dakle, ovu vrstu Platforme u samoj komisiji inače podrža vam i smatram da svaka vrsta verbalne poruke koja dolazi iz bilo kog, sa bilo kog nivoa vlasti, bio on opština, grad, entitet, Distrikt, koji god da je, a poručuje da je u ovoj zemlji, prije svega, opredjeljenje ukupno opredjeljenje za mir. Ja u sam sadrža j, može u njemu biti primjedbi da eventualno neka rečenica nije koncipirana na ovaj ili onaj način, ja to ne želim da sporim, ali želim ... samo jednu rečenicu, a to sam rekao slušajući one koji su stradalnici tragičnog sukoba u Bosni i Hercegovini. Ja sam svjestan činjenice, i poslije onoga što sam čuo danas ovdje dole u holu, rat su započeli, potpuno sam uvjeren, oni koji se dobro znaju i koji su sjedili u foteljama zajedno, oni su započeli rat, a stradali su oni koji se uopšte ne znaju. I to se pokazalo danas prilikom obraćanja ovih ljudi koji dolaze iz različitih ... naroda, iz različitih mjesta, itd. Ja sam potpuno uvjeren u ovu, neko je to sigurno rekao, neko pametniji od mene, to vjerujete nisam ja izmislio, ja ne znam negdje sam naišao na takvu jednu rečenicu, i potpuno sam uvjeren da su sukobe na ovim prostorima započinjali oni koji su se dobro znali, a stradali su oni koji se uopšte ne znaju, i ti stradalnici sada u Bosni i Hercegovini javno govore o posljedicama tragičnog sukoba u Bosni i Hercegovini. Gdje god se šalje poruka za mir ja mislim da je treba podržati, pa i ako ima nekih manjkavosti, ... ih, tražićemo da se poprave. Pa, na kraju krajeva i jeste ovo finansirano od međunarodne organizacije, jeste tačno iz Vašingtona je finansirano, pa mogle su 82 da finansiraju i druge države, niko nije branio ni Turskoj, ni Rusiji, ni bilo kom drugom da dođe i ponudi određenu vrstu projekta koji će finansirati u Bosni i Hercegovini. Ko god bude finansirao taj projekat ja smatram da je to nešto što je korisno, takva vrsta poruke, neće ulaziti stanovnici Bosne i Hercegovine u sadržaj o kome mi ovdje diskutujemo, oni će čuti poruku da je podržana Platforma za mir u Bosni i Hercegovini. To će čuti, oni će čuti naslov. Pa, ljudi čitate štampu, gledate vijesti, itd. pogledajte šta nam stanovnici gledaju, gledaju samo naslov, ne čitaju sadržaj. Moguće da u ovom sadržaju ima grešaka, ja ne kažem da ih nema, da ih možda možemo popraviti, možda ih možemo dovesti da budu daleko bolje i prihvatljivije za sve. Ovdje je važna poruka koja će biti poslana, ona je važnija od onoga što eventualno ako ima nekih nedostataka u samom sadržaju. Dakle, naslov će biti, ovaj, poruka. Sad uzmite novinara koji će poslati vijesti iz Parlametnarne skupštine – Parlamentarna skupština podržala Platformu za mir. Šta je tu loše? Neće niko ići u dalja obrazloženja da li je to tu napisana istorijska činjenica ova ili ona, nego je važno koju ćemo poruku poslati. Kakve mi preuzimamo obaveze kao Parlamentarna skupština BiH u smislu donošenja zakona ili neke druge obaveze koja proizilazi iz ove Platforme? Ja je ne vidim, možda neko vidi, ako je vidi neka mi saopšti koja je to. Po meni jedino moja obaveza je da pošaljemo poruku, a oni koji su osjetili posljedice rata na svojim leđima budite sigurni da će, bez obzira ko su, odakle su i odakle dolaze, uvijek podržati takvu vrstu poruke koja se zove Platforma za mir. To je onaj stav koji sam želio da iznesem i ja ću podržati, dakle, i primiti k znanju ovu Platformu za mir i podržati svaku aktivnost koja se vodi u ovom smjeru.
