Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Sukladno članku 22. Stavku 4. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora pokrenuo je postupak imenovanja te je 16. srpnja 2012. godine objavio natječaj za izbor glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Na svojoj 10. sjednici održanoj 9. listopada 2012. godine Odbor je razmotrio sve kandidature pristigle na natječaj, te utvrdio listu kandidata koji ispunjavaju uvjete za izbor glavnog ravnatelja HRT-a propisane Zakonom o HRT-u i natječaje. Sa svim kandidatima objavljen je razgovor na 11. Sjednici Odbora održanoj 16., 17. i 18. listopada 2012. godine. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora na svojoj 12 sjednici održanoj 25. listopada 2012. godine predložio je Gorana Radmana za glavnog ravnatelja HRT-a, te je u skladu sa člankom 19. a stavkom 3. Zakona o Hrvatskoj radio televiziji utvrdio ovaj prijedlog odluke. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Jasen Mesić u ime kluba. Hvala lijepa. Klub HDZ-a i poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Ovo je zadnji čin serijala, vjerojatno i sapunice koji je počeo izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u. Dosta puta smo imali priliku u ovom Domu o toj temi govoriti. Svi smo vjerojatno u našim govorima željeli i pozivali se na javnu televiziju. Javnu televiziju koja će biti preslik i ogledalo svih segmenata hrvatskog društva. Javnu televiziju koja će zastupati različita politička mišljenja, različite stavove koji su na kraju krajeva i građani izrazili na izborima u RH. Inzistirali smo od 2009. godine pa 2010. do dana današnjeg na političkom konsenzusu. Inzistirat ćemo na tome i dalje. Može se to nekome sviđati, ne mora se nekome sviđati. Ali inzistirat ćemo na onome što smo u Zakonu 2010. godine sami predlagali. Gdje god smo sa kolegicama i kolegama iz vladajuće koalicije uspjeli sjesti i razgovarati o konsenzusu to smo spremni podržati. Govorim ovdje prije svega o Programskom vijeću i o Nadzornom odboru. Prema tome, pokazali smo da se može postići politički konsenzus tamo gdje postoji interes obje strane. Koliko je ovo zadnja epizoda serijala jasno je to bilo već i prilikom prije ovog današnjeg glasovanja već mjesecima u medijima gdje smo mogli čitati o izboru glavnog ravnatelja i kakav će on biti. Jasno je to bilo jer su se već tada davali, završavali poslovi u drugim firmama i pripremalo se na preuzimanje funkcije. Cijenimo menadžerske sposobnosti, ali smo sigurni da bi menadžer koji dolazi na mjesto Glavnog ravnatelja HRT-a imao puno veći kredibilitet i puno veću snagu da je izabran političkim konsenzusom, a ne voljom vladajuće većine. Baš kao i oni koji će možda biti izglasani u Programsko vijeće i u Nadzorni odbor. Činjenica je isto tako da nam javna televizija iz kraja '60-ih i '70-ih godina nije uzor i nije ono što bismo željeli od javne televizije u vrijeme kad RH ulazi u punopravno članstvo EU. Činjenica je tako da smo propustili šansu da postignemo politički konsenzus po pitanju izbora glavnog ravnatelja ili uprave po starom zakonu. Možda bi prema svemu ovom gledali i drukčije da imamo politički konsenzus koji je ujedno i korektiv jer će isti taj glavni ravnatelj koji će biti izabran voljom većine morati podnositi izvještaj ponovno u ovome Saboru većini onda je politički konsenzus i korektiv rada i može pomoći da se eventualno problemi koji će neminovno sigurno se pojaviti da budu prevladani. Možda bi mogli i povjerovati da smo zadnjih mjeseci od kad je bila uvedena privremena uprava vidjeli ijednu emisiju na HRT-u gdje se moglo polemizirati i oko novih izmjena i dopuna Zakona o HRT-u i oko rada televizije ovih mjeseci gdje smo mogli govoriti da li se poštuje ugovor sa Vladom RH u smislu financiranja nezavisne produkcije, da li se provodi projekt HRT 3 kao što je on to zamišljen i kao što treba biti, da li se dosljedno u informativnim emisijama prenosi i diskusije iz ovoga Sabora gdje kolegice i kolege iz svih parlamentarnih stranaka govore i da li je to adekvatno prezentirano u informativnim emisijama, kakvo je stanje gledanosti i da li su ljudi koji su bili smijenjeni, stvarno smijenjeni zbog pravih kriterija ili zbog toga što su se nekom sviđali ili nisu sviđali. Na sve to kolegice i kolege želimo i prilikom ovog glasovanja istaknuti. U tom smislu i dalje ćemo zagovarati politički konsenzus, pogotovo u ovome. Vidjet ćemo što će vrijeme donijeti i da li ćemo dobiti javnu televiziju u pravom smislu koju smo zagovarali ili ćemo dobiti nešto što su nam uzor '60-e i '70-e godine? Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Klub SDP-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Josip Kregar. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovane dame i gospodo. Uvaženi gospodin Mesić rekao je da se radi o zadnjem nastavku serije. Međutim, ta serija je već vrlo dugo gledana od svih nas i građana RH i ne bih mogao reći da se radi niti o zadnjem niti o prvom činu. Dapače, ovim bi se stekao dojam da onaj tko dolazi na položaj ravnatelja HRT-a dolazi eto na kraju jedne sređene, gledane, dobro režirane serije a to nije tako. Onaj tko dolazi na mjesto ravnatelja i o tome mislim velika većina svih zainteresiranih se slaže dolazi u jednu organizaciju i instituciju štoviše u kojoj vladaju brojni ne samo personalni problemi nego financijske poteškoće, u kojoj postoje mnogobrojni organizacijski problemi koji se nisu čak ni u ovom prijelaznom razdoblju u potpunosti mogli riješiti. Ne vjerujem da je itko prihvatio tezu po kojoj je eto dolazak na to mjesto dolazak nekoga tko nije u stanju po mišljenju odbora koji je većinom o tome glasovao nositi se s takvim poteškoćama. Međutim, gore je i teže nešto što se ovakvim zaključkom sugerira, a to je činjenica da se zapravo na taj način i postupak odbora i kriteriji dovode u pitanje. To mislim da nije dobro. Gospodin predsjednik odbora Vukšić on je objasnio, a i vi ste bili svjedoci toga i javnost je bila da je postojao veliki interes javnosti za rasprave i za odlučivanje o kandidatima. O, bilo je tu svakakvih stvari svakakvih pitanja na našem odboru pa i podmetanja javnih ili manje javnih o osobi koju treba izabrati o osobama koji su kandidati. To je ono što je odbor odbio, nije prihvatio i mislim da je vrlo korektno izvršio svoju zadaću. Želim reći onda jasno jedno, kandidat kojeg predlažemo ne predlaže se zbog toga što je o tome odlučila većina nego zbog toga što je većina odbrala najboljeg kandidata. Mi u tom pogledu imamo i čvrste argumente i čistu savjest. Zbog toga gospodin Radman ima podršku i treba dobiti podršku i ove cijenjene kuće. Rečene su još neke stvari koje treba u ovom trenutku komentirati. Traži se konsenzus i smatra se da je konsenzus dobar. Ja se s tim ne slažem. Međutim konsenzus podrazumijeva i druge stvari. Ako smo konsenzus imali pitanje je zašto smo ga izgubili. Da li je to možda zbog toga što se konsenzus nije održavao u programskoj, uređivačkoj i svakoj drugoj politici HRT-a. konsenzus može biti i prepreka onome što je utvrđivanje odgovornosti za stanje i promašaj koji su nastali. Konsenzus počiva na pretpostavci da postoji bar minimum slaganja o nekim načelima koje se tiču rada i djelovanja ne samo radija i televizije nego i drugih stvari u kojima je potreban konsenzus. Konsenzus imamo nadam se i imat ćemo ga o bitnim nacionalnim interesima i pitanjima, ali konsenzus je izostao u mnogim pitanjima što je možda i razumljivo koji se tiču privatizacije, koji se tiču ekonomske politike, koji se tiču personalnih i drugih odluka. Tu nije potrebno uvijek očekivati konsenzus on se ne može desiti. Ali dobro bi bilo da ga imamo u onim pitanjima koja se tiču kvalitete rada, sređivanja ekonomske i upravljačke situacije na HRT-u. samo nemojmo pomiješati našu odgovornost kao predstavničkog tijela i odgovornost ravnatelja koji tu televiziju vodi. Ima još nešto što je skrivena poruka u ovim tezama, a to je i pročitao sam takav naslov, da politika odlučuje o ravnatelju. Da mi smo Sabor, mi smo politika, ali nema drugog tijela koje može zamijeniti volju predstavljenu volju birača, mi smo ti. I u tom pogledu, opet moram ponoviti, mi biramo najboljeg od prijavljenih kandidata a ne nekoga koji je po našoj volji zbog svog profila ideološkog ili političkog, nije član stranke, nije netko tko je podložan disciplinirani član stranke. Ovdje smo bili