Dame i gospodo delegati, poštovani gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 11. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici Kancelarije za reviziju institucija BiH čiji su izvještaji danas na dnevnom redu, te predstavnici medija, i sve vas, naravno, pozdravljam. Sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih 4 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda, a delegat Fahrudin Radončić je iz opravdanih razloga onemogućen da prisustvuje sjednici. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika, na početku sjednice prije rasprave o dnevnom redu delegatima će biti omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 11. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 11. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe je upućen predsjedavajućem i Savjetu ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav 1. Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Mario Karamatić – za ministra komunikacija i transporta BiH u Savjetu ministara BiH, gospodina Slavka Matanovića; delegat Martin Raguž – za ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara BiH, gospodina Mirka Šarovića; delegatkinja Zdenka Džambas – za ministarku za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara BiH, gospođu Semihu Borovac i delegat Dragutin Rodić – za Savjet ministara u cjelini, tačnije za predsjedavajućeg ukoliko ne bude niko od ministara prisutnih bio spreman da odgovori na ovo pitanje. U skladu sa članom 156. stav 2. Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim da vas podsjetim i na to da smo uputili obavještenje Javnom RTV servisu BiH radi obezbjeđenja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice, a što je takođe u skladu sa članom 155. stav 1. Poslovnika. 2 Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora, pa riječ dajem delegatu Mariu Karamatiću. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani članovi Kolegija, poštovani članovi Vijeća ministara, uvažene kolegice i kolege, dame i gospodo. Svoje izaslaničko pitanje upućujem uvaženom ministru Slavku Matanoviću, ministru prometa i komunikacija BiH. Naime, šta me je ponukalo na ovo pitanje? Ovih dana sam bio uključen dijelom u izbornu kampanju u Republici Hrvatskoj pa sam se onda sjetio nekih drugih vremena kada su se glasači preko granice vozili autobusima na glasanje i slično. Za prelazak granice iz jedne u drugu državu trebaju vam CEMT dozvole, kako za autobuse tako i za kamione, za promet putnika, roba i usluga. A pošto imam dosta i prijatelja koji imaju prevoznička poduzeća, znači za robe i za usluge, moje pitanje se odnosi konkretno na raspodjelu CEMT dozvola za 2016. godinu. Naime, iako sam mislio kako su afere oko raspodjele CEMT dozvola u Ministarstvu prometa okončane sudskim presudama koje su donesene, izgleda kako još uvijek u Ministarstvu prometa postoje dileme koje kod građana Bosne i Hercegovine, naročito kod prevoznika stvaraju pravnu nesigurnost. Naime, po saznanjima koja ja imam, saznao sam da ste, gospodine Matanoviću, Vi kao ministar, objavili Javni poziv za raspodjelu CEMT dozvola, koji je nakon tjedan dana povučen i objavljen je drugi Javni oglas. Također po informacijama koje su mi dostupne CEMT dozvole su imale rast svake godine od nekih 5%, znači kako se razvija društvo, kako idemo prema EU tako je svake godine za 5% bio veći rast broja CEMT dozvola, i za 2016. godinu je predviđen isti broj, tj. 1.300 koliko ih je bilo za 2015. Tu se radi o 65 CEMT dozvola. Ono što mene interesira, tih 65 CEMT dozvola je dovoljno za funkcioniranje 30 malih i srednjih prevozničkih poduzeća, znači interesira me konkretno da kažete i meni i javnsoti – Zbog čega ste promijenili tekst Javnog oglasa, pod broj jedan. I pod broj dva, odakle bilo kome pravo da 30 poduzeća spriječi u svome poslovanju? Gospodine Matanoviću, milim Vas da mi date odgovor o točnom broju CEMT dozvola za ovu godinu, koje su planirane za 2016., te da mi odgovorite jeste li spremni provesti upravni postupak u svom Ministarstvu, otkriti ko je krivac za to što 30 poduzeća ostaje bez kruha i neće moći zadržati svoje radnike? Hvala lijepa.
Hvala i Vama. Dakle, podsjećanja radi da ne bi došlo do zabune u odnosu na prethodnu Zajedničku sjednicu oba doma, naše vrijeme za postavljanje pitanja je 2 minuta ne 3 i 2 minuta pripada odgovora onome kome je pitanje postavljeno, a pravo na repliku je takođe do jedne minute. Izvolite gospodine ministre. Vrijeme možete pratiti na ekranima.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi članovi Kolegija, uvaženi delegati, dame i gospodo. Dana 08.10.2015. godine Ministarstvo komunikacija i prometa je objavilo tekst objašnjenja o pokretanju postupka raspodjele CEMT dozvole i bilateralnih godišnjih dozvola za Francusku, Belgiju i Nizozemsku za 2016. godinu. Prethodno na obavještenje objavljeno krajem septembra 2015. godine zaprimljene su reakcije, kako organa uprave, tako i udruženja prevoznika sa određenim zahtjevima i sugestijama u cilju dorade teksta obavještenja. Nakon 3 provedene pažljive i detaljna analize dostavljanih prijedloga u cilju rasterećenja administrativnog dijela procedure za provođenje postupka raspodjele objavljenim obavještenjem otklonjeni su uočeni nedostatci što očekujemo da će unaprijediti sistem raspodjele CEMT i godišnjih bilateralnih dozvola za 2016. godinu u cjelini. Bitno je naglasti da postupak raspodjele CEMT dozvola od dana raspisivanja Javnog poziva do sada ni jednog trenutka nije bio ugrožen, rokovi nisu probijeni, proces raspodjele ne kasni, a trenutno komisija radi na provođenju tehničke obrade podataka. Važno je napomenuti da na obavještenje od 08.10. do sada nije zaprimljena ni jedna primjedba. Optimiziranjem odnosa između broja dozvola za EKO-5 i EKO-6 kamione prilikom donošenja zahtjeva za određivanje ukupnog broja dozvola nastojalo se ravnomjerno distribuirati dozvole, kako na novije, tako i na kamione starije generacije koje posjeduje većina autoprevoznika. Ministarstvu je stalo da se autoprevoznici moraju aktivno uključiti u proces donošenja odluka koje se tiču raspodjele CEMT dozvola čiji zahtjev je i uvažen prilikom određivanja odnosa broja dozvola za vozila karakteristika EKO-5 naspram EKO-6 i određivanje ukupnog broja dozvola. To je jedini način da administaacija bude na usluzi privredi u punom smislu te riječi. Ministarstvo je bilo u obavezi do 3. septembra obaviti formalnosti oko određivanja ukupnog broja CEMT dozvola, te odluku prijaviti Sekretarijatu međunarodnog transportnog foruma sa sjedištem u Parizu. Bazna kvota ostala je ista za BiH kao i prošle godine. Ograničeno vrijeme nam ne dozvoljava, a i nepotrebno je zamarati uvažene vas i ovaj Dom ulazeći u tehničke detalje i pojašnjavajući sistem pretvaranja bazne kvote, prilikom formulisanja zahtjeva se pošlo od principa da je potrebno optimizirati ukupan broj CEMT dozvola i to tako da ne budu stavljeni u neravnopravan položaj prevoznici koji imaju kamione starije generacije EKO-5. Ključ je u optimiziranju, a ne u maksimiziranju. Ako bi se htjelo maksimizirati broj dozvola moglo se dobiti i 1.548 dozvola u odnosu na 1.300 koje sada imamo, međutim to bi značilo da bi samo vozila EKO-6 generacije dobila dozvole čime bi velika većina autopravoznika, i to svi oni koji imaju EKO-5 kamione, bila izbačena iz raspodjele. Ovdje je bitno napomenuti da dozvole za EKO-6 vozila mogu koristiti samo vozila EKO-6 karakteristika, a da EKO-5 dozvole mogu koristiti i jedna i druga. Dakle, kamion sa EKO-6 dozvolom može voziti i sa EKO-5, karakteristikama može voziti i sa EKO-5 dozvolom.
Gospodine ministre, vrijeme Vas ograničava, uz dužno poštovanje.
I samo još da kažem na ... da za prelaz iz jedne u drugu državu nije, nisu potrebne CEMT dozvole, CEMT dozvole se koriste za transport, kada je u transport involvirano više zemalja za prelaz iz jedne u drugu i povratak su dovoljne bilateralne dozvole. I drugo, konstatacija da će 30 preduzeća ostati bez dozvola nije tačna.