Hvala. Diskusija, Sadik Ahmetović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Neću ni ja dugo, mislim da ... treba, ovo što je i kolega Bojić kazao, ... tu vrstu poruke i mislim da je osnovni smisao cijele ove Platforme da ode iz ovog Parlamenta države Bosne i Hercegovine da je podržao Platformu za mir. Šta je alternativa ne podršci? Neka druga platforma, kako se zove, ja mislim da druga platforma nama ne treba. Ako je ona u nečijoj glavi ovdje ta druga platforma a ne zove se Platforma za mir onda mi imamo problem. A oni ljudi koji su se opredijelili da pričaju svoju priču da se to ne bi ponovilo, ja sam to malo gledao dole i slušao, neće prestati to pričati da li mi glasali ili ne. Ne možemo mi njih zaustaviti, pogotovo ako ne podržimo ovo onda smo mi neozbiljni, onda mi ne znamo ni da li želimo mir. Ali, evo, zbog ograničenog vremena, za mene lično ima ovdje i muslimana u ovom Parlamentu, ima iftar večeras ja ću skratiti svoju diskusiju. Hvala lijepo.
Hvala. Diana Zelenika, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem i sve srdačno pozdravljam, s obzirom da se danas javljam prvi put. Gledajući ovu izložbu pa i portrete žrtava rata i riječi koje su oni ovdje izgovorili u meni budi posebne emocije i posebna sjećanja na sve ono što sam ja kao dragovoljac i veteran domovinskog rata kao liječnica u gradu preživjela, doživjela, liječeći na isti način sve pa i one druge i drugačije kojih je bilo u našoj bolnici, tako da moja poruka bi bila da rat nikome ništa dobro nije donio i da svaka mati plače na isti način. Tako da ja apsolutno dajem podršku Platformi za mir uz jednu poruku, moju osobnu poruku, da ja želim da mi ne živimo jedni pored drugih, nego da živimo jedni sa drugima. To je moja osobna i velika poruka i moj doprinos ovoj Platformi. Drugi dio diskusije odnosit će se na, evo, diskusiju u našem Klubu za vrijeme ove pauze sa kolega iz Kluba da vidim koje su to nejasnoće i tako, o čemu se radi, tako da, evo, možda u dogovoru sa tvorcima Platforme, a ipak radi mogućnosti čak možda jednoglasnog donošenja ove Platforme, prihvaćanja ili bar prihvaćanja od strane velike većine zastupnika, jer to bi bila snažna poruka i ustvari postignut cilj. Ako se mi podijelimo ovdje ne mislim da je to nekakva velika poruka, mislim da smo svi za mir bez obzira što neke stvari bi neki od kolega bi mijenjali, tako da ja sam ovdje pripremila jedan zaključak s obzirom da u razgovoru sa kolegama možda neke stvari koje ja nisam primijetila s obzirom na želju da živimo jedni sa drugima, a ne jedni pored drugih, kako ja to volim reći, ovaj, ostaju možda neke nejasnoće tipa što je to alternativno tumačenje povijesti. Da li bi možda bolji termin bio istinito tumačenje povijesti, a ne neko alternativno, uopšće što je ono, pa malo možda neprecizno tumačenje nadmoći narativa, vrlo širok pojam za koji se ne zna na što se odnosi. Onda o obrazovanju smo mi dugo ovdje diskutirali, s jedne strane ono vodi diskriminaciji, s jedne strane asimilaciji, možda da se ovo podijeljeno samo izbriše, jer u ovoj Platformi za mir, znači, imamo jako, jako puno stavaka sa kojim se sve kolege slažu, a ove tri riječi koje sam ja spomenula koje su, evo, zamjerke Kluba kojem ja pripadam, možda bi se mogle dogovoriti sa tvorcima Platforme, tako da sam ja pripremila jedan zaključak, naravno ako to procedura dozvoljava. Predlažem da se izjašnjavanje o projektu PRO-Budućnost i Platforma za mir odgodi za sljedeću narednu sjednicu uz pokušaj usuglašavanja primjedbi zastupnika sa ciljem mogućnosti jednoglasnog ili prihvaćanja od strane većeg broj zastupnika, što bi bila snažna poruka suživota u miru i toleranciji. Evo, pa bih ja zamolila službe da to podijele. Zahvaljujem.