Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Najprije bih vam predložio dopunu dnevnog reda 6. sjednice sukladno čl. 226. stavku 2. Poslovnika sa 6 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. stavak 4. pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 6. sjednice. Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege. Ovo je stvarna priča o mjestu bez kojeg bi život za stotinjak obitelji s teškom bolesnom djecom bio nezamisliv. Ovo je priča o Specijalnoj bolnici Gornja Bistra, bolnici za kronične bolesti dječje dobi koja kao takva djeluje od 1969. godine. U bolnici se liječe djeca od svog rođenja do 18. g. starosti i to djeca koja boluju od kroničnih bolesti ili bolesti čiji je tijek liječenja iznimno dug. Uglavnom se radi o oboljenjima centralnog nervnog sustava, endokrinim ili metaboličkim poremećajima, raznim sindromima i drugim težim oboljenjima, nažalost bez prognoze za ozdravljenje. Većina djeca koja borave u bolnici nemaju mogućnost za pravilan tretman u vlastitim obiteljima. Njih čak 70% nema roditeljsku skrb. Kapacitet bolnice je 110 postelja. Iako bolnici gotovo u jednakom broju koliko je malih pacijenata raspolaže profesionalnim zdravstvenim osobljem, liječnicima, defektolozima i medicinskim sestrama, rado prima volontere koji već dugi niz godina dolaze i rade s djecom. Motivi za volontiranjem mogu biti razni, često čujemo kako volontiranje povećava osjećaj životnog zadovoljstva, volonteri su u prosjeku sretniji ljudi. Ovdje također spadaju i svi oni koji u aktivnostima za društveno dobro nalaze sebe. Zaposlenici i volonteri svoj posao obavljaju kao poziv. Savjesno i odgovorno. Zadaća društva je da djeci s kroničnim bolestima u Specijalnoj bolnici Gornja Bistra u Zagrebačkoj županiji pruži maksimalnu skrb i ne oduzima dostojanstvo. A zašto ovo govorim? Zato što Specijalna bolnica za kronične bolesti dječje dobi Gornja Bistra je smještena u dvorcu Oršić iz 1773. godine. U prostoru koji je potpuno neadekvatan za smještaj pacijenata tim više što se radi o upravo teško bolesnoj djeci, djeci samoj po sebi kao ranjiva skupina. Čak da se taj prostor i adekvatno obnovi, bilo bi teško udovoljiti standardima koja takvoj djeci trebaju. Slijedom toga, vraćam se kronološki u godinu 2015. Tada je sklopljen sporazum o izgradnji nove bolnice u Bistri, s jedne strane Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo kulture, Općina Bistra, Zagrebačka županija te naravno bolnica. Tim sporazumom svi su preuzeli obveze, svi su se obvezali dobit ćemo novu bolnicu za ove najteže i najmlađe bolesnike. Ministarstvo kulture će osigurati zemljište, Zagrebačka županija i Bistra uskladiti prostorno-plansku dokumentaciju, Zagrebačka županija pripremiti izradu projektne dokumentacije, po mogućnosti osigurati sredstva uza izgradnju iz EU fondova od strane Ministarstva zdravlja. 4 g. kasnije, godina je 2019. 2019. država 4 g. kasnije poklanja zemljište vrijedno oko milijun kuna. Na tom zemljištu planira se urediti park, sagraditi dječje igralište, sve ono što treba. Projekt vrijedan procijenjeno gotovo 70 milijuna kuna. No međutim, nakon toga, opet ništa, dolazimo u godinu 2020. Ono što se ponavlja je prigodno posjećivanje bolnice od strane političara u svim tim godinama, najčešće uoči blagdana, Božića ili uoči nekih izbora a djeca opet ništa. i dalje loši uvjeti rada medicinskih djelatnika u bolnici, nema dizala, manjak adekvatnog prostora, 104 djece smješteno je u svega nekoliko soba, njih po 12 u sobama. I dolazimo do prosinca 2020., što se dogodilo? Dogodio se potres. Potres koji je narušio statiku bolnice odnosno dvorca iz 18. stoljeća. Nastala je značajna šteta, 45 djece pacijenata premješteno je u bolnicu Naftalan, preseljen je i dio osoblja. U ovom trenutku u bolnici Bistra u građevini koja ima žutu oznaku, još uvijek je velik broj djece onih koji ne mogu transportirani na sigurnija mjesta. Velika hvala dobrim ljudima koji brinu o toj djeci, veliko hvala donatorima, ali veliko pitanje RH, veliko pitanje premijeru Plenkoviću, kada ćemo vratiti dostojanstvo ovoj djeci i izgraditi novu bolnicu?
Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Marko Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani, potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Europska komisija za putovanja tijekom siječnja ove godine prikupljala je podatke o kratkoročnim planovima putovanja iz 10 zemalja Europe te je s početkom ovog tjedna izdala 5. po redu istraživanje pod imenom Praćenje stavova prema domaćem i intraeuropskom putovanju s kojeg je vidljiv porast interesa za putovanjima u slijedećih 6 mj. u odnosu na prošlo istraživanje i pad interesa za posjet Hrvatskoj. 41% ispitanih planira putovanje u neku od zemalja EU-a 35% bira putovanje unutar svoje domovine a većina njih, točnije 64% će putovati turistički. Europljani, odnosno njih 18% željno je sunca i plaža od čega hvala bogu, Hrvatska ima napretek no ono čega nemamo jest priprema za nadolazeću sezonu odnosno nemamo predsezonu koja je bila uhodavanje ugostitelja iznajmljivača i svih ostalih povezanih djelatnosti koji su živjeli od turističke sezone. A jučerašnje najavljeno obustavljanje naknada za očuvanje radnih mjesta, dovelo je do upravo onoga što su Hrvatsku suverenisti cijelo vrijeme upozoravali a to su otkazi radnicima u ugostiteljskom i turističkom sektoru. Mali hotelijeri već su najavili otpuštanje zaposlenih prvim danom ožujka kada prestaju naknade a vjerujte mi, to je samo jedan segment privatnom sektora koji će biti primoran svoje radnike poslati na burzu. Privatnici koji su primali naknade za očuvanje radnih mjesta, ne mogu pokrenuti svoje poslovanje preko noći. Privatni sektor nije prekidač svjetla koji se pali i gasi na i po volji stožera i hrvatske Vlade. I to je ono što najviše zabrinjava. To što hrvatska Vlada očito ne shvaća kako privatni sektor funkcionira a da ne govorim o povlačenju 24 milijarde eura koje su trebale služiti za oporavak zemlje a koje će po svemu sudeći 90% od tog novca, završiti u javnom sektoru. No, vratimo se na temu turizma gdje je jasna nesposobnost i stihijsko djelovanje svih vlada do danas, uključujući i ovu. Ono što je jasno je neorganiziranost i manjak turističke strategije što je vidljivo iz činjenice da više od 60% noćenja ostvaruje se samo u 3 mj. u cijeloj godini. Ovaj postotak je jasan pokazatelj da Hrvatska turistima nema ništa za ponuditi osim sunca i plaža odnosno točnije bi bilo reći da je naša vlast nesposobna napraviti konkretnu strategiju za produljivanje turističke sezone koju još jednom dočekujemo bez jasnog plana i strategije. I ne samo to, dočekujemo je s teretom svih mjera vlade i stožera koje su se sakatile hrvatsko poduzetništvo. Turistička sezona nam je pred vratima a kako bi olakšali malim iznajmljivačima, Hrvatski suverenisti su istupili s konkretnim izmjenama Općeg poreznog zakona te Zakona o turističkoj pristojbi kojima želimo pomoći privatnim iznajmljivačima. Apeliramo na Vladu da se odmah i po žurnom postupku u proceduru Hrvatskog sabora, upute naši prijedlozi Izmjena zakona kako bi se olakšalo poslovanje hrvatskim iznajmljivačima. Tražimo smanjenje poreznog opterećenja koji mora biti proporcionalno padu prometa te automatsko oslobođenje plaćanja godišnjeg paušalnog iznosa turističke pristojbe u slučaju posebnih okolnosti. Kada je pad prometa veći od 50% u odnosu na 2019. g., Vlada je prošle turističke sezone promjenama pravilnika privatne iznajmljivače oslobodila dijela davanja i to za polovicu iznosa za boravišnu pristojbu i četvrtinu iznosa za porez koji se plaća paušalno. Smatramo da oni koji ne rade i koji nemaju noćenja ne trebaju plaćati porez, ali samo u Hrvatskoj je moguće da iznajmljivači koji nisu poslovali moraju plaćati porez. Očekujemo da će predsjednik Sabor Gordan Jandroković što prije uputiti u raspravu izmjenu navedenih zakona. Ne postoji razlog za čekanje, iznajmljivači moraju znati sada hoće li od svoje djelatnosti moći prehraniti svoje obitelji sljedeće godine. Hvala vam.
I sad bismo krenuli kao što smo najavili na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvo će u ime kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani, dakle s obzirom da danas govorimo o poljoprivrednoj proizvodnji, smatram da smo dužni iznijeti neke konkretne pokazatelje. Dakle, Hrvatska ipak ima pad poljoprivredne proizvodnje gledano unazad u razdoblju od proteklih 5 g., dakle radi se o postotku od 26% dok ostale zemlje u EU-u imaju rast. Vrijednost poljoprivredne proizvodnje u razdoblju od ulaska u EU-u pala nam je za oko 5 milijardi kuna. Negativna vanjsko-trgovinska bilanca iznosi 37% pa ću krenuti od 2012. g. kada je ona bilo 731 milijun eura a 2018. 1,4 milijarde eura. Posebice se negativna bilanca osjeti u sektoru stočarstva, dakle govorimo o živim životinjama, mlijeku, mesu, mesnim proizvodima, mliječnim proizvodima, jajima. Tu se radi o postotku od 72%. Dakle od 2012. 268 milijuna eura, 2018. 460 milijuna eura. Osim negativne bilance u stočarstvu, prema zadnjim podacima iz EUROSTAT-a vidljivo je kako su najviše pogođeni osjetljivi sektori popu govedarstva. U padu je broj goveda, dakle 8,2% a broj krava 9,3%. Ukratko, poljoprivreda RH u kumulativnom iskazu smanjila je ukupno je ostvareni BDP, konstantno smo dakle među prvima u EU-u po pitanju negativnog doprinosa. Upravo su nam izašli i najsvježiji podaci Državnog zavoda za statistiku koji kažu da je pad BDP-a u Hrvatskoj za 2020. g. bio rekordnih 8,4%. RH prema ugovoru o pristupanju RH EU-u u čl. 132. može dopuniti izravna plaćanja do 100% razine. Prema podacima Agencija za plaćanja u poljoprivredi i ruralnom razvoju, RH je svake godine plaćala najviše do 80% razine mogućeg iznosa. Svjesni smo da RH nema obvezu isplatiti puni iznos ali neisplaćivanjem punog iznosa koji joj je prema ugovoru omogućen, naši poljoprivredni proizvođači stavljeni su u nepovoljan položaj u odnosu na svoje kolege u drugim državama. Korelacija između neisplaćenih poticaja i pada proizvodnje je evidentna te ovim putem upućujem jasan apel za isplatom pune omotnice za svaku godinu, od ulaska u EU do sada. Smatram kako je RH uskraćivanjem prava oštetila poljoprivredne proizvođače te je dužna poduzeti hitne korake kako se ovaj negativni trend ne bi nastavio. Hitni koraci podrazumijevaju punu isplatu poticaja ali i jasno definirane politike kojima se daje podrška proizvodnji. Podrška proizvodnji mora obuhvatiti jasno usmjerenu zakonodavnu regulativu a ne podizanje standarda i uvjeta za proizvodnju, preradu i trženje. Podrška proizvodnji znači i dodjelu državnog poljoprivrednog zemljišta onima koji proizvode, koji hrane stoku, koji čuvaju ruralni prostor. I ponovit ću jednu ključnu rečenicu iz koje možemo svi skupa puno naučiti. Dakle, poljoprivreda mora biti najvažnija odrednica hrvatskog gospodarstva, ekonomska politika s jedne strane mora osigurati uvjete u kojima se poljoprivredna proizvodnja isplati te osigurati izgradnju infrastrukture za razvoj suvremene poljoprivrede. Ona je sektor koji može najbrže i najjeftinije pomoći izlasku Hrvatske iz ekonomske krize. Nadogradnja sa prerađivačkom industrijom i turizmom treba biti temelj održivosti hrvatske ekonomije. Hvala vam.
Slijedeći Klub bit će onaj zastupnika Centra i GLAS-a a govorit će poštovana zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala vam lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Ja kao da sam se dogovorila sa uvaženom zastupnicom Bušim, ja sam ovo svoje izlaganje nekako koncipirala kao komentar tjedna. Dakle, vlasnik kafića u Rijeci poslao je političku poruku, zaista je riječ o pomalo neobičnoj i rijetko viđenoj na ovim našim prostorima jer smo ne navikli da se mali čovjek, pojedinac javno izlaže protiv svemoćne partije. Komentirajući mjere, dugotrajnog zatvaranja kafića, čovjek je napisao da u njegov kafić članovi i simpatizeri stranke na vlasti nisu dobrodošli. Za razliku od pisama žene koju mlati stranački kolega župan, ovaj status na Facebooku, ekspresno je prenesen premijerovoj pozornosti i show je počeo. Pa smo ni manje ni više čuli da se radi o govoru mržnje usporedivim s fašizmom i progonom Židova. To je stvarno da čovjek ne povjeruje svojim ušima. Kritički status prema vlasti i prema stranci koja u svojim rukama drži sve poluge vlasti a sada sa stožerom i paravlasti od strane jednog običnog građana na Facebooku, premijer Plenković je izjednačio sa holokaustom, što bi narod reko, definitivno ga je uzelo. Takva usporedba u jednakim omjerima, glupa je koliko bezobrazna i neukusna. I nakon njega, premijer bi se trebao ispričati svim onima koji su zaista kao ranjiva skupina bili izloženi progonu i govoru mržnje a takvih u ovoj zemlji bilo je i još uvijek ima puno previše. Politička kritika vlasti nije govor mržnje, to što je netko odlučio postati HDZ-ovac, SDP-ovac, GLAS-ovac ili član bilokoje druge stranke, nije ni naša nacionalnost ni vjeroispovijest ni spol ni rod ni dob ni seksualna orijentacija, to je naš politički izbor koji smo donijeli kao odrasli ljudi i s njegovim posljedicama se moramo nositi. I oni koji su u ovoj zemlji odabrali neku drugu stranku a ne HDZ, s tim se izborom nose i već nekih 30-ak godina. 30-ak godina mi gledamo kako iz afere u aferu uglavnom članovi te stranke potkradaju našu zemlju, od pretvorbe i privatizacije, Tuđmanovih 200 obitelji, sve do današnjeg dana, od Vukovara do Dubrovnika, od Oroslavja do Požege i svuda između. Slušamo kako nisi dobar Hrvat ili uopće nisi Hrvat ako se ne slažeš s onim što HDZ ima za reći. Svaka institucija u ovoj zemlji od najnižih lokalnih do najviših državnih, pod ravnanjem HDZ-a, pretvorila se u svoju karikaturu. Mi smo se vi naslušali i načitali najgorih poruka i prijetnji ako smo se usudili kritizirati tu partiju nakon partije. Svih 30 g. gledamo natječaje za radna mjesta, ljudi koji se javljaju a za koje su ta radna mjesta već rezervirana. Reakcija državne vlasti na jedan status na Facebooku, pokazuje bolje od svega koliko je ta vlast skrenula s putanje. Premijer se toliko naljutio zbog tog fašizma kako on kaže, da sam ja pomislila krenut će on opasno u razračunavanje i krenuti u rat ili barem zabraniti fašističke pozdrave kad smo već na toj temi, no šalu na stranu, od toga nije bilo ništa. Dragi kolege iz HDZ-a, kritike pa i grube, bilo je i bit će. I kad ste na vlasti, to vam je za očekivali, ali ako vam se sad odjednom kad je došla na vaš stol prestala sviđati kaša koju ste sami zakuhali, e onda ćete drage kolegice iz HDZ-a i kolege, morati promijeniti recept. Hvala lijepa.
Hvala. Time smo završili sa radom za danas. Mi ćemo nastaviti sa radom 3. ožujka, u srijedu u 9 i 30 i prva točka bit će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u Republici Hrvatskoj, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 116. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,25 SATI Hvala, slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a a govorit će poštovana zastupnica Zdravka Bušić, izvolite.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ja bih danas htjela progovoriti nekoliko riječi o temi koja nas je ovaj tjedan dosta zaokupirala. Ovaj tjedan smo zapravo biti svjedoci neobičnog načina izdržavanja sloboda, sloboda, mislim na sloboda govora. To ćete lagano zaključiti. Teško je nekada, pa ja bih rekla, teško je povući tu poprilično, ja bih rekla tanku granicu koja dijeli govor mržnje od slobode izražavanja. I bez obzira kako netko definira i povlači ovu granicu, nadam se da ćete se složiti sa mnom da svi mi nekako unutar sebe osjećamo gdje se ta granica nalazi. Ja doista mislim jer kroz život to uvijek osjetimo, osjetimo i znamo točno gdje se nalazi kad ču ja povrijediti nekog, kada govorim i gledam u drugog čovjeka na drugi način a kada mu izgovaram riječi ili pogledom ili tzv. govorom tijelima govorimo nešto drugo. Imali smo priliku čitati kako pojedini stručnjaci za komunikaciju kažu da se ovo ne može što se događalo ovaj zadnji tjedan, ne može smatrati govorom mržnje i da se ovakvo izražavanje mišljenja da on nije diskriminatoran u svojoj srži i u svom klasičnom značenju tog pojma. Oni to vide kao neku slobodu govora u obliku svojevrsne satirične kritike vlasti. Mogli bismo govoriti o satiričnom i kazalištima koje mi svi rado gledamo, i koji nas nasmijavaju ali u ovom slučaju, ja to ne bih rekla. Dok jedni to vide znači kao diskriminaciju, drugi to smatraju slobodom govora i tu je ta subjektivna percepcija slobode izražavanja i govora mržnje. Mnoge okolnosti utječu na širenje govora, takvog govora, govora mržnje. Zato se i na globalnoj razini osjetila potreba za borbu protiv takve vrste govora kako bi se zaštitila ona temeljna ljudska prava pa mi dopustite reći samo nekoliko riječi na tu temu. Sloboda okupljanja i udruživanja na svim razinama, osobito kada je riječ o politici i građanskim pitanjima, jedna je od temeljnih prava EU-a prema Povelji o temeljnim pravima EU-a koji definira čl. 12. te temeljnih sloboda regulirana općom Deklaracijom o ljudskim pravima UN-a a to definira čl. 20. kao i Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima koji se definiraju čl. 21 i 22. i također drugim međunarodnim mehanizmima. Nažalost nekoliko zadnjih dana svjedoci smo napadajima koji djeluju baš upravo suprotno međunarodnim standardima i preporukama koje sam baš upravo citirala za zaštitu ljudskih prava uključujući i prava na slobodno okupljanje i udruživanje. Primjerice, posebni izvjestitelj UN-a o pravu na mirno okupljanje i udruživanje, Clement Voule predstavio je izvješće o izazovima digitalnog doba, ovo naše digitalno doba na 41. sjedanju Vijeća za ljudska prava UN-a u lipnju 2019. g. o kojem je vrijedno samo par, evo u nedostatku vremena, samo par riječi reći. Nema još puno. U svojoj preporuci u privatnim tvrtkama posebni izvjestitelj je istaknuo kako tvrtke trebaju ispuniti svoju odgovornost u poštivanju međunarodno prihvaćenim ljudskih prava, uključujući prava na slobodu mirovnog okupljanja i udruživanja, poduzimanjem svih potrebnih i zakonitih mjera kako bi se osiguralo da one tvrtke ne uzrokuju, ne doprinose i ne postanu suučenici u kršenju tih prava. Ja se nadam. Neću više jer imam još nešto za reći pa [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne razumije.]] neću uzimati dalje vremena [[Upadica Reiner: Hvala, da.]] Nastavit ću to drugi put. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici. Iskoristit ću ovo vrijeme kako bih upoznao hrvatsku javnost s plodovima onoga što je predsjednik Vlade Andrej Plenković definirao najvećih hrvatskim diplomatskim uspjehom u kandidaturama za međunarodne institucije i potvrdom snažnog vanjskopolitičkog položaja Hrvatske danas. Riječ je o izboru bivše potpredsjednice Vlade i ministrice vanjskih i europskih poslova Marije Pejčinović Burić na funkciju glavne tajnice Vijeća EU. Mediji su revno pratili svaki korak tih izbora, pa smo tako informirani da bivša ministrica ide na plaću od 300 tisuća eura godišnje, a sve joj je to omogućio premijer Plenković, koji je, citiram, uspio izlobirati da Europska pučka stranka napiše pismo podrške Mariji Pejčinović Burić u kojem su pozvali sve članove EPS da glas daju njoj. Sama Pejčinović Burić nakon izbora ustvrdila je kako je Hrvatskoj to veliko međunarodno priznanje i izvrsna prilika za promociju te da je taj uspjeh istodobno ispunjava i obvezuje. Dosad nisam primijetio nijednu analizu koja bi nam rasvijetlila što je Hrvatska konkretno dobila izborom Pejčinović Burić. Mediji su ubrzo nakon izbora izgubili interes za njom i Vijećem EU. Pitam se jesmo li gotovo 2 godine od njenog izbora uspjeli potvrditi tada isticani snažan vanjskopolitički položaj Hrvatske, jesmo li se izvrsno promovirali ili je sve to ipak bio samo još jedan PR-ovski štos. Ako nije, kako smo izbor Pejčinović Burić strateški iskoristili za ostvarenje vanjskopolitičkih ciljeva. Kolegice i kolege, opravdano sumnjam u korist izbora bivše potpredsjednice Vlade i ministrice vanjskih i europskih poslova na mjesto glavne tajnice Vijeća EU. Štoviše, mislim ne samo da je taj izbor uzaludan, nego žalim za činjenicom da je cijela diplomatska mreža ugasila motore i tapkala na mjestu najmanje pola godine kako bi gotovo svi diplomati lobirali za visoko plaćenu funkciju Marije Pejčinović Burić. Postavit ću pitanje još jasnije, što mi od toga imamo? Ne da nemamo ništa nego danas imamo izravnu štetu za vitalne hrvatske interese. Imamo nikad agresivnije Vijeće EU koje zagovara ukidanje konstitutivnosti naroda u BiH, što je ustavna kategorija. Imamo jasnu poruku institucije na čijem je čelu Marija Pejčinović Burić, donedavna Plenkovićeva ministrica i desna ruka u Vladi, prema kojoj, citiram, vrijeme je da BiH prijeđe na drugačiji moderni sistem, u kojem ne postoji diskriminacija i koji nije temeljen na konstitutivnim narodima. Ovo su riječi trećerazrednog diplomata, Christophea Poirela šefa uprave za ljudska prava Vijeća EU nakon 5-dnevne virtualne posjete BiH. Njegove stavove ushićeno su prenijeli bošnjački mediji, a drugi bošnjački predstavnik u Predsjedništvu BiH Željko Komšić ustvrdio je slavodobitno da Poirelove riječi imaju historijski značaj i da ne znače ništa drugo nego da je vrijeme za uspostavu građanske države. Kolegice i kolege, ovo je klasičan primjer kako trećerazredni birokrati kakti pravednih organizacija stvaraju razdor među narodima i državama. Ova izjava dignula je tenzije između Bošnjaka, Hrvata i Srba u BiH, dok bošnjačkoj vrhuški ovakvi stavovi odgovaraju jer je mogu instrumentalizirati u korist, tzv. građanske države, koja ne bi bila ništa drugo nego većinski muslimanska država, za Hrvate ona naznačuje politički nestanak. Mi ne znamo tko je od mase bezlično izabranih birokrata Poirelu napisao tako besmislena i opasna stajališta, koja podrivaju ustavni poredak BiH, a Ustav te zemlje je Aneks IV Daytonskog mirovnog sporazuma koji je okončao rat i bilo kakvo njegovo jednostrano raskopavanje ne može biti nazvano drugačije nego zločinačkom politikom. Ono što znamo da je na čelu organizacije koju je predstavljao tijekom virtualne posjete naše gore list, rezultat našeg najvećeg diplomatskog uspjeha, potvrda snažnog vanjskopolitičkog položaja Hrvatske, gđa. Marija Pejčinović Burić i da je njen glavni savjetnik u toj organizaciji bivši hrvatski veleposlanik i pomoćnik ministrice Miroslav Papa, pravnik iz Plenkovićeve generacije. Poirel tvrdi da je došao, citiram, novi period, nova era za BiH, u kojem se sustav ne treba temeljiti na konstitutivnim narodima. Očito se Pejčinović Burić i Papa slažu s tim stajalištem jer kako drugačije opisati činjenicu da šefica i njen savjetnik u toj organizaciji dozvoljavaju iznošenje tako opasnih političkih stavova i uputa Vijeća EU i to na štetu Hrvata u BiH. Umjesto da je BiH označila jednim od svojih prioriteta i to diplomatski umila jasnom porukom da nijedan dokument koji se odnosi na BiH ne može izaći ako ne prođe njen ured, ona i njen savjetnik su se kao sve naše ... [[Govornik se ne razumije.]] predali birokratskim aparatima. Ne samo da su im se predali, nego dozvoljavaju da njima podređeni ... [[Govornik se ne razumije.]] Vijeća EU objavljuju zapaljive izjave i dokumente na štetu vlastitog naroda, Hrvata u BiH. To je skandalozno i za svaku osudu i nadam se da će Vlada i Ministarstvo vanjskih poslova znati adekvatno reagirati i da ubuduće na takve funkcija nećemo kandidirati ljude koji izravno ili neizravno blagoslivljaju štetne dokumente i dozvoljavaju [[Upadica: Hvala.]] da se na njihovom narodu radi o glavi. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Umirovljenici u Hrvatskoj su doista siromašni. Čujemo to sa svih strana i svih medija. I? I? I sve ostaje isto. Pa nisu siromašni zbog toga što su malo godina radili nego su im poslodavci malo doprinosa uplaćivali, minimalne plaće isplaćivali, pa poneki bon, pa malo na ruke pa ih je zadesila nepovoljna formula usklađivanja, pa prekorednost u mirovinskom sustavu, dakle primaju oni koji su malo uplaćivali. Kažu ljudi sve se vraća, sve se plaća, a kažu i da te pita starost gdje ti je bila mladost. E tu mladost drugi su nam oblikovali. Je li umirovljenik sam kriv za to što ga je snašlo ili je država dozvolila rad na crno, da se radi 10 sati a knjiži 8 i plaća 8? Da ljudi pristaju na sve da bi imali kakav-takav posao? Oni koji su da li su krivi za stečajeve, za privatizacije, za viškove radnika, za prijevremena umirovljenja onih koji to nikako nisu htjeli? Da, to su dragi moji, karakteristika svijeta rada u Hrvatskoj i u zadnjih 30 g., a oni koji sada idu u mirovinu, svih 30 g. im se ubrajaju i donose redovnu najniže mirovine. Odnosno donose 70 kn po godini staža, 30 g. je 2100 kn, 35 g. je 2450 kn, 40 g. je 2800, dakle 40 g. pokriva malo više od granice siromaštva ako nije prijevremena. Kad pogledaš statističke pokazatelje, bez djela međunarodnih ugovora, dolaziš do circa 520 000 mirovina ispod granice siromaštva. Zašto onda govoriti o 800 000, milijun siromaštva, pola milijuna ljudi vam nije dovoljna tragedija? Svi koji to čine, dvostruko štete, umanjuju nesreću 500 000 ljudi jer im poručuju da ih nema dovoljno za pomoć a s druge strane, miniraju svaki pokušaj pregovaranja za neko mirovinsko pravo ili socijalnu mjeru jer će oni s druge strane reći previše ih je. Jesu li svi jednako siromašni? Koliko ih stvarno živi s manje od 2700 kuna? Da li ih i koliko ih živi u umirovljeničkim domaćinstvima? Koliko ih ima dodatne prihode? To su pitanja na koja u ovom trenutku nemamo odgovore. Ono što znamo sigurno, oko 200 000 obiteljskih mirovina u zoni je siromaštva i to je vrlo relevantan podatak i zato su obiteljske mirovine na europski način prioritet hrvatskog mirovinskog sustava. Rješavanjem obiteljskih mirovina, rješava se 50% siromaštva umirovljenika u Hrvatskoj, odgovorno tvrdim, ako netko u ovo ne vjeruje, bacam im rukavicu u lice, tražim 6 mj. vremena, odrješujem ruke i znat ćete pravu istinu gdje i kako treba intervenirati. Iako tako zvuči od ovih silnih brojki, nisam hladni birokrata. Nagledao sam se puno lica siromaštva, nepravde i ljudskog jada i stalo mi je da se to ispravi. Vi od moje kuknjave, plakanja i pretjerivanja nemate ništa. Ja sam ovdje da tražim rješenja i predlažem rješenja a ne milodare Vlade. Znam da vam se čini da se za vas bore oni koji vas glasno žale, ali nije tako. Nije li vam već dosta da vam stalno govore jadni umirovljenici, nije li to omalovažavajuće? Tako to i govore oni koji će vas prodati za par desetaka kuna i koji će svaki legitimni zahtjev rečen u ovom domu u kojem se donose zakoni, jako, jako smanjiti u pregovorima sa moćnicima. Sve za trenutak slave i mrvu svoje koristi. O jadni su, jadni koji prodaju siromašne a sebe uzdižu, baš su jadni. I na kraju da citiram uvijek angažiranu kolegicu Dragicu Trumbetaš: „Drage umirovljenice i umirovljenici, ponašajte se kao poslodavci a ne kao prosjaci, zahtijevajte ono što vam pripada.“ Hvala lijepa.