Hvala gospodine ministre. Ministar je koristio malo više vremena jer je koristio i uvaženi delegat, ali to nećemo praktikovati. Izvolite gospodine Karamatiću, odgovor Vaš.
Očito sam bio u pravu, kaže bazna kvota ostala je ista, znači broj dozvola se nije povećao. Objašnjenje da je broj dozvola mogao biti povećan za kamione s brojem EKO-6 al' da sada kamioni sa EKO-6 mogu koristiti i EKO-5 dozvole je suludo, po meni. Unaprijeđenje rada 4 oduzimanje ljudima ... na rad apsolutno nisam zadovoljan odgovorom. Očekujem ga u pisanom obliku i molio bih da mi u pisanom odgovoru dostavite vrlo jasan odgovor – jeste li spremni provesti unutar Ministarstva postupak utvrđivanja odgovornosti onoga ko je odgovoran za to što će ljudi ostati bez prihoda, bez posla i što će tvrtke u Bosni i Hercegovini propadati. Hvala lijepa.
Hvala i Vama uvaženi kolega Karamatiću. Sljedeća dva minuta koristi uvaženi delegat, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se. Srdačan pozdrav svim nazočnima. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, ministru, odnosno uvaženom zamjeniku i odnosi se na mlijeko i mliječne proizvode i činjenicu da je Bosna i Hercegovina odnedavno u mogućnosti da te proizvode izvozi na tržište EU. Postoje li prve prosudbe tih učinaka, te odluke i mogućnosti, obzirom na činjenicu da je po podacima, koje sam ja istraživao, a koji su dostupni javnosti, samo u zadnje tri godine dvostruko veći uvoz mlijeka i mliječnih proizvoda nego što Bosna i Hercegovina izvozi? Znači, to je potencijal zemlje koji bi trebao biti korišten i valoriziran i stavljen u funkciju pokrivanja uvoza što većim izvozom iz Bosne i Hercegovine, a sve u kontekstu činjenice da po podacima, koje imamo, u prošloj godini pokrivenost uvoza izvozom iz Bosne i Hercegovine je svega 53% ili se dramatično povećava trgovinski deficit, pa čak i u onim oblastima i granama gdje bi Bosna i Hercegovina trebala zaista koristiti tu mogućnost. I da li su naši proizvođači mlijeka iskoristili tu pogodnost koju im je osigurala Bosna i Hercegovina, Vijeće ministara, Ministarstvo vanjske trgovine? Koji su problemi i prioriteti, ako postoje, a pogotovo u ovom zakonodavnom smislu, u smislu obveze nas zastupnika da poboljšamo Zakon o hrani, Zakon o poljoprivredi, čitav taj higjenski paket? Mislim, koliko ja dobivam informacije, vjerojatno i svi vi, da tu postoje određeni, određene blokade i zapreke koje bi svi skupa trebali otklanjati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i Vama. Gospodine ministre izvolite, odnosno zamjeniče ministra.
Zahvaljujem. Gospodo predsjedatelji, gospodo izaslanici, kolege, dame i gospodo, sve vas skupa pozdravljam. Ovo je vrlo aktualno i interesantno pitanje. Ja moram reći da je pitanje jučer zaprimljeno u Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i stoga vas molim za razumijevanje da ćete iscrpan, precizan pismeni odgovor dobiti, pretpostavljam, vrlo brzo, a svakako do sljedeće sjednice Doma naroda. Sada na neki način preliminaran odgovor bi glasio do ulaska Republike Hrvatske u EU hrvatsko tržište je bilo glavno tržište za izvoz naših proizvoda mliječnih i mliječnih prerađevina. Ulaskom Hrvatske u EU stupili su na snagu kriteriji koji su propisani od strane EU koje, i te kriterije naravno naši proizvođači nisu u tom momentu zadovoljavali i stoga je izvoz bosanskohercegovačkih mliječnih proizvoda na tržašte, kako Hrvatske, tako i EU bio 5 sve donedavno blokiran. Inspekcijski nadzor Ureda za veterinarstvo i hranu iz Dablina u sječnju prošle godine i prihvaćanje Akcijskog plana u svibnju ove godine otvorili su prostora da se napravi iskorak i na tom području i on je i napravljen. Četiri mljekare, četiri proizvođača mlijeka iz Bosne i Hercegovine dobila su pravo da izvoze svoje proizvode na tržište EU, dakle i Republike Hrvatske i čitave EU do danas, po podacima koje ja imam, a moguće da će se oni vrlo brzo promijeniti. To pravo su iskoristile dvije od te četiri mljekare, a riječ je o Mljekari Livno i Mljekari iz Kozarske Dubice. Pretpostavljam da će vrlo brzo, a svakako do konca godine to pravo iskoristiti i „Milkos“ iz Sarajeva i „Megle“ iz Bihaća. Što se tiče problema i izazova s kojima se susrećemo, naravno, zakonodavni okvir je nužno mijenjati.
Vrijeme.
traje ta procedura. Ja se nadam da će vrlo brzo u parlamentarnu proceduru doći prijedlog što izmjena i dopuna, što novih zakonskih propisa u ovoj oblasti, riječ je o zakonima o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju – Zakonu o hrani i Zakonu o veterinarstvu. A nama je nužno,
Vrijeme gospodine Franjičeviću.
samo da kažem još ovu rečenicu, nama je nužno prije svega promijeniti zapovjedni lanac kad je riječ o sustavu službenih kontrola u ovoj oblasti, jer bez te promjene sljedeća inspekcija FVO-a Ureda za hranu i veterinarstvo EU koja se očekuje u siječnju ili najkasnije u veljači sljedeće godine vjerojatno će opet biti rigorozna i moguće čak i blokirati ovo što je sad odblokirano. Hvala vam.
Zahvaljujem se zamjeniku ministra Franjičeviću. Gospodine Raguž izvolite, Vaš odgovor.
Želim se zahvaliti zamjeniku ministra na jednom, rekao bih, korektnom odgovoru, obzirom na kratkoću vremena. Slažem se, ali isto tako činjenicu da su i oni svjesni u Ministarstvu da odgovor na ovo pitanje treba doći u pisanom obliku do naredne sjednice. Samo da kažem, znači vrlo važno je reći, dakle, da se naši proizvođači u tim novim okolnostima susreću sa vrlo često nelojalnim postupcima i okolnostima i u tom kontekstu država bi trebala učiniti više da im pomogne da ovu tranziciju i adaptaciju na te nove okolnosti dočekaju spremniji, na način, dakle, da mi samo ne budemo prostor gdje će se, znači, sve više uvoziti a sve manje ..., to su trendovi, znači. A evo, i da potaknem ulogu nas zakonodavaca da budemo u funkciji što bržeg donošenja ovog zakonodavnog paketa uz još jedan dodatak, dakle, da se ovdje ne radi samo o prostoru i potencijalu EU, znači činjenicom da imamo tu mogućnost, imamo mogućnost da kopnenim putem puno jeftinije i racionalnije izvozimo ove proizvode i u Rusiju, 6 Tursku, i u neke druge zemlje. Znači tu bi trebala jedna čitava strategija, al' vidim pomake i vidim pristup i evo, u tom kontekstu očekujem da ćemo dobiti ... jednog iscrpnijeg odgovora. Hvala lijepo.
Hvala Vam gospodine Raguž. Sljedeća dva minuta koristi uvažena delegatkinja, kolegica Zdenka Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Pridružujem se pozdravima, Vama čestitam ovo je Vaša prva sjednica i želim da budete uspješni bar toliko koliko je bio Čolak u prethodnom vremenu.
Hvala Vam, trudiću se i uspješniji.