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, nekoliko kolega i koleginica, pa i ministrica je zaslužila moju repliku, ali jedan dio toga što sam htio reći je oduzela koleginica Diana Zelenika. Dakle, mi smo doista danas u prigodi da ili primimo k znanju ovakvu Informaciju ili se, odnosno Platformu, ili se izjašnjavamo o njoj. I to je jedan politički akt o kojem mi donosimo svoj stav kao sudionici, valjda smo i mi gospodine Emriću, dakle, partneri, ako postajemo partneri onda i mi ako danas kažemo da je to to, ne samo ovi. Moglo bi se postavljati pitanje otkud načelnicima pravo da stave svoje potpise 84 na ovo, jesu li to prošli procedure općinskih vijeća. Dakle, sad moglo bi se niz pitanja otvoriti, jer dopustite gospodo, nemojte da se pogrešno razumijemo, što kažemo ovdj eu Bosni mi se svi razumijemo, ovo je politički akt ovoga Doma o nekom ponuđenom materijalu i od dvije, odnosno tri stranice, bar osobno što se mene tiče, dakle imao sam primjedbi nekoliko koje je, evo, jednim dijelom i gospođa Zelenika iznijela, dakle da se vidi da te stvari koje atikuliraju nekakav politički stav, i moj jer i ja glasujem, dakle mogu li se samo one riješiti. To vam je kad bi stva tri pasusa ova izbacili to vam ništa zapravo ne znači, sve ostale poruke ostaju. Ovdje su, po meni, političke kvalifikacije i to je, to je, dakle, nešto što je, što jednostavno ne mogu prihvatiti, dakle, ako se ja o tome izjašnjavam kolege će reći svoje šta će reći. I na koncu, dakle, evo rekla je gospođa Zelenika, Gospodinu Backoviću, dakle ja stojim da neutralni, nisam ni govorio riječ neutralni, ok, slažem se, volio bih da je ... riječ istinito, ali evo i neutralno može ali alternativno ne može. A gospođi Maji Gasal, dakle ... vrlo nekulturne primjedbe mom kolegi Kožulu, bih ja mogao reći da je njezin predsjednik se borio za svoju poziciju u Sarajevu i da je on jedan običan prevarant, da je preko 2.000 pripadnika HVO Središnje Bosne poginulo u borbi protiv takvih kakav je on. Hvala lijepo.
Pa, ja moram da upozorim na Kodeks obraćanja prema drugim poslanicima i ova konstatacija o prevarantu poslaniku Komšiću je sigurno nešto što je izvan Kodeksa ophođenja ... NIKOLA LOVRINOVIĆ [[nije uključen mikrofon]] Molim Vas saslušajte me, ja vodim sjednicu, znači ja Vam upućujem opomenu. Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Šta misliti o čovjeku koji u prvoj rečenici pozica drugu zastupnicu ili jednu od zastupnica ne nekulturno ponašanje i onda iskoristi i kađže „prevarant“. Mislim da se o Vama gospodine Lovrinoviću sve priče ispričane. Što je tiče moje kolegice Diane Zelenika, koju zaista smatam velikim humanistom i ja smatram da je njena diskusija bila u smjeru podrške, međutim ovo što se predlaže jednim zaključkom, gospođo Zelenika, Vaš cilj sigurno jeste da ode poruka da je Parlamentarna skupština jednoglasno usvojila ovo. I diskusija mojih kolega i kolegica se vidi da ovdje postoji jedna podrška, odnosno da bi se moglo većinski podržati ova Platforma, što znači da neki, je li, zbog suštine koja piše ovdje ili zbog nekih nedoumica koje imaju, i koje je njihovo pravo da imaju, da neće dati svoju podršku. Dakle, ja nemam kao i Klub Demokratske fronte nemamo problem s tim da se neki izjasne da ne podržavaju Platformu za mir jer činjenica, odnosno i situaciju u Bosni i Hercegovini nama već 25 godina pokazuje da nismo svi opredijeljeni za stabilnost i za mir. Tako, zašto je onda problem da fino jednim klikom na dugme pokažete da niste za mir. To je jedno. A što se tiče ovoga što se predlaže ovim, ja bih samo uputila kolegu i Kožula i Lovrinovića da malo uspostave komunikaciju unutar svoje stranke, jer gospodine Lovrinoviću i gospodine Kožul ovo je prihvatilo i usvojilo Predsjedništvo BiH, a koliko znam iz vaše stranke, 85 odnosno iz nevladine organizacije HNS-a sjedi član Predsjedništva u Predsjedništvu BiH i dao je zeleno svjetlo na sam tekst. E ako taj član Predsjedništva nije imao nikakvu zamjerku na ovaj tekst pobogu kako vi imate bilo kakvu zamjerku. Hvala.