suočeni s prijetnjama da će to biti dolazak političkog komesara na čelo HRT-a, a kandidati koji su se prijavili pa i kandidat kojeg predlažemo uopće ne odgovara jednom takvom profilu. Njegova prošlost, reference govori da se radi o sposobnom, inteligentnom, razumnom i odmjerenom čovjeku nikako ne komesaru. On je na članove odbora ostavio izvrstan utisak prvenstveno zbog svog iskustva, odmjerenosti i zbog toga što je izbjegavao dati olaka obećanja. On zna koji ga problemi čekaju i spreman je s njima se nositi. Pokazuje ambiciju. Ali da li bismo na neko takvo mjesto mi smjeli birati čovjeka koji nama ambiciju riješiti stanje? Ne bi. Zbog toga postupak je zajamčio bio je sasvim transparentan, otvoren i donekle inovativan u tom pogledu. On je zajamčio da su svi mogli postaviti pitanja i dovesti u pitanje integritet kvalitete svakog od predloženih kandidata. To je i bilo. Mi smo čuli, mi smo mogli procijeniti i na kraju smo mogli odlučiti. To da je odluka postignuta takvom većinom nikako ne mora znači da je to većina u ovom Saboru jer su za nju glasovali i članovi koji nisu u strankama koje tvore vladajuću koaliciju. Suprotno, protiv ovog kandidata do sada bio je isključivo samo HDZ. Žao mi je, pozivati istovremeno na konsenzus i biti protiv kandidata koji očigledno ima sve potrebne kvalitete, a u isto vrijeme nije dobar. Zbog toga predlažem u ime kluba, a zapravo mi se čini u ime javnosti da podržimo kandidata kojeg smo provjerili i kojeg smatramo najboljim za obavljanje te funkcije, zbog toga pozivam sve da glasaju za njega.
Hvala lijepa. Sljedeći je poštovani zastupnik Milorad Pupovac. A ima replika ispričavam se. Na vaše izlaganje poštovani zastupniče prijavljena je replika poštovanog zastupnika Dujomora Marasovića. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani gospodine Kregar. Ja ne dovodim u sumnju kriterije odbora prilikom ovog procesa. Ja dovodim u sumnju kriterije hrvatske Vlade koja je ovaj proces vodila na taj način da politika isključivo vladajuće stranke bira ravnatelja Hrvatske televizije. To je moja replika gospodine Kregar. Vi ste također rekli tko će izabrati ako ne politika. Pa to je suprotiva svemu onome što vi govorite da bi došli na vlast i svemu onome što govorite od kada ste na vlasti, da trebaju biti sposobni da politika se u to ne smije miješati. Ja ne pristajem na vaše kriterije. Moji su kriteriji bili da bi direktor Hrvatske televizije trebao biti recimo iz jedne … hrvatskog katoličkog intelektualca jer se većina hrvatskog naroda izjašnjava kao katolici. Zašto to ne bi bili moji kriterij, zašto bi to bio jedan komunistički … skojevac i tako. Molim lijepo to ja kaže, ja postavljam sebi pitanje. Ako vi kažete da tko je to osim politike, a što je to s civilnim društvom u koje se zaklinjemo i za koje plaćamo 2 milijarde kuna godišnje, to smo jučer čitavi dan raspravljali. Pogazili ste sva svoja obećanja, ovdje se ste se razgolili, car je gol gospodine Kregar, SDP i ostali je gol znači značimo samo politika, značimo samo ateizam, značimo samo prošlost socijalizma itd. i ništa više. Ali ja mu želim svu najbolju sreću i uspjeh samo da bude na neki način uspješan ravnatelj ali kriteriji su ovi koji sam rekao.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Kregar.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ja sam vam zahvalan što ste ih otvorili i sami sebi davali odgovore na njih. Ono međutim što želim podcrtati je činjenica da kad sam spomenuo da politika ovdje odlučuje pa to je sasvim evidentno, u zakonu piše da odlučuje Sabor pa Sabor jest političko tijelo, ali da je učinjeno sve da to ne bude nešto u čemu bih samo si preglasavalo nego da to bude otvoreni postupak u kojem su sudjelovali i predstavnici civilnog društva i organizirali rasprave koje su na kraju završile istim zaključkom koji smo i mi donijeli. I ponovit ću, a nadam se da je to i vama kad ste već zaželjeli dobru sreću kandidatu i dovoljan razlog da mu date glas da smo predložili kandidata koji ima sve potrebne sposobnosti i znanja da dobro obavi taj posao, a on će nam podnositi izvješće, a on će odgovarati javnosti za sve ono što mora učiniti, što treba učiniti i što je uspio učiniti.