Moje pitanje je bilo za Ministarstvo ljudskih prava, vezano za, odnosno pitanje je glasilo – Kada djete prestaje biti djete? Poznato je da je Bosna i Hercegovina potpisnica Konvencije o pravu djeteta, gdje je člankom, u članku 1. stoji da je djete osoba do 18 godina. U Bosni i Hercegovini to nije tako. U Republici Srpskoj prava djeteta su zaista do 18 godina, međutim u Federaciji su prava do 15 godina. Doneseno je, Generalna skupština UN-a 20.12.2006. usvojila je Rezoluciju o dijabetesu, i ja o tom želim da govorim, i 14.11. je proglašen Svjetskim danom dijabetesa, dakle to je u ovom tjednu i širom Bosne i Hercegovine, nažalost, samo udruge, dakle i majke oboljele djece od dijabetesa organiziraju okrugle stolove i pokušavaju dovesti i zastupnike sa svih razina i sve one koji mogu da pomognu da se ublaži problem koji te grupe imaju. Federacija BiH je usvojila Rezoluciju o dijabetesu 2012. godine, međutim 2010. u članku 4. Institut za kontrolne preglede je donio odluku da je gornja granica za kotrolu i utvrđivanje invalidnosti djece sa dijabetesom 15 godina. Znači, do 15 godina djete s dijabetesom ima sto postotnu invalidnost i koristi prava koja mu pripadaju kao i ostali invalidi, neratni invalidi, ali nakon napunjene 15 godine u toj noći gubi sva prava. Ja ne smatram da je djete sa 15 godina dovoljno zrelo da može samo da brine o sebi a da pri tom je dijabetičar. 10% stanovnika u Bosni i Hercegovini ima dijabetes, prema tom to nije mali broj. Svjetska organizacija je izračunala 2011. u Bosni i Hercegovini da jedan dijabetičar košta državu 629 dolara. Posebno to košta ako ne vodimo dovoljno računa. Prema tome mene zanima šta Ministarstvo ljudskih poslova može, i ljudskih prava i izbjeglica može da učini, jer je država potpisnica i da natjera ostale da poštuju konvencije? Bojim se da mi vrlo lako pristupamo potpisivanju konvencija, a da poslije toga ne vodimo računa što smo to potpisali. Hvala lijepa.
Hvala gospođo Džambas. Riječ ima uvažena ministarka, gospođa Semiha Borovac. Izvolite gospođo Borovac. 7
Hvala. Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati. Evo, na pitanje uvažene zastupnice Zdenke Džambas ja želim da kažem da je ona već na neki način odgovorila, i svoje pitanje kada djete prestaje biti djete potkrijepila ovim primjerom iz Federacije o nepoštivanju prava djeteta do 18 godina u slučaju ovog jednog specifičnog, jel', oboljenja. Ja zaista uvažavajući ovo Vaše pitanje, a i kratkoću vremena da se kao Ministarstvo pripremimo da Vam damo odgovor zbog čega je to tako u Federaciji, kako institucije u Federaciji, po kom osnovu tako postupaju, zamoliću da odgovorimo u pisanom obliku do naredne sjednice. I, naravno, u skladu sa utvrđenim mi ćemo poduzeti sve one mjere koje nam nalaže Konvencija o pravima djeteta i zaštite prava djeteta. Ali isto tako želim da kažem da na ovu pojavu do sada niko nije ukazao kroz oblike izvještavanja ili u samom Ministarstvu kao pojavu i problem u Federaciji. Hvala.
Hvala uvažena ministarko. Gospođo Džambas izvolite.
Zahvaljujem Vama ministrice. Ja ću taj vaš pismeni odgovor proslijediti udrugama, pošto ja dolazim iz Središnje Bosne, tamo postoji Udruga roditelja djece oboljele od dijabetesa koja se eto tako zove „Slatkiš“, koji će imati svoj okrugli stol i pozvani su zastupnici, tako da želim da prisustvujem i tom okruglom stolu i da na svaki način pomognem, koliko ja mogu kao zastupnica, da dođe do ispravljanja ovako jedne stravične greške. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospođo Džambas. Sljedeće dvije minute koristi uvaženi delegat, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, koleginice i kolege delegati, poštovani članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara, tj. predsjedavajućem Savjeta ministara. U skladu sa članom 155. stav 1. i 156. stav 1. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH postavljam sljedeće delegatsko pitanje – Programom rada Savjeta ministara BiH za 2015. godinu, koji je donesen u maju 2015., predviđeno je da je najvažniji cilj izvršenja obaveza iz Akcionog plana o sprovođenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU. U kontekstu tih obaveza interesuje me, obzirom da se već nalazimo u novembru mjesecu 2015. godine, kakva je realizacija Programa rada u pogledu planiranih i realizovanih prijedloga zakona, te podzakonskih i drugih normativnih akata i šta se može očekivati do kraja godine? Hvala. 8
Zahvaljujem gospodine Rodiću. Riječ ima, pretpostavljam, gospodin Vjekoslav Bevanda, zamjenik predsjedavajućeg. Vi ste najstariji po činu gospodine Bevanda, možete Vi i drugom reći da to odgovori.
Evo, pozdrav svima. Budući da pitanje nije mene bilo proslijeđeno ja molim razumijevanje, budući da imam u 12:00 sati Fiskalno vijeće i sastanak sa Delegacijom EU, da odgovor na ovo pitanje dobijete na sljedećoj sjednici, a dotle i u pismenoj formi.
To je poslovnički svakako moguće ukoliko je Savjet ministara u takvoj situaciji, a Vas gospodine Rodiću sad pozivam da kažete da li ste zadovoljni odgovorom što je ...
Pa naravno, ne mogu biti zadovoljan odgovorom, ovaj, ali molim da do naredne sjednice odgovor na ovo pitanje dobijem u pismenoj formi i mislim da će to biti onda pravi odraz realizacije svega onoga čemu težimo.
Hvala gospodine Rodiću. Reću Vam jedno, bolje da budete nezadovoljni odgovorom koji niste čuli nego onim koji ste čuli u svakom slučaju. Ovim smo iscrpili ovaj dio tačke dnevnog reda. Do današnje sjednice dostavljen je takođe pismeni odgovor na usmeno postavljeno delegatsko pitanje delegata Maria Karamatića, postavljeno na 9. sjednici Doma naroda ministru komunikacija i transporta u Savjetu ministara BiH, gospodinu Slavku Matanoviću. Da li delegat Mario Karamatić želi da komentariše dobijeni odgovor, ako ste se upoznali s njegovim sadržajem, nije obavezno. Dajte riječ molim vas gospodinu Karamatiću, odnosno mikrofon uključite. Molim tehničku službu zaista da, morate se prijaviti gospodine ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim Vas moraćete radi sjednice. Izvolite.
Samo da pojasnim, to je odgovor koji sam dobio na pitanje koje sam postavio prije u procesu digitalizacije, je li tako. Naravno da nisam zadovoljan. Uvaženi gospodin ministar mi je u pisanom odgovoru napisao, citiraću dva kratka stavka: „Da nije istina da su poklonili RTV 9 Republike Srpske opremu za digitalizaciju, ali da su im je dali u vlasništvo.“ Kako ja mogu biti zadovoljan takvim odgovorom? Hvala.
Hvala Vam gospodine Karamatiću, tranzicija gube se ti pojmovi. Idemo dalje, sad prelazimo na dnevni red sjednice. Za 11. sjednicu predlažem sljedeći izmjenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 10. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-16/15, od 07.09.2015. godine; 3. Prijedlog zakona o strancima (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-17/15, od 11.09.2015. godine; 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1-8/15, od 21.09.2015. godine; 5. Prijedlog zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u konvertibilne marke (prvo čitanje), po skraćenom postupku, u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda – predlagač: delegat Mario Karamatić, zakon broj: 02-02-1-18-1/15, od 16.09.2015. godine; 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagači: delegati Ognjen Tadić i Darko Babalj, zakon broj: 02-02-1- 10/15, od 28.07.2015. godine, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH; 7. Zahtjev delegata: Halida Genjca, Bariše Čolaka, Sredoja Novića, Dragutina Rodića, Safeta Softića i Ljilje Zovko za razmatranje Prijedloga izmjena Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-4-1285/15, od 14.10.2015. godine; 8. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-844/15, od 29.06.2015. godine; 9. Izvještaj o finansijskoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 02-16-1-1243/15, od 29.09.2015. godine; 10. Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Energetska efikasnost u institucijama BiH“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-1087/15, od 31.07.2015. godine; 11. Imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-14- 469-6,1/15, od 15.10.2015. godine; 12. Imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-50-14-1060- 5,4/15, od 23.10.2015. godine; 10 13. Imenovanje četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokogo obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, broj: 01,02- 50-14-834-5/15, od 06.11.2015. godine; 14. Imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-50-14-468-6,3/15, od 06.11.2015. godine; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjene Sporazuma o grantu u okviru nacionalnog programa IPA 2010 za Bosnu i Hercegovinu - Dio I - Vodovod i kanalizacija u Republici Srpskoj, sklopljen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke 06.11.2012. u Luksemburgu i 20.11.2012. u Sarajevu, broj: 01,02-05-2-1295/15, od 12.10.2015. godine; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekat centralnog grijanja Prijedor) između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Toplana a.d. Prijedor i Evropske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicioni grant iz SIDA – EBRD- ovog Fonda za ekološke i klimatske programe, broj: 01,02-05-2-1303/15, od 13.10.2015. godine; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj saradnji u 2012. godini, broj: 01,02-05-2-1304/15, od 13.10.2015. godine; I imali smo predloženu tačku 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama Sporazuma imeđu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Savjeta ministara Republike Albanije o uzajamnim putovanjima državljana, broj: 01,02-05-2-1319/15, od 15.10.2015. godine, ali smo obavješteni od strane Komisije za spoljnu trgovinu i druge nadležnosti Doma naroda da ova tačka nije bila predmet razmatranja, tako da po Poslovniku nemamo uslov da danas obavljamo raspravu o njoj. Ovo je, kolege, usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ? Ima li izmjena i dopuna dnevnog reda? Gospodine Noviću, izvolite.