Hvala. Rasprava, Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Očigledno da malo i popušta koncentracija, a obično kada se priča o emotivnim stvarima često i nismo oprezni. Ja bih želiod a do kraja budemo oprezni iz jednog prostor razloga što nemojte da pokušavamo da zamijenimo teze, i ovo pitanje, ovaj način diskusije sam iskoristio jer mi jedino to Poslovnik omogućava inače ne bih raspravljao o ovome, a to je prije svega da svi mi ovdje razumijemo patnju onih koji su stradali. Nemojte molim vas da na temelju neopreznosti donosite stav o tome da neko manje ili više razumije patnju tih stradalnika, jer evidentno je da su u ovoj zemlji stradali svi na različite načine i da je neophodno da Parlament afirmiše univerzalnost ka takvom pitanju. I molim vas nemojte da pokušavamo to kroz iznošenje određenih stavova o projektu i njihovom kreatoru i da to dovodimo u isti kontekst da neko ovdje nije oprezan i da neko ne saosjeća. Poruku miru i stabilnosti u Bosni i Hercegovini treba da radimo i saopštavamo svaki dan. Ja vjerujem da postoje snage, ja pripadam tim snagama koje afirmišu mir i stabilnost u ovoj zemlji trajno, i pripadam onoj gurpi ljudi koji želi da osudi svaki zločin i svako stradanje i trajno se borim da se nikada nikome to ne desi u Bosni i Hercegovini, i pripadam toj grupi političara iz te stranke koja to afirmiše i nemam problem s tim. I želim da svaki dan pričamo o miru i stabilnosti i da svaki dan šaljemo te poruke, a ne samo da to ... da nećemo ukoliko ne bude usvojena ova Platforma poslati poruku da smo za mir i stabilnost. Valjda to treba da radimo stalno. Ne bih prihvatio tezu da ćemo se deklarisati na način kako ko razmišlja o ovome time što će jednom kliknuti na neki taster, i tu bih želio da budemo oprezni. Ovdje je suština u tome da kreator projekta PRO-Budućnost je pišući projekat naveo da jedna od projekte aktivnosti jeste da bude usvojen u Parlamentarnoj skupštini BiH, a da pri tome, vjerujem, Kolegij nije znao da je to jedna od projektnih zadataka da se kasnije na kraju verifik uje u Parlamentu. I o tome sve vrijeme pričam. Prema tome, ne znam kakvo će biti izjašnjavanje, ja još jedanput želim da vrlo otvoreno kažem da, i moje kolege i ja pripadamo onima koji trajno žele da afirmišu mir i stabilnost, nemamo taj problem, to je naša politika, ne stidimo se te naše politike, to ne zloupotrebljavamo u dnevne i političke svrhe, ali dajte molim vas da kada pričamo o nekim projektima iza kojih stoje međunarodne organizacije ma iz koje zemlje, da se i to potpuno referiram na to, ma iz koje zemlje, ne dovodimo u Parlament u poziciju da kreatori pišući projekat otvaraju jednu pojavu u Bosni i Hercegovini da će svako od onih koji budu implementirali neki projekat u ime međunarodne zajednice, bilo kog faktora, između ostalog kao projektnu aktivnost navesti da će to usvajati Parlament. Ući ćemo u zamku, ući ćemo u problem, a da to ni Kolegij, niti jednog niti drugog doma ne zna, niti je obaviješten, niti je kreirao tu vrstu projekta. O tome govorimo sve vrijeme današnje rasprave. 86 Hvala.
Zatvaram diskusiju. Prelazimo na tačku 20., Ad. 20. Izvještaj o razlozima neprimanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH u punopravno članstvo Evropske organizacije za obezbjeđivanje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA), sa konkretnim prijedlogom mje ra za otklanjanje uočenih slabosti – podnosilac: Savjet ministara BiH (realizacija poslaničke inicijative Salka Sokolovića, usvojene na 55. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 21.12.2017. godine, 17.01. i 31.01.2018. godine), akt broj: 01-50-1-2527-1/17, od 30.03.2018. godine Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Ustavnopravnu komisiju. Nadležna Komisija Mišljenje je dostavila 16.05.2018. godine. Komisija je Izvještaj primila k znanju i usvojila ga. Otvaram raspravu. Zamjenik predsjedavajućeg Džaferović. Izvolite. ŠEFIK
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege. Za raspravu o ovoj temi nama je potreban ministar civilnih poslova i direktor ove Agencije ovdje i predlažem da se odmah glasa sada, da se ova tačka dnevnog reda odloži za iduću sjednicu, da se pozove ministar i direktor Agencije i da onda raspravljamo na ovu temu. Toliko, hvala vam. Predlažem da ovaj moj prijedlog stavite na glasanje.