Poštovane zastupnice i zastupnici, prije nego što pređemo na današnju raspravu, Odbor za poljoprivredu, predložio je temeljem čl. 247. Poslovnika Hrvatskog sabora da provedemo objedinjenu raspravu o današnje dvije točke. To su: - Prijedlog Zakona o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, prvo čitanje, P.Z.E. br. 98 - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 97 Da li ste suglasni sa ovim prijedlogom? Evo, čini mi se da smo suglasni. Kako nema primjedbi o navedenim zakonima, provest ćemo dakle objedinjenu raspravu. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana ministrica poljoprivrede Marija Vučković, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene gđe. zastupnice, gospodo zastupnici. Pred vama su prijedlozi dva zakona, Zakon o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja i zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu. Zakonom o službenim kontrolama osigurava se provedba Uredbe EU br. 625 iz 2017. g. koja je u cijelosti obvezujuća i koja se izravno primjenjuje u svim državama članicama EU-a od 14. prosinca 2019. godine. Trenutno je na snazi u RH zakon o službenim kontrolama koji se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja koji je donesen 2013. g. s ciljem osiguranja tada važeće Uredbe 882 iz 2004. g. uredbe parlamenta i vijeća o službenim kontrolama koja je spomenutom uredbom iz 2017. a u primjeni od kraja 2019. g. stavljena izvan snage. U odnosu na postojeći zakon o službenim kontrolama, ovaj prijedlog zakona proširuje se na zdravlje bilja i sredstva za zaštitu bilja te je potrebno urediti pitanje nadležnosti pojedinih tijela državne uprave a posebno vezano za uspostavu Državnog inspektorata te izdvajanja inspekcija u području hrane, hrane za životinje, zdravlje i dobrobiti životinja, zdravlja bilja i sredstava za zaštitu bilja iz Ministarstva poljoprivrede odnosno Ministarstva zdravstva u sklopu kojih su te inspekcije provodile službene kontrole prije uspostave Državnog inspektorata. Nacionalnim programom reformi za 2018. g. utvrđene su mjere za jačanje konkurentnosti gospodarstva i unaprjeđenje poslovnog okruženja, mjera 4.1. i podmjera 4.1.1. te s njima u vezi podmjera objedinjavanja gospodarskih inspekcija kao temelj za učinkovitije obavljanje službenih kontrola temeljem čega od 1. travnja 2019. inspektorat objedinjuje inspekcije koje provode službene kontrole koje su se do tada obavljene u različitim tijelima državne uprave. Prijedlogom zakon uspostavlja se jedinstveni pravni okvir za integrirani pristup organizaciji, koordinaciji i provedbi službenih kontrola u cijelom poljoprivredno-prehrambenom lancu. Stvaraju se pretpostavke za stručno, učinkovito i racionalno obavljanje službenih kontrola i dr. službenih aktivnosti kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinju, pravila, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja s cilj osiguranja visoke razine zdravlja ljudi, životinja i bilja odnosno jednog zdravlja te dobrobiti životinja kao i nastavak funkcioniranja i osiguranja sustava sigurnosti hrane. Zakonom se utvrđuju nadležna tijela za sva područja obuhvaćena primjenom Uredbe 625 iz 2017. g. i njihove zadaće vezane za organizaciju, koordinaciju, provedbu službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti, financiranje službenih kontrola, načini administrativne pomoći i suradnje, komunikacije i izvješćivanja, granične kontrolne postoje, kontrolne točke, ostale granične prijelaze i carinska mjesta za uvoz, pristojbe i naknade za službene kontrole, uređenje sustava službenih i referentnih laboratorija, uspostavljanje računalnog informacijskog sustava za upravljanje informacijama i podacima u vezi sa službenim kontrolama te prekršajne odredbe. Ovaj prijedlog zakona sukladno uredbi obuhvaća službene kontrole kojima se verificira usklađenost uspostavljenim pravilima radi primjene zakonodavstva u slijedećim područjima: hrana i sigurnost hrane, cjelovitost i zdravstvena ispravnost hrane u svakoj fazi proizvodnje, preradi i distribucije uključujući pravila kojima je cilj zaštititi interese potrošača, informacije za potrošače te proizvodnju i upotrebe materijala i predmeta koji dolaze u dodir s hranom, namjerno uvođenje u okoliš GMO-a u svrhu proizvodnje hrane i hrane za životinje, hrana za životinje i sigurnost hrane za životinje u svakoj fazi proizvodnje, prerade i distribucije takve hrane te upotreba hrane za životinje, zahtjevi u pogledu zdravlja životinja, sprječavanje rizika za zdravlje ljudi i životinja koji proizlazi iz nusproizvoda životinjskog podrijetla te njihovo svođenje na najmanju mogu mjeru, zahtjevi u pogledu dobrobiti životinja, zaštitne mjere protiv organizama štetnih za zdravlje bilja, zahtjevi za stavljanje na tržište i uporaba sredstava za zaštitu bilja i održiva uporaba pesticida uz iznimku uređaja za primjenu pesticida, ekološka proizvodnja i označavanje ekoloških proizvoda, upotreba zaštićenih oznaka izvornosti, zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla i zajamčenih tradicionalnih specijaliteta te označivanje, korištenje oznaka iz nacionalnog sustava kvalitete i neobveznih izraza kvalitete. Predloženi zakon određuje da nadležna tijela koja djeluju u javnom interesu imaju odgovarajuće resurse i opremu te jamče nepristranost i profesionalnost. Nadležna tijela trebaju osigurati kvalitetu, dosljednost i djelotvornost službenih kontrola. U tu svrhu zakonom je osigurano da se službene kontrole provode na temelju pisanih dokumentiranih postupaka i mehanizama za trajno verificiranje djelotvornosti vlastitog djelovanja te poduzimanja korektivnih mjera kad se utvrde nedostaci. Nadležna tijela za provedbu ovog zakona kao i ostalih propisa kojima su uređena područja službenih kontrola definiranih prijedlogom zakona jesu Državni inspektorat, ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za zdravstvo. Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu i Hrvatski šumarski institut. Nadalje, Državni inspektorat surađuje s Ministarstvom financija odnosno Carinskom upravo i Ravnateljstvom policije MUP-a u provođenju službenih kontrola životinja i robe koje ulaze u EU. Nadležna tijela neke svoje zadaće povjeravaju drugim tijelima sukladno odgovarajućim uvjetima kojima se osigurava očuvanje nepristranosti, kvalitete i dosljednosti službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti. U tu svrhu, zakonom je omogućeno povjeravanje određenih zadaća službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti delegiranim tijelima i ovlašćivanje fizičkih osoba za obavljanje poslova službenih aktivnosti kao stručnih poslova od javnog interesa u skladu sa važećom uredbom, posebnim propisima iz područja veterinarstva i poljoprivrede te Zakonom o sustavu državne uprave. Po prvi puta se u sustav provedbe drugih službenih aktivnosti kao stručnih poslova od javnog interesa, uvodi mogućnost povjeravanja istih fizičkim osobama. U odnosu na nadležnost, za povjeravanje određenih zadaća, isto je prijedlogom zakona omogućeno Državnom inspektoratu i Ministarstvu poljoprivrede sukladno posebnim propisima iz područja veterinarstva i poljoprivrede. Zakonom se uređuje sustav službenih i referentnih laboratorija na način da se osigurava provedba odredbi uredbe o službenim kontrolama po pitanju laboratorija pod istim uvjetima za sve laboratorije uključene u provedbu analiza u svim područjima primjene čl. 1. stavka 2. Uredbe o službenim kontrolama te se daje temelj nadležnim tijelima da donesu pravilnike u svrhu pobližeg omogućavanja provedbe uredbe o službenim kontrolama. Kako bi se osigurala stalna dostupnost adekvatnih i financijskih sredstava za odgovarajuće osoblje i opremu nadležnih tijela koja provode službene kontrole i druge službene aktivnosti te smanjila ovisnost sustava službenih kontrola u javnim financijama, nadležna tijela naplaćuju pristojbe i plaćaju naknade za pokrivanje troškova koji nastaju pri provedbi službenih kontrola određenih subjekata. U tu svrhu, zakonom su određena nadležna tijela za financiranje službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti te se pobliže uređuje pitanje prikupljanja pristojbi i naknada. Za provedbu djelotvornih službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti važno je da nadležna tijela u državama članicama i komisija mogu brzo i učinkovito razmjenjivati podatke i informacije u vezi sa službenim aktivnostima ili njihovim rezultatima. U tu svrhu, zakonom je bilo potrebno odrediti nadležna tijela zadužena za pojedini informacijski sustav komisije te osigurati da se prema potrebi integriraju i nadograđuju svi relevantni postojeći informacijski sustavi. Ovim prijedlogom zakona se uređuju prekršajne odredbe o svim područjima primjene u skladu s novim ustrojem inspekcijskih službi u predmetnim područjima i svih nadležnih tijela uključenih u provedbu ovog zakona a koje su određene kao učinkovite, odvraćajuće i proporcionalne sankcije čija težina uzima u obzir moguću štetu za zdravlje ljudi koja može biti izazvana kršenjima, među ostalim slučajevima kad subjekti ne surađuju tijekom službene kontrole te u slučajevima kad se izrađuju ili upotrebljavaju lažni ili obmanjujući službenici certifikati ili potvrde te u slučajevima kršenja pravila počinjenih prijevarnim ili obmanjujućim praksama. Ovim zakonom također su dane ovlasti ministrima i glavnom državnom inspektoru za donošenje provedbenih propisa u svrhu donošenja detaljnih odredbi za provedbu ovog zakona za što je predviđeno odgovarajuće prijelazno razdoblje. Također je predviđeno prijelazno razdoblje od 3 mj. za preuzimanje određenih poslova od Ministarstva poljoprivrede vezano za povjeravanje nekih zadaća delegiranim tijelima i fizičkim osobama kao i njihovo financiranje koje preuzima Državni inspektorat. Promjene koje je Uredba o službenim kontrolama donijela reflektirale su se i na ustroj veterinarske službe i službene kontrole koje ona provodi pri čemu je dodatni izazov donijelo izdvajanje veterinarske inspekcije iz vertikalnog ustroja veterinarske službe i njenog pripajanja Državnom inspektoratu RH koji se dogodilo 2019. godine. Obzirom na ulogu i značaj veterinarske službe od službenih kontrolama hrane i hrane za životinje, zdravlja i dobrobiti životinja bili su nužni i prilagodbe zakona o veterinarstvu koje su sadržane u ovom prijedlogu zakona a glavne promjene koje izmjene Zakon o veterinarstvu predlažu su slijedeće: mijenja se i dopunjuje popis EU legislative s kojom je Zakon o veterinarstvu usklađen, usklađuje se terminologija s uredbom te se definira što u području su delegirana tijela i službene osobe za certificiranje. Naime, uredbom je sada, osim područja delegiranja službenih kontrola uređeno i područje delegiranja ostalih službenih aktivnosti, a to su tehnički poslovi od posebnog javnog interesa, kao što su cijepljenje ili uzorkovanje u svrhu provedbe službenih programa te se u tu svrhu rabi termin delegirana tijela koji obuhvaća i pravne osobe kojima se delegiraju poslovi službenih kontrola, kao i one pravne osobe kojima se delegiraju poslovi ostalih službenih aktivnosti. Hrvatska koristi mogućnost delegiranja u veterinarstvu već duži niz godina te su ove promjene ustvari isključivo terminološke naravi. Iz Zakona o veterinarstvu se izuzimaju odredbe vezane uz uvozne kontrole, budući se iste definiraju Zakonom o službenim kontrolama. Mijenja se nadležnost za delegiranje poslova službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti veterinarskim organizacijama, na način da tu ovlast, umjesto ministarstva nadležnog za poljoprivredu, uprave nadležne za područje veterinarstva, sada ima Državni inspektorat RH. Ovo je bitna promjena u ustroju nacionalne veterinarske službe koja je nastala kao rezultat načela da poslove može delegirati isključivo ono tijelo koje ima izvornu nadležnost za obavljanje tih poslova. Izdvajanjem Veterinarske inspekcije i sastava upravne organizacije Ministarstva poljoprivrede nadležne za veterinarstvo i pripajanje DIRH-u to je postao Državni inspektorat te je nužno, u skladu s tim, izmijeniti i nadležnost u povjeravanju poslova delegiranja službenih kontrola. Brišu se odredbe koje reguliraju postupak odobravanja i registracije objekata u poslovanju s hranom životinjskog podrijetla, budući da se iste uređuju Zakonom o službenim kontrolama. Omogućava se povjeravanja pojedinih poslova drugih službenih aktivnosti poput uzorkovanja u sklopu državnih programa za kontrolu zaraznih bolesti životinja ili državnog programa monitoringa rezidua antimikrobnih tvari, hormona, pesticida, doktorima veterinarske medicine, kao fizičkim osobama. Sama uredba po prvi put omogućava i povjeravanje poslova službenih kontrola fizičkim osobama, što bi u Hrvatskoj bilo korisno kao alternativna opcija za neka područja, npr. za otoke, u kojima zbog nedostatne ekonomske osnove za rad i visokih troškova akreditacije nema veterinarskih organizacija, odnosno pravnih osoba zainteresiranih za obavljanje službenih kontrola. U nekima od tih područja postoje pak veterinarske prakse kojima bi to moglo biti zanimljivo, a što bi bilo ekonomičnije rješenje za sustav službenih kontrola. Ova mogućnost će se uključiti u Zakon o veterinarstvu čim se to omogući u Zakonu o sustavu državne uprave koji trenutno predviđa povjeravanje poslova državne uprave pravnim osobama. Ukidaju se odredbe o financiranju delegiranih poslova službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti budući da se ta materija regulira Zakonom o službenim kontrolama. Ponovno se uvode odredbe koje omogućavaju veterinarskim inspektorima da donose rješenje o otklanjanju nedostataka, kao prvu mjeru kod utvrđenih nesukladnosti pri provedbi inspekcijskog nadzora. Uvođenje zakonskog temelja koji veterinarskim inspektorima omogućuje donošenje mjere zabrane izdavanja certifikata svim subjektima koji nisu podmirili pristojbe za poslove certificirana u roku od 60 dana, od dana izdavanja računa, a do dana podmirenja pristojbi, analogno sankcijama koje su već na snazi za subjekte koji na isti način ne podmiruju pristojbe za službene kontrole. Redefiniraju se uvjeti za imenovanje i poslove ovlaštenog veterinara u skladu s novim mogućnostima povjeravanja poslova, kao i potrebama na tržištu. Umjesto dosadašnjih 2 godine u struci, za imenovanje ovlaštenim veterinarom, uvjet postaje minimalno 6 mjeseci rada u struci. Naime, poslodavci u veterinarstvu su ukazali na problem nedostatka doktora veterinarske medicine s najmanje 2 godine iskustva rada u struci na tržištu, prvenstveno zbog njihovog odljeva u zemlje zapadne Europe, ali i zbog povećanog interesa veterinara za rad u maloj praksi. Slijedom izražene potrebe za ranijim uključenjem mladih veterinara u provedbu programa za koji je potrebno ovlaštenje, a uvažavajući i činjenicu da je od vremena uvođenja uvjeta od 2 godine iskustva za dobivanje ovlaštenja unaprijeđen kurikulum Veterinarskog fakulteta, taj je uvjet sada spušten na 6 mjeseci stručnog iskustva. Omogućava se primjena blažih mjera sankcioniranja ovlaštenih veterinara u slučaju manjih nesukladnosti u obavljanju povjerenih poslova. Do sada je u Zakonu o veterinarstvu, u slučaju kad se utvrde nepravilnosti u radu ovlaštenog veterinara, postojala zakonska osnova isključivo za ukidanje ovlaštenja, u praksi se pokazalo da postoji potreba i za blažim mjerama, poput opomene, kad se radi o manjim nepravilnostima u radu, odnosno potreba za trenutnom privremenom suspenzijom dok traje postupak, bilo pred nadležnim tijelom, bilo pred Hrvatskom veterinarskom komorom ili pred sudom. Ažuriraju se prekršajne odredbe s ovim izmijenjenim normativnim odredbama, ali i uredbama EU koje su stupile na snagu nakon donošenja posljednjeg Zakona o veterinarstvu 2018. g., a koje reguliraju sljedeća područja, identifikacijski dokument za kopitare, nekomercijalno korištenje kućnih ljubimaca i kontrola trihineloze. Poštovani g. potpredsjedniče HS-a, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici, kako se radi o iznimno važnim zakonima kojima se prvenstveno osigurava sigurnost hrane i zdravlja ljudi, pozivam vas na njihovo razmatranje te ne sumnjam da će kvalitetna i fokusirana rasprava dodatno doprinijeti boljem razumijevanju i poboljšanju predloženog teksta. Na vaša pitanja postavljena tijekom rasprave, dat ćemo dodatna pojašnjenja i odgovoriti na njih. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo, izvolite, imamo valjda zahtjev za stanku [[Upadica: Hvala poštovani…]] Poštovani zastupnik ... [[Govornik se ne razumije.]]
…potpredsjedniče. Imali smo ovih dana rasprave ovdje o stanju u hrvatskom stočarstvu, hrvatskoj poljoprivredi i nužno je da…
Kolega Grmoja, vi tražite stanku?
Tražim stanku [[Upadica: E pa tako recite.]] Pa reći ću, polako [[Upadica: Dobro, a ne, pa ne može polako.]] Polako, ne budite nestrpljivi [[Upadica: Kad dignete ruku, morate reći zašto.]] Pa reći ću, polako. Krenuo sam. Dakle tražim stanku u ime kluba kako bismo upozorili da svi ovi zakoni i danas ovi o kojima raspravljamo zapravo ne rješavaju stanje u hrvatskom stočarstvu, u hrvatskoj poljoprivredi. Upozoravali smo na to da je proizvodnja kravljeg mlijeka 2016. iznosila 489 646 tona, a 2019. je pala na 435 606 tona, 12% manje. Šećerna repa 2017. 1 300 000 tona, 2019. 700 000 tona, 46% manje. To je rezultat znači ministrovanja ove ministrice koja je bila prije toga i državna tajnica, stanje u poljoprivredi je katastrofalno, [[Upadica: Laže.]] nikakvog pomaka nema i ovdje su zastupnici, to je bila jedna opća ocjena oporbe, znači da se radi o najlošijoj ministrici uopće u povijesti RH kada govorimo o poljoprivredi. Dakle, nije to samo problem. Mi imamo jutros najave da će ovaj nacionalni plan za gospodarstvo, da se 80% ili više sredstava otići u javni sektor umjesto da ide našim poduzetnicima, obrtnicima, našim poljoprivrednicima. Protiv toga ćemo ovdje snažno ustati u HS-u, dosta je mazanja vrata debele guske, dosta je uhljebljivanja vaših kadrova, dosta je štićenja HGK i HOK i ovdje smo noćas do 1 sat imali raspravu [[Upadica: Hvala lijepa.]] nećemo vam to dopustiti.
Hvala lijepa. Ovaj, želi li još netko stanku možda? Ako ne, onda ćemo nastaviti sukladno čl. 239b odmah sa radom pa idemo na replike. Imamo prvu poštovane zastupnice Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena ministrice, naveli ste da se za imenovanje ovlaštenog veterinara skraćuje rok sa 2 godine na 6 mjeseci. Naveli ste da postoji nedostatak veterinara, a ne smatrate li da će rok od 6 mjeseci radnog iskustva još više pridonijeti kaosu koji trenutačno vlada? Ja vas ovo moram napomenuti da kada idete sa fakulteta na posao, pripravnički staž traje godinu dana. Navest ću vam još jednu paralelu. Kada idete za ovlaštenog revizora, minimalni radnih staž je 3 godine, a mi sad uvodimo da će za stručnog ovlaštenog veterinara biti dovoljno samo 6 mjeseci. Ja sam mislila da je to greška u zakonu, ali vidim da sad nije. Hvala.
Odgovor poštovane ministrice poljoprivrede.
Kandidati za imenovanje su sada obrazovani po novom programu studija koji je duži za godinu dana i obogaćen sadržajima koji omogućavaju šire kompetencije prvog dana. Raspon zadaće ovlaštenih veterinara i sustav povjeravanja poslova veterinarske organizacijama garantira da kvaliteta obavljanja posla neće biti smanjena, tržište rada zahtijeva izmjene, riječ je o jedinstvenom i usklađenom stavu struke, znanosti i tržišta.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice, istraživanja pokazuju da trećina hrvatskih građana ne razumije razliku između „upotrijebiti do“ i „najbolje upotrijebiti do“, smatram da se tu još uvijek mora dosta raditi na edukaciji, tako da tu imate posla po tom pitanju jer s jedne strane se može konzumirati hrana koja nije zdravstveno ispravna, a s druge strane se može baciti ona koja je još uvijek zdravstveno ispravna. E sad, kad se dogodio ovaj razorni potres, cijela Hrvatska se ujedinila, donirane su ogromne količine hrane. Mene zanima tko je radio tamo u onim hangarima gdje se to skupljalo, procjenu zdravstvene ispravnosti odnosno sigurnosti hrane, kojim su se kriterijima vodili, da li samo kako je uskladištena ili rok trajanja i kolike količine odnosno postotak hrane je bačeno i na čiji trošak. Hvala.
Poštovana ministrica poljoprivrede.
Slažem se sa uvaženom zastupnicom da su potrebne dodatne edukacije. Ministarstvo poljoprivrede je prije nešto više od 2 godine nastojalo i vodičima i dodatnom kampanjom ukazati na postojeće razlike, a postoje potreba i za dodatnom edukacijom. Vezano uz skladištenje stočne hrane kojim se osiguralo doniranje i kontinuitet proizvodnje na potresom pogođenim područjima, u rasporedu, strukturama i nadzoru sudjelovale su stručne službe Ministarstva poljoprivrede, itekako Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane te Uprava za stručnu podršku, odnosno bivšu savjetodavnu službu. Donirano je 840 tona hrane, od kojih je do sada otpremljeno nešto više od 720 tona hrane.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče, gđo. ministrice. Istraživanje EU komisije pokazalo je da 1/3 meda koja se nađe na tržištu EU je krivotvorena. Kontrolama koje su vaše službe provodile u Hrvatskoj, to je također, potvrđeno, slična situacija je u Hrvatskoj. Ja pozdravljam pojačane kontrole koje ste uveli, ono što me zanima, hoće li ovaj zakon dati i dodatne instrumente da se uspostave referentni laboratoriji kako bi mogli detaljnije analizirati kvalitetu meda, ali i druge hrane. Također, sjećamo se prijevara sa piletinom, salmonelom koja se pojavljivala na tržištu, pošiljkama koje su stizale i točno se zna preko kojih preprodavača, ako tako možemo reći, dolaze na naše tržište, zanima me hoće li se kroz ovaj zakon stvoriti snažniji mehanizmi da ukoliko se sumnja na zdravstvenu neispravnost namirnica koje stižu na naše tržište, da se zaustavi pošiljka, analizira, ako se utvrdi neispravnost, da se vrati i da se prekršitelji strogo kazne? Hvala vam.
Poštovana ministrica poljoprivrede.
Zakonom o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima u području hrane i hrane i životinje, dobrobiti i zdravlje životinja, bilja i sredstava za zaštitu bilja se detaljnije propisuju pisane procedure, potvrđuje integrirani pristup, detaljnije razrađuju pravila i za referentne i za ovlaštene laboratorije i to će svakako doprinijeti boljem sustavu službenih kontrola, nadzoru, delegiranju funkcija, rasporedu aktivnosti između nadležnih tijela, to su Državni inspektorat RH, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo zdravstva, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu i Hrvatski šumarski institut pri čemu Državni inspektorat prilikom unosa s trećih tržišta surađuje s Carinskom upravom Ministarstva financija. Svakako da je to s obzirom na integraciju postojećih propisa u jedan zakon, uvrštavanje svih službenih kontrola, prošivanja službenih aktivnosti napredak. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice, dakle kad ne postoje referentni ili službeni laboratorij, onda će uzorak poslati u laboratorij koji je osposobljen. Vi će te odlukom odnosno resorni ministar odlukom određuje koji su to laboratoriji koji će moći raditi analize, ispitivanja ili dijagnosticiranja. Mene zanima slijedeće. Koliko takvih laboratorija u ovom trenutku imamo na području RH? Za što oni dijagnosticiraju i ostalo? Koja vi iskustva imate s tim laboratorijima jer jedno je propisati odredbu zakona a drugo je stvarno znati što imamo na tržištu i ko je to u stanju napraviti. Jer ako imamo na tržištu premalo takvih laboratorija ili nešto drugo, onda nismo napravili ništa, onda smo samo prebacili iz jednog za drugog a nismo postigli ono što zakon treba postići da zaista imamo dobre analize. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovane ministrice poljoprivrede.
Hvala lijepa na pitanju. Koliko mi znamo, na tržištu je trenutno 30 ovlaštenih laboratorija, referentnih laboratorija, ... [[Govornik se ne razumije.]] da su laboratoriji Hrvatskog veterinarskog instituta.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice, dakle mene zanima zašto Hrvatska redovito kroz pravilnike uvodi više kriterija za proizvodnju, preradu i trženje poljoprivrednih proizvoda? Zašto ne izjednačimo uvjete za proizvodnju našim poljoprivrednicima sa uvjetima koje Europa traži od svojih proizvođača a isto tako me zanima što se dogodilo sa koordiniranim akcijskim nadzorima onako kao što se nekad ranije činilo? Je li se možda napravio plan koordiniranih nadzora tijekom godine iz područja raznih inspekcija po grupama proizvoda koji se prodaju? I napominjem da bi se u tom slučaju trebalo nadzirati sve proizvode, dakle i one naše ali i one strane odnosno oni koji dolaze sa područja EU-a. Hvala.
Poštovana ministrica poljoprivrede.
Smatram da je riječ o paušalnoj ocjeni vezano za izjednačavanje, da bih je mogla provjeriti, potrebni su mi detalji na točno na koje se proizvode odnose. Što se tiče akcija i nadzora, sustav nadzora službenih kontrola je znatno unaprjeđen posljednjih godina, broj uzoraka nije smanjen, sam je sustav financijski povoljniji za porezne obveznike te se monitorinzi, nadzori, suradnja sa svim ovlaštenim institucijama sada po više zakona koji se integriraju u ovaj Zakon o službenim kontrolama i službenim aktivnostima obavlja vrlo detaljno s preciznim analizama rizika a sve može biti dostupno i saborskim zastupnicima.
Slijedeća replika, poštovanog zastupnika Ante Deura.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice, sigurno da ste naglasili sustav sigurnosti hrane i zaštita potrošača, živimo u vremenu i cijela EU, velikom obujmu hrane, dolaska, sigurno da je to nešto što je jako bitno. Da bi se ta kontrola bila na najvišem maksimumu, da bi se hrana imala svoju sigurno i za ljude i za za životinje, da bi jednostavno u ovom djelu sve što dolazi unutar Hrvatske, da bi bilo što bolje kontrolirano, sigurno da je to jedan preduvjet koji je preduvjet koji se za budućnost da bi se cijela ta situacija napravila što kvalitetnije da ovaj zakon bi u što bolju i da se ljudi educiraju i da se na jedan način kompletan cijeli sustav može kontrolirati.
Poštovana ministrica poljoprivrede.
Zahvaljujem na komentaru.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Vesne Nađ.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovana ministrice, kako mislite da će objedinjene kontrole sada izvučene iz Ministarstva poljoprivrede i stavljene u Državni inspektorat, postići kako ste rekli, učinkovitije, stručnije, racionalnije kontrole kad zapravo sukladno čl., prijedlogu čl. 91. svi službenici i namještenici se preuzimaju, znači sredstva i opreme, dakle vi samo transferirate službenike iz Ministarstva poljoprivrede u Državni inspektorat, tu iz jednog okruženja Ministarstva poljoprivrede idete u Državni inspektorat gdje glavni državni inspektor je inženjer rudarstva? Kako mislite da će postići se učinkovitije i stručnije, je li to samo prelijevanje u šupljeg u prazno? Hvala.
Poštovana ministrica poljoprivrede.
Ako se propisi unaprjeđuju, pojednostavljuju, ako se izvještava transparentno i ako se provedba odvija dosljedno, onda je uvijek riječ o unaprjeđenju i onda uvijek možemo stajati iza svojih riječi. Mi već godinu i pol dana naporno i uporno koordiniramo sa svim tijelima koji su i sada ovlašteni po postojećim propisima koji uređuje službenik kontrole, a u o ovom slučaju u čl. 91. riječ o jednoj službi koja je vezana za delegiranje poslova službenih kontrola, praktički svi su ostali ljudi već odavno u Državnom inspektoratu.
Slijedeća replika zastupnik Nikole Grmoje.
Hvala. Poštovana ministrice, dugo ste već u resoru Ministarstva poljoprivrede, ja ću postaviti dakle nekoliko pitanja vama odnosno ja bih molio da me demantirate ako nešto od toga što sam iznio nije točno. Jel istina da u vašem mandatu da se kontinuirano povećava uvoz poljoprivrednih proizvoda, njihovih prerađevina? Jel istina da se poljoprivredno zemljište dakle ne stavlja u funkciju, da sve više naših mladih iz ovih ruralnih krajeva odlazi iz Hrvatske? I jel istina da za hrvatske poljoprivrednike, hrvatske stočare gotovo nema nikakvog poboljšanja? Evo, što od toga nije istina? Znači evo kad govorimo o proizvodnji, govorio sam i o mlijeku, o ovaj šećernoj repi i o svemu ostalom, što od toga nije istina, evo molim vas?
Odgovor poštovane ministrice poljoprivrede.
Sve što je izgovorio zastupnik Nikola Grmoja je neistina, a sad ćemo to dokumentirat, ali apsolutno sve. Dakle, uvoz poljoprivrednih proizvoda se u 2020.g. smanjio za nešto više od 7%, izvoz povećao za nešto više od 5% čime se deficit vanjsko trgovinske bilance smanjio za otprilike između 26-27%, a pokrivenost izvoza uvozom sa 63% porasla na 72%. Vezano za proizvodnju mlijeka u posljednjih 8 mjeseci kontinuirano konačno raste pomalo, prvi put nakon 7.g. i svih ovih 8 mjeseci uključujući i siječanj posljednji podatke raste. Vezano za poljoprivrednu proizvodnju, ona je prema drugoj privremenoj procjeni Državnog zavoda za statistiku narasla sa 17, sa 17,9 milijardi kuna na 19,243 milijarde kuna što je najveći rast od 2008.g., a drugi rast otkad postoje [[Upadica: Hvala]] ekonomski računi. Vezano za šećernu repu [[Upadica: Hvala lijepa]] istinito je da je bilo 700.000 tona u 2019., al je [[Upadica: Hvala lijepo ministrice]] 860 u 2020.
Premašili ste vrijeme. Kolega Grmoja, vi ste digli povredu Poslovnika, što je povrijeđeno?
Niti jedna tvrdnja koju sam ja iznio i brojka nije neistinita, a vi ne možete se pozivati na godinu u kojoj smo imali zatvorene granice i covid i to prikazivati kao nekakav veliki uspjeh vas u Ministarstvu poljoprivrede. Dakle, svaka brojka, poštovana ministrice, niti jednu brojku niste demantirali, a rekli ste da sam izrekao neistine.
Dakle, temeljem čl. 239. izričem vam opomenu jer je to bila replika, to znate i sami. Ja vas molim nemojte to raditi, vi to učestalo radite, nemojte to raditi. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Zlorabiti instituciju povrede Poslovnika. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vilija Matule, izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena ministrice, uvoženje biljaka koliko je osjetljivo i opasno najbolje govori primjer kako su nam stradale naše palme na Jadranu, crvena palmina pipa i palmin drvotoč koji su došli pretpostavlja se iz Španjolske i Italije. Ja želim reći da, da u razgovoru sa stručnjacima naravno da su rekli, ja ono što sam mogo razumjet, da tu ima stvarno vrlo preciznih i dobrih članaka, čl. 18. je vrlo dobar, nemam primjedbe, 7d., 11., 13. da ne bi ispalo da … [[Govornik se ne razumije]] Međutim, čl. 19. samo ću uzet jedan primjer, pri uvozu u carinskim skladištima na mjestu odredišta bez obzira na podrijetlo kontrolu provodi poljoprivredna inspekcija prema posebnim propisima iz područja sredstava za zaštitu bilja, a dokumentacijski i identifikacijski pregled pri uvozu pošiljaka iz ovoga stavka obavljaju službenici carinske uprave. Evo recimo takve stvari ono, sad nije jasno [[Upadica: Hvala lijepa]] ja pokušavam to zamislit, ali.
Hvala. Prije nego što odgovorite, kolega Grmoja je dignuo ponovo povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik? Na, na izlaganje kolege Matule.
Poštovani potpredsjedniče, povrijedili ste čl.33., nakon prve opomene ste mi odmah znači oduzeli riječ odmah. Kako to, gdje je tu, gdje je druga opomena?
Ovako, vi si pročitajte konačno Poslovnik, a ja vam sad temeljem čl. 240. st. 2. izričem opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave.
Pa dobro, ne možete istinu ušutkat, ne možete ušutkat istinu, možete me istjerat, ali istinu nećete ušutkat da ste upropastili hrvatsko selo, hrvatsku poljoprivredu, iselili Slavoniju i sve ostalo evo.
Kolega Grmoja, smirite se i sjednite se. Oprostite poštovani zastupniče Matula. Izvolite poštovana ministrice poljoprivrede.
Zahvaljujem na pitanju. Vezano za čl. 19. mislim da je riječ o točki d., dakle pri uvozu u carinskim skladištima na mjestu odredištima znači pri uvozu pošiljaka iz ovog stavka kontrolu obavljaju službenici carinske uprave, to tako mora biti sukladno drugim propisima. U ovom smislu uvoz je unos pošiljaka iz trećih tržišta, a ne iz EU. One se redovito označavaju unosom, a uvozom se ovdje smatraju pošiljke s trećih tržišta EU i tu je nužna nadležnost predstavnika Ministarstva carinske uprave sukladno drugim važećim propisima.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Ankice Zmajić.
Hvala. Uvažena ministrice, kako danas raspravljamo o zakonima koji su vezani za dobrobit životinja, možete li reći koje sve mjere i pomoći ste realizirali ili planirate na osnovu dobrobit životinja? Hvala.
Poštovana ministrica poljoprivrede.
Hvala lijepa. Ministarstvo poljoprivrede različitim programima, potporama, aktivnostima i aktima nastoji unaprijediti dobrobit životinja, što je jedna od najvažnijih tema i prilikom rasprava na vijećima ministara nadležnih za poljoprivredu i ribarstvo. Mnoge su mjere, programi i potpore, unapređenje zakonodavne aktivnosti. No ja ću, zahvaljujem na ovom pitanju, najaviti idući tjedan značajno povećanje u okviru Mjere 14 dobrobit životinja, višestruko povećanje do sad dostupnih sredstava koji su iznosili otprilike godišnje 70 milijuna kuna.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Uvažena ministrice, u ovom prijedlogu zakona i sukladno onome što ste i sami obrazlagali u svom uvodu vidim jedan sustavni problem, a to je u ovom dijelu u kojem se pojedine zadaće daju u ovlast delegiranim tijelima i fizičkim osobama. Prije svega, u svom izlaganju ničim niste obrazložili zašto se poseže za takvom praksom, prva stvar. Druga stvar, načelno smatram da je problem što država ne zna koje su to javne ovlasti koje trebaju ostati na razini države i javnopravnih tijela, drugi problem je taj što nismo niti u tim javnopravnim tijelima uspjeli uspostaviti i kriterije nepristranosti i profesionalnosti, nego se vrlo često sa tijelima, državnim tijelima politički manipulira, progoneći protivnike, a štiteći svoje, a sada idemo i na nižu razinu pa ćemo fizičkim osobama izvan sustava državne i javne uprave davati javne ovlasti. Zašto?
Poštovana ministrica poljoprivrede.
Uvažena zastupnice, zahvaljujem na pitanju. Uvažena zastupnica nije upoznata sa sustavom delegiranja koji godinama dobro i odlično funkcionira u Hrvatskoj te hrvatski sustav sigurnosti hrane i zdravlja životinja prepoznat na razini EU, stoga smo mi zemlja koja u odnosu na ukupan broj programa ima najveći udio onih koji se sufinanciraju iz EU. Dakle delegiranje je nama poznato, mi to radimo godinama, a u ovom slučaju se omogućava i fizičkim osobama zato što na određenim posebnim, ruralnim područjima, otocima, ne možemo osigurati, s obzirom na broj veterinara, veterinarskih praksi odgovarajuću zastupljenost pravnih osoba i to postaje problem. Odredba je usklađena sa strukom, Komorom, sa svim relevantnim veterinarskim organizacijama, pri čemu Veterinarski fakultet i Hrvatski veterinarski institut ostvaruju brojna postignuća na međunarodnom nivou i obrazuju veterinare koji to itekako mogu raditi.
Hvala. Zastupnica Orešković je digla povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Dakle povrijeđen je čl. 238, uvažena ministrice, rekli ste da nisam upoznata. Očito niste slušali moju repliku i sadržaj pitanja kojeg sam vam postavila. Tražila sam od vas obrazloženje. Drugo, itekako sam upoznata s obzirom da sam prije radila kao odvjetnica i znam što o radi delegiranih tijela fizičkih osoba misle naši poljoprivrednici, stvari koje tijela na razini EU itekako ne znaju. Oni gledaju šifre, brojke, opširna tumačenja, a naši ljudi znaju praksu koja je itekako dvojbena i sporna.
Dakle to je tipična zlouporaba instituta povrede Poslovnika pa vam temeljem čl. 239 izričem opomenu. Hvala vam lijepo ministrice. Sada idemo na raspravu. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ prije? Da. Poštovana zastupnica Marijana Petir.
Potpredsjedniče HS-a, gđo. ministrice, državni tajniče, gđo. ravnateljice, zastupnice i zastupnici. Odbor za poljoprivredu je na svojoj 10. sjednici održanoj 18. siječnja 2021. g. raspravio oba ova zakona. Detaljno izvješće imate na stranicama Sabora, ja ću se samo osvrnuti na glavne naglaske. U raspravi o Zakonu o veterinarstvu govorili smo o osnivanju Državnog inspektorata u kojem su sve inspekcije u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede uz izuzeće ribarske inspekcije stavljene pod nadležnost Državnog inspektorata, uzimajući u obzir kako je zdravlje životinja sastavni i nedjeljivi dio sustava sigurnosti hrane. Vezano uz podjelu nadležnosti, za primjenu europske Uredbe o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima, u raspravi je izražena bojazan da bi se predloženim sustavom u pitanje mogao dovesti integrirani sustav nacionalne veterinarske službe koji je odgovoran za sustav kontrole zdravlja i dobrobiti životinja te sigurnosti hrane životinjskog podrijetla i hrane za životinje. Postavljen je i upit o iskustvima i praksama drugih država članica po ovom pitanju. Predlagatelj je odgovarajući na pitanja istaknuo kako će se ovim aktom osigurati odgovarajuća zdravstvena skrb za životinje i zdravstvenu ispravnost hrane, koja je vezana uz politike o kojima se raspravlja na razini Unije. Zakon je trebalo prilagoditi europskim uredbama i nadležnostima Državnog inspektorata u dijelu koji se odnosi na provedbu službenih kontrola. Kurikulumi Veterinarskog fakulteta su pojačani pa kombinacija 6-mjesečnog radnog staža i znanja stečenog tijekom studija pruža osnovu za stjecanje statusa ovlaštenog veterinara. Kad je riječ o Zakonu o službenim kontrolama, postavljeni su upiti o kontrolama i standardima koje je morala udovoljavati hrana donirana korisnicima nakon potresa, aktivnostima službenih kontrola u slučajevima postojanje sumnje o ulasku i prisustvu zdravstveno neispravne hrane na hrvatskom tržištu i načinima kažnjavanja prekršitelja. Upitano je i o izradi planova učestalosti provedbe kontrola i planova praćenja, kao i o utvrđenim prijevarama vezanim uz hranu izrečenim kaznama, upitano je i o načinu određivanja cijena usluga ovlaštenih veterinarskih organizacija. Predlagatelj je odgovorio kako je sva donirana hrana nakon potresa udovoljavala standardima, a ona koja nije, neškodljivo je uklonjena. Također, za provedbu kontrola nadležna je bila civilna zaštita. Cijene veterinarskih usluga regulirat će se pravilnikom kojeg će donijeti DIRH, po stupanju na snagu ovog zakona. Kontrola pošiljki hrane na carinskim ispostavama i u prehrambenom lanci i provedba službenih kontrola planirana je na temelju procjene rizika, a sustav uzbunjivanja sastavni je dio ovog prijedloga akta. RH sudjeluje u svim koordiniranim planovima uzorkovanja po pitanju prijevara povezanih uz hranu te za prijevarne radnje propisana prekršajna i kaznena odgovornost. Temeljem rasprave provedene na našoj 10. sjednici, odbor je odlučio predložiti HS-u zaključke: prihvaća se prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu; prihvaća se prijedlog Zakona o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja; te primjedbe i prijedlozi iznijeti u raspravu upućuju se predlagatelju radi izrade konačnog prijedloga jednog i drugog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba iz Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga. Gubi pravo na govor pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, poštovani zastupnik Veljko Kajtazi.