Hvala lijepa. Idemo na raspravu po klubovima. Sljedeći je klub SDSS-a i poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Hrvatska je sekularna država i u sekularnoj državi ne postoje religijske grupacije koje bi trebale biti zastupljenije ili o čijem vrijednosnom sistemu bi se trebalo voditi više računa nego o nekim drugim. Čak i da postoji samo jedna grupacija, a da ne postoji nijedna druga, treća ili četvrta činjenica ustavne odredbe o sekularnosti nalaže da se kriterij tko pripada kojoj vjerskoj ili drugoj grupaciji za obavljanje bilo kojega javnog posla ne može uzimati kao relevantan i može se smatrati kao poziv na diskriminaciju. Ja sam duboko uvjeren da naš poštovani kolega doktor Marasović to nije imao na umu. Što se tiče same teme, jutros smo na Odboru za Ustav i Poslovnik imali raspravu povodom kandidatkinja i kandidata za pučkog pravobranitelja. Konstatirali smo da smo imali seriju dobrih kandidatkinja i kandidata, kao što smo konstatirali da su nam kriteriji porasli i da želimo imati i bolje kandidate od onih koji su se javili u javnost. I u tom smislu to su ohrabrujuće činjenice koje se potvrđuju i ovdje u onima koji su se prijavili kao kandidatkinje ili kandidati za funkciju ravnatelja Hrvatskog radija i Hrvatske televizije. Doista, ovaj put smo mogli birati između više dobrih kandidatkinja i kandidata. Neovisno o tome kako je tko od njih postao kandidatkinjom ili kandidatom, neovisno o tome što se moglo prepoznati iz pozadine tko je eventualno ohrabrivao nekoga da bude kandidatkinja ili kandidat. Ali kolegice i kolege, doista smo imali dobre mogućnosti za izbor. Sve do zadnjeg momenta imali smo mogućnost da biramo između ljudi čije kvalitete profesionalne, biografske, osobne su takve da nismo imali sužen, niti smo imali ograničen, niti smo imali riskantan izbor. Odluka odbora da Saboru predloži gospodina Gorana Radmana po mišljenju Kluba zastupnika SDSS-a je dobra odluka. Dobra odluka zato to je gospodin Radman čovjek koji pozna televiziju, koji pozna taj medij, istovremeno zato što je to čovjek koji pozna i nove medije, one koji su došli nakon generacije radija i nakon generacije televizije. Sam je proveo značajan dio svoga vremena profesionalnoga u jednoj takvoj instituciji novoga medija. Gospodin Radman je dakle čovjek koji ima pretpostavke da dolazeći na Hrvatski radio ili televiziju svoje iskustvo pa i svoje spoznaje primijeni u ono što je potrebno napraviti na Hrvatskom radiju i televiziji. To znači da je prema onom što ja znam o tome potrebno je raščistiti stanje na Hrvatskom radiju i televiziji. U kojim pravcima? Prije svega spomenut ću ono što većina ovdje spominje. Nije bilo konsenzusa ni do sada, uglavnom nije bilo konsenzusa. Možda je bilo dogovora povremenih, ad hoc i slično, ali jedina dominantna logika prisustva različitih političkih opcija na HRT-u jest da svatko ima svoju busiju, svojeg novinara i svoju redakciju, ali to nije konsenzus. To je preslikavanje političke scene na HRT, to nije konsenzus. I nemojmo se pozivati na nešto što nikad nismo uspjeli izgraditi osim možda u jednom momentu. Ali nikad nismo uspjeli. Prema tome, ono što mi se čini da je neophodno uraditi jeste osloboditi Hrvatsku radioteleviziju te vrste stanja, dakle kruga urednika Dnevnika koji će biti bliži SDP-u ili urednika kruga koji će biti bliži HDZ-u. Hrvatska televizija kao javni medij mora imati kriterije koji su iznad toga, nadstranačkim i mora imati visoke kriterije praćenja onoga što je od javnoga interesa i javnoga posla u kojem ima za svakoga mjesta i za Vladu i za opoziciju i za nevladin sektor i za vladin sektor. I to je ono što mi se čini da je jako važno. Ono što ja znam, što smo mogli pročitati iz programa gospodina Radmana je jasno vidljivo da je on čovjek koji to može osigurati. Drugu stvar koju bih htio kazati jeste pitanje materijalno-financijskog stanja na Hrvatskoj radio-televiziji. Dakle, mijenjali su se različite pozicije i različiti akteri koji su vodili Hrvatsku radio-televiziju ali se logika materijalno-financijskoga stanja nije