Stavljam prijedlog gospodina Džaferovića da se odloži tačka dok se ne obezb ijedi prisustvo direktora Agencije i ministra civilnih poslova na glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta je bilo sad? ŠEFIK
Pokrenite bolan glasanje. ____________(?) Ne može, ne može se glasati. ŠEFIK
Pa znate, vidite hajte malo da spustimo, da spustimo tenziju molim vas, ovo je, vi znate da imamo zahtjev da do pola sedam završimo rad, znači ako ne završimo do pola sedam idemo u nastavak sjednice kad se dogovorimo. Znači, pošto nemamo očigledno uslova i svi ste govorili da bez prisustva ljudi iz izvršne vlasti koji mogu dati odgovore nema smisla voditi diskusiju i ja mislim da je ovo sasvim logičan prijedlog. Hajte gospodine Arnaut pojasnite nam šta nije logično.
Poslovnik jasno propisuje da u odsustvu predlagača akta o aktu se ne raspravlja osim ako Dom ne odluči drugačije. Dakle, mi imamo uslove da ne raspravljamo o ovome i nema potrebe da se glasa. Evo, sekretar klima glavom i potvrđuje da sam u pravu. Samo još jednu stvar. Vrijeđanje poslanika, go spodin Džaferović je rekao – odakle ti da kažeš šta se može a šta ne može. Ja molim da ova moja poslovnička intervencija uđe u zapisnik. Ovaj, jer vidite gospodine Džaferoviću, mislim, mogu ja tražiti pauzu sad do pola sata jer smo još uvijek na ovoj tački dnevnog reda, ali neću da se ponašam kao Vi. Ali ja Vam sad zaista kažem, mislim ako Vi ćete tako se odnositi prema poslanicima, dobićete jednak odgovor s naše strane, to je sigurno, svaki put. Dakle, u ovoj tački dnevnog reda se ne raspravlja osim ako Do m ne odluči drugačije, mi samo možemo glasati da raspravljamo o tome, ako neko predloži, ali naša pozicija je da s obzirom da nema predlagača nema rasprave.
Da. Ja stavljam na glasanje prijedlog da se odloži ova tačka za sljedeću s jednicu. Za 23, protiv 3, uzdržanih 7. Postoji opšta i entitetska većina. Ovim smo odložili tačku. Glasanje će biti u 18:30. [[zajednička diskusija]] Evo, imamo zahtjev da to bude u 18:30 da ne ide ranije, znači u 18:30 glasanje. [[PAUZA]]
Drugi krug.
Naknadno.
Naknadno, zahtjev za naknadno glasanje. Idemo dalje, 6. tačka – Prije dlog zakona o izmje nama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-476/18, od 13.02.2018. godine (drugo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju.
Molim Vas da ponovite.
Imamo zahtjev za ponovljanje glasanja. Znači, molim vas da ponovimo glasanje po 6. tačci. 89 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Još jednom ponavljamo glasanje. Za 21, uzdržanih 12. Postoji opšta i entiteska većina. Usvojili smo Zakon u drugom čitanju. Tačka 7. – Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, zakon broj: 01-02-1-791/18, od 21.03.2018. godine, sa Mišljenje m Ustavnopravne komisije. Glasamo o Prijedlogu zaključka poslanika Nikole Lovrinovića. ŠEFIK
Koji je zaključak?
Treba li pročitati? ____________(?) Treba. Prijedlog zaključka glasi: Zadužuje se Savjet ministara da na prvu narednu sjednicu Savjeta stavi točku dnevnog reda – Izmjene Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine i da izvijesti Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH o svom stavu o prijedlozima zakona koji su u proceduri u Parlamentarnoj skupštini BiH. Glasamo o Prijedlogu zaključka. Za 14, protiv 18, uzdržano 1. Ne postoji opšta većina. Zaključak nije usvojen. Sada glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 18, protiv 13, uzdržanih 2. Postoji opšta i entitetska većina. Usvojeno je negativno Mišljenje Komisije. Zakon se sklanja iz procedure. Tačka 8. – Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-762/18, od 16.03.2018. godine (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za 14, protiv 13, uzdržanih 3. Opšta većina postoji, entitetska većina ne postoji u Republici Srpskoj. Hoćemo li odmah?