Poštovani predsjedavajći, želim da Vam čestitam predsjedavanje u narednom periodu u uvjerenju da ćete uspješno i mudro voditi ovaj Dom na dobrobit svih ovdje.
Hvala.
Zahvaljujem se istovremeno i dosadašnjem predsjedavajućem, uvaženom gospodinu Bariši Čolaku na dosadašnjem vođenju ovog Doma. Poštovani delegatkinje, delegati, uvaženi ministri, zamjenici ministara, predstavnici medija. 11 Dozvolite da, gospodine predsjedavajući, u ime Kluba delgata srpskog naroda predložim da se danas sa dnevnog reda odloži razmatranje za sljedeću sjednicu tačka 5. Prijedlog zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u konvertibilne marke i predlažem, umjesto toga da se Dom izjasni o zaključku koji glasi – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva vlade entiteta i Distrikta Brčko da hitno dogovore principe rješavanja pitanja konverzije kredita u švajcarskim francima, uvažavajući činjenicu da je neophodno da se agencije za bankarstvo entiteta i Distrikta Brčko aktivno uključe u rešavanje ovog pitanja te da dođemo do rešenja koje će s jedne strane garantovati pravnu sigurnost a s druge obezbijediti primjenu zakona na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Noviću. Da li se neko slijedeći javlja za riječ? Gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih zamolio predsjednicu Kluba da zatraži pauzu od 10 minuta. Hvala.
Riječ ima predsjedavajuća Kluba delegata hrvatskog naroda, gospođa Ljilja Zovko. Izvolite gospođo Zovko.
Hvala lijepo. Molim pauzu od 15 minuta dok se dogovorimo.
Uz konsultacije sa Kolegijem dajem pazu od 15 minuta na zahtjev šefice Kluba. [[PAUZA]] Molim sve učesnike u današnjem radu sjednice Doma naroda da zauzmu svoje mjesto. Dobro, možemo nastaviti sa radom. Mene su šefovi klubova obavijestili, ali ukoliko gospođa? Nema potrebe. Dakle, ja ću saopštiti kakva je modifikacija ovog prijedloga o kome je govorio gospodin Nović u ime Kluba delegata srpskog naroda, pa ćemo nastaviti razgovor na ovu temu. Dakle, prethodni prijedlog uvaženog predsjedavajućeg Kluba delegata srpskog naroda, modifikovan je dodavanjem prvog stava, tako da bi prijedlog gospodina Novića bio drugi stav ovog objedinjenog zaključka, a prvi stav bi glasio – Odgađa se rasprava o tački 5. predloženog dnevnog reda, do iduće sjednice Doma naroda. I onda bi nastavio da se čita tekst u drugom stavu – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva vlade entiteta i Distrikta Brčko, da hitno 12 dogovore principe rješavanja pitanja konverzije kredita u švajcarskim francima, uvažavajući činjenicu da je neophodno da se agencije za bankarstvo entiteta i Distrikta Brčko aktivno uključe u rješavanje ovog pitanja, te da dođemo do rješenja koje će, s jedne strane garantovati pravnu sigurnost, a sa druge, obezbijediti primjenu zakona na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. To je usaglašen prijedlog između šefova klubova u vezi sa inicijativom gospodina Novića u ime Kluba delegata srpskog naroda, da se ova tačka ostavi za sljedeću sjednicu. Nastavljamo raspravu o dnevnom redu. Da li se neko javlja za riječ? Za riječ se javlja šef Kluba delegata bošnjačkog naroda, uvaženi kolega gospodin Halid Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Vi ste naglasili zakona u smislu množine. Ja razumjevam i zakona u smislu jednine i u zakona u smislu množine. Jer ako se usvoji ovaj Zakon, to je zakon, ako budu neki drugi zakoni, to će biti množina. Samo to da imamo u vidu.
Hvala na intervenciji gospodine Genjac. Ovo sam uradio svakako namjerno, prosto zbog toga što i sam predlagač u svom Prijedlogu zakona ističe obavezu entitetskih agencija za bankarstvo, da preuzmu određene obaveze, a što bi bilo moguće isključivo ukoliko bi se paralelno mijenjali i zakoni u entitetima, koji definišu ovu oblast. Dakle, nikako na osnovu predloženog zakona, bar onako kako je napisan, oni ne bi mogli postupati, već bi opet i kada mi završimo posao, čak da danas usvojimo ovaj Zakon, Narodna skupština Republike Srpske i Parlament Federacije BiH došli na red kao zakonodavci koji obezbjeđuju primjenu, evo da kažem ovog Zakona radi rada njihovih agencija. Za ispravku krivog navoda se javio uvaženi kolega Mario Karamatić, ili je replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nije baš tako kao što ste vi rekli. Znači člankom 7. Zakona koji je u proceduri, izrijekom stoji – nadzor nad primjenom ovog Zakona imaju entitetske agencije za bankarstvo u Bosni i Hercegovini uz superviziju Centralne banke BiH a članak 8. glasi – podzakonske akte o nadzoru nad bankama izradiće entitetske agencije za bankarstvo u Bosni i Hercegovini uz supreviziju Centralne banke u BiH u roku od 30 dana od dana stupanja ovog Zakona. Znači, radi se o jednom zakonu i radi se o podzakonskim aktima, ne zakonima, koje trebaju donijeti entiteti. Hvala.
Hvala gospodine Karamatiću. Dakle, uz ovu intervenciju o kojoj govori gospodin Karamatić, a imajući u vidu onako kako smo to usaglasili između šefova klubova. Dakle, da li se još neko javlja za diskusiju po ovom prijedlogu? 13 Niko. Ništa, onda s obzirom na Poslovnik, dakle moja je obaveza da prvo stavim na glasanje prijedlog gospodina Novića izrečen u ime Kluba delegata srpskog naroda, pa da nakon toga se izjašnjavamo i očitujemo o dnevnom redu. Pozivam vas da se izjasnimo. Konstatujem da je prijedlog gospodina Novića, izrečen u ime Kluba delegata srpskog naroda, usaglašen sa šefovima klubova, dobio 11 glasova, protiv su bila 2 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Imajući u vidu da je iz Federacije 6 delegata bilo za, 2 protiv, 1 uzdržan, da je iz RS-a svih 5 delegata bilo za, konstatujem da postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da smo izvršili izmjenu predloženog dnevnog reda, tako da tačka 5. kako je predložena nije u sastavu dnevnog reda i izlazi iz dnevnog reda do sljedeće sjednice, a dosadašnja tačka 6. postaje tačka 5. i tako sve tačke do dosadašnje tačke 17. koja postaje tačka 16. Imajući u vidu da nije bilo daljih prijedloga za izmjenu dnevnog reda, konstatujem da smo na ovaj način korigovali dnevni red predložen od strane Kolegija Doma naroda i da je dnevni red usvojen, jer o njemu se ne glasa.
nije uključen mikrofon
Konstataovao sam gospodine Noviću da je vaš prijedlog zaključka dobio potrebnu većinu i da smo na taj način razriješili ovo prethodno pitanje vezano za dnevni red. To je konstatovano već.