... [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani kolegice i kolege. Iskoristit ću govor po ovoj točki dnevnog reda za dvije stvari. Prvo da istaknem kako ću podržati prijedlog zakona o veterinarstvu odnosno njegove izmjene i dopune kojima se usklađujemo sa pravnim stečevinama EU-a a drugo, želim govoriti i još uvijek o aktualnom programu, zbrinjavanje, kastracije i mikročipiranje pasa u romskim naseljima odnosno na područjima jedinica lokalne samouprave naseljenima pripadnicima romske nacionalne manjine započet još 2017. godine. Ono što je važno istaknuti jeste da se osim usklađivanja sa EU, ovi prijedlozi dotiču i principa upravljanja kvalitetom i međunarodnim standardima Svjetske organizacije za zdravlje životinja. Tako se definira što su ... [[Govornik se ne razumije.]] tijela u veterinarstvu te tko su službene osobe za certificiranje. Također se između ostalog donose temelji za ... [[Govornik se ne razumije.]] veterinarskih inspektora što nije bilo obuhvaćeno Zakonom o Državnom inspektoratu a revidiraju se i u uvjetima za imenovanje i poslovanje ovlaštenih inspektora. Ima tu još niz ostalih usklađenja ali nema potrebe da nabrajam ono što i sami vidite u samom prijedlogu. Klub zastupnika nacionalnih manjina podržat će ovaj prijedlog a sad bi htio reći nešto o jednom projektu što sam i najavio na samom početku a usko je vezan za ovaj zakon ali i Zakon o zaštiti životinja koji smo usvojili davne 2017. godine. Upravo smo te 2017. g. nastavili sustavnije raditi na problemu pasa u romskim naseljima i njihovom nekontroliranom razmnožavanju a ključna riječ ovdje je „sustavno“ jer je ovo već drugi mandat u kojem se projekt kontinuirano provodi, što je dobro. Ono što je loše je manjak koordinacije među odgovornim sudionicima a vjerujem da ćemo i to popraviti kao što smo stanje unaprijedili nakon usvajanja novog Zakona o zaštiti životinja. Zahvaljujući tadašnjem ministru Tolušiću i Vladi, osigurano je čak 3 milijuna kn za provedbu programa, kastracije, cijepljenja i čipiranje pasa u suradnji sa inspektoratom i jedinicama lokalne samouprave. Pilot projekt je proveden u Međimurskoj županiji i to u općinama i gradovima, Goričan, Nedelišće, Čakovec, Orehovica, Mala Subotica, Pribislavec, Podturen, Mursko Središće, Domašinec i Kotoriba. Interes za rješavanje ovog problema, [[Upadica Reiner: Kolega Lenart, nemojte ometat, molim vas, kolegu Veljka, molim vas.]] u međuvremenu su se iskazali i Varaždinska, Koprivničko-križevačka županija a jasno je da problem postoji i u drugim županijama, i Sisačko-moslavačka, Brodsko-posavska, Osječko-baranjska, odnosno u svim većim romskim naseljima. U cijelom ovom procesu, imamo podršku udruge Prijatelja životinja i čelnik udruge g. Luka Oman na čemu im se i ovim putem zahvaljujem. Zahvaljujem se ovim putem i predstavnicima romske nacionalne manjine koji su volonterski obavili ogroman posao u koordiniranju projekta bez ikakvih naknada i vlastitim sredstvima. Pored uvriježenog mišljenja da se u romskim naseljima pse zlostavljaju ili da su izvrgnuti maltretiranjima od strane stanovništva, mogu samo reći da to nije istina te da su upravo Romi ti koji skrbe ne samo o svim psima nego i onima za koje jasno ne možemo utvrditi vlasnike. Nažalost, i dalje su romska naselja mjesta gdje naši građani napuštaju svoje ljubimce mahom pred godišnje odmore. Pored činjenice da su mnogi psi bolesni, ne cijepljeni i neuredni, on su gotovo svi isti i o njima se cijela zajednica na neki način i brine međutim činjenica je da se nekontrolirano razmnožavanje i dalje nastavilo te da problem nije do kraja riješen, posebno onaj vlasništva i odgovornosti samih pojedinaca. Ne želim ovdje kriviti nikog, zato eksplicitno ali smatram da sam ja iz moje pozicije kao i Ministarstvo poljoprivrede učinili i više nego što smo možda trebali i svakako smo utjecali da se stvore financijske pretpostavke skrbi za te životinje ali i da se unaprijede uvjeti u prihvatilištima za pse u Međimurskoj županiji. Važno je reći da je projekt još uvijek aktualan te očekujem da vrlo brzo zaključimo i dovršimo proces u Međimurju kako bi ga mogli nastaviti i u ostalim županijama. Cilj nam je svima zaštititi životinje a samim time i ljude s obzirom da je prema informacijama koje sam dobio, jako puno problema. Ne treba zaboraviti da psi nose zarazne bolesti koje prelaze i na čovjeka a svima nama je u današnjem u tzv. novom normalnom kontekstu jasno kakve posljedice širenja zarazne ima za funkcioniranje našeg društva. Osnovne metode za smanjivanje broja napuštenih pasa su organizacija, redovite kontrole, mikročipiranosti pasa u obilasku kućanstva, dalje, propisivanje, subvencioniranje, poticanje građana na trajnu sterilizaciju pasa i mačaka, edukacija naravno građana. Nedavno sam održao sastanak na ovu temu i sa aktualnom ministricom Vučković te mi je drago kako je prepoznala važnost ovog projekta. Važno je naglasiti kako ovaj projekt nije moguće odraditi polovično nego do kraja ili nikako. U tom smislu očekujem veći napor državne inspekcije koja je sada potpuno neovisna od ministarstva te koja mora zajedno sa institucijom komunalnog redara vršiti redovite kontrole, mikročipiranosti pasa i općenito dobrobit životinja, obilaskom kućanstva pri čemu će i dalje imati moju podršku i podršku romske zajednice. S druge strane, i jedinice lokalne samouprave moraju preuzeti dio vlastitih obaveza koji su i zakonski propisani a to su osigurati organizaciju provedbu kontrole, mikročipiranje pasa odnosno jesu li svi psi označeni mikročipom, sudjelovanje u radu skloništa za napuštene životinje, donošenje odluke o uvjetima i načinu držanja kućnih ljubimaca kojim se može propisati trajna sterilizacija kao i metode kontrole razmnožavanja pasa i mačaka, edukacija građana, osobito mladih o odgovornom skrbništvu za kućne ljubimce, za ozlijeđene životinje ako nije moguće utvrditi tko je nanio, potrebnu pomoć mora organizirati jedinica lokalne samouprave. Ne treba zaboraviti ni odgovornost komunalnih redara koji po potrebi uz pomoć MUP-a moraju provoditi nadzor na provedbom općeg akta jedinica lokalne samouprave koji uređuju način i uvjete držanja kućnih ljubimaca. I konačno, ono najbitnije, pojedinci i ovim putem, Sve pozivam da bez straha svoje ljubimce registriraju u Upisnik kućnih ljubimaca, te da iskoriste mogućnost besplatnog cijepljenja, sterilizacije i čipiranja svojih kućnih ljubimaca na području već spomenutih JLS-ova. Ovim putem bi pohvalio i odluku Ministarstva poljoprivrede koje je donijelo mjeru prema kojoj će do kraja godine za skrbnike koji imaju prebivalište i boravište na potresom stradalim područjima financirati cijepljenje pasa protiv bjesnoće uz označavanje mikročipom, evidenciju upisa u upisniku, pa izdavanje putovnice za kućnog ljubimca. Želim još jednom napomenuti, posebno mojim Romima, da nemaju straha od ovih … [[Govornik se ne razumije]] kojim će im svi pomoći, te da nemaju straha da će im neko ljubimce oduzeti. Naprotiv, ako ne preuzmete odgovornost za vašeg ljubimca postoji mogućnost da ga netko drugi udomi. Ono što je također važno ponoviti, u 2017.g. smo zabranili eutanaziju životinja u skloništima, dok je čl. 57. st. 4. prošlog Zakona o životinjama omogućili smo da je životinje iz skloništa koje se ne vrate vlasniku, niti udome nakon 60 dana, usmrte. Smatram da smo i zbog toga 2017. napravili jedan civilizacijski iskorak, a da je sada krajnje vrijeme da zaustavimo nekontrolirano razmnožavanje životinja da pomognemo i ljudima i životinjama u svakom smislu, te da naši građani shvate da su kućni ljubimci odgovornost i dugoročna obaveza, a ne samo zabava za djecu do godišnjih odmora. Kad završimo taj proces najveći poso će morati odrađivati državna inspekcija, posebno zbog nemilih slučaja zlostavljanja pasa, pa čak i organiziranih borbi pasa, što moramo iskorijeniti i za takve događaje i odgovorne osobe imati nultu stopu tolerancije. Hvala na pažnji i još jednom pozivam sve naše građane da bez straha preuzmu odgovornost za ljubimce i da iskoriste poticaj države za regulacijom takvih odnosa na vlastitu korist i korist životinja. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Martina Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvažena ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Sustav vezan uz službene kontrole i inspekciju na području hrane, hrane za životinje i zdravlje i dobrobiti životinja, zdravlja, bilja i sredstava za zaštitu bilja uspostavljen i usklađen sa EU propisima u 2013.g.. Bio je to dugogodišnji put postignut zajedničkim naporima svih nadležnih institucija, stručnjaka, poljoprivrednika, poduzetnika i službenika tijekom rada u Poglavljima 11. i 12.. Kreiran je i sustav brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje preko kojeg se šalju obavijesti upućene potrošačima i subjektima u poslovanju sa hranom, hranom za životinje, a odnose se na povlačenje ili opoziv neuskladnog proizvoda sa tržišta. Navedeni sustavi su uspostavljeni unutar Ministarstva poljoprivrede uključujući i inspekcije. Pripremljeni su vodići i procedure uključujući kontrolne liste za provedbu kontrola i inspekcije koje je revidirao Odjel za unutarnju reviziju Ministarstva poljoprivrede, te provodio redovne revizije prema godišnjem planu. Donošenje Zakona o državnom inspektoratu sve inspekcije iz Ministarstva poljoprivrede su trebale biti pripojene toj instituciji. Naime, zakon je donesen 20.12.2018.g., ali je stupio na snagu 1.4.2019.. Dodatno, sustav brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje i sustav administrativne pomoći i suradnje preuzima državni inspektorat koji uz ostalo prema prijedlogu zakona priprema različita izvješća, krizne planove i dokumente, gotovo sve pripremaju i provode. A u dosadašnjem sustavu ti poslovi bili su podijeljeni između nadležnih uprava i nadležnih inspekcija u sustavu Ministarstva poljoprivrede. Kako bi javnost i poduzetnici dobili uvid u novi sustav koji se uspostavlja treba paralelno promatrati prijedlog Zakona o službenim kontrolama i prijedlog Zakona o veterinarstvu. Općenito, odredbe koje se sada donose na nadležna tijela za službene kontrole dijelom se brišu u prijedlogu Zakona o veterinarstvu jer ih obavljaju inspekcije u okviru državnog inspektorata. Dio odredbi ostaje jer ih provodi Ministarstvo poljoprivrede, a to je Uprava za veterinarstvo. Krajnji rezultat ovih izmjena je potpuno kaotičan i kompliciran sustav koji će našim poljoprivrednicima i poduzetnicima u poljoprivredno prehrambenom sektoru otežati poslovanje i proizvesti samo dodatne troškove, a cijelo vrijeme se pozivate na reforme i na pojednostavljenje sustava. U obrazloženju prijedloga zakona je navedeno da dodatna sredstva u državnom proračunu nisu potrebna. Međutim, zanima nas procjena sredstva za službene kontrole koje trebaju osigurati pravna i fizička lica iz poljoprivredno prehrambenog sektora, jednom riječju poduzetnici, koliki će bit njihov trošak? U zakonu je propisana i namjena korištenja sredstava prikupljena od pristojbi i naknada koju će plaćat poduzetnici i poljoprivrednici prilikom služenih kontrola. Međutim, čini nam se da bi u konačnici poduzetnici u poljoprivredno prehrambenom sektoru mogli plaćati i značajne pristojbe i naknadne odnosno nove parafiskalne namete. Stoga zahtijevamo da vlada dostavi detaljne financijske učinke, procijene učinka, koliko je sredstava planirano za službene kontrole u državnom proračuna po nadležnim tijelima i kolika je procjena troška za poduzetnika na godišnjoj razini. Samo na taj način dobit ćemo uvid u ukupni trošak obavljanja službenih kontrola u RH, te moći procijeniti je li navedeni troškovi će posljedično utjecati na povećanje cijene poljoprivredno prehrambenih proizvoda. Dodatno, zanima nas zašto zakon nije ranije pripremljen jer u obrazloženju prijedloga izmjene zakona navedeno je da, navedeno je da Uredba EU 2017/625 u cijelosti je obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama EU od 14. prosinca 2019.g., ako se ne varam, mi smo u 2021.g.. Čini nam se da je ovo još jedan u nizu kašnjenja ministarstva u donošenju strategija, programa i zakonodavnog okvira. Ovim putem inzistiramo i na izradi vodića i procedura za sve inspekcije, te njihovu javnu objavu na službenim mrežnim stranicama nadležnih institucija uz prethodno konzultiranje sa javnošću. Konzultiranje s javnošću je nužno kako bi pripremljeni dokumenti bili svima jasni, a sama provedba službenih kontrola bila bi brža sa manje nedoumica i otvorenih pitanja. Jasno je da to nije propisano čl. 12. Uredbe EU 2017/625, ali države članice mogu uvijek provesti dodatne aktivnosti koje pomažu korisnicama i javnosti. Javno bi se trebali objaviti i drugi dokumenti vezani za obavljanje službenih kontrola. Naime, svjedoci smo da inspektori prilikom postupanja slučajevima imaju subjektivan pristup odnosno različito postupanje u istim situacijama što dovodi u sumnju pravilnosti postupanja. Javnom objavom ovih dokumenata na osnovi kojih će se obavljati službene kontrole, sam sustav bio bi transparentniji i pravedniji. Dalje se nadovezujem na Zakon o veterinarstvu. U obrazloženju zakona predlagatelj navodi da ovim prijedlogom zakona se usklađuje sa Zakonom o veterinarstvu, spomenutom nam već odredbom EU koja u cijelosti je također obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama EU-a od već navedenog datuma 14. prosinca 2019. godine. Nejasno je iz obrazloženja zašto zakon nije ranije pripremljen. Mnoge odredbe zakona dopunjuju se ili se brišu te se usklađuju s činjenicom da je veterinarska inspekcija sada u sastavu Državnog inspektorata. Međutim, dio odredbi ipak ostaje i provodi ih Ministarstvo poljoprivrede. Upravo za veterinarstvo s obzirom na ovlasti koje sad ostaju, zapravo može bit čak na razini niže organizacijske jedinice odnosno sektora, jer gle čuda, upravo ta uprava treba brinuti o objektima za proizvodnju hrane životinjskog porijekla. Ako smo dobro mi svi pohvatali vaše ove pravne vratolomije, čak se vodi i registar tih objekata te još nekoliko drugih registara. Dodatno, čini nam se da Zakon o hrani koji je na snazi od 1. 1. 2019. g. nije i usklađen sa prelaskom inspekcija iz Ministarstva poljoprivrede u Državni inspektorat. Ispravite me ako griješim. Naime, u glavi 5. upravni nadzori službene kontrole te čl. 32. navedeno je da službene kontrole provodi veterinarski, sanitarni i poljoprivredni inspektori ministarstva nadležnog za poljoprivredu i ministarstva nadležnog za zdravlje. Zanima me može li nam ministrica poljoprivrede pojasniti koliko još zakona i podzakonskih akata treba promijeniti da bi se uspostavio sustav koji je osmišljen političkom odlukom a ne odlukom temeljenom na procjeni financijskog i poslovnog učinka? Sustav koji se uspostavljao više godina prije ulaska Hrvatske u EU, vi ste svojom političkom odlukom a imate na nju pravo, promijenili 2018. g. a sada ga valjda planirate uspostaviti narednih 10 godina. Ovako se ponašate kada vam nije briga za poljoprivrednike, poduzetnike pa i državne službenike koji takav nakaradni pravni okvir moraju provoditi. Krajnji rezultat vašeg rada je potpuno kaotičan i kompliciran sustav koji će našim poljoprivrednicima i poduzetnicima otežati poslovanje i proizvesti samo dodatne troškove a kao što sam već ranije rekla, zaklinjete se u reforme i pojednostavljenje sustava. I sad, kao šećer na kraju, ovaj tjedan puno pričamo o šećeru, skraćujete uvjet stručnog iskustva za imenovanje ovlaštenog veterinara sa 2 na 6. mj. radnog iskustva. Pitamo se nije li 6 mj. prekratak rok za stjecanje dovoljnog radnog iskustva da bi se obavljao posao ovlaštenog veterinara? Uvodi se i mogućnost primjene blažih sankcioniranja, mjera sankcioniranja ovlaštenih veterinara za manjom neusklađenosti u obavljaju povjerenih im poslova. Pa odlično. Poljoprivrednicima i poduzetnicima novčane kazne, pristojbe, parafiskalni nameti, a onima koji kontroliraju, blaže mjere. Poruka je više nego jasna i možemo reć čak, i očekivana. I na kraju, da bi se izbjegao kaos koji Vlada a bit će još i veći zbog ovako loše organiziranog sustava, molimo vas, razmislite, povucite sve zakone koje se odnose na službene kontrole iz saborske procedure na doradu kako bi skratili muke svima onima na koje se zakoni odnose ali i državnim i javnim službenicima koji te zakone moraju provoditi. To može rezultirati jednostavnijim, učinkovitijim i usklađenim pravnim okvirom na dobrobit potrošača i poduzetnika odnosno cjelokupne javnosti. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovan zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, osnova primjene Uredbe 2017/625, kroz zakonodavstvo je pristup kontrolama na bazi procijenjenog rizika u svrhu rane detekcije i prevencije. Pozdravljam svakako ovakav prijedlog no moram naglasiti da je pretpostavka ovakvog sustava i ažurirane baze podataka iz kojih je moguće vidjeti koji subjekti postoje i koji čine rizik. Isto tako je preduvjet visoko poznavanje praksi i tržišta od strane inspekcija koje ih nadgledaju. Moram priznati da samo zadovoljenje namjere i cilja uredbe jeste visok cilj koji Hrvatska ima pred sobom. Imajući u vidu sve protekle afere koje su nas tijekom zadnjih 4 do 5. g. pratile s proizvodima iz drugih država članica, moram napomenuti da danas, dakle zajednički moramo raditi na zadovoljavanju ciljeva jer to su ciljevi i EU-a a radi se prvenstveno o slijedećim, dakle osiguranje da je hrana za ljude ali i hrana za životinje sigurna i zdravstveno ispravna te da se aktivnosti koje bi mogle utjecati na sigurnost poljoprivredno-prehrambenog lanca ili zaštitu interesa potrošača u vezi s hranom, informacijama o hrani, provode u skladu sa posebnim zahtjevima. Nadalje, osiguravanje visoke razine zdravlja ljudi, životinja i bilja te dobrobiti životinja u cijelom poljoprivredno-prehrambenom lancu te u svim područjima aktivnostima u kojima je glavni cilj borba protiv mogućeg širenja bolesti koje su u nekim slučajevima prenosive i na ljude ili organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode te osiguravanje zaštite okoliša od rizika koji bi mogli proizaći iz GMO-a ili sredstva za zaštitu bilja. Iako se samim zakonom prenose pravila i da nazovem modeli rada u Hrvatsku, i nadalje ostaje na svakoj pojedinačnoj državi osiguravanje postizanja cilja, bilo kroz obučene inspektore koji kontinuirano prate stanje na tržištu, kroz laboratorije koji su osposobljeni i opremljeni kao i kroz suradnju građana sa službama inspekcije. Potpuno je jasno da inspektori ne mogu biti svugdje i u svako doba ali zato moraju biti puno agilniji u suradnji sa građanima koji dojavljuju nepravilnosti iako možda nije niti vrijeme niti mjesto, ja moram spomenuti da sam x puta pisala o nepravilnostima nadležnim tijelima i rijetko kada dobila ikakav odgovor. Ovaj način suradnje nije nikako na hvalu niti će postići ciljeve niti daje moral građanima da bolje prate i dojavljuju. Pred nama je u budućem razdoblju i cilj smanjenje količine upotrebe pesticida, ponovno s gore navedenim ciljem. Kako ćemo to postići kad je sve više bolesti, sve je duža detekcija, a o liječenju da ne govorimo. Nadalje, pred nama je zadatak postizanja što većeg udjela ekološke poljoprivrede, kako da to postignemo bez da poljoprivrednim proizvođačima ne podignemo cijene kad gotovo sva eko gnojiva i sva sredstva za tretiranje dolaze iz drugih država članica, kao što su Italija ili Francuska. Službene kontrole trebale bi biti temeljite i djelotvorne. Ne znam da li su naši laboratoriji i osposobljeni i da li imaju sve potrebno za postizanje cilja, odnosno temeljitih i djelotvornih kontrola. Potrebno je, posebice ulagati u opremu i znanje graničnih inspekcijskih službi., nadalje, vezano na procjenu rizika, postavljam pitanje da li je normalno i troškovno opravdano uzorkovati mlijeko na mliječnoj farmi u kojoj je rijetko ima nesukladnosti svaki tjedan. Da li je takav sustav kontrole prisutan i u drugim državama članicama ili postoji neka druga metoda koja je jednako učinkovita, a manje troškovno opterećujuća po naše proizvođače mlijeka. Isto tako, postavljam pitanje da li je hrana koja potječe od strane malog gospodarstva, koje prodaje lokalno zaista toliki rizik kao i npr. hrana koja potječe iz objekta, recimo iz Njemačke, koji prodaje putem trgovačkog lanca diljem EU. Kako ćemo pravdati prvi preduvjet, dakle analizu rizika, kad smo prije 8 godina kod ulaska u EU digli standarde, kao što su umjesto registracije objekta, uvođenje odobrenja objekta, dakle govorimo o daleko višim standardima ili kao što je zahtjev za uspostavu punog HASAP sustava i time im nametnuli neodržive troškove koje plaćaju već godinama. Hoćemo li sada kod analize rizika zaista priznati da naši mali proizvođači nisu u rangu poimanja malih proizvođača u EU? Da naši mali ne zapošljavaju do 10 radnika i da su na razini EU ne mali, nego nekoliko puta manji od mikro poduzetnika, mali i osjetljivi bez jasne i artikulirane zaštite naše države. Analiza rizika i troškovi vezani na službene kontrole, trebali bi biti transparentniji. Ova uredba korak je u nastojanju Europe da se sustav kontrola učini što transparentnijim, ujednači i osigura adekvatan pristup kontrolama kakav pojedini subjekt svojom veličinom i proizvodnjom i zaslužuje. Na nama je sada da konačno izjednačimo poslovanje naših subjekata sa onima iz država članica, u smislu zahtjeva i da osiguramo zaista adekvatne kontrole, opet napominjem, bazirane na riziku kojeg određeni subjekt predstavlja na tržištu. Kada govorimo o Zakonu o veterinarstvu, javljaju se određene nelogičnosti i nejasnoće. Vezano na članak, konkretno, 14, 15, 16 predloženih izmjena, a koje su vezane na čl. 109 i čl. 115, ostaje nejasno za koje poslove ovlaštenje daje uprava, a za koje DIRH. Vezano za isto, da li mislite da će doći do problema kada isto tijelo kao što je DIRH daje ovlaštenje za obavljanje pojedinih poslova veterinarskim stanicama, a i onda isto to tijelo vrši i kontrolu. Kako inspektor koji provodi nadzor u tom slučaju može biti objektivan, kada sada, prilikom donošenja zakona, nije ni predlagatelj? Molim vas, pogledajte upravne i prekršajne odredbe vezano na povrede propisa od strane veterinarskih stanica i povreda od strane običnih posjednika životinja, koje su građani i seljaci odnosno poljoprivrednici koji često nemaju toliko informacija, a ni dostupne internetske medije. Članak 137 propisuje donošenje rješenja kojim se naređuje otklanjanje nepravilnosti, da li se taj isti članak odnosi na veterinarske organizacije, odnosno na delegiranje određenih poslova. Naime, ako pogledamo čl. 73 Zakona o Državnom inspektoratu, u slučaju da je stranka postupila po rješenju, ne podnosi se optužni prijedlog. Na koji način će se ukidati ovlasti, ako postoji mogućnost ispravljanja i kada će se donijeti odluka na temelju nekoliko nepravilnosti ili ostaje nejasno. Isto tako, u obrazloženju ste naveli da se ovaj članak odnosi i na pisanje zapisnika, što nije točno jer zapisnik se nigdje ne spominje. Vezano na čl. 25 koji se odnosi na čl. 152 zbog čega su tako drastične mjere ako je uloga DIRH-a i savjetodavna i ne nužno kažnjavanje na prvu, kako je to rekao i sam glavni državni inspektor. Zašto onda u ovom članku nije navedeno da se kažnjava nepostupanje po rješenju? Ovako to ispada da, iako stranka otkloni nedostatak, bit će kažnjena, čime se ovaj zakon ne usklađuje sa Zakonom o inspektoratu, već se udaljava od njega. Isto se odnosi i na čl. 26 koji je vezano za čl. 163 Zakona o veterinarstvu. Čl. 152 govori o izricanju opomene. Opomena je prekršajna sankcija i kao takva je konačna, odnosno, kada se izrekne opomena, ne može se nakon mišljenja uprave, isti predmet ponovno suditi, niti će prekršajni suci, a koje spominjete, donijeti ikakvu mjeru. Opomena je mjera i ne može se dva puta odgovarati za isti prekršaj. Ovim putem ja bih vas najdobronamjernije zamolila da što prije pokrene izmjenu i dopunu čl. 90 Zakona o veterinarstvu koja bi trebala glasiti, pod 1. dozvoljeno je klanje svinja, ovaca, koza, peradi i kunića, uzgojene divljači i drugih životinja, kako je određeno pravilnikom na gospodarstvu, ako te životinje ne pokazuju znakove poremećenog stanja, a meso i mesni proizvodi podrijetlom od navedenih životinja su namijenjeni potrošnji u vlastitom kućanstvu i lokalnoj maloprodaji sukladno pravilniku. Pod 2. klanje kopitara i goveda mora se obaviti u klaonicama, osim u slučajevima kada radi dobrobiti životinja isto nije moguće ili, osim u slučajevima ekstenzivno držanih životinja i životinja koje trpe bol i patnju ozlijeđene životinje. Ciljevi koji bi se ovakvim izmjenama postigli, dakle mi bi uskladili nacionalno gospodarstvo, omogućili bi klanje i bolje ophođenje s ekstenzivno držanim životinjama koje cijele godine slobodno žive i velikim dijelom su divlje, što onemogućava utovar i dovođenje do klaonica našim poljoprivrednicima, smanjili bi troškove poslovanja samim subjektima jer radnici za utovar i odvoženje do klaonica poljoprivrednicima koji prodaju jedno, dvije krave, uzmu dobar dio dobiti a uz navedeno treba imati uvid da veće klaonice i nisu spremne preuzeti takvu stoku i zaustaviti svoj proces klanja a i omogućili bi potrošačima zdravije i zdravstveno ispravnije meso jer često taj proces traje nekoliko danas za koje vrijeme to meso stoji u hladnjačama. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnik bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ljubomir Kolarek, izvolite.
Poštovani državni tajniče, poštovane kolege i kolegice. Pred nama su dva po meni vrlo bitna i važna zakona, to je prije svega Zakon o službenim kontrolama i Zakon o veterinarstvu, Prijedlog Zakona o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, slično Zakon o veterinarstvu, prihvaća se ustvari pravni poredak i legislativu EU-a koja se odnosi na veterinarstvo i sigurnost hrane. Kao što se često naglašava, područja propisa o hrani, pogotovo u cijelosti je regulirano europskim propisima, dok je samo mali segment u domeni nacionalnim propisima. Dakle, s obzirom na naše pristupanje i članstvo, mi ovdje jednostavno moramo prihvatiti određena pravila ponašanja te spriječiti eventualne anomalije koje bi se mogle dogoditi kroz njihovu primjenu jer čime se kod nas spomene službene kontrole, inspektorat, odmah dolazi do određenih nepovjerenja ljudi. Zakon se usklađuje sa novom europskom regulativom o službenim kontrolama kojim je na europskoj razini uspostavljen jednostavniji, učinkovitiji, integralni sustav sigurnosti hrane utemeljen na strožim veterinarskim i ... [[Govornik se ne razumije.]] sanitarnim standardima a Europska komisija dobila je šire ovlasti vezane uz zaustavljanje prodaje i transporta rizične hrane u državama članicama koje to nisu u mogućnosti same spriječiti kao i snažnije kažnjavanje prijevara povezanih sa hranom. Kontrola hrane u mnogim državama otežava i fragmentirano zakonodavstvo višestruke sudske nadležnosti i neučinkovitost nadzora, praćenje i primjene zakona. Učinkovitiji racionalni sustav kontrole hrane i zakonodavstvo presudni su za osiguravanje zdravlja i sigurnost domaćih stanovništva kao i osiguravanje sigurnosti i kvalitete hrane u međunarodnoj trgovini. Ono što želim naglasiti, to da sam dugi niz godina, 17 g. proveo radeći kao državni veterinarski inspektor i priznajem ponekad raditi nadzor nije jednostavno i mislim da ova legislativa koja je pred nama u prvom čitanju ima pomaka u pozitivi i mislim da će uredba 625 koja možda ne donosi bitne promjene na onu staru, ipak donijeti određene pomake u delegiranim tijelima dosadašnjih kontrolnih tijela odnosno uvodi se mogućnost delegirana određenih poslova i fizičkim osobama a novost je i ovlast za izdavanje certifikata ... [[Govornik se ne razumije.]] životinja odnosno proizvoda životinjskog porijekla koje se od sada ovim povjeravaju pojedinim ovlaštenim osobama. Osim propisa o hrani, ovim zakonom se uvodi broj izmjene na reference EU zakonodavstva u kojim je u međuvremenu došlo i u području označavanja kopitara i nekomercionalnog kretanja kućnih ljubimaca. Također, uspostavom Državnog inspektorata veterinarska inspekcija je iz Ministarstva poljoprivrede prešla u Državni inspektorat pa je sukladno sa time trebalo izvršiti i izmjenu Zakona o veterinarstvu. Mislim da ovim izmjenama Zakona o veterinarstvu ne uvode se bitne promjene u sustav veterinarstva, nego se vrši usklađivanje a novim EU propisima odnosno izvršene su određene korekcije oko nadležnosti tijela u RH koje vrše inspekcijske preglede na području veterinarstva. Osobno smatram da su moje kolege s obzirom da sam 17 g. radio kao državni veterinarski inspektor i do sada stručno. Učinkovito i racionalno obavljale službene kontrole, da će to i dalje tako stručno, učinkovito, racionalno obavljati i u sklopu Državnog inspektorata i nadam se da će veterinarske organizacije naći zajednički jezik i dogovor sa Državnim inspektoratom oko visina naknade pregleda i ono što želim istaknuti je to više puta je bilo rečeno, da je možda tih 6 mj. oko ja ću reći, stažiranja osoba koja može obavljati službene kontrole premalo. Moramo znati i više puta je za ovom govornicom rečeno da se i sustav obrazovanja promijenio znači na način da danas veterina, studij veterine ne traje 10 semestara već 12 i da već od 3. g. ima malo drugačije usmjerenja tako da se već pri obrazovanju diže razina znanja u obavljanju kontrola na višu razinu. Klub HDZ-a će u prvom čitanju podržati oba zakona i i nadam se da ćemo razinu kontrola i dići na višu razinu i ono što je najvažnije, ne opteretiti male, srednje i velike poljoprivredne proizvođače. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a, govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama su u prvom čitanju dva zakona. Dakle, odnosno jedan je Zakon o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstava za zaštitu životinja, a drugi zakon koji imamo su Prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu i ja nekako mislim da je dobro da je objedinjenoj raspravi jedan i drugi jer je jednostavno i raspravljati i sve ostalo. Kad imamo ovakve zakone, onda si moramo, ja si uvijek kad imam, raspravljamo o nekim zakonima postavljam nekoliko ključnih pitanja, što je cilj, što je smisao, što želimo postići, kako ćemo to postići i da li u zakonu imamo sve elemente temeljem kojih se to zaista može i napraviti. ono pitanje koje si svi zajedno možemo postaviti, da li želimo da nam hrana bude kvalitetna, da li želimo da smo sigurni da ono što je na policama ili negdje kupujemo ima određenu kvalitetu i da li to zaista možemo u to biti sigurni. Odgovor na prvo pitanje je da, nema nitko tko ne želi biti siguran da ono što na policama, bez obzira, trgovačkih centara ili bilo gdje drugdje kupuje, da je kvalitetno, da li smo u to sigurni, bojim se da ne možemo do kraja biti sigurni. Dolazimo do forme. Dakle, ovdje se mi usklađujemo sa određenim direktivama EU i svaki put kad je usklađivanje s direktivama EU svi mi kažemo, to je tako i onda se nakon određenog vremena imamo pilot-projekt i onda nam ti pilot-projekti kažu da smo ili nešto krivo razumjeli ili nešto krivo preveli ili nešto drugačije napravili. Dakle, ići korak naprijed, da. Ali, kad radite bilo kakvu izmjenu zakona, a kad je riječ o ovom zakonu, to je stari zakon iz 2013. koji ste odlučili ne mijenjati i dopunjavati nego je jednostavnije bilo napraviti novi propis, što je meni uvijek okej jer je to onda jednostavnije za primjenu jer onda kad nađete sve te izmjene i dopune, teško nalazite, dakle iz 2013., sad imamo novi zakon iz 2021. g. Uvijek bi dobro bilo znati analizu postojećeg stanja jer iz pitanja koje ovdje imamo iz onog što u medijima možemo vidjeti mi vidimo da se cijelo vrijeme upozorava da na terenu imamo loše proizvode, da nam ispod radara dolaze neke stvari koje nisu dobre, da, dakle tema je bilo maslinovo ulje neki dan, uvažena zastupnica Petir je spomenula med i cijelo vrijeme je ta tema meda, naših proizvođača meda i meda kojih imamo, a neću vam govoriti o onim nekakvim slikama koje smo imali u različitim emisijama kad su se pokazivale klaonice i u nekim drugim zemljama članicama EU gdje se je stoka klala bez nadzora i to meso je u principu došlo na police svih članica EU, pa je tako i Hrvatska. Ja nemam ništa protiv i mi nemamo ništa protiv da imamo propise koji su reguliraniji, da imamo propise koji su dakle bolji, ali ono što želim, želim da imam propise i želim da imamo odredbe koje su učinkoviti i želim imati alate koji će osigurati učinkovitost onog što tu piše. Da bi znali ono što imamo, bilo bi dobro uvijek, zato postoji onaj dio obrazloženja zakona, da se malo kroz to obrazloženje neke stvari definiraju, nije slučajno da sam pitala ministricu koliko mi imamo laboratorija koji se nalaze na tržištu, koji se s nekim stvarima bave jer mi ćemo neke stvari njima delegirati. Ona mi je odgovorila broj, ali mi nije odgovorila do kraja na pitanje. Kakvo mi imamo iskustvo s tim jer ako, ja sam to, ja tehnički razmišljam i to znam uspoređivati. Dakle vi možete imati i voziti se kočijom, a onda složiti propise kao da imate svemirski brod. Naravno da od kočije do svemirskog broda trebate puno toga proći. Obrazloženje ovih zakona bilo bi dobro da znamo što u ovom trenutku imamo. S čim ovim trenutkom raspolažemo, koje alate u ruci imao da osiguramo sve ono što smo zakonima propisali? Ovi zakoni još pokazuju jednu drugu stvar koja se već jedno vrijeme nosi u ovom Saboru, a naravno, novi se u Vladi pa u Saboru, da zakonom propišemo dio problema, a glavninu problema prebacimo na pravilnike i uredbe koje onda zakon definira i niz pravilnika iz jednostavnog, dakle to radite iz 2 razloga. Jedan razlog što baš ne znate u trenutku kad radite zakon koja su vam prava rješenja, a druga stvar je da izbjegnete uopće proceduru da eventualno negdje netko odlučuje, raspravlja i vodi računa o svemu tome. Dakle, ovi zakoni se odnose na hranu, odnose na to da želimo da nam hrana bude kvalitetnija, da nam bude bolja, da imamo sve kontrole. Kako te kontrole ćemo raditi? Dakle te kontrole ćemo raditi na, kroz pojedine laboratorije i u ovom zakonu uvodimo jednu novinu koju do sad, ja nisam imala prilike vidjeti, a ta novina je da omogućavamo povjeravanje pojedinih službenih aktivnosti i fizičkim osobama. Dakle delegiramo posao fizičkim osobama. Ministrica je uvodno rekla da to sad neće biti moguće, dakle primjenu ovog što imamo u zakon, dok se ne izmjene drugi set zakona kojim će to biti moguće jer vi sad javnu ovlast koju imate možete samo prebaciti na neke druge, dakle nikad to nije bilo na fizičke osobe. Po prvi put je na fizičke osobe i obrazloženje je bilo, možemo se vezat na raspravu Zakona o otocima zato što imamo dakle nekakve, imamo otoke pa e je to jednostavnije, pa nam je to učinkovitije ali mi bi tu trebali znati kao prvo, zašto to činimo, točno što ćemo dati njima, ja nisam od onih koja apsolutno misli, neću nikad misliti da trebate strogo propisati sve i da morate biti u tom kalupu u kojem ste propisali sve niti mislim strogo da država treba iskontrolirat sve, čak štoviše, mislim da neke stvari možete i prepustiti i tržištu i da je dobro da prepustite tržištu i da će on bolje regulirati. Ali ovdje postoje neke stvari u kojim treba biti opre. Ovdje mi govorimo o hrani. Govorimo o nečem što nam treba biti važno i svakog od nas, bez obzira s koje strane ove sabornice sjedili, svjetonazoru kojem djelu pripali, svako kad kaže dal hoćeš imat siguran da ono što jedeš da je kvalitetno, da si siguran u to što jedeš, reći ćemo da. Dakle, još u ovom trenutku se nisu stekli uopće uvjeti da je to moguće sukladno drugim propisima. U ovom trenutku ne znamo točno što ćemo njima dati. U ovom trenutku imamo dakle to prebacujemo njima, meni se čini da je to prerano, da se je trebalo promijeniti neki drugi propis a onda iza toga točno vidjeti što to je i točno definirati u kojem djelu to je. Ako to možete, točno definirati kroz ove izmjene i dopune zakona odnosno kroz ovaj zakon, bilo bi jako dobro jer bi na taj način osigurali sigurnost. Dakle, probajte točno definirati što to prebacujete i fizičkim osobama i neke osnovne elemente, nemojte to prebacivati na uredbu i pravilnike jer će te onda dovesti u problem. I ovaj zadnji dio ću iskoristiti za inspektorat. Mi smo imali Državni inspektorat, onda smo iz Državnog inspektorata prešli u to da su inspekcije u resorima pojedinih ministarstava. I onda smo se odlučili da ponovno vratimo to u Državni inspektorat. Kad je to bilo, ja sam s ove govornice izgovorila rečenicu koju sad ponoviti „nemojte da nered rješavamo većim neredom“. Kad vi u jednom procesu imate strašno pun sudionika, kad ti sudionici sjede u različitim tijelima, onda zapravo imate nered. Jer kad njih dovedete sve zajedno, kad njih dovedete na jednu hrpu, imate nered. Uloga Državnog inspektorata je između ostalog savjetodavna a onda iza toga je zaista mora biti iza rješenja u drugom koraku zaista i ozbiljne kazne. Mi sad 2021. g., dakle ne sad jer će doći u drugo čitanje, dakle to će biti negdje sredina godine kad nam dođe u drugo čitanje, odnosno kad dođe, definiramo još neke stvari vezano Državni inspektorat. Ono što imamo povrh kad gledamo određene stvari koje radi Državni inspektorat, ja razumijem da je doba bilo korone, doba potresa i opće je pitanje u tom trenutku kada vam inspektor dođe van, svakako će reć ljudi moji, dajte se bavite nekim drugim poslom, ali nemojmo zaboraviti da to treba biti regulirano, da to treba biti definirano jer ovim zakonima je bazična riječ o hrani. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula, izvolite.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Kolege su već veliki dio toga važan, rekli i pretpostavljam da će se i još nešto reći, ja ću zapravo početi sa time da kao čovjek koji je stvarno u velikom djelu toga laik, i kao čovjek koji kao i većina ljudi kada putuje širom Hrvatske, sigurno uživa kada vidi stoku u pejzažu, to je naravno lijepo vidjeti, i goveda i konje i ovce, dakako i sad naravno da smo mi svi negdje ipak u podsvijesti svjesni da za zdravlje tih životinja netko treba brinuti, da to nije tako jednostavno kao što se nekome čini, pustiš stoku u krajolik i to je ono, zarada, kako do kruha bez motike. Naravno da to nije tako kada se to ozbiljno radi i sada ova dva zakona koja dakako da su nastavak te uredbe iz 2017. međutim ono što mene zanima, to je razumijem sve ljude koji su sudjelovali, mi smo na odboru isto tako razgovarali o tim zakonima, ljudima koji su sudjelovali u pripremi ovog zakona, ako govorimo o Zakonu o veterinarstvu, znači od Veterinarskog fakulteta, dakako, da, ljudi iz Veterinarske komore i iz HGK-a međutim mene zanima kako je moguće, išao sam pogledat što me ponukalo na to da nakon e-savjetovanja zapravo nemamo ali nikakvu reakciju od veterinara, stručnjaka na taj zakon, kako je to moguće? Išao sam pogledati i vidio sam da podatak kaže iz 2011., novoga na internetu nisam našao. Da postoji 144 veterinarske ambulante širom Hrvatske. Na onom popisu je toliko. Sad ne znam da li postoji svježiji popis. Kako je moguće da nitko od tih ljudi koji ima tu konkretnu praksu, uvaženi zastupnik Kolarek kaže, godinama je radio baš kao veterinarski inspektor, mene sad zanima da li su stvarno svi ti kolege vaši veterinari zadivljeni ovim zakonom, pa zašto barem to nisu napisali da je potpuno nevjerojatno da su uspoređivali to sa uredbom jer vidimo da uredba iz 2017. ima dosta ovih dodatnih nekakvih, očito ljudi razmišljaju, velika je EU pa se valjda još nešto tu dodaje i sve to je pobrojano na početku. Onda primiti, da isto tako nije baš niti za ovaj zakon o propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, tu bi onda pomislio da bi možda i vrtni centri, nisam našao koliki je broj vrtnih centara, ali kada sam razgovarao sa ljudima koji su ono, agronomi, koji govore o tome kažu da, ovaj, dosta tih stvari unutra u zakonu je dakako vrlo točno, iz uredbe je to dobro prenešeno, neke stvari su stvarno i dobro napisane, sad je pitanje provedbe jer sve je kod ipak po običaju i dalje radimo na crno, običajno i, a svi se pravimo da svi se bavimo eko proizvodnjom pa onda znamo tek kad stvarno ljudi istraže i kad ljudi zbilja oko toga dovedu neka velika imena u pitanje i onda se pokaže da nije to veliko ime koje, prezime koje je zvonilo, da nije baš tako. Eto, to je stvar, sa ovim ću sad završiti, ja mislim, zanima me da mi to baš kažete, državni tajniče, da li je u pozivu na ovaj kratki, ali dovoljan, prozor na e-Savjetovanje od 2 tjedna jer za neke stvari bude i duže, ali okej, 2 tjedna. Jesu li veterinarske stanice oko toga upoznate mailom, ja sam išao gledati, ali sad je već kasno, ne vidim na tim agroportalima, da li ljudima se to odbrojava, ljudi, bit će vam tad otvoreno, pogledajte, javite se da se stvarno potakne stvarna javna rasprava onih koji su zbilja upućeni u to i koji to svakodnevno žive u praksi? Jer događa se, spomenuo sam već ministrici, neću sada pričati više o crvenoj palminom pipi i palminom drvu, to ću, koje nam je toliko unakazio izgled obale da one sve silne stare, stare palme smo morali posjeći, a tko zna kada i koliko, a mislim znamo koliko jer ove, znamo koliko su ove stare i na kojim fotografijama, znamo da će nam desetljeća trebati da bi na nekim rivama vratili taj izgled. Uvjeravaju me ljudi koji se bave sa biljkama da, naravno kada izvana dođe, čak do ovih biljaka koje uzimamo po vrtnim centrima, da bi uresili stanove ili dvorište ili vrtove, dakako da i te biljke, ako se na pravi način ne kontroliraju, tu se isto svašta, od nametnika do biljnih bolesti može donijeti, a da ne govorimo da za prodaju biljke potrebne su dozvole, potrebni su certifikati, neke biljke su zabranjene za prodaju ili zbog toga što su toliko agresivne da ako krenu van, da onda počinju bujati, to sve znamo, ali mislim, kod nas bi čovjek mogao očekivati da ćemo na Facebooku vidjeti da netko prodaje zadnje primjerke Velebitske degenije, ne znam. Ili zadnji par primjeraka, ima, ima runolista još uvijek, kažu mi planinari da zna biti na Velebitu, ali naravno, nitko to ne bere, tko su god pravi planinari, neće ubrati runolist kojeg ima 3 komada kod nas i 2 ili 3 ili 5 u Sloveniji još na Triglavu. Da, mislim tu, spomenuo sam, postavio sam pitanje ove neke stvari koje mi nisu bile jasne, veliki dio tih stvari je jasan u tome kako je to ili preneseno ili kako je to pretočeno u zakon, ali i dalje mislim da neka prava rasprava bi se tu očekivala i završit ću isto kao i kolegica Mrak-Taritaš, kaže na kraju o DIRH-u. Uopće ne sumnjam, nikakve sumnje nema da velika, velika većina inspektorica, doktorica biologije, kemije, agronomije, u svim tim laboratorijima, laborantica, namjerno govorim u ženskom rodu jer svi znamo da je veliki broj po svim tim službama je žena, ali i svi znamo da na kraju se sve svodi na ulogu glavnog državnog inspektora, da je iznad svih njih. Ako itko od njih sumnja da će sve na kraju valjati, tu je onda ipak vrlo živopisna osoba glavnog državnog inspektora koja svjedoči o tome koliki je problem HDZ-a da stvarno na važne funkcije stavi stvarno, ali stvarno kvalitetne kadrove. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče. Današnji zakon jedan je u nizu koji se usklađuje sa direktivama EU, nažalost samo o takvim zakonima u zadnje vrijeme i raspravljamo, ali što se mora, mora se, treba se uskladiti, ja bih volio da onda to i doslovno i poštujemo, sa čime se uskladimo, a ne opet da imamo nekakve svoje verzije. Predloženi zakon određuje da nadležna tijela koja djeluju u javnom interesu imaju odgovarajuće resurse i opremu te jamče nepristranost i profesionalnost. Što se tiče naših laboratorija, profesionalnost znam da postoji, ali nažalost nepristranost, u ovom našem segmentu poljoprivrede ne postoji. Inspekcije, kontrole, nadzor, laboratoriji, naravno, neovisni, sve je to nužno, normalno i potrebno u normalnoj i uređenoj državi. A što nažalost RH, a svi znamo da nije. Neovisnost, nepristranost nestaje gdje počinje zapošljavanje prema stranačkoj iskaznici, prema podobnosti, a ne prema sposobnosti, obrazovanju, znanju, iskustvu. To svjedočimo niz godina, evo i kolega je prije mene naznačio da to postoji, i to je jedan od glavnih problema u funkcioniranju RH u svim segmentima. Nepristranost. Danas neki nalazi postanu važeći, neki nalazi završe u ladicama, pa izađu onda kada je najbolji tajming, a neki se i izgube iz premještanja u ladicu i ladicu pa neki ljudi jednostavno ne odgovaraju za ono što su učinili, što su inspekcije svojim nalazom pronašle ili što su laboratoriji dokazali da nije sukladno zakonima RH, pa i ovima usklađenim sa direktivama EU. Direktive EU kada nastaju, nastaju kroz duži vremenski tijek, kroz savjetovanja, kroz daleko kvalitetnije i duže rasprave, čak i međusektorski i u starijim članicama EU se doslovce i poštuju. Daleko u većem postotku nego što je to u RH. Hrvatska poljoprivreda vapi za edukacijom i obrazovanjem na OPG-ovima, a inspekcija bi u najvećem broju slučaja trebala biti korektor onoga što nažalost nisu naši poljoprivrednici primijenili ili nisu dobro iščitali kroz zakon jer uz sav posao koji imaju, ne mogu čitati sve zakone, a s druge strane, nisu niti svi ljudi dovoljno spremni protumačiti zakone. Isto tako i mi ovdje koji raspravljamo o zakonskim prijedlozima često puta ih tumačimo na druge načine, a što mislite kako je ljudima koji ih trebaju primijeniti uz sve poslove kojima se bave. Inspekcija bi u ovom segmentu poljoprivrede trebala biti ona koja će na neki način educirati, koja će ukazivati na nedostatke i dati priliku poljoprivrednicima da se oni pripreme na te zakonske odredbe koje moraju poštivati i dati im nekoliko puta mogućnost da isprave neke nedostatke. Naravno, način kažnjavanja je isto opcija, ali stvarno kada se izgubi svaka mjera u poslovanju i kada nakon nekoliko upozorenja se ne primjeni ono što je inspekcija upozorila ili ono što se radi nepravilno. Tržnice u RH koje nam nažalost izumiru, tržnice koje prodaju najkvalitetniju hranu u ovom trenutku u RH, daleko kvalitetniju i zdraviju nego što to prodaju centri, trgovački centri koji su preuzeli primat u trgovini, ali morate shvatiti da danas biti prodavač na tržnici, tj. proizvođač nije nimalo jednostavno. Govorim vam to iz vlastitog iskustva jer imamo 20 godina štand na tržnici pa vam to izgleda ovako, znači proizvođač na OPG-u koji je danas popodne ubrao svoju robu, svoje povrće koje će iznijeti drugi dan na tržnicu, mora ga prije stavljanja u prodaju izvagati, specificirati, u evidenciju navesti svaku vrstu koliko kilograma je čega ubrao i stavlja na tržnicu, kada dođe na tržnicu, mora ispisati deklaracije o svakoj vrsti povrća i upisati cijenu po kojoj će prodavati to povrće, što je malo nelogično, svako sam deklarira svoje povrće, piše klasu proizvoda, pa onda, da bi izbjegli probleme sa zakonskim odredbama, svi pišu druga klasa, a prodaju prvi klasu. Na tržnici se cijena proizvoda mijenja nekoliko puta u danu, tj. u jednom dopodnevu jer obično tržnice rade do podne, svaki puta morate pisati novu deklaraciju sa novom cijenom i onda kada ste završili taj dan, kada vam nažalost ostane robe, onda svu tu robu morate ponovno izvagati, opet specificirati po vrstama, upisati u evidenciju i odvesti kući. E pa sada, da li vi mislite da je to normalno za jednog poljoprivrednog proizvođača, za ljude koji preživljavaju na taj način, za ljude koji na tržnici prodaju sa 70, 75 pa čak i 80 godina starosti, da li oni mogu ispoštovati ovakve propise koje su im postavili zakonodavci? Govorim o obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima koji nisu u sustavu poreza na dodanu vrijednost, koji nisu u sustavu fiskalizacije i koji ne moraju izdavati račun, ali svejedno moraju voditi evidenciju i ukoliko dođe carinska kontrola na tržnicu, nije pronašla sve ovo normalno slijedi kazna od koje se ovi prodavači vrlo teško oporavljaju i čiji budžeti to vrlo teško podnose. S druge strane imamo trgovačke centre u kojima se sve ovo što sam do sad govorio da se prodaje, prodaje se i meso koje svi kupujemo u tim centrima koje je podležno i navodno kontrolirano od strane neovisnih laboratorija, koje vode neovisni ljudi i neovisnih inspekcija koje vode pod navodnicima nezavisni ljudi i sami sebe zapitajte koliko ste puta kupili meso i takvim mesnicama i kada ste ga stavili na roštilj ili pripremali na nekakav drugi način onda ste na svoje oči bez laboratorijskih pretraga vidjeli da nešto nije u redu sa tim mesom, ali je ono svejedno završilo na tržištu i naši građani su ga konzumirali. Situacija kakva je u Hrvatskoj s imovinske strane ljudi su prisiljeni kupovati najjeftinije i onda gledaju gdje su akcije i traže ono što je najjeftinije da bi preživjeli, da bi mogli jesti 1, 2 ili 3 puta u tjednu meso, a nisu svjesni da to meso će ih kroz neki period jako puno koštati. I zbog toga bi neke ljude u lancu opskrbe u RH trebalo optužiti za genocid jer oni doslovce čine genocid stavljanjem takve hrane na tržište, oni doslovce truju svoj vlastiti narod radi sitnoga profita, a to možemo vidjeti kroz povećanje malignih oboljenja u RH, a znamo da upravo je hrana ta koja je među prvima koji uz zagađenje pogoduje povećanje malignih oboljenja. Zbog toga inspekcije da, laboratoriji da, ali nam treba prava neovisnost i stranačke iskaznice ne smiju biti te koje će određivati ljude koji će voditi ovakvu neovisnost i ovakve laboratorije. Hvala.
Prije nego što krenemo na pojedinačne rasprave htio bih najaviti da ćemo po završetku rasprava odmah započeti sa iznošenjem stajališta kako bi svi na vrijeme bili upozoreni na to. Nećemo napraviti neke stanke od možda sat vremena pa čekati da ovaj onda krenemo s time. Sad idemo na pojedinačnu raspravu, pa će prva govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, zastupnice i zastupnici, EU ima najviše standarde sigurnosti hrane u svijetu, no ipak smo svjedočili skandalima i prijevarama sa hranom u kojima se meso onemoćalih i bolesnih krava našlo na tanjurima potrošača. Goveđe lazanje sadržavale su konjsko meso, mlijeko u prahu sadržavalo je i melamin. Takve situacije i sve veći interes kriminalnih organizacija za patvorenje hrane pokazale su nedostatak europskog zakonodavstva stoga smo išli u njegove izmjene 2017. godine. Ovim pak izmjenama zakona usklađujemo se sa europskom regulativom o službenim kontrolama koja je na snagu stupila krajem 2019. godine, a kojom je na europskoj razini uspostavljen jednostavniji, učinkovitiji, integrirani sustav sigurnosti hrane utemeljen na strožim veterinarskim i fitosanitarnim standardima pri čemu je Europska komisija dobila šire ovlasti vezene uz zaustavljanje prodaje i transporta rizične hrane u državama članicama koje to nisu u mogućnosti same spriječiti kao i snažnije kažnjavanje prijevara povezanih s hranom. Od ukupno provedenih 225 nadzora tijekom 2019. godine u RH u kojima se uzorkovala hrana kako bi se provjerila njena kvaliteta utvrđeno je 46 nesuglasnih uzoraka i to najviše u kontrolama ekstra djevičanskog maslinovog ulja, potom slijedi med, sirevi, bučino ulje, bezalkoholna pića i mljeveno meso. Sve je rezultiralo sa 35 optužnih prijedloga i 5 prekršajnih naloga. Jasan je to pokazatelj da problem postoji i trebamo ga rješavati, a jedan od načina rješavanja je i povećanje broja provedenih kontrola, planiranje strožeg monitoringa onih koji su već uhvaćeni u prekršaju te koncentracija veterinarske i drugih inspekcija na problematične točke u prehrambenom lancu. Treba reći da preveliki manevarski prostor za malverzacije još uvijek imaju trgovci koji na tržište plasiraju jeftine uvezene proizvode sumnjive kvalitete i nutritivne vrijednosti te time osim što ti proizvodi predstavljaju nelojalnu konkurenciju našim poljoprivrednicima ugrožavaju i zdravlje potrošača. Paradoks je da domaće proizvode temeljito testiramo dok proizvodi uvezeni iz ostatka EU imaju jedinstveni zdravstveni certifikat često bez pokrića. Na jedinstvenom tržištu apsolutno je nedopustiva prodaja zdravstveno neispravnih proizvoda među zemljama članicama. Troškovi kontrole ma koliko oni bili visoki ne smiju biti opravdanje za ugrožavanje zdravlja i zaštite potrošača. Zbog toga su važne aktivnosti koje poduzimaju naša tijela nadležna za službene kontrole u slučajevima opravdane sumnje o ulasku i prisustvu zdravstveno neispravne hrane na hrvatskom tržištu. I ključno je za nas da ove izmjene zakona rezultiraju zaustavljanjem pošiljki nesukladne hrane, a da prekršitelji budu kažnjeni najmanje u visini nelegalno stečenog profita ili postotkom ukupne zarade kako im ne bi palo napamet ponovo varati. Naši poljoprivrednici, ali i prerađivači u proizvodnji primjenjuju standarde kojima ne moraju primjerice udovoljavati proizvođači voća i povrća iz trećih zemalja koje se uvozi u RH. Poljoprivrednici nas upozoravaju na ovu nelojalnu konkurenciju koja se ogleda u nižim cijenama, ali u potencionalnoj opasnosti za zdravlje potrošača obzirom da se u trećim zemljama koriste pesticidi i herbicidi koji nisu dozvoljeni u EU. Zato smatram važnim djelovati odmah na carini kad takva pošiljka pređe granicu. Isti tretman mora biti i kad je riječ o mesu koje stiže na naše tržište, a sumnja se u njegovu zdravstvenu ispravnost. Očekujem da se takva pošiljka zaustavi, da se provede kontrola i u slučaju nesuglasnosti da se pošiljka vrati, a prekršitelji koji namjerno uvoze takvo meso na naše tržište da se kazne. I na kraju ništa manje važno, podsjetit ću da u RH je zabranjena sjetva genetski modificiranog sjemena, pa i u pokusne svrhe i zabranjena je proizvodnja takve hrane na čemu sam osobno radila 10.g. sa grupom entuzijasta kako bi sve županije proglasile GMO free i kako bi donijeli adekvatne zakone. Stoga smatram da ovaj zakon mora jasno pokazat naše opredjeljenje da smo zemlja slobodna od GMO-a. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovana saborska zastupnice, činjenica da ove izmjene i dopune ovih zakona usklađujemo, s tim izmjenama usklađujemo naše zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU. Ali je isto tako čini mi se i činjenica da sa ovim zakonima praktički usklađujemo se i sa ostalim našim zakonima, poglavito sa Zakonom o sprječavanju negativnih trgovačkih praksi, što smo jučer raspravljali, pa i sa Zakonom o poljoprivredi koji će nam također doći na dnevni red. I htio bih čuti vaš komentar vezano za to kako će ovi zakoni pomoći odnosno odraziti se upravo na sprječavanje negativnih, loših trgovačkih praksi u RH, ovo što smo jučer razgovarali? Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo. Pa svakako daju se veće ovlasti nadležnim inspekcijskim službama što omogućava…
Možemo malo tiše u auditoriju? Izvolite poštovana zastupnice.
Dakle, daju se veće ovlasti nadležnim inspekcijskim službama što će omogućiti njihovu promptnu reakciju, a omogućuje se i da se prema procjeni rizika ide u kontrole. Što to primjerice znači? Ako imamo dvije farme jaja i jedna od njih učestalo krši propise, a druga nije uhvaćena u prekršaju, logično je da se onda ne kontrolira svakodnevno onu koja nikad nije bila u prekršaju već da se veće, veća koncentracija kontrola usmjeri prema onima koji krše te zakone. I do sad su postojale neke mjere i mehanizmi koji su se mogli koristiti kad je riječ o kontroli sumnjivih pošiljki zato što je zakonodavstvo kad je riječ o zaštiti potrošača izuzetno restriktivno u EU, no nadam se da kroz donošenje ovog zakona će to doista biti i primijenjeno u praksi na pravi način.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Petir, jasna mi je namjera zakona i to ste dobro rekli, treba, potrebno je strože kontrolirati kvalitetu prehrambenih proizvoda koji se stavljaju na tržište, mesa itd.. Nažalost, ne tako davno imali smo slučajeve i sa nažalost smrtnim ishodima u Hrvatskoj i apsolutno dakle s tim se slažem, cilj je dobar. Međutim, koje je vaše mišljenje je li ovim zakonom zapravo proizvođačima olakšavamo ili ih prenormiramo? Hoćemo li zapravo uspjeti pomiriti nekakvu sigurnost hrane sa prenormiranjem i kompliciranjem sustava za proizvođače odnosno za one koji stavljaju svoje proizvode na tržište?
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo. Pa uvijek postoji ta opasnost kad donosimo nove propise koje usklađujemo naravno i sa propisima EU da će možda koji članak biti previše ili da će se zakomplicirat život našim proizvođačima. No ovdje je riječ o dosljednom prenošenju europske direktive za koju moram reći da su upravo zastupnici u Europskom parlamentu iz vašeg kluba inzistirali da se ona što prije prenese u naše zakonodavstvo. Riječ je o kompleksnom dokumentu. Mi smo ga usvojili u Europskom parlamentu 2017.g. i države članice su molile 2.g. u stvari rok da se uspiju uskladiti tako da se ja nadam da kroz to iščitavanje koje je trajalo određeni period se ipak uspjelo doć do jednog kompromisnog zakonodavnog akta koji neće previše komplicirat život proizvođačima.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, mislim da bi svatko od nas htio konzumirati domaće kvalitetne proizvode po ne velikoj cijeni i vjerojatno ćemo se složiti da glede ekološke proizvodnje još uvijek imamo jako, jako puno za raditi. I sad referiram se na namirnicu koju ste spomenuli, to je med. Dakle, med, propolis, opet bi nam cilj bio što više eko proizvoda, a što manje uvoza. Malo sam gledala kakvi su uvjeti za certificiranje ekološkog meda i propolisa. Znači s jedne strane naravno da se prati prisutnost i teških metala i pesticida i herbicida, međutim u tim uvjetima za certificiranje je jasno ovaj definirano kolka mora biti udaljenost od Primorja itd., međutim ne vidim nigdje udaljenost recimo od prometnica. Da li mi onaj med koji uvozimo i koji se još k tome klasificira kao eko proizvod zaista možemo prepoznati da li oni poštuju ove uvjete za certificiranje ili tu ima možda i nekakvih prostora za muljažu? Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo na replici. Da, velike prijevare se događaju u sektoru meda. Znači izvješće Europske komisije pokazalo je da je 1/3 meda koje se stavlja na tržište EU krivotvorena. Moram reći da sam ja nastojala utjecati zajedno s drugim kolegama na sve moguće načine da pritisnemo Europsku komisiju da promijeni Direktivu o medu koja bi onda propisala jasno označavanje zemlje porijekla meda, što sada nije slučaj. Vi imate oznaku da je nešto proizvedeno u EU ili da je mješavine EU i treće zemlje, što je ogroman problem jer se može dogodit da primjerice neko stavi 99% meda iz neke treće zemlje, da ju ne imenujemo znamo o kome je riječ, 1% meda iz Hrvatske i to će biti mješavina meda iz EU, dakle to nije dobro, zbog toga sam zatražila da se krene u strože kontrole meda, baš prošli tjedan sam uputila inicijativu Ministarstvu poljoprivrede da se uspostavi referentni laboratorij, ali da se donese peludni atlas jer na temelju peludnog atlasa bi mi onda znali koje pelude imamo u Hrvatskoj pa kad bi kontrolirali med, odmah bi vidjeli ima li tog peluda u medu ili ga nema [[Upadica: Hvala.]] i otkrivali bi krivotvorine.
Hvala. Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice, kazali ste u svojoj raspravi da su sve županije bile za to da dobijemo GMO free, svaka županija, međutim, činjenica je da sam u prošlom mandatu ovdje predlagao i amandman da bude i zakon da bude zabrana prodaja, prijevoza, sadnje i upotrebe GMO proizvoda, međutim, to je Sabor odbio i sad je taj zakon, moj prijedlog zakona u proceduri, kao i zakon o zabrani korištenja glifosata jer znamo da je Austrija, donji dom već to i prihvatio, međutim, lobiji to odrađuju kako odrađuju i kod nas se uvozi, poglavito meso, npr. svinjsko meso koje je tretirano glifosatom, a to je soja koja se hrani i uvozi se to meso nekontrolirano i prodaje se na našemu tržištu strašno jeftino što uništava naše proizvođače jer nisu konkurentni. Znači jesu županije za, ali ovdje 90 zastupnika u prošlom mandatu je glasalo protiv i nadam se sad i u proceduri moj prijedlog zakona o zabrani GMO-a i glifosata pa ćemo vidjeti. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Odgovor poštovane zastupnice Petir.
Kolega Bulj, ja sam 10 godina radila na tome da se sve županije proglase GMO free, što je učinjeno, od 2000. do 2010. dakle cijela Hrvatska je GMO free jer su županije sastavni dio teritorija RH. Kroz naše zakonodavstvo na nacionalnoj razini već je zabranjena sjetva GMO sjemena i u pokusne svrhe, dakle, taj dio vašeg prijedloga nema smisla jer to već imamo na snazi. Mi ne možemo sijati niti proizvoditi GMO hranu i mi smo zemlja slobodna od GMO-a. Drugo je ono što pripada pod slobodno tržište i uvoz hrane, ako takva hrana iz uvoza sadrži GMO, ona mora biti propisno označena. Ja sam tu inicijativu digla i na višu razinu i predložila i u HS-u, a potom i EU parlamentu za što sam dobila podršku svih država koje pripadaju Alpe-Adria regiji, da se cijela Alpe-Adria regija proglasi GMO free i ta inicijativa je uspješno ocijenjena i krenula je u proceduru.
Kolega Bulj je digao povredu Poslovnika, što je opet povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238. je kolegica je povrijedila taj članak gdje govori da nije potrebna ta zakonska inicijativa. Kako nije potrebna kad HS nije donio taj zakon o GMO i glifosata, gdje se uvozi na stotine tisuća tona svinjetine koja je tretirana glifosatom, tj. koji koristi soju, a isto imamo 400 proizvoda na našim policama GMO proizvoda, minimalno se nabraja, a u 40% Hrvata imamo ... [[Govornik se ne razumije.]]
I sami znate da zlorabite tu instituciju povredu Poslovnika pa dobivate opomenu. Molim vas, nemojte to raditi, toliko sam vam to puta već rekao. Mogli ste to već prihvatiti, je li? Da, ako ćemo tu zlorabiti institucije Poslovnika, onda će se ovo sve pretvoriti u ono kako nas građani nažalost i gledaju. Sljedeća replika je… Kolegice Petir, vi inzistirate na povredi Poslovnika?
Potpredsjedniče, ja bi zbog interesa javnosti i zbog toga što kolega Bulj povredom čl. 238 zastrašuje javnost iznošenjem netočnih informacija, morala reagirati na ovo, ali ako vi inzistirate, onda neću.
On je dobio opomenu zbog tog što je kršio Poslovnik, [[Upadica: … jer se iznose neistine uporno i ne želi pročitati…]] molim vas nemojte [[Upadica: … dokumente i poslušati ono što sam mu već 5 puta objasnila.]] Nemojte, ne možete, ne možete govoriti, kolegice Petir, [[Upadica: Već sam vam objasnila to, to su činjenice.]] [[Upadica se ne čuje.]] i vi dobivate opomenu. ... [[Upadica: Ne čujem vas.]] Kolega Bulj, ne vičite sa mjesta jer sam temeljem čl. 240. st. 1 izričem opomenu s oduzimanjem riječi. Izvolite, poštovani zastupnik Đakić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kolegice Marijana, dobro je definirano ovaj zakon koji govori o službenim kontrolama i hrane i sjemena i bilja i jasno govori o tome da je i Državni inspektorat u koga su ušle sve inspekcijske službe koje su bile raspoređene po ministarstvima i u prijašnjem vremenu, siguran sam i puno primjera govori kako su ministri i državni tajnici i pomoćnici i nekakvi ravnatelji usmjeravali inspekcijske službe po svojem nahođenju. Danas je to nezavisno tijelo kao Državni inspektorat koji će u svojem sastavu imati i ove službene kontrole i vjerujem da će, prije svega, djelovati preventivno, edukativno, a onda sankcionirati sve oni koji stvarno na tržište plasiraju robu koja nema kvalitetu.
Odgovor poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepa kolega Đakić. Pa i vi znate da smo i na našem Odboru za poljoprivredu upravo i nedavno raspravljali o efikasnosti inspekcija i doista podržali da taj rad bude snažan, da bude pravovremen, da se zaustave sve prijevare, da se u onim slučajevima kad se prvi put možda događa prekršaj koji je nekog manjeg obima i nije namjeran, ne ide u strogo kažnjavanje, no isto tako, vidimo da u nekim situacijama imamo prekršitelje koji to čine namjerno kako bi ostvarili veliku imovinsku korist, a kažnjavali su se doslovce sa iznosila koji predstavlja kikiriki. Tako da sa ovim zakonom želimo tome stati na kraj. Želimo dati snažnije ovlasti našim inspekcijskim službama, reći da nam je jako važno zaštititi poljoprivredne proizvođače i potrošače, a oni koji krše zakon morat će sa vrlo visokim iznosima platiti danak.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Dakle, mi imamo u raspravi dva zakona. Da li želimo da nam hrana bude kvalitetna? Želimo. Da li želimo da budemo za to sigurni? Želimo. Da li će s ovim zakonom omogućiti forma toga? Hoće. Da li će se omogućiti sadržaj? Bojim se da neće. Ja ću samo jasno reći i usporediti nekoliko stvari. Ajdemo redom, kad sam ja bila mala djevojčica i išla kod svog djeda i bake na selo i jako dobro znam šta je selo, na selu su bila, bile su 3 osobe kojima se vjerovalo. To je bio svećenik, to je bio učitelj i to je bio veterinar jer gospon veterinar je dolazio i on je taj ništa se nije dešavalo sa stokom da gospon veterinar nije došao i da gospon veterinar nije rekao tad u socijalizmu je on bio gospon veterinar da je nešto dobro. Šta mi predlažemo ovim zakonom? Ajdemo dobro razmisliti, imamo s jedne strane veterinarsku inspekciju koja je malo bila u inspektoratu, pa malo u Ministarstvu poljoprivrede bez obzira kako se to zvalo, pa smo ju ponovo malo vratili u inspektorat uz uvjerenje da će to odlično funkcionirati. Imamo veterinarske stanice koje rade svoj posao i uvodimo da iznimno poslove od javnog interesa može obavljati i doktor veterinarske medicine kao fizička osoba jer sad kad veterinari završe fakultet oni se zovu doktori veterinarske medicine, i kaže da on može obavljati pod određenim uvjetima. Nemojte zaboraviti činjenicu mi u ostalom zakonodavstvu nemamo uvjete da nekom, da možemo fizičkoj osobi prebaciti javne ovlasti. To neće moći funkcionirati dok se drugi propisi ne promijene jer oni neće moći raditi svoj posao dok im se tamo ne kaže koje su to javne ovlasti. Ajdemo korak dalje, zaključeno je da na tržištu imamo malo stručnjaka, što imamo jer oni odlaze trbuhom za kruhom tamo gdje su sigurni da će dobiti kvalitetniji posao i za to biti plaćeni. I što smo uveli? Uveli smo da ovlašteni veterinar može biti netko tko je završio fakultet i 6 mjeseci radnog iskustva odnosno prije je imao 2 godine i sad smo to stavili na 6 mjeseci. I onda ćemo njemu prebaciti javne ovlasti kad se steknu uvjeti u drugim zakonima jer u ovom zakonu nije, dakle ljudi moji ajdemo biti razumni, ajdemo vidjeti što radimo. Papir trpi svašta, uzmete direktivu EU čak štoviše recimo u ovom članku kojim je to definirano on kaže pod uvjetima iz Članka 31. stavak 2. Uredbe 2617/625, dakle on može obavljati poslove pod uvjetima iz uredbe. Dakle, mi sad samo da ćemo imati zakon imat ćemo još i uredbu koju ćemo morati cijelo vrijeme izvlačiti van da možemo odraditi zakon. A to ne može se raditi dok se ne promijeni neki drugi zakon. Ja sama sebe kad slušam i kad me neko sluša misli gle ova tamo žena je pošandrcala o čemu priča. Ali to je stvarnost. Mi u zakonu propisujemo nešto za što ni formalno neće biti osnove, a stručno do čega će to dovesti vidjet ćemo što će biti i kako će biti. Mogu vam samo još navesti jedan primjer da vidimo o čemu govorimo. Mi u cijelu priču umjesto da jasno definiramo, da pojednostavimo, da omogućimo da inspektori imaju u svojim rukama sve alate s kojima mogu djelovati, mi to kompliciramo tako da bude sve teže i teže. Ako imate pred sobom zakon o, riječ je o veterinarstvu dakle o tom zakonu, pročitajte si Članak 7. koji kaže jedan pravilnik da bi se uopće mogao donijeti suglasnost za taj pravilnik iz nadležnosti Ministarstva poljoprivrede mora dati suglasnost Državni inspektorat odnosno inspektor, mora dati ministar unutarnjih poslova, mora dati ministar prometa. Ja vas pitam zašto tu nije ministar gospodarstva i održivog razvoja? Dakle, umjesto da neke situacije zato sam namjerno rekla, dakle u mom djetinjstvu ja se sjećam je gospon veterinar izašao van i on je držao sve što je bilo u tom selu a vezano uz poljoprivredu pod kontrolom. Mi sad uvodimo nešto, ne uvedemo to [[Upadica: Hvala.]] do kraja, ali onda u cijelu priču što više sudionika.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić. Izvolite.
Uvažena kolegice Mrak Taritaš nije prvi put da se osniva povjerenstvo da se ne bi riješio problem, mi inače imamo problem s time da na neki način silujemo zakonodavstvo, nasilno uvodimo direktive i kada ne moramo dok prevodimo uredbe koje ne možemo, nismo primijenili na cjelokupni zakonodavni okvir, a koje moraju biti unesene jer su uredbe. No, ono što sam vas htjela pitati je da ako uzmemo hipotetsku situaciju da i popravimo ostatak zakonodavnog okvira tako da ovo doista i može funkcionirati u praksi pa da imamo još jednu razinu nadzora. Hoće li to doista promijeniti ono što se događa i hranu kakvu mi imamo na tržištu? Jer naš najveći problem meni se čini i dalje ostaje to da bez obzira na različite nadzore i rezultate inspekcije nemamo dovoljnu penalizaciju u praksi koja mijenja taj cjelokupni hranidbeni lanac.
Odgovor poštovane zastupnice, izvolite.
Ispričavam se, danas cijeli dan nešto brzam. Dakle, odgovor na to pitanje, hvala vam lijepo na tom pitanju. Odgovor na to pitanje je vrlo jednostavno. Mi smo zemlja u kojoj ćemo tek vidjeti nakon popisa stanovništva koliko nas ima, ali ajmo reći da smo vrlo ambiciozni i da vjerujemo da nas ima 4 miliona. U ovoj zemlji kad se desi ozbiljan nadzor i kad u ozbiljnom nadzoru netko bude ozbiljno kažnjen to zna cijela zemlja i bude oprezna. Dakle, mi ovdje i tu je i uvažena zastupnica Petir spominjala med, spominjali smo maslinovo ulje, možemo spominjati i neke druge stvari, prvi put kad inspektor izađe van, utvrdi sve što treba utvrditi, bude ozbiljna kazna i to bude na naslovnicama svih medija i svud ostalo, rezultat toga će biti da će ljudi voditi računa, da tog ne bude. Možemo imati savršene zakone [[Upadica: Hvala.]] al stvarnost će biti nešto drugo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš pa mislim da ste jako lijepo saželi zapravo na početku u prve dvije rečenice ono što sam htio reći. Cilj ovog zakona nije sporan. Metode jesu. Ne samo ovih zakona koje mijenjamo danas nego čitavog niza propisa koji se moraju mijenjati ali također i provedbe i ovo što ste sada zadnje rekli. Kada zaista budemo te zakone koje imamo, a mnogi od njih su dobri i kvalitetni dosljedno provodili tada će to davati rezultate. Ovako imamo samo kaos. Evo samo jedan primjer vam je da su mnogi proizvođači nabavili jajomate, mlijekomate kako bi mogli svoje proizvode direktno prodavati sad smo se odjedanput sjetili to fiskalizirati i oni u smeće će praktički baciti strojeve koje su platili po 200.000 kuna, dakle toliko o našem dugoročnom razmišljanju, planiranju i brizi i o proizvođaču i o potrošaču.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala vam lijepo. Nema ni jednog zakona odnosno moram da budem do kraja jasna ja raspravljam o onim zakonima za što si utvaram da nešto razumije i ne ulazim u raspravu o nekim drugim zakonima. Dakle, nema niti jednog tog zakona gdje se vi ne morate pitate i trebate se pitati kakvo nam je postojeće stanje i što kroz novi zakon ili izmjenu i dopunu tog zakona želimo poboljšati. Zato i postoji ono obrazloženje gdje vi morate vidjeti postojeće stanje mi je takvo, takvo i takvo, problemi su mi ti, ti, ti i ti, kroz ove zakonske izmjene želim poboljšati to, to, to i to i ja nemam ništa protiv da nakon i dapače mislim da je to dobra metoda, zakon imate u primjeni neko vrijeme 6 mjeseci i godinu dana zaključite što vam nije u redu i pošteno dođete i kažete mijenjam i dopunjujem. Ali mi smo tu bombardirani zakonima za koji kad je u raspravi znamo da će imati problema u provedbi.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice u svom izlaganju iznijeli ste nekoliko bitnih stavki s kojima se slažem, a posebno se referiram na problematiku koja zapravo ide uz Članak 22., vi ste ga isto spomenuli, gdje kaže da se skraćuje uvjet stručnog iskustava za imenovanje ovlaštenog veterinara sa 2 godine na 6 mjeseci. Tu vidite u samom zakonu niz zadaća i poslova koje mora taj ovlašteni veterinarski inspektor obavljati. Čak je i kolega Kolarek zapravo kao dugogodišnji veterinarski inspektor iznio na neki način sumnju kako će to funkcionirati. Veterinarski fakultet je 12 semestara pa i medicina odavno pa znamo da to nije dovoljno iskustava, a pogotovo kako će oni procjenjivati koje su blaže mjere, koje su jače mjere, kako to sankcionirati. Bojim se da, ne znam kako će to funkcionirati u praksi. Evo, vaš komentar, hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, mi imamo 2 problema, imamo puno problema, ali u odnosu na vaše pitanje. Imamo mlade ljude koji su završili fakultete koji imaju, dakle određeno obrazovanje i imamo problem da oni odlaze van. I imamo problem da vrlo teško mladi ljudi se opredjeljuju da rade u nekakvoj, u nekakvom sustavu, u nekakvim u krajnjoj liniji i kao inspektori jer imaju osjećaj da su potplaćeni, imaju osjećaj da su im mogućnosti znatno veće. Ono što bi bilo znači od države da dobije kvalitetan kadar, da bi dobio kvalitetan kadar mora ga i platiti. Dakle, to su problemi koje imamo. I sad umjesto da vidimo što tu možemo napraviti mi uvijek to kao da sjekirom, kao da ste došli i sjekirom presjekli. I sad do danas je ovako, a od danas je drugačije. Ja se pitam, ljude, vas da li bi vi bili spremni nakon obrazovanja fakulteta [[Upadica: Hvala.]] kojeg ste radili i 6 mjeseci iskustava se primit takvog posla.
Hvala. Slijedeće replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Poštovana zastupnice mislim da se svi ovdje slažemo da je neophodno potrebno da se na vrijeme i u rokovima uskladimo sa direktivama EU, međutim pitanje je da li je to baš na pravi način. Evo, primjer iz ovog Zakona o veterinarstvu. Kaže ovako, u nekim odredbama zakona nešto se briše jer će biti definirano u drugom zakonu. Nešto se briše jer je već sadržano u drugom zakonu. Postavlja se pitanje trenutno koje se odredbe zapravo poštuju, kojeg zakona i što će se desiti kad se ovo tu obriše, a u drugom zakonu još nije doneseno. To smo već imali primjere kad smo govorili o elektronskim medijima. Donosimo Zakon o elektronskim medijima, a nismo donijeli Zakon o medijima. Tako sada i ovdje, potpuno isti primjer. Znači donosimo jedna zakon, a nismo riješili ostalu regulativu s kojom bi riješili ostale probleme.
Odgovor na repliku poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala vam lijepo. Dakle, ja sam od onih koja apsolutno će svaki put jasno reći da ja mislim da je dobro da je Hrvatska članica EU, ne samo da mislim da je dobro ja sam u to uvjerena, bolje je biti u dobrom društvu koje vas tjera da budete bolji. Jednako tako mislim da to nije opće taj proces EU ni završen, ni savršen proces. Jednako tako direktive koje se donose, se donose i tjeraju nas sve zajedno da budemo bolje. Ali, sve dolazi ali vi kad ugrađujete direktivu kao prvo ju morate dobro razumjet, kao drugo morate točno znati koja će to posljedica biti na vaše zakonodavstvo i na vašu priču i kao treće morate znati što to za Hrvatsku znači i koje će tu biti poboljšice. Dakle, ima, uvijek vi se morate vidjeti svoju situaciju. Ja se bojim da je pomama, a to možete vidjeti [[Upadica: Hvala.]] da je pomama ugrađivanja direktiva bez svega ovog.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Stipana Šašlina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, ovim izmjenama zakona usklađuje se znači zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU ali kao što sam rekao i sa međusobnim zakonodavstvom odnosno drugim zakonima RH. Glavna promjena u odnosu na postojeću Zakon o veterinarstvu odnosi se na preuzimanje i definiranje nadležnosti državnog inspektorata u području veterinarstva. Usvajanjem ovih izmjena i dopuna uskladit će se Zakon o veterinarstvu odnosno definirati nadležnosti između Ministarstva poljoprivrede kao upravne organizacije nadležne za veterinarstvo i Državnog inspektorata u području veterinarstva i sigurnosti hrane životinjskog porijekla kako je to regulirano Zakonom o službenim kontrolama. Isto tako Zakon o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlja bilja i sredstava za zaštitu bilja i uspostavlja se jedinstveni zakonodavni okvir za službene kontrole u cijelom poljoprivredno prehrambenom lancu, osigurava se zaštita od rizika za zdravlje ljudi, životinja i bilja, dobrobit životinja, te razina zaštite okoliša. Ova dva prijedloga zakona usko su povezana budući da se kontrole pri uvozu definiraju Zakonom o službenim kontrolama koji je ujedno i temeljni zakon za preuzimanje EU Uredbe 625 od 2017.g.. Zakon o veterinarstvu predstavlja praktički temelj za postupanje veterinarskih inspektora u sklopu državnog inspektorata. Zakonom o službenim kontrolama precizno se definira postupak odobravanja i registracije objekata u poslovanju sa hranom životinjskog porijekla. Prijedlozima zakona osigurava se mogućnost da nadležna tijela istražuju slučajeve kada postoji sumnja u neusklađenost sa zakonodavstvom, utvrđuje se odgovornost otklanjanje nepravilnosti, te propisuju proporcionalne sankcije i kazne koje trebaju osigurati odvraćanje od protuzakonitih radnji. Ovi zakoni na neki način nadovezuju se i omogućavaju kvalitetniju provedbu Zakona o nepoštenim trgovačkim praksama o kojemu smo jučer razgovarali odnosno raspravljali u ovome domu. Njihovom dosljednom primjenom može se osigurati propisana kvaliteta robe, poglavito životinjskog porijekla. Takva nekvalitetna roba često puta se je pojavljivala i uvozila po dampiškim cijenama i gušila domaću proizvodnju. Sjetimo se samo goveda odnosno mesa od tih istih goveda odnosno slika onih bolesnih i iscrpljenih krava koje su se pojavile prije nekoliko godina iz Poljske koje su preplavile praktički europsko tržište mesom govedine. Dosljednom primjenom ovih zakona uvodi se red u poljoprivredno prehrambenom lancu u svim fazama od proizvodnje, prerade do distribucije roba, poglavito životinjskog porijekla, osigurava se cjelokupan nadzor tržišta u poljoprivredno prehrambenom lancu, definiraju se načini kontrole i sankcioniranje protuzakonitih radnji. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Šašlin, ova regulativa je važna kako bi u stvari na najmanju moguću mjeru sveli malverzacije koje se događaju u sektoru hrane, posebno trovanja hranom koja su bila prisutna, ali i kako bi uveli red na tržištu i one prekršitelje koji doista uporno ponavljaju iste greške i prijevare kaznili na jedan pravičan način da im se više ne isplati da ponovo varaju. Kako ste vi čelnik jedne JLS, imate i tu doticaj i širok spektar komunikacije sa različitim inspekcijama, a i probleme koji se naravno pojavljuju temeljem funkcije koju obavljate. Znam da tamo u Baranji imate izuzetno velik problem sa štetama koje čine divlje svinje, pa me zanima u tom segmentu koliko državni inspektorati i njihove nadležne inspekcije mogu pomoći da se taj problem svede na najmanju moguću mjeru?
Poštovani zastupnik Šašlin.
Pa hvala, hvala na ovom pitanju. Na neki način želimo ga i aktualizirati jer doista naši poljoprivrednici imaju enormne štete od divljači na poljoprivrednim usjevima. Do sada se to rješavalo različito, kako se, na neki način su se dogovorili zemljoposjednici sa lovoovlaštenicima. Veterinarska inspekcija je do sada slabo bila, praktični nije u to bila uključivana, bili su uključivani inspektori poljoprivrede odnosno inspektori za, Inspektorata za lovstvo. Sada se pokušava, evo kreće se s inicijativom da se donese odnosno osigurana su i sredstva u Ministarstvu poljoprivrede po prvi puta ove godine negdje oko 60 milijuna kuna za razvoj lovstva odnosno nadoknadu, pravednu nadoknadu tih šteta koje, koje nastaju od divljači. S druge strane divljač je državno vlasništvo i državno bogatstvo i moramo i o tome vodit računa.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi kolega, svi bi mi rado kupovali i jeli hrvatsko, pogotovo kada je meso u pitanju kao jedna od najvažnijih i najpopularnijih namirnica. Međutim, ono što vas želim pitati, a tiče se rada inspekcije je je li hrvatsko doista bolje ili je riječ samo o jednom prividu koji se može itekako dobro naplatiti? Jer podsjetit ću na istraživanja prije nekog vremena koje su činile druge države da bi otkrile da naše meso zapravo ne udovoljava kvaliteti koja je potrebna za izvoz da bi se moglo naći na njihovom tržištu i tu dolazimo do onog osnovnog problema, a tu je u pitanju rad inspekcije, uvjeta u kojima se skladišti i drži meso koje kasnije konzumiraju hrvatski građani. Ono je skuplje, a je li doista i bolje?
Poštovani zastupnik Šašlin.
Pa evo, hvala na ovome pitanju. Ovaj doista teško je definirati i reći da je nešto samo hrvatsko što je samim time što je hrvatsko i kvalitetno ili nešto što je iz uvoza da nije kvalitetno. Mi imamo neke robe koje su bile i dan danas su brendovi, ne znam, od Baby Beefa itd., simentalaca naših goveda koja su poznata diljem svijeta bile, ali je jako bitno da ono kako je deklarirano odnosno ono što se prodaje da to stvarno i bude to jel. Nama je problem kada se uveze roba iz, iz, pa i iz zemalja EU dođe ovaj koja na njoj piše da je ne znam kvaliteta ta i ta, a ustvari nije. Vidite kad stavite šniclu na, na roštilj da ostane od nje trećina jel da ono ostalo je voda jel. Tako da, vrlo bitno je da ono što piše na proizvodu, da to doista to i bude.
Hvala lijepa. Sljedeći rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicom. Evo, ministrica nam je bila ujutro, otišla je, znam da ima puno posla, vjerojatno reaktivno smisla kako ćemo peglati štetu koje njezino ministarstvo radi odlukama koje donosila ili koje je donosila u prošlosti. Jučer sam već pričao o tome, malo ću se i referirati na to prije nego što krenem i na zakon, da i dalje kada raspravljamo o poljoprivredi, o poljoprivrednoj politici, kolegice i kolege, imajte na umu da je to prije svega top europska tema. Zajednička poljoprivredna politika čini više od pola višegodišnjeg financijskog okvira EU. S tim na umu, naravno, i u ovom parlamentu trebamo raspravljati o poljoprivredi, ali tamo gdje trebamo najviše govoriti o poljoprivredi je upravo Bruxelles. I što se tiče Parlamenta, naravno i što se tiče Komisije, Vijeća, itd. Nažalost i dalje imam dojam da mi europske poslove doživljavamo kao vanjske poslove, da se još nismo, ne navikli, nego da još nismo osvijestili činjenicu da smo dio velikog zajedničkog tržišta EU i da svoje interese, osim ovdje, naravno, trebamo braniti i u Bruxellesu. Postoji puno zemalja u EU slične veličine i sličnim problemima u poljoprivredi. Doduše, malo ih s tako devastiranom poljoprivredom kao mi, ali opet, imamo puno sugovornika i puno saveznika kojima se možemo obratiti u EU. I dalje mi nije jasno zašto to ne koristimo, zašto smo toliko reaktivni, zašto i kada ugrađujemo EU direktive u naše zakone, toliko, reći će, ponekad i ne vodimo računa o našim interesima jer smisao direktive, naravno, nikad nije doslovno prepisivanje, nego ugrađivanje u naše zakonodavstvo. Naravno, u okvirima i u slobodi koja nam dozvoljava direktiva, odnosno, uvijek nam ostaje malo manevarskog prostora kako to možemo unijeti u hrvatsko zakonodavstvo. I složit ću se sa kolegicama i kolegama koje su raspravljale prije mene, ciljevi ovog zakona su apsolutno jasni. Svi želimo kvalitetnu, sigurnu hranu i proizvode na našim policama i za naše građane, odnosno potrošače. Naravno da želimo zaštiti i proizvođače i potrošače, no i tu se opet vraćamo do toga no. Hoćemo li taj cilj postići ovim zakonom? Mene isto frapira brisanje određenih odredbi iz zakona da bi se u obrazloženju koje ste imali popratno rekli da će se to regulirati nekim drugim zakonima ili drugim propisima, kojim, kada? Mi to ništa ne znamo, kolegice i kolege. Mi nemamo neki raspored kada ćemo koji zakon donositi, koji se sve zakoni trebaju mijenjati, itd. A imali smo situacija, nažalost to je problem našeg zakonodavstva općenito, ne odnosi se nužno na jednu vladu, da mijenjamo neke propise, odnosno zakone, a ne uskladimo druge propise, odnosno zakone i onda imamo kaos. A bojim se da će tako biti i sada jer krajnji rezultat ovih izmjena je potpuno kaotični i komplicirani sustav koji će našim poljoprivrednicima i poduzetnicima u poljoprivredno-prehrambenom sektoru otežati poslovanje i proizvesti samo dodatne troškove, a cijelo vrijeme se pozivamo i deklariramo i kunemo u reforme i pojednostavljenje sustava. Meni se čini da zakonski prijedlozima koje donosimo, radimo upravo suprotno, da ne da pojednostavljujemo, nego samo kompliciramo i što je kolega Lenart govorio, jedan proizvođač ja mislim da bi mogao zaposliti 5 ili 6 ljudi koji bi mu samo vodili brigu o papirologiji, o propisima, o usklađivanjima, o prebrojavanjima, o deklariranjima, itd. Pa gdje to postoji, kolegice i kolege? Također, u obrazloženju prijedloga zakona navedeno da dodatna sredstva u državnom proračunu nisu potrebna. Međutim, nismo dobili procjenu sredstava za službene kontrole koje trebaju osigurati pravne i fizičke osobe, iz poljoprivredno-prehrambenog sektora, drugim riječima, poduzetnici u koje se opet kunemo i koliki će biti njihov trošak. Okej, nećemo to plaćati iz proračunskog novca, prebacit ćemo na njih, opet stvaramo jedan novi parafiskalni namet. U zaključku ... [[Govornik se ne razumije.]] ističe, bojim se da samo kompliciramo, a da ne olakšamo, nikome u ovom lancu.
Hvala. I na vaše izlaganje imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Hajduković. Složit ću se s početkom vašeg izlaganja jer i meni se čini da su implementiranje direktiva i uredbi zapravo kao posljedicu imale eutanaziju našeg zakonodavnog rada. Jer što se s nama sada događa? Mi često kasnimo, nekada i na vrijeme, vrlo rijetko prije, unosimo određene direktive i uredbe u naš zakonodavni okvir. I time navodno pokazujemo da nešto radimo u okviru HS-a. No, nitko nije rekao da je jedino što mi trebamo raditi samo unositi te direktive, odnosno uredbe. Tko je nama branio da napravimo i širi i veći obuhvat i ovog zakona i Zakona o civilnoj zaštiti i svega onoga o čemu, recimo, i konkretno znamo, kakva je situacija na terenu i možemo popraviti nedostatke, a mi se stalno vadimo na to, nećemo to sad, to ćemo jednoga dana, e sada ćemo uvoditi direktive. I tako mi ovdje stojimo, samo klimamo glavom [[Upadica: Hvala.]] na uredbe, a ne radimo sukcesivne promjene.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Selak Raspudić, hvala vam na replici. Ja bih, dakle raspravljali smo o planu usklađivanja zakonodavstva, mi ga donesemo svake godine i onda ga uredno ne ispunimo, dakle to je nešto što nam je lajtmotiv. Dobro, prošla godina je bila izazovna iz raznoraznih razloga i možemo dozvoliti da prošlu godinu nismo uspjeli ispuniti plan, no realno u pravu ste kada govorite da nismo samo da prepisujemo i unosimo u naš zakonodavni okvir. Mi smo tu i da promišljamo kako ćemo to napraviti jer nijedna direktiva vam ne ostavlja, dobro neke da, neke su vrlo egzaktne, ali većina vam ostavlja nešto manevarskog prostora da vi zakonodavstvo prilagodite na način na koji ćete najmanje ošteti vaše proizvođače, potrošače ili na čega se već direktiva odnosi, a mi taj dio ne promatramo, taj dio ignoriramo najčešće i ispunjavamo formu, a ne sadržaj, a forma je da smo nešto unijeli u zakonodavstvo, doslovno prepisali.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani zastupniče. Kada smo tamo devedesetih godina počeli uvoditi nove propise za raspisivanje javnih natječaja onda se često počeo javljati uvjeti da bi se neko mogao javiti na natječaj da mora imati zadovoljen odnosno da ima uveden sustav ISO kvalitete u svojem poduzeću. Tako smo i mi to krenuli raditi tih godina i onda nakon godinu dana rada s konzultantima smo zapravo shvatili da je naš interni sustav kvalitete koju smo radili godinama, koji se gradio 20 i nešto godina zapravo puno stroži i puno kvalitetniji nego što to propisuje sam sustav ISO sustav kvalitete i zapravo bi nam bilo žao da uništimo što smo imali. Čini mi se da to sad isto radimo i sa ovim direktivama. Činjenica je da to moramo ugraditi u naš zakon, ali pitanje je da li moramo to napraviti na taj način da sve ono što imamo pogazimo i da to ne radimo sustavno. To su veliki problemi
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Kolega Pavić u pravu ste da, imali smo jako puno uređenih sustava koji su dobro funkcionirali, itekako dobro funkcionirali koje smo iz raznoraznih razloga uništili. Neki zato što su imali stigmu socijalizma, bivšeg režima ili nešto, recimo zadrugarstvo je uništeno došlo je na vrlo loš glas, a pogledajte cijela Europa vam i veliki dio poljoprivrede se temelji na zadrugarstvu jer mali proizvođači, kad govorim mali mislim okvirno mali, ali proizvođači koji nemaju tisuće hektara, pedesetke tisuća hektara ne mogu imati svi priključke i biti konkurentni, ne mogu imati svu mehanizaciju i biti konkurentni. Dakle, neke dijelove u poljoprivredi pogotovo smo sustavno uništili jer je to nosilo stigmu nekih bivših sustava, a nismo gradili na onome što je dobro. I uvijek kada govorimo o europskom pravu uvijek je pitanje kada, koliko, na koji način, a mi ne odgovaramo na ništa nego evo ispunjavamo formu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vilima Matule.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče Hajduković. Svakako slažemo se, govorite o tome kako smo svi za kvalitetnu i za sigurnu hranu sigurno, međutim kod glavnog državnog inspektora viši državni inspektor, inspektorica dobiva plaću od 9.476 kuna bruto i za razliku od glavnog državnog inspektora pravi državni inspektor, novinar Drago Hedl u svojoj inspekciji obitelji Lucić vi ste o tome isto govorili prošloga ljeta, on otkriva da je obitelj skupila 16 milijuna bespovratnih sredstava za svoje poljoprivredne poduhvate od čega se moglo 10 godina plaćati 10 viših inspektora ili inspektorica, molim vas da to prokomentirate.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala. Kolega Matula hvala. Ovo će bit prilike da i jako duboko uđemo u materiju kada budemo raspravljali o interpelaciji o projektu Slavonija, ali da tu ste u pravu. I sada da me ne shvatite krivo, naravno ako ste član neke stranke i članovi vaše obitelji su članovi neke stranke, to ne znači da ne možete ništa primiti od države nikakve poticaje itd., ali kada uđete malo dublje, kad vidite da su to tek novo registrirane firme ili tvrtke koje se nikad nisu bavile poljoprivredom, e tad vam se uvuče mali crv sumnje. A što se inspektorata, mislim da je kolegica Mrak Taritaš to jako lijepo rekla, kada Državni inspektorat počne raditi svoj posao, kada budemo imali povjerenja u njega pa mi prvi onda će biti reda, onda će ovi zakoni imati smisla jer ja samo kad vidim tko je glavni državni inspektor ja nemam povjerenja u takvog čovjeka koji ima vrlo, vrlo jaki stranačku pozadinu, vrlo jaku.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću govorili ste o važnosti i ulozi europskog zakonodavstva i poimanja općenito naše uloge na europskoj pozornici, pa me zanima kako vi ocjenjujete situaciju u kojoj danas niti jedan hrvatski europarlamentarac nije punopravni član Odbora za poljoprivredu Europskog parlamenta u trenutku kada mi donosimo sedmogodišnji plan, reformu zajedničke poljoprivredne politike koja je najdugovječnija i najskuplja politika EU i kada osjećamo i nakon ove situacije sa covid krizom koliko je ta poljoprivreda važna i koliko je nužno pomoći naše poljoprivredne proizvođače, kad znamo da se tamo tisuće i tisuće stranica trebaju pregledati i kad znamo da amandman ne može podnijeti neko ko nije punopravni član ako nema supotpis punopravnog člana, da li je to dobro promišljanje i bi li bilo poželjno možda u budućnosti koordinirati takve aktivnosti između različitih tijela [[Upadica Reiner: Hvala.]] kako bi bili zastupljeni u odborima gdje se stvarno donose zakoni?