Naknadno. 90
Naknadno glasanje. Idemo na tačku 9. – Prijedlog zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-3010/17, od 21.03.2018. godine (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za 18, protiv 8, uzdržanih 7. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odmah glasati?
Naknadno.
Naknadno glasanje. Tačka 10. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu poslanice Aleksandre Pandurević za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: „Informacija o manjku papira za glasačke listiće: a) Zaklјučak o formiranju Istražne komisije b) Zaklјučak o formiranju privremene Ad hoc komisije za praćenje sprovođenja Opštih izbora u 2018. godini“, broj: 01-50-1-15-60/18, od 20.04.2018. godine. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu poslanice Aleksandre Pandurević. Za 19, protiv 15, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Usvojili smo. Tačka 11. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu poslanika Senada Šepića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: „Informacija o aktuelnoj poziciji, ocjeni spre mnosti i sposobnosti Centralne izborne komisije BiH (CIK) da organizira i sprovede fer izbore u oktobru 2018. godine“, broj: 01-50-1-997/18, od 20.04.2018. godine. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu poslanika Senada Šepića. Za 22, protiv 11, uzdržano 1. Opšta većina postoji, entitetska većina postoji. Znači, da je usvojen prijedlog. Tačka 12. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu poslanika Damira Arnauta i Saše Magazinovića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 60. s jednice Predstavničkog doma Parlame ntarne skupštine BiH, koja glasi: „Rasprava o radu, aktivnostima i postupcima CIK-a BiH u svjetlu predstojećih opštih izbora i potrebe da budu organizovani u fer i poštenoj atmosferi“, broj: 01-50-1-999/18, od 20.04.2018. godine. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu poslanika Damira Arnauta i Saše Magazinovića. 91 Za 23, protiv 3, uzdržanih 8. Opšta većina postoji, entitetska većina postoji. Znači, da smo usvojili prijedlog dvojice poslanika. Prelazimo na tačku 13. – Zahtjev Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlame ntarne skupštine BiH u vezi sa Prije dlogom zakona o sprečavanju sukoba inte resa u institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01/1-50-3-1-62/18, veza broj: 01-02-1-2573/17, od 17.04.2018. godine. Glasamo o određivanju novog roka od 30 dana Savjetu ministara za dostavljanje mišljenja o Prije dlogu zakona o s prečavanju s ukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine. Za 33, protiv 1, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Prelazimo na tačku 14. – Zahtjev Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona o izmje nama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine za izmje nu jednog člana imenovanog iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju, broj: 01,02-02-1-2015/17, od 17.04.2018. godine. Meni je saopšten samo jedan prijedlog Momčilo Novaković. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Momčilo Novaković. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Odmah.
Ne, ne odloženo glasanje.
Odloženo glasanje. Znači, idemo na tačku 17. – Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu ene rgiju u 2017. godini, broj: 01,02-50-19-951/18, od 13.04.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 20, protiv 9, uzdržanih 5. Postoji opšta većina, ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Glasanje naknadno. Tačka 19. – Informacija o projektu PRO-Budućnost i Platformi za mir – podnosilac: Ministarstvo za lјudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-1671/17, od 11.07.2017. godine. Glasamo o Prijedlogu zaključka poslanice Diane Zelenike. Treba li da pročitam Zaključak? ____________(?) Pročitajte. 93 Prijedlog zaključka glasi: Predlažem da se izjašnjavanje o projektu PRO-Budućnost i Platformi za mir odgodi za sljedeću sjednicu uz pokušaj o usaglašavanju primjedbi poslanika s ciljem mogućnosti jednoglasnog ili prihvaćanja od strane većeg broja poslanika, što bi bila snažna poruka suživota u miru i toleranciji. Glasamo o Prijedlogu zaključka. Za 21, protiv 10, uzdržanih 3. Postoji opšta i entitetska većina. Znači, da je usvojen Zaključak i nemamo glasanje o Platformi za mir. Ovim je završena današnja sjednica. Sljedeća sjednica je 30. maja. Hvala vam. Sjednica završena u 18:50 sati.