nije uključen mikrofon
Prelazimo na rad po tački jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 10. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Otvaram raspravu? Da li se neko javlja za riječ? Ne vidim da ima prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na glasanje o Zapisniku sa 10. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Izvolite. U vezi sa ovom tačkom dnevnog reda, od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 9, iz RS-a 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zapisnik usvojen. Prelazimo na tačku dva, 14 Ad. 2. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani predsjedavajući, čestitam takođe na preuzimanju funkcije, članovi Kolegija, uvaženi delegati, kolege poslanici, članovi i predstavnici Vijeća minsitara, predstavnici medija. Predstavlja mi čas i zadovoljstvo pojaviti se danas ovdje u svojstvu predstavnika predlagača, odnosno formalno Predstavničkog doma koji je ovaj Zakon usvojio sa 34 glasa za, samo 3 protiv i 2 suzdržana. Ovo je bio mukotrpan proces s puno odgađanja jer sam Zakon predložio još u maju. Glas razuma i socijalna svijest je međutim do sada prevladala, što pokazuje 16 i činjenica da je 87% Predstavničkog doma podržalo ovaj Prijedlog, većina kakva se rijetko viđa u tom Domu. Slična podrška je bila prisutna i na svim komisijama, kako Predstavničkog tako i Doma naroda, kao i u prvom čitanju na Domu naroda. U međuvremenu je došla i zvanična potvrda Vijeća ministara da je ovaj Zakon prijeko potreban. Samo u prošloj godini, naime, iz Državnog budžeta isplaćeno je 3.126.000 maraka za naknade za rad u komisijama, odborima i sličnim tijelima. Gotovo sav taj rad je bio tokom radnog vremena. Svaki mjesec odgađanja usvajanja ovog Zakona je, dakle građane Bosne i Hercegovine koštao 260.000 maraka, svaki mjesec, četvrt miliona maraka, odnosno blizu 10.000 maraka dnevno. Danas smo došli do konačne stepenice, možda. Ja vas molim da svoju podršku date na isti način kao do sada, da ovaj Zakon konačno usvojite u istovjetnom obliku, kako je to uradio Predstavnički dom. Zakon bi stupio time na snagu 8 dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku BiH“. Samo tih 8 dana će koštati oko 80.000 maraka. Molim vas da tom obaveznom periodu ne dodamo niti jedan dan nepotrebnog odlaganja. Predloženi amandmani nisu dobili podršku nadležne komisije. Oni u mnogome razvodnjavaju ovaj Prijedlog, a u međuvremenu se pojavio i novi amandman koji čini se nije poslovnički ni dozvoljen jer je uložen nakon rasprave na Komisiji. Predstavnički dom je sve te mogućnosti i sam razmotrio i odbio ih, te sigurno mogu reći da govorim i u ime Predstavničkog doma, odnosno nadležne Komisije tog Doma, kada kažem da ove amandmane treba odbaciti. Jer ako se ovi amandmani danas prihvate, onda, i ovo naglašavam radi predstavnika medija, to značajno odgađa usvajanje ovog Zakona jer onda u tom slučaju ide na usaglašavanje oba doma i moguće je da na kraju ne bude ni usvojen. Usvajanje amandmana će odgoditi usvajanje Zakona na nekoliko mjeseci minimalno, a već sam rekao da jedan mjesec košta građane ove zemlje četvrt miliona maraka. Građani ove zemlje će pogotovo biti oštećeni ukoliko amandmani budu usvojeni radi trgovine oko Zakona o švicarcima. Onda će biti na gubitku i kada su u pitanju švicarci i kada je u pitanju ovaj Zakon. Ministarstvo finansija je jutros dostavilo još jedno Mišljenje na ovaj Prijedlog zakona koje se apsolutno ni u čemu ne razlikuje od prethodna četiri mišljenja koja su ranije dostavili. U obrazloženju svog protivljenja ovom Zakonu oni već peti put navode da se osobe koje su na Budžetu stavljaju u diskriminirajući položaj u odnosu na osobe koje nisu na Budžetu. Moj odgovor, a svojim glasovima su ovaj odgovor i Predstavnički dom kao i sve njihove komisije, a i ovaj Dom u prvom čitanju, već rekli šta misle o tome. Osobe koje nisu na Budžetu, su već predugo diskriminisane u odnosu na osobe koje jesu na Budžetu. Ovaj Zakon ide u pravcu saniranja te diskriminacije, a ne obrnuto. Hvala na vašoj dosadašnjoj podršci i ja vas zaista molim za podršku danas, kako bi ovaj Zakon stupio na snagu do kraja mjeseca, a ne nakon Nove godine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Arnaut. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Riječ ima uvažena kolegica, gospođa Ljilja Zovko, predlagač amandmana.
Hvala lijepo predsjedatelju. Lijepi pozdrav svim nazočnim. Pa evo, ja bih samo malo da se osvrnem na istup predlagatelja, gospodina Arnauta. Ne mislim da treba neku postojeću diskriminaciju rješavati novom diskriminacijom. Mislim da treba regulirati da svi ljudi, svi koji imaju zasnovan radni odnos, a sudjeluju u radu nadzornih i bilo 17 kakvih tijela, ne mogu u istom radnom vremenu ostvarivati višestruko plaćanje tog istog radnog vremena. Jer ne možemo biti na istom mjestu u isto vrijeme, a dvije naknade, dvije plaće zarađivati. To je jedino ispravno rješenje. Ali pošto je zakonodavni sustav tako formuliran i složen da vi možete ovaj Zakon danas usvojiti a vrlo brzo će se pokazati njegove nedsoljednosti. Npr. izaslanici i zastupnici ili neka kategorija u Zakonu moći će nešto ostvarivati, drugi neće. Zakon ovakav kakav jeste predložen ima manjkavosti. Ja samo želim istaći činjenicu, koju od početka zastupam, da je racionalizacija i kontrola potrošnje javnog novca potrebna. Prema javnim dobrima se moramo ponašati s pažnjom dobrog gospodara, ali cjelovito rješenje koje zastupam i sad i dalje ostajem na tome i molim da amandmani se uvaže. Svaki amandman na svoj način rješava, ne možete u isti sustav staviti ljude koji dolaze sa kraja Bosne i Hercegovine kao eksperti i sudjeluju u radu nekih tijela. Odvajanje rada od nerada se mora dogoditi, ali na jedan sustavan i cjelovit način. Hvala lijepo.
Hvala gospođo Zovko. Diskusija i dalje traje. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Sredoje Nović. Izvolite gospodine Noviću.
Tražim pauzu 10 minuta, u ime Kluba srpskog naroda.
Moja obaveza je da dam pauzu. Puza od 10 minuta na zahtjev predsjednika Kluba srpskih delegata. [[PAUZA]] Dobro, ja vas molim da zauzmemo naša radna mjesta. Nastavljamo sa radom. Imajući u vidu da je gospođa Zovko tražila u ime Kluba pauzu, da li želite da saopštite nešto u vezi sa iskorišćenim vremenom. Izvolite.
Nema potrebe.
nije uključen mikrofon
A Vi ste tražili gospodine Noviću. Gospodine Noviću, imajući u vidu da ste Vi tražili pauzu da li želite da saopštite nešto u vezi sa iskorišćenim vremenom?
mikrofon nije uključen 18
Nema potrebe, jel'. Hvala. Dobro. Diskusiju nastavljamo pošto ona nije zaključena. Ako nema dalje prijavljenih za učešće u raspravi, ja zatvaram ovu raspravu. Prvo prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Glasamo ukupno o 3 amandmana delegatkinje Ljilje Zovke. Molim vas da pokrenete glasanje. Hvala. Dakle, od prisutnih 14 delegata – 5 delegata bilo je za, protiv je bilo 7 delegata, 2 delegata su bila uzdržana. Iz Federacije 5 za, 4 protiv, 1 uzdržan, iz RS-a niko za, protiv 3, 2 uzdržana. Ne postoji opšta većina. Konstatujem da amandmani delegatkinje Ljilje Zovko nisu usvojeni. Prelazimo sada na glasanje ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Trenutak, konsultacije u Kolegiju. Poštovane kolege, na intervenciju člana Kolegija iz reda hrvatskog naroda, dakle mi ćemo sada da ponovimo ovo glasanje, imajući u vidu da su u pitanju 3 amandmana, izjasnit ćemo se o svakom amandmanu pojedinačno. Praksa omogućava i jedno i drugo, ali uvažavamo, naravno, intervenciju, pa molim da se poništi prethodno glasanje, a da počnemo izjašnjavanje pojedinačno o svakom od amandmana. Prvo se izjašnjavamo o Amandmanu I delegatkinje Zovko. Od prisutnih 14 delegata – 5 delegata je bilo za, protiv je bilo 7 delegata, 2 delegata su bila uzdržana. Iz Federacije 5 za, 4 protiv, niko uzdržan, iz RS-a niko za, 3 protiv, 2 uzdržana. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da ovaj Amandman nije usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu II. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 5 delegata, 6 delegata je bilo protiv, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije 5 za, protiv 4, niko uzdržan, iz RS-a niko za, protiv 2, 3 uzdržana. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da i Amandman II nije dobio podršku. Sad prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu III. Od prisutnih 14 delegata – 5 delegata je bilo za, protiv je bilo 6 delegata, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije 5 za, 4 protiv, niko uzdržan, iz RS-a niko za, 2 protiv, 3 uzdržana. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da ni Amandman III nije dobio podršku. Sada prelazimo na glasanje o Amandmanu delegatkinje Zdenke Džambas. Molim vas da pokrenete sistem. Od prisutnih 14 delegata – 5 delegata je bilo za, protiv je bilo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 19
Uvaženi predsjedavajući. 20 Ja želim još jednom da skrenem pažnju na nepravdu, diskriminaciju prema jednom broju pripadnika policijskih struktura. Ono što me jako zabrinjava, a volio bih da nas neko informiše, što se tako ne radi u svim policijskim agencijama na nivou Bosne i Hercegovine. Šta to znači? Da je to apsolutno onda samovolja pojedinih rukovodilaca. I zato bih zatražio od Savjeta ministara hitno da sagleda da li se provodi ovo u svim agencijama na nivou Bosne i Hercegovine ili je to samo u nekim policijskim strukturama gdje su rukovodioci jedni ili drugi. Još jednom skrećem pažnju da je neprimjereno da već sada više desetina ljudi hoda godinama nakon uspješno završene svoje karijere. za koju sad možemo reći da je bačena niz vodu, a da ne mogu zato da ostvare bilo kakvu naknadu. I treba u međuvremenu da njihova djeca dožive jednu dodatnu neprijatnost, pa i stid, što su njihovi roditelji služili ovom sistemu. Neprimjereno, ako zaista nismo smogli snage da ovo donesemo, ovakav zakon koji će jednako tretirati sve. Zar to nije diskriminacija? Ja zato ponavljam da tražim da se od Savjeta ministara, prije svega Ministarstva bezbjednosti hitno, najdalje do naredne sjednice, vidi da li se ovakvi stavovi poštuju i jesu li poštovani u svim agencijama uključujući i nepolicijske agencije i da nas obavijesti o tome. Hvala.
Hvala gospodine Noviću. Ja moram da intervenišem u skladu sa Poslovnikom, dakle ovo traženje je ove prirode da Vi kao delegat apelujete ili predlažete zaključak o kome ćemo se mi kao Dom izjasniti.
nije uključen mikrofon
Možete li molim Vas samo da sročite zaključak, pošto je jako važno radi ukupnog sadržaja materijala vezanog za sjednicu. Dobro. Da li se još neko javlja za riječ, rasprava je otvorena? Gospodine Noviću, Vi ćete brzo vjerovatno to sačiniti pošto, gospodine Noviću imajući u vidu ekonomičnost u vezi sa vremenom ove sjednice, hoćete li dopustiti onda meni da pokušam interpretirati Vaš prijedlog kao ...
nije uključen mikrofon
Dobro. Onda ovako, pozivam vas da pratite ovo o čemu govorim. Dakle, pozivam vas, oprostite gospodine Genjac.
nije uključen mikrofon
Jasno, jasno, jasno, nego samo da definišemo ovu vrstu zaključka. Dakle, zaključak o kome Vi tražite da se izjasnimo je taj da, bez obzira na ishod ovog glasanja, pošto još ne 21 možemo predvidjeti, ali u svakom slučaju ovaj zakon ima problem očigledno, dakle da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva Savjet ministara da u najkraćem roku, a ne dužem od 30 dana, razmotri ovo pitanje i uputi prijedlog njegovog rješavanja ka Parlamentarnoj skupštini BiH.
nije uključen mikrofon
To je već delegatsko pitanje. Dakle, ovo o čemu mi govorimo to je eventualno obaveza i da pri tome, evo da kažem stav 2. – izjasni se kakvo je stanje u vezi sa poštovanjem ovih odredbi po bezbjednosnim agencijama vezanim za zajedničke organe Bosne i Hercegovine. O tome se govori.
mikrofon nije uključen
Dobro. Naravno, još ćemo to formulisati na kraju. Vi pokušajte. Ukoliko nema više prijavljenih za raspravu ja zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prvo prelazimo na izjašnjavanje prije nego što se izjasnimo o predloženim zaključcima i glasamo o Mišljenju Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Od prisutnih 14 delegata, da li želite ponavljanje glasanja, gospodine Radmanoviću, pretpostavljam da je zabuna došla? Vi ste za Mišljenje.
nije uključen mikrofon
Pa, da li želite ponavljanje glasanja? Molim vas da ponovimo glasanje. Dakle, izjašnjavamo se o Mišljenju Komisije. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 8 delegata, protiv je bilo 5 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz RS-a niko za, 5 protiv i niko uzdržan. Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina, pa je to sad predmet usaglašavanja kod Kolegija. Da li su kolege spremne da se sad usaglašavamo ili da ostavimo za sljedeću sjednicu. ____________(?) Za sljedeću sjednicu. Za sljedeću sjednicu. Hvala. 22 Završavamo po ovoj tački dnevnog reda, na ovome mjestu raspravu, tako da ćemo i o zaključku kojeg je predložio gospodin Nović odlučivati nakon što odlučimo o meritumu o ovom pitanju. A Vas molim do tada da to pripremite na način koji je za Poslovnik adekvatan. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Zahtjev delegata Halida Genjca, Bariše Čolaka, Sredoja Novića, Dragutina Rodića, Safeta Softića i Ljilje Zovko za razmatranje Prijedloga izmjena Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da ima potrebe da vrlo kratko, više radi javnosti, dakle objasnim o čemu se radi. Opsežne izmjene Poslovnika i jednog i drugog Doma koje su se desile prije nekoliko mjeseci i koje su rezultat rada jedne grupe koja je na tome radila prošle godine rezultirali su, kao što rekoh, nizom izmjena ali su rezultirale i sa dva rješenja koja su bila različito riješena u Poslovniku Predstavničkog doma i Doma naroda. To je pitanje imuniteta i pitanje autentičnog tumačenja. Imunitet je bio različito definisan, u različitoj mjeri naslovljen na Zakon o imunitetu, a autentično tumačenje je u Domu naroda bilo kao institut eliminisano, a u Predstavničkom domu je ostalo. Naravno, pošto postoji potreba da u oba Poslovnika postoji taj institut da bi uopće postojao u Parlamentarnoj skupštini, bilo je potrebno usaglašavanje. I ustavnopravne komisije oba doma su zasijedali i pripremili ovaj Prijedlog i ovaj Prijedlog je rezultat tog rada. Sa usvajanjem ovih izmjena poslovnici i jednog i drugog doma dovode se u potpunu srazmjeru i potpunu jednakost što se tiče svih članova. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. 23 Dakle, gospodin Genjac se javio kao predlagač u vezi sa zahtjevom za hitnu proceduru, da obrazloži hitnost. Da li još neko želi da učestvuje u raspravi o hitnosti postupka? Prijavljenih nema. Prilazimo izjašnjavanju o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog izmjena Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Od 14 prisutnih delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 9 za, iz RS-a 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zahtjev za razmatranje Prijedloga izmjena Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku usvojen. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu izmjena Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu izmjena Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Konstatujem da je od prisutnih 14 delegata – 14 delegata bilo za. Iz Federacije 9 za, iz RS-a 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da su izmjene Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojene. Prelazimo na rad po sedmoj tački dnevnog reda, Ad. 7. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu, materijal Predsjedništva BiH Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 19. sjednici, održanoj 28.10.2015. godine, usvojio Izvještaj. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko, predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet, ukoliko želi. Ne želi, kao u Izvještaju. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko je prisutan. Iz Ministarstva finansija nema nikoga jel'. ____________(?) Ima, ima.
Zahvaljujem predsjedavajući. Delegati su dobili opsežan izvještaj u kome ono sve što je bitno za ovo imenovanje se nalazi, međutim obzirom da se radi o izuzetno značajnoj instituciji, specifičnoj instituciji, osvrnuću se sa par riječi na proceduru.Dakle, kao što je rečeno oba doma su imenovali svoje članove u Privremenu komisiju. Ta Komisija je radila sa određenom dinamikom, raspisala konkurs, prijavilo se 19 kandidata, od toga je intervjuu pristupilo 17 kandidata. Želim da naglasim da je cijelo vrijeme Komisija osigurala potpunu transparentnost rada na način da su svi akti, kao što je Poslovnik, prijave kandidata, biografije, objavljivani na web stranici 27 Parlamentarne skupštine BiH, a sjednicama Komisije su prisustvovali predstavnici svih međunarodnih organizacija prisutnih u Sarajevu koje se bave zaštitom ljudskih prava. Pored njih, sjednicama komisije su prisustvovali i predstavnici nevladinog sektora koji su takođe imali i mogućnost da postavljaju, putem članova Komisije, kandidatima pitanja. Intervju sa kandidatima se odvijao, rekao bih, u jednoj vrlo korektnoj atmosferi, ja bih se zahvalio svim članovima Komisije, i svi članovi Komisije su imali 10 minuta na raspolaganju, da svakom kandidatu po 10 minuta postavljaju pitanja, i uglavnom su članovi komisije koristili to pravo. Na kraju, utvrdili smo rang listu koja je rezultat svih onih elemenata po kojima su članovi Komisije ocjenjivali, ali ponavljam, želim da istaknem jedan, rekao bih, proceduralno i poslovnički ispravan pristup, transparentnost u radu na koju niko nije imao primjedbu ni od nevladinog sektora. I na kraju mislim da su to razlozi da je i rad Komisije rezultirao, po mom mišljenju, dosta kvalitetnim prijedlozima. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Čestitam u ime Doma. Otvaram raspravu. Za riječ se javio uvaženi kolega, delegat Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Svje je ovo ovako kao što je rekao uvaženi gospodin Genjac, međutim i HSS i ja se zalažemo isključivo za vladavinu prava i zakona i ne bih želio da dođemo u situaciju da uradimo nešto što nije sukladno poslovnicima ili zakonima. Naime, mene su u školi učili da je matematika egzaktna nauka, između ostalog su me učili isto tako da 5 ne može biti 1/3 od 17. Neki ljudi u Bosni i Hercegovini koji inače ne plaćaju porez ovdje a koji imaju ogromne plaće to tumače da može biti. A isto tako svi smo mi dobili dopis, znači uopće ne dovodeći u pitanje listu kandidata, dnevni red, procedure koje su ..., Zastupnički dom je potvrdio izbor ova tri ombdusmena sa 18 glasova za. A u tom trenutku je Zastupničkom domu nazočilo 39 članova Zastupničkog doma. 18 nije nadpolovična većina od 39. Jeste polovica, ali nije nadpolovična većina i mislim da je puno jednostavnije od tog da tražimo tumačenje OHR-a da odgodimo izjašnjavanje o ovome da ne uđemo u poziciju da usvojimo nešto što nije sukladno, možda nije sukladno, ja ne znam Poslovnik Zastupničkog doma pošto sam u Domu naroda, međutim da zatražimo, ja sam pripremio i prijedlog zaključka kojim bi tražili tumačenje Kolegija iz Zastupničkog doma o ovom slučaju, a izjašnjenje o ovom izboru ombudsmena da odgodimo za iduću sjednicu. Prijedlog zaključka – Zahtijeva se od Kolegija Zastupničkog doma Parlamenta BiH autentično tumačenje Poslovnika Zastupničkog doma Parlamenta BiH o valjanosti usvajanja odluka o imenovanju tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine koja je usvojena sa 18 glasova za od nazočnih 39 zastupnika. Znači, ovdje se radi o ljudskim pravima, radi se, po meni, o vrlo jasnoj matematici, dao sam ja sebi truda i napisao sam ja prijedlog zaključka tako da se ne mora čekati. I evo, kažem, moj bi prijedlog bio, ukoliko se uvažene kolege slažu, znači čisto nakon sveg ovog rada koja je uradila Zajednička komisija, gdje se ne može pronaći ni jedna mrlja na imenovanju ombudsmena, da ne dozvolimo sebi da ovaj Dom potvrdi odluku koju je, istina, većinom 28 glasova, ustvari polovicom nazočnih članova glasova usvojio Zastupnički dom, ali nisam siguran da je to sukladno poslovnicima. Pa radije da vratimo ako treba Zastupnički dom ponovo da glasa o tome, da usvoji nadpolovičnom većinom, ako to već kaže Poslovnik, pa da se mi onda izjašnjavamo. E, toliko, ovdje je papir, mogu tehničke službe doći po njega.
Hvala gospodine Karamatiću. Poslovnika radi važno je reći sljedeće. Svaki od dva doma je nezavisan. Ovo pitanje kao što ćemo i dva pitanja koja budu došla na dnevnom redu nakon ovoga, dakle mi rješavamo sami za sebe, izjašnjavamo se o onoj listi kako mi želimo da to učinimo. Činjenica da je Predstavnički dom prethodno o nečemu odlučivao apsolutno nema uticaja na nas, jer oni nama u ovom svojstvu, dakle u kome su se oni izrazili, i kako god da su se izrazili, ne daju nikakav okvir ... ponašanja. Mi crpimo svoja poslovnička ovlašćenja koja se tiču izbora po predloženoj listi koju je dostavila Zajednička komisija privremena i shodno tome donosimo odluku. Ukoliko, ne ulazeći uopšte u ovo o čemu ste govorili, dakle bilo ko u Predstavničkom domu nađe za shodno, ili se iz nekog drugog razloga nađe za shodno, da se to preispituje to je opet posao samo Predstavničkog doma. Dakle, vrlo je važno da se zna, dakle, da mi nismo vezani za njih na ovoj temi. Ja ću, naravno, ovo govorim zato što ste inicirali ovu vrstu diskusije, a dužan sam kao predsjedavajući, nakon što sam obavio konsultacije sa dvojicom kolega, da dam objašnjenje, to je moja poslovnička obaveza, dakle mi ćemo danas da se izjasnimo o odluci koja je naša odluka. Ako postoji ikakva manjkavost u odluci Predstavničkog doma, a ja ovako lično govoreći, dakle teško može jer to je kompjuterski sistem koji rezultate ispisuje, dakle ne utiče na njega niko ni od poslanika ni od članova Kolegija, dakle da ne ulazimo u bilo šta drugo. Dakle, povreda Poslovnika, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Nije povreda Poslovnika nego nisam ...
Tako piše ovdje.