mijenjala. Hrvatska radio-televizija je javno poduzeće koje je prolazilo istu sudbinu koju su prolazili druga javna poduzeća. Bila je devastirana izvana i bila je devastirana iznutra. Dakle, materijalno-financijski su nastojali se okoristiti njezinim sredstvima i izvana i iznutra. Nedopustivo je da ljudi koji rade u vlastitoj kući istovremeno na poslovima za koje su plaćene od vlastite kuće da istovremeno imaju vlastite privatne firme koji pružaju usluge kome, toj vlastitoj kući, toj vlastitoj redakciji bilo sportskoj, bilo filmskoj, bilo nekoj trećoj ili četvrtoj priči. Jednako je tako nedopustivo, nedopustivo da ljudi koji rade na Hrvatskoj televiziji, koji su stvorili svoja imena kao novinari Hrvatske televizije svoja imena prodaju drugim medijima. Nedopustivo! To ne može biti. Ta imena su rezultat rada te kuće i rada u toj kući i ona moraju biti i pripadati toj kući. Prema tome, to su neke od stvari koje mi se čine važnim, koje će se morati raščistiti. Isto vrijedi naravno kad je posrijedi modernizacija. Hrvatska radiotelevizija u sadašnjem stanju je pretroma, prespora. Ne reagira onom brzinom kojom reagiraju drugi mediji. I istovremeno ne čini ništa da modernizira bilo tehnološki bilo konceptualno način na koji će pratiti što se događa u svijetu, što se događa u našem društvu. Nedopustivo je da se tolikim brojem zaposlenih ili možda baš zato što ima toliki broj zaposlenih ne uspijeva uraditi ono što urade neki drugi sa tri puta manjim brojem zaposlenih i tri puta manjim brojem sredstava koje imaju. To je potrebno raščistiti i to je potrebno dovesti u red. I tu modernizaciju mi očekujemo da napravi nova Uprava HRT-a. A sad mi dozvolite dvije, tri riječi u vremenu koje mi je preostalo da kažem zašto nam je toliko važan izbor ravnatelja Hrvatske radio-televizije. Nama je iz Samostalne demokratske srpske stranke nije važan zbog toga što je to pitanje političkoga utjecaja. Jer sasvim sigurno, ako ne možemo politički utjecaj ostvariti u onom prostoru koji nam je zadan Ustavom i zakonom onda to ne bismo smjeli ostvarivati niti preko ovoga ili onoga čovjeka na Hrvatskom radiju ili Hrvatskoj televiziji. Ono što nas motivira u ovoj stvari jeste pitanje stanja medija i stanje javnosti. A stanje medija kod nas je krajnje zabrinjavajuća. Stanje javnosti je kod nas krajnje zabrinjavajuće. I Hrvatska radio-televizija je još jedino mjesto gdje se može pokušati sačuvati nezavisnost medija i nezavisnost medijskoga posla bilo od vlasnika, bilo od politike, odnosno onih koji imaju moć. Naravno da se može reći da je to utopističko gledište ta stvar, ali nema nikakve sumnje ukoliko to ne uradimo da onda i posljednju oazu i posljednji otok u kojem imamo neku vrstu mogućnosti da preko medija koji je javni i nacionalni formiramo nacionalnu javnost, ne ni katoličku, ni ovakvu, ni onakvu, nego nacionalnu od općega interesa ovoga društva. Razumljivo je tko i što čini ovo društvo. Dakle, da to nije rezultat nikakvih posebnih interesa kao što nas se sada nastoji uvjeriti da su afere o kojima se raspravlja rezultat interesa jednog izdavača ili drugoga izdavača, nego da imamo medij koji će voditi računa o tome što su opći interesi, što su nacionalni interesi ako ih želimo tako nazvati. A takvog medija koji se neće primarno rukovoditi ni profitom, koji se neće primarno rukovoditi ni time da osvoji političku vlast surađujući sa ovom ili onom vladajućom garniturom. Takvog medija mi na žalost nemamo a možemo ga imati u Hrvatskoj radioteleviziji i mi zagovaramo da to tako bude. Ukoliko želimo da sačuvamo minimum pretpostavke da posao koji radimo donosi i ima kao rezultat jednu demokratsku javnost, slobodnu javnost, javnost koja neće biti dirigirana ni ovako ni onako i koja neće biti kontrolirana i koja neće biti manipulirana kao što jeste dobar dio naše javnosti na žalost i kontroliran i manipuliran. Iz toga razloga mi dajemo priliku gospodinu Radmanu i onima koje će on odabrati kao svoje suradnike ili suradnice nemajući iluzije da će mu taj posao biti lak, nemajući iluzije da je to moguće postići na jednostavan