Hvala. Odgovor, poštovanog zastupnika Hajduković.
Hvala vam kolegice Petir. Mi se u puno političkih stvari ne slažemo, ali moram reći oko europskih stvari se u pravilu slažemo. I žao mi je reći s vama smo izgubili zapravo zastupnicu ili zastupnika u Europskom parlamentu koja se isključivo bavila ovim temama poljoprivrede. Ne znam zašto je to tema od koje naši zastupnici bježe, dakle ni vi ni ja nismo po struci agronomi i ne dolazimo iz te struke, ali živimo u sredinama gdje je to jako bitno i za Hrvatsku je to jako bitno. I kada uzmete veličinu proračuna koliko odlazi na poljoprivredu to je od životne važnosti. Mene zapravo razočarava što ljudi bježe od tih tema, ali trebali bi se koordinirati definitivno zato i zovemo naše zastupnike u Europskom parlamentu na Odbor za europske poslove. Možda bi bila, slijedeći korak bi bio zvati ih na resorne odbore ovisno o njihovim članstvima u odborima u Europskom parlamentu, tako da budu u toku i što mi razgovaramo ovdje, a onda da to mogu prenijeti kvalitetno i u svojim raspravama u Europskom parlamentu.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Ankice Zmajić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolege zastupnici. Zakonom o veterinarstvu uređuje se zaštita zdravlja životinja, provedba mjera veterinarskog i javnog zdravstva, unapređivanje reprodukcije životinja, veterinarska zaštita okoliša, službene kontrole i inspekcijski nadzor u području veterinarstva. Ovim izmjenama i dopunama o kojima danas raspravljamo uskladit će se Zakon o veterinarstvu s Uredbom EU 2017/625, a brišu se pojedini propisi EU koji nisu više na snazi. Izuzimaju se odredbe vezane uz uvozne kontrole koje se definiraju Zakonom o službenim kontrolama kao u krovnom zakonu kojima se omogućava provedba Uredbe EU gdje državni inspektorat preuzima dio nadležnosti u području veterinarstva i sigurnosti hrane životinjskog porijekla i logika je da smo danas objedinili raspravu o ova dva zakona. Također jedna od izmjena i dopuna je omogućavanje povjeravanja pojedinih poslova drugim veterinarskim djelatnicima uz odgovornost ovlaštenog veterinara. Zatim, predlaže se skraćivanje stručnog iskustva za imenovanje ovlaštenog veterinara, te se uvodi i mogućnost primjene blažih mjera sankcioniranja ovlaštenih veterinara za manje propuste u obavljanju njihovih poslova. Kao dijete sela, kao dijete poljoprivrede iskoristila bih priliku ovdje za govornicom i rekla da se kod nas na selu kaže „selo je bogato i jako ako ima učitelja, veterinara, doktora i svećenika“ i zato u našim selima gdje imamo stočnog fonda veterinarska djelatnost je neophodna i uloga veterinara na terenu je vrlo velika. Vratit ću se u daleku, daleku prošlost i reći da je još za vrijeme Marije Terezije prvi puta organizirana veterinarska struka koja se bavila još onda očuvanjem zdravlja i zaštitom zdravlja životinja, a pogotovo zaštitom i zdravljem konja jel konji su bili onda jedino prijevozno sredstvo, toliko o važnosti veterinarske djelatnosti. Istina je da neka sela i općine nemaju veterinara i veterinarsku ambulantu, ali evo kod mene u općini mogla bih reći imamo sreću i zadovoljni smo jer nam i veterinarske usluge i trebaju i neophodne su. Kako su najveći problemi hrvatskog seljaka na njivi, u štali, u svinjcu, ovim izmjenama i dopunama i jednog i drugog zakona potrebno je omogućiti što kvalitetnije i efikasnije funkcioniranje sustava.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo. Kolegice, sve što ste rekli zapravo stoji i drago mi je da raspravljate upravo iz perspektive hrvatskih sela. No, pogotovo slavonskog, no pridao sam pažnji, vašoj pažnji jednu drugu stvar i drugu činjenicu, a to je da mene ne brine što nećemo imat veterinare, mene brine što nećemo imat stoke više. Volio bih da i vi, ali i svi drugi zastupnici, ne samo koji dolaze iz Slavonije nego koje brinu ruralna područja se udružimo i zapravo pošaljemo apel vladi da dosljednije i odgovornije rade na zaštiti stočnog fonda i stočarstva kojeg još imamo. Evo vidjeli ste što se nedavno dešavalo sa mljekarom „Meggle“ u Osijeku, što se dešava u Bjelovaru, koliko ljudi zapravo odustaje, mljekarstvo nam je na koljenima već dugo, a sad još tek, moramo naći načina ne samo da sačuvamo ono što imamo nego da i unaprijedimo da i stočarstvo i poljoprivreda općenito … [[Govornik se ne razumije]]
Poštovane zastupnice Zmajić.
Kolega Hajdukoviću, s nekim ovdje vašim izjavama se i slažem, ali evo ja živim znači na selu. Moja obitelj se odavno bavila poljoprivredom, znači oni su mene školovali iz poljoprivrede i današnji uvjeti koji jesu ja bih rekla onaj tko hoće raditi može živjeti od poljoprivrede. Je da ima nekih nedostataka zakonskih itd. kroz provođenje, ali evo ima, danas je jako puno gospode na selu kojima je teško držati kokoške i da ne kažem one manje domaće životinje, a sad da ne govorim o mužnji krava itd.. Pa onaj tko želi da živi od poljoprivrede je po nekim možda i težim uvjetima, ali sve ove današnje mjere iz EU omogućavaju normalan život nas na selu koji se želimo i volimo poljoprivredu.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice, prije nekoliko dana smo imali ovdje u saboru raspravu o lošoj trgovačkoj praksi i gotovo smo konsenzusom zaključili da nam u Hrvatskoj dolaze proizvodi i biljnog i životinjskog porijekla koji su daleko ispod cijene, proizvodne cijene i da zapravo naša, naše selo i naši poljoprivredni proizvođači jako teško mogu tim proizvodima konkurirati. S obzirom da vi dolazite iz Slavonije, budući da ste se, rekli ste i sami vaša obitelj bavi poljoprivredom, interesira me kako kod vas u vašem okruženju funkcioniraju ove kontrole koje ste, koje danas ovoga trebamo usvojiti u ovim zakonskim regulativama?
Poštovana zastupnica Zmajić.
Poštovani kolega Paviću, što se tiče kontrola barem onima s kojima se susrećem, znači nema nikakvih dosad posebnih primjedbi na te kontrole, ali u ovim kojima današnjim zakonom o kojim raspravljamo svakako će se još poboljšati ti uvjeti. Znači kroz nabavu stoke izvana, uvoz, je puno te papirologije koju treba popuniti, ispuniti od određenih svjedodžbi, certifikata itd., a ovim, ovim, znači izmjenama i dopunama će to možda i olakšati upravo taj dio posla.
Hvala lijepo. Sad idemo na završne riječi klubova, više se klubova javilo, prvi je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani, dakle da rezimiramo, Hrvatska prilikom nadzora s obzirom da smo punopravna članica EU nema spoznaju što je i kako ušlo u RH jer nema granica za zemlje Europe, tako da netko recimo iz Slovenije može prevesti u kombiju meso koje je kupio za svoju mesnicu, a kasnije ga preprodati svom recimo prijatelju na području RH, prijatelju koji je mesar. Konkretno, nema granične kontrole koja vodi statistiku za zemlje EU već samo za zemlje, treće zemlje. Ono što je konfuzno je to što se inspektorima preklapaju nadležnosti posebice kad govorimo o sljedivosti, tako da se posao duplicira. Isto tako veterinarski inspektor ne obavještava o svojim nadzorima druge službe, tako da se konkretno ne zna jedni dakle što rade drugi i tako nam se događa da se kod istog subjekta uzimaju uzorci od recimo 3 službe na različite parametre i onda se to sve skupa naplati subjektu. Ono što postoji to su dakle 3 samih, 3 službe, to ne znači nužno i jaču kontrolu već znači samo veće troškove poslovanja našim proizvođačima bez jasnog rezultata da li je njegovo npr. meso ispravno po svim kategorijama, dakle drugim riječima, ljevica ne zna što radi desnica, a sve to skupa poskupljuje rad proizvođačima jer se plaća umjesto jedne kontrole 3 kontrole, a i sama evidencija se gomila. Ono što je dodatni problem dakle nema koordiniranih akcijskih nadzora kao što je to nekada bilo, ali i sa inspektoratom danas neće ih biti jer su nažalost mjerodavni omalovažili rad svih inspektora iz inspektorata i na rukovodeća mjesta postavljali podobne koji taj rad ne poznaju, pa neke i bez ijednog nadzora. Konkretno, imali smo primjer načelnika koji nije imao niti jedan inspekcijski nadzor, fiktivno je samo pisao nekoliko nadzora po dolasku prvo u ministarstvo, a kasnije u inspektorat, ali rad na terenu nikada nije prošao, nit je polagao stručni ispit. On ne zna što su to koordinirani nadzori, očito ne zna ni ekipa u Ministarstvu poljoprivrede jer oni nisu imali inspekcije barem ne te vrste do dolaska u inspektorat, a nisu htjeli niti dati i prepustiti taj posao da ga se odradi kako treba onima koji znaju to napraviti. Isto tako u Ministarstvu poljoprivrede ne radi se funkcionalna procjena rizika i temeljem nje nadzori nego se samo računa broj nadzora kako bi se postigao što veći broj zapravo nesvrsishodnih nadzora, nije bitna njihova kvaliteta i cilj već se najviše gleda broj. Dan danas apsolutno ne postoji metoda izrade procjene rizika, isto tako na terenu inspektori ne mogu sudjelovati u razmišljanjima centrale, ne mogu utjecati na njihove planove nadzora, uz to nema koordinacije između ostalih inspekcija. Isto tako nema regionalne koordinacije sa županijama, niti s drugim tijelima državne uprave, tako da inspektori ne znaju kome su uredi izdali rješenja za rad. Tako da recimo negdje gdje je prije bila trgovina prehranom kada inspektor dođe na teren možda je mesar otvorio mesnicu, to naši inspektori ne znaju dok ne dođu konkretno u nadzor. Što se tiče rada inspektorata situacija neće biti ništa bolja dok god ljudi koji su to prije radili ne slože sustav da on bude učinkovit. Isto tako svi nacionalni propisi se odnose samo na naše proizvođače, ali i ne na proizvođače sa razine EU. Tako da bilo koje postrožavanje uvjeta samo će osjetiti naši proizvođači i to najviše na svom džepu. Sustav treba složiti na način da se napravi plan koordiniranih nadzora tijekom godine iz raznih inspekcija po grupama proizvoda koji se prodaju, nadzirati se u tom sustavu trebaju i naši i pod navodnicima strani. Potpuno treba ukinuti naše pravilnike i izjednačiti obveze s proizvođačima iz EU, a nacionalno trebamo napraviti vodić koji će biti dostupan potrošačima i kojima će se definirati pojmovi, te napraviti plan kontrole proizvođača koji koriste recimo oznake, one moraju biti dobrovoljne, tako da HGK ili druge institucije na njima ne zarađuju, pa na taj način i poskupljuju proizvodnju domaćim, ali i onima koji koriste oznake trebaju se više puta kontrolirati od strane ostalih kako bi [[Upadica: Hvala]] naši zapravo proizvođači bili sigurni u ono što troše i koriste. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ljubomir Kolarek, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Pa s obzirom da sam 17.g. radio kao državni veterinarski inspektor i danas je upravo tema Zakon o veterinarstvu i službene kontrole. Ja ne znam da li je koji od vas bio u subjektu u poslovanju sa hranom u jednoj klaonici velikoj, srednjoj, maloj, nekoj preradi mesa itd. svi ti subjekti u poslovanju sa hranom imaju svoj broj, imaju procjenu rizika prema veličini, proizvedene, veličini objekta, proizvedene hrane i kuda to ide, imaju svakodnevnu kontrolu, a imaju nadzor od državnog veterinarskog inspektora upravo na osnovu kategorizacije rizika i te nadzore oni ne plaćaju. Nadzori koji se događaju po hitnom postupku upravo su nadzori koji se događaju nakon kontrole ovlaštene inspekcije i laboratorijskih nalaza u slučaju da su oni loši, tako da sumnja u rad veterinarskog inspektora koji sada prelazi iz jednog iz Uprave za veterinarstvo u Državni inspektorat po meni je neosporna. Oni će i dalje stručno, učinkovito i racionalno obavljati svoj posao i sigurno da nijednom veterinaru, ovlaštenom veterinaru nije interes da se objekat zatvori. Isto tako i za svakog pregledanog komada mesa ili bilo kojeg proizvoda stoji potpis ovlaštenog veterinarskog inspektora i on je za njega odgovoran i mislim da je ta odgovornost ljudska odgovornost jako, jako bitno. A isto tako niko danas u raspravi nije rekao nijednu riječ o edukaciji ne samo veterinarskog inspektora i poljoprivrednog i sanitarnog itd., znači da mislim i smatram da je postavljen dobar temelj, on će se sigurno u drugom čitanju možda izmijenit, dopunit sa kvalitetnijim prijedlozima tamo gdje je potrebno i da Državni inspektorat može raditi isto tako i veterinarska inspekcija kvalitetno u cilju da naši ljudi jedu zdravu hranu i da naravno mi utjecaj ovoga trenutka na to da li je ta hrana uvežena iz neke zemlje EU ili je domaći proizvod nemamo, ali ja sam veterinar po struci i kada sam prije 20 i nešto godina odlazio na posao inspektora mnogi su mi se smijali pa šta ćeš to raditi jer tada je bilo jako, jako puno stoke, bilo je i krava i svinja u Međimurskoj županiji, danas toga toliko nema i osnovna djelatnost veterinarskih organizacija je upravo veterinarska inspekcija i mala praksa dok je velika praksa nešto manje jer ima i manje stoke. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta, a govorit će završno poštovana zastupnica Marija Selak RAspudić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege. Ovo je jedna od onih tema kojih se direktno tiče naših građana i to u onom području koje je svakodnevno i najosjetljivije, područje onoga što jedemo, a ono što jedemo je na kraju i ono što mi jesmo. Nažalost, ovakve teme puno češće prolaze nezapaženo od nekih drugih čije posljedice ne osjećaju direktno svi građani, ali su možda marketinški medijski isplativije. Osnovna stvar kada govorimo o inspekciji koje smatram da je zaključno potrebno istaknuti je da nisam do sad čula niti jednu jasnu strategiju koja će se odnositi direktno na ovu krizu, korona krizu i njezine posljedice po tržište mesa. Zašto to govorim? Mi smo npr. imali situaciju kada govorimo o tržištu mesa na razini EU da su određene vrste mesa rasle, njihova i cijena i konzumacija dok su neke druge vrste padale. Mi smo imali pad cijene mesa kada govorimo o svinjetini za 15% dok je kod nas taj pad bio samo 6%, što nas je učinilo nekonkurentnima. Isto tako višak svinjetine koji je bio prisutan u EU došao je na hrvatsko tržište, istodobno imali smo nekonkurentnu i višak proizvodnje junetine. I zašto je to važno? Zato što je korona kriza izazvala potres i na tržištu mesa, a ne samo na zdravstvenoj razini i u našim životima na nekim drugim razinama. Jesmo li se mi pripremili za taj potres? Kakve veze ima taj potres sa inspekcijama? Velike jer taj višak koji se pojavio bilo u našoj proizvodnji koju nismo uspjeli plasirati primjerice u Italiju kao što je bio plan za junetinu ili neka druga očekivanja EU tržišta kao i onaj višak koji se slio jer neke zemlje ipak bolje rade svoj posao na hrvatsko tržište i time učinio naše proizvode nekonkurentnima negdje trenutno postoji i nastavit će postojati. Tko vjeruje da će se taj višak spaliti? Tko vjeruje da će se on s obzirom da ako i bude zamrznut nakon 12 mjeseci ili prema EU nakon 6 mjeseci neće biti kvalitetan za konzumaciju da će nestati s obzirom na svu povijest praksi tretiranja mesa u Hrvatskoj? Pa nitko to ne vjeruje, taj višak će ostati na hrvatskim policama. Je li naša inspekcija spremna, je li pripremila plan toga da prati trendove u proizvodnji, ovdje smo najviše govorili o mesu, možda je to i najbolji primjer, ali i svim ostalim namirnicama. Ono što se događalo za vrijeme krize da bi sukladno tome pojačala svoj nadzor u određenim sektorima da bi vidjela gdje je taj višak doista završio. To je osnovni problem, nedostatak strategije. Kada govorimo o ovom čl. 22. o kojem je nekoliko puta bilo riječ u okviru ovih izmjena i dopuna zakona, problem se perpetuira, a postoji i na drugim dimenzijama onoga što hrvatska danas jeste. To je problem pitanja kakve kadrove mi u akademskom svijetu proizvodimo. Nije loša uredba da nakon 6 mjeseci inspektor doista može nastupati suvereno na tržištu, ali je problem dublji, jesmo li mi uspjeli proizvesti u okviru našeg akademskog obrazovanja i tih direktno primjenjivih djelatnosti inspektora koji će to biti u stanju? Drugo je pitanje je li taj ako i bude je li jest proizveden uopće ostao u Hrvatskoj? Bojim se da nismo i da nije i zato ne možemo ovakve uredbe koje u nekim drugim zemljama imaju smisla i po sebi su kvalitetne, implementirati u hrvatski zakonodavni okvir. U našoj praksi mi te ljude nećemo imati, slično je pitanje bilo i sa zakonom o obnovi i koliko godina iskustva treba imati ovlašteni inženjer građevinstva da bi mu se dozvolilo da radi određene poslove u obnovi. Pa kada smo govorili o postrožavanju tih kriterija, onda je odgovor bio da nema onda ko obavljati taj posao. Ako govorimo „Kupujmo hrvatsko“, osnovno je pitanje i najviše se tiče inspekcija kako to hrvatsko doista jest? Kakvi su uvjeti u kojima držimo meso, kakvi su uvjeti u kojima držimo ostale namirnice? Stoga se danas trebamo zamisliti kakvu hranu doista jedemo jer odgovor na kakvu hranu doista jedemo je odgovor na pitanju kakvu Hrvatsku doista imamo? A kakva je ona? Lijepa, marketinški isplativa, šarena, kockasta omotnica ispod koje se nalazi neistraženi pokvareni sadržaj koji mi nekritički konzumiramo. Stoga ćemo reći da, inspekciji ali da i malo kvalitetnijoj introspekciji.
I slijedeći završni govor bit će onaj zastupnika SDP-a u ime klub, poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani g. potpredsjedniče. Ja ću na neki način nastaviti tamo gdje je kolegica Selak Raspudić stala. Ono što bih podcrtao i s čime se apsolutno slažem je nedostatak strateškog promišljanja. Ne samo u poljoprivredi, to možemo primijeniti i na sve naše politike, od vanjske do unutarnje, poljoprivredne, gospodarske, što god vam padne na pamet. I što je rezultat takvog nesustavnog i nestrateškog razmišljanja? Kaos, kakav imamo sada. I u tom kaosu ako mijenjate jedan zakon, čak i sa dobrom namjerom, nekad neće dati one rezultate kakve bi trebao dati. To je kao kada jednom kapljicom pokušavate ugasit požar, to jednostavno ne ide. Žao mi je reći da smo Strategiju razvoja poljoprivrede čekali jako, jako dugo. Tada sam bio i član Odbora za poljoprivredu u ovom domu kada nam je ministar Tolušić obrazlagao prioritete svog mandata kao ministra, jedan od njih je bila strategija poljoprivrede koja samo što nije gotova. To je bilo daleke 2016., mislim da je bilo 2016. Znači, evo prije 5 godina. To je bio prioritet njegovog mandata kao ministra, prestao je biti ministar, još nismo imali tu strategiju, došla je nova ministrica, još nismo imali tu strategiju, evo tek nedavno smo o njoj raspravljali na Odboru za poljoprivredu. Relativno nedavno, prije par mjeseci, ako se ne varam. Dakle, vrlo kroničan nedostatak strateškog promišljanja, to je prvi problem, za poljoprivredu pogotovo jer se znalo desiti da svaki ministar vodi svoju politiku, svaki ministar strateške odrednice vidi u nečem drugom, onda smo jedno vrijeme forsirali mini mljekare odnosno mini gospodarstvo sa 8 do 15 grla, pa se to pokazalo, pardon, od 8 do 30 grla, pa se to pokazalo neisplativim pa smo onda to ukidali, ljudi su ušli u investicije, dakle možete misliti kakav je to kaos. A sve zbog nedostatka strateškog promišljanja. I druga stvar, posebno poljoprivreda je stvar zajedničke europske politike. Državni tajniče, vi ako ne znate, ministrica ako ne zna, pa pitajte, pitajte one koji znaju, evo tu vam sjedi i bivša članica Europskog parlamenta koja je baš radila u resornom odboru, tu vam sjedi još ljudi koji nešto o tim europskim poslovima znaju, koji vam mogu pomoći u lobiranju, koji vas mogu spojiti s ljudima ako vi to ne možete sami napraviti. Pa nije sramota ne znati, sramota je ne pitat i najveća sramota je ne napraviti ili napravit ovakvo rješenje za koje mi vidimo da neće funkcionirati. Na kraju, kako bi izbjegli kaos koji vlada i koji će u mom mišljenju biti još veći zbog ovakve loše organiziranog sustava, ja ću ponoviti što je rekla moja kolegica na početku kada je o zakonu raspravljala u ime kluba, mislim da bi bilo najbolje da povučemo tj. povučete kao Vlada sve zakone koji se odnose na službene kontrole iz saborske procedure na doradu kako bi skratili muke svima onima na koje se zakon ne odnosi ali i državnim i javnim službenicima koji te zakone moraju provoditi. To može rezultirati jednostavnijim, učinkovitijim i usklađenijim pravnim okvirom na dobrobit potrošača i poduzetnika odnosno cjelokupne javnosti, ali neće rezultirati ovime ako to ne promislimo strateški, dugoročno i cjelovito. Hvala.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu a o ovoj točci ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Hvala lijepo ministrici.