Pa piše tu, nisam znao šta bih napisao, ne mogu reći ni ispravka pogrešnog navoda, pa ovo mi je podletilo pod prst, znač nije isključivo o tome. Mene interesira, znači ovdje stvarno ima ..., ukoliko je Zastupnički dom usvojio odluku, kavu je usvojio, ja to naravno poštujem, ja ću glasati za prijedlog izbora ombudsmena na način kako je to dostavila Komisija, znači tu nemam apsolutno nikakvih mojih dilema, moja dilema je, ako je Zastupnički dom, ne kažem da jeste, ako jeste prekršio svoj Poslovnik, znači da je odluka nelegalna i nelegitimna, nezakonita, ako mi potvrdimo njihovu odluku, ja ne želim kršiti zakon, kršim li ja u tom slučaju zakon? Znači ja ovdje imam jednu moralnu dvojbu – apsolutno nisam protiv ove rang liste, apsolutno podržavam sve što je uradila Zajednička komisijam, i zahvaljujem se, uistinu, na ogromnom uloženom trudu, govorim u ... samo i isključivo, ne želeći baciti mrlju na kompletan proces imenovanja tri ombudsmena. Kažem, ja sam ovdje u moralnoj dvojbi, znači nemam svog favorita, apsolutno ne guram nikoga, međutim ne želim kršiti zakone ove države. Hvala lijepa. 29
Potpuno Vas razumijem gospodine Karamatiću. Imamo poslovnički problem što nema uporišne tačke u Poslovniku na osnovu koje bi mi ocjenjivali da li je Predstavnički dom glasao kako treba ili nije glasao. Dakle, to je problem s kojim se suočavamo. Mi donosimo odluku za sebe, za Dom naroda. Ako ima ikakav problem sa odlukom Predstavničkog doma to je pitanje koje će oni ako bude bilo potrebno razriješavati. Mi nismo nadležni za to, kao što ni oni ne mogu da odlučuju da li smo mi nešto odlučili kako treba ili ka ne treba. Dakle, samo to objašnjenje dajem da bih obrazložio o čemu ćemo glasati kada dođemo u proceduru glasanja o prijedlozima koji su po redu. A Vi, naravno, imate pravo na svoj prijedlog i on će ostati iza glasanja o izvještaju Komisije. Za riječ se javio gospodin Genjac. U vidu diskusije, gospodine Genjac, ako sam razumio. Izvolite.
Ma evo, na neki način možda da nekim svojim gledanjem možda pomognem. Ja mislim da nema uopće prostora za dileme i za rezerve. Zašto? Ovdje se ne radi o potvrđivanju odluke, dva doma nisu u odnosu da jedan predloži ili imenuje pa drugi to potvrdi. Dva doma su u potpuno ravnopravnoj poziciji, donose autonomno svoje odluke. Kakva god je odluka Predstavničkog doma Dom naroda donosi odluku, može potpuno sve tri kandidata druga imenovati. U tom slučaju se komisija imenuje, formira i usaglašava se. Dakle, Dom naroda danas radi svoj dio posla, izjašnjava se o predloženoj listi. Kao što rekoh može biti ista kao na Predstavničkog domu, djelomično ista, potpuno ista, različita potpuno itd., ali mi danas radimo svoj dio posla izjašnjavajući se o prijedlogu Komisije, pa ćemo odabrati ... tri ćemo odabrati. I tu nema nikakvih problema. U slučaju da je, i pri tome je jako važno naglasiti – sve dok Predstavnički dom nama dostavlja informaciju da su imenovali za nas je jedino to mjerodavna informacija. Kolegij Predstavničkog doma je obavijestio da su izvršili imenovanje, sve do tada je to za nas mjerodavno, ništa drugo za nas ne postoji. U pozadini je intervencija, mislim, jednog kandidata koji nije razumio procedure, jer ne zna da se uzdržani glasovi u većini oba doma ne računaju kao glasovi, i tu je nesporazum. Dakle, sve dok Predstavnički dom nama dostavlja informaciju, a dostavio je da su to završili, za nas je to legitimno stanje i uostalom završili su svoj dio posla ... Čak i kad bi se desilo neko sporno pitanje na Predstavničkom domu, nisu dobro uradili, moraju ponoviti glasanje, nikakav problem, mi danas završavamo to. Kad oni, ako trebaju ponoviti to, ponovo urade, vidjećemo je li to isto ili se trebamo usaglašavati, a mislim da neće trebati ponovo raditi. Tako da poslovnički je jasna pozicija, slažem se sa predsjedavajućim.
Hvala Vam gospodine Genjac. Ako nema dalje prijavljenih, gospodine Karamtiću da li, evo kolegijalnosti radi, možemo smatrati da je ovo pitanje razriješeno što se tiče našeg Doma. Možemo, hvala Vam puno. Možemo preći na izjašnjavanje o samom prijedlogu Zajedničke komisije. Dakle, pozivam vas da pređemo na izjašnjavanje. Glasamo o imenovanju tri ombudsmena za ljudska prava BiH u skladu sa prijedlogom liste uspješnih kandidata za imenovanje koje je dostavila Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja tri ombudsmena za ljudska prava BiH. 30 Od prisutnih 13 delegata – 10 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije 8 za, iz RS-a 2 za, 3 uzdržana. Pošto postoji opšta i entitetska većina konstatujem da smo za ombudsmene za ljudska prava BiH imenovali Ljubinka Mitrovića, Jasminku Džumhur i Nives Jukić. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH Parlamentarna skupština BiH je na 12. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 28.05.2015. godine, i na 7. sjednici Doma naroda, održanoj 15.07.2015. godine, usvojila zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH u koju su iz Doma naroda imenovani: Bariša Čolak, Darko Babalj i Fahrudin Radončić. Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarna skupština BiH za sprovođenje procedure imenovanja generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH na 5. sjednici, održanoj 22.10.2015. godine, usvojila i Predstavničkom domu i Domu naroda dostavila Prijedlog liste uspješnih kandidata za imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH. U skladu sa Prijedlogom liste uspješnih kandidata za imenovanje dostavljenim od Privremene zajedničke komisije oba doma danas treba da se izjasnimo o imenovanju generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH. Predstavnički dom je na 19. sjednici, održanoj 28.10.2015. godine, za generalnog sekretara(?) Kancelarije za reviziju institucija BiH imenovao Dragana Vrankića, a za zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH imenovao je Ranka Krsmana. Riječ dajem gospodinu Bariši Čolaku, prdsjedavajućem Privremene zajedničke komisije, ukoliko želi. Kao u izvještaju. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Prijavljenih nema. Zatvaram raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o imenovanju generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH, u skladu sa Prijedlogom liste uspješnih kandidata za imenovanje dostavljenom od Privremene zajedničke komisije oba doma za sprovođenje procedure imenovanja generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 10 delegata, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije 8 za, iz RS-a 3 za, 3 udržana. 31 Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo za generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH imenovali Dragana Vrankića a za zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH Ranka Krsmana. Prelazimo na tačku 12., Ad. 12. Imenovanje četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlametnarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma, naravno podržavam da objedinimo ove dvije točke u svrhu ubrzanja rada koje se odnose na investicijski grant i financijsku suradnju između Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke. Pa upravo ova riječ suradnja, a kako sam i član Kolegija zajedničkog oba doma državnog Parlamenta za ljudska prava zajedno sa uvaženim kolegom Genjcom, primjećujem jednu malu diskriminaciju u ovoj dvorani, pa evo molio bih Kolegij da je otkloni do iduće sjednice. Naime, posljednji red ovdje, uvažena gospoda novinari nemaju čaše uz ove boce, pa evo molio bih da intervenirate kod službe koja dostavlja, da imaju ljudi iz čega popiti čašu vode. Hvala lijepa.
Vi očito gospodine Karamatiću mislite da su naši novinari nespremni za naše sjednice.
nije uključen mikrofon
Dobro, ali evo, sekretarijat, odnosno Služba za zajedničke poslove čula je ovo što je rekao gospodin Karmatić, a mi kao članovi Kolegija apelujemo. Dobro, u vezi sa nekim drugim pitanjima vezanim za objedinjavanje ove dvije tačke, možda neki escajg nedostaje ... [[ne razumije se od smijeha]] da završimo kako treba. Nema, ok. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, izjašnjavamo se o tome da objedinimo raspravu ... Od prisutnih 13 delegata – 12 delegata je bilo za, protiv je bio 1 delegat, a uzdržanih nije bilo. Iz Federacije 8 za, iz RS-a 4 za, 1 protiv. Konstatujem da postoji opšta i entitetska većina, te da je ovaj prijedlog usvojen. Ad. 14. – Ad. 16 Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora Dobili ste izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. 34 Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedavajućem Komisije, ukoliko želi. Nema, hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Sada prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora iz tačaka od 14. do 16., uključujući i tačku 16. dnevnog reda. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, a i uzdržan nije bio niko. Iz Federacije 8 za, iz RS-a 5 za. Konstatujem da postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo dali saglasnost na ratifikaciju sporazuma i ugovora iz tačaka od 14. do 16., uključujući i tačku 16. dnevnog reda. Poštovane dame i gospodo, dragi gosti, konstatujem da smo okončali 11. sjednicu Doma naroda i zaključujem ovu sjednicu. O datumu održavanja naredne sjednice bićete, naravno, na vrijeme informisani. Hvala vam na doprinosu. Sjednica završena u 13:30 sati