način samo zato što je gospodin Radman profesionalan, samo zato što ima moralni integritet. Očito da će mu u tom poslu trebati i neka vrsta naše podrške. I tu je onda kolega Mesiću naša prilika za neku vrstu konsenzusa, da obranimo ono što još imamo za obraniti a nije nam ostalo mnogo. Hrvatska televizija jeste kao javni medij, jeste jedna od takvih točaka koju trebamo braniti i oko čega moramo imati ovdje konsenzus čak i onda kad nismo sigurni da li smo suglasni u svemu oko izbora, a ja mislim da nismo daleko od toga da smo suglasni da gospodin Radman predstavlja čovjeka visokih kvaliteta koji može ispuniti naša očekivanja. Hvala vam.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljene su tri replike. Idemo redom. Prva replika i poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče. Kolega Pupovac pa znate što ću vam reći, vi se isto olako razbacujete teškim riječima diskriminacije i ja bih ovo vaše mogao shvatiti kao zastrašivanje. Što bi se u ovoj državi više trebao netko nekoga zastrašivati i netko nekoga plašiti. Mislim da te riječi nisu baš primjerene vremenu u kojem živimo. Ali ako hoćete baš na tome ateizam ugrožava jednako i katoličku i pravoslavnu crkvu i vjeru, to je ista vjera. Imam odlične odnose s pravoslavcima, i islam i židovsku zajednicu i svaku religiju. Pa ako hoćete ja vam mogu reći da bih želio da taj bude recimo jedan intelektualac vjerski nastrojen ili s vjerskim opredjeljenjem. Meni je sasvim svejedno. To sam mislio reći. A vi to uvijek zloupotrijebite i nekako nekome drugom lekcije držite. Ali što je moja glavna replika, znate što meni smeta ovdje? Ma ne toliko, ja sam to usput rekao što je on iz bivšeg komunističkog sustava ateist itd., itd. nego o čemu se radi? Ja bi ovu državu mogao nazvati Milanović@njegoviprijatelji jer je Milanović predsjednik Vlade i kaže njegov prijatelj glavna njegova karakteristika, glavna njegova pozitiva direktor Narodne banke i njegov prijatelj, direktor Televizije je njegov prijatelj, tako ga predstavljaju, direktor sad u INA-i kaže eto glavno dobar je, dobar je ali je Milanovićev prijatelj. Znači, Milanović ima 5, 6 svojih prijatelja i zauzeli sva ključna mjesta u državi. Pa to nema nikakav kriterij. Prijateljstvo s Milanovićem jedini je kriterij za biti direktor HRT-a. Eto to je gospodin Pupovac problem i katoličke i pravoslavne i islamske i vas osobno samo to još vi niste svjesni toga.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Ja sam vas čini mi se dr. Marasoviću dobro razumio i vama ne sporim pravo da zagovarate tu vrstu stajališta. Samo sam htio reći da bismo morali mijenjati Ustav. A ni vama ne sporim pravo da zagovarate da se Ustav mijenja u tom segmentu, ali mi ga u ovom trenutku ja sam duboko uvjeren nećemo mijenjati u tom pravcu jer siguran sam kad spominjete bivši sistem da ne biste htjeli da se jedan sistem koji je bio jednodimenzionalan ili jednouman zamjeni sada drugim jednodimenzionalnim i jednoumnim sistemom. Zašto? Ne zato što komunizam ne bi mogao imati dobre karakteristike ili ne što katoličanstvo ne bi moglo imati dobre karakteristike nego zato što društvima demokratskim nije primjereno da budu jednoumni i da budu jednodimenzionalni bez obzira da li govorimo o komunizmu ili o katolicizmu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem lijepo gospodine predsjedniče. Imam repliku za uvaženog zastupnika prof. Pupovca. Nema modela dragi kolega koji nismo isprobali oko HRT-a, nema modela. Probavali smo razne modele od '90-ih na ovamo. Momenat koji je bio najbliži onome što podrazumijevamo pod političkim konsenzusom je bio Zakon 2010. Zakon 2010. gdje se voljom pojedinih stranaka su se birali predstavnici u Programsko vijeće i u Nadzorni odbor koji su morali dvotrećinskom većinom birati upravu. Dakle, to je bilo najbliži moment gdje smo bili i presliku svih da tako kažem frakcija u društvu, najbliži. O tome govorimo čitavo vrijeme. I naravno da smo za to za obranu javnog interesa. To je i meni u interesu, nama je to u interesu. Ali u obranu onog javnog interesa koji će zaista biti takav, a ne javnog interesa onoga koji će netko misliti i određivati da je javni interes. Zato puno očekivanja imamo i od Programskog vijeća i od Nadzornog odbora. Neke televizijske stanice imaju istraživanja javnog mišljenja što je to javni interes. Toga nema nego netko dođe i kaže da to je javni interes i tako će izgledati emisija. Ako će se raditi u obrani takvog javnog interesa sigurno će tu biti i naša podrška. Ako će biti ova druga varijanta neće. A onda bi bilo bolje da smo imali usuglašavanje oko ovog izbora glavnog ravnatelja jer bi bili puno bolji korektiv zbog onih izvještaja koji dolaze u Sabor godišnje. Eto.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Pupovac, drago mi je da ste rekli danas nešto što većina kolega ne zna, a mislim da je pitanje koje se veže i uz ovo imenovanje, a to je pitanje naših kriterija kada odlučujemo o ovako važnim pitanjima, a danas su slučajem trebala biti na dnevnom redu dva. Jedno imenovanje glavnog ravnatelja, a drugo je bilo imenovanje pučkog pravobranitelja. I dogodilo se ono što danas pozicija obrazlaže kod imenovanja glavnog ravnatelja da je jedan ili odlučujući kriterij bio da se izabere između kandidata koji su se na natječaj javili onoga koji je po mišljenju nadležnih tijela najbolji. Mi smo danas imali isti takav slučaj u izboru pučkog pravobranitelja, kandidate koji su svojim životopisima garantirali kvalitetu svoga rada, navodili čitav niz argumenata za to ali su nama vladajući rekli da su to nedovoljno dobri kandidati. Mi smo jednom palijativnom odlukom odlučili ne izabrati nikoga nego čekati da se jave još bolji i najbolji kandidati i time de facto pomeli kvalitete svih onih koji su se javili na natječaj. Pa ako je u jednom slučaju kriterij bio da smo izabrali na bazi ponuđenih najboljega, vjerujem da je takav kriterij, a vladajući su ga primijenili trebalo primijeniti i u izboru pučkog pravobranitelja. Pa stoga samo jedna poruka, dajte se odredite, ako imate kriterije za izbor glavnog ravnatelja, uzmite isti kriterij i za pučkog pravobranitelja. Nemojte tada govoriti da još uvijek niste dobili dovoljno dobrog da bi mogli izvršiti odabir. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeći je u Hrvatskom saboru Klub nacionalnih manjina i poštovani zastupnik Nedžad Hodžić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Pa naime, vrlo kratko. Ja sam bio prvo malo ljut na kolegu Marasovića, a sada sam malo i radostan. Naime, intelektualac katoličke provenijencije kao dobar kandidat za ravnatelja Hrvatske televizije naprosto što nešto o čemu ne možemo uopće razgovarati u Hrvatskom saboru. Poslije se u replici malo ispravio pa ja baš razmišljam, pošto je Kurban-bajram možda bi ovaj njegov prijedlog da to može biti i netko iz neke druge vjerske provenijencije bio simpatičan. Imamo li koga recimo tko bi bio intelektualac islamske provenijencije a da bude ravnatelj HRT-a. Pravo da vjeruje osnovno pravo svih nas kojoj vjeri ćemo pripadati ili nećemo pripadati dakle ateizam je pravo i ateizam je pravo koje je u ovoj zemlji zagarantirano i ja molim da to uvažavamo. Kamo sreće da smo svi odreda dobri katolici po onim moralnim načelima, dobri pravoslavci ili dobri pripadnici islamske ili neke druge vjeroispovijesti, kamo sreće. Bojim se da to nije tako. Ono što bih ja želio ovdje još reći danas kada biramo novog ravnatelja HRT-a da se nadam kada ga izaberemo nećemo biti u prilici slušati neke stvari na HRT-u kao što je recimo ovih dana Lijepom našom u Čitluku dakle najava emisije "Lijepom našom" ali u Čitluku. I dalje molim da poštujemo integritet BiH jer kada kažemo Lijepom našom mislimo na našu domovinu Hrvatsku i svaki izlazak izvan tih okvira po meni je nedopustiv. Isto tako znali smo čuti da prvak BiH Široki treba igrati sa Cibonom ili ne znam s nekim drugim za svehrvatskog prvaka. Dakle također smatram da su to stvari koje nisu dopustive. Isto tako na radiju smo znali čuti da bez gajbe piva se ne može gledati utakmica nogometna. Dakle i to su loše poruke koje idu sa javnog medija i koje vrlo loše utječu ja bih rekao na mladost. Ovih dana smo razgovarali i o porocima i problemima koje imamo sa drogama. Dakle, valjalo bi to javno uozbiljiti, obrisati političke boje i nadamo se da ćemo sa ovim ravnateljem novim kojeg ćemo i mi podržati imati čovjeka koji će to znati napraviti. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje imamo prijavljenu jednu repliku. Poštovani zastupnik Ilija Filipović. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, osjećao sam potrebu reagirati na ovakav jedan istup iz Kluba nacionalnih manjina. Očito uvaženi kolega Hodžić nije razumio svoju ulogu u Saboru kao predstavnika nacionalne manjine. Mislim da je kroz ovo što je rekao zaboravio jednu krupnu stvar. RH je država hrvatskog naroda i predstavnika nacionalnih manjina. Hrvatski narod je prevladavajuće katolički narod i ja dopuštam da se … na taj način da se ne zaboravi i ta uloga konfesionalna dakle tradicionalna katolička dimenzija Hrvatske države. Uz put sam dakle i to pripomenuo ali posebno me smeta to što gospodina Hodžića smeta "Lijepa naša u Čitluku". Lijepa naša u Čitluku u srcu zapadne Hercegovine gdje je 99 možda zarez 9% Hrvata i branim to s naslova nedjeljivosti hrvatskog nacionalnog interesa o čemu bi trebao voditi računa i ovaj Sabor i sva tijela državne vlasti u državi Hrvatskoj. A to bi trebali poštivati svi oni koji su izabrani bez obzira u kojoj jedinici od 1. do 12. Dakle dolazim iz 11.izborne jedinice, predstavljam dakle izbornu baze 11.izborne jedinice, to je hrvatsko biračko tijelo i drugi koji su htjeli glasovati za listu HDZ-a i to je dakle dijaspora hrvatska diljem svijeta. Govoriti o tome kako nekome smeta lijepa naša u nekom prostoru…
Vrijeme poštovani zastupniče.
Gdje u većini žive Hrvati je najmanje neozbiljna priča u Hrvatskom saboru.
Vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i vama.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nedžad Hodžić. Izvolite.
Ja samo apeliram da se u ovom domu poštuje Ustav i zakoni ove zemlje onako kako su napisani, a ako ćemo ih mijenjat onda ćemo imat neke druge i da se u ovom domu i na javnoj televiziji uvažava teritorijalni integritet zemalja koje smo priznali. … [[Upadica se ne razumije.]] Meni apsolutno ne smeta što se tiče BiH i Hrvatske, osjećam se dijelom i jedne i druge zemlje, dakle apsolutno mi ne smeta ali radi načelnih stvari molim da ovaj dom ne bude mjesto, da ovdje ne možemo reći ono što možemo reći izvan sabornice, za šankom među prijateljima. Samo na tome inzistiram da uvažavamo zakone i Ustav ove zemlje i poštujemo teritorijalni integritet susjednih zemalja.
Poštovane kolegice i kolege, naime prema Ustavu Hrvatska pripada odnosno njezina vlast proizlazi iz naroda kao zajednice slobodnih i ravnopravnih državljana. To je odlučno za tumačenje Ustava pa vas molim da se u tom smislu i referirate kad o tome govorite. Hvala lijepa. Završili smo listu prijavljenih za raspravu o prijedlogu o ovoj temi. Nažalost, poštovani zastupniče nisam dobio dojavu da ste na vrijeme digli pločicu. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možemo tako razgovarat. Ako imate nešto vezano izvan replike poslije odluke o prijedlogu, glasovanja o odluci o prijedlogu onda ćemo se čuti i razgovarati. Sada smo završili listu prijavljenih, bez vaše prijave za repliku. Žao mi je. Molim da utvrdimo kvorum prije prelaska na glasovanje. Hvala lijepa. Utvrđujem da imamo dovoljan broj zastupnika u Hrvatskom saboru da možemo odlučivati o odluci koja je na dnevnom redu. Za prihvaćanje odluke potrebna je većina glasova svih zastupnika, tj. 76 glasova za u skladu sa člankom 19. zakona. Prelazimo na izjašnjavanje. Molim da dizanjem ruke izjasnimo se tko je za prijedlog odluke o imenovanju Gorana Radmana glavnim ravnateljem Hrvatske televizije. Molim da se izjasnite tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je prijedlog odluke o imenovanju većinom glasova, 92 glasa za, 21 glas protiv i 1 glasom suzdržanim prihvaćen. Čestitam imenovanom ravnatelju Hrvatske televizije, želim mu sreću, dobar i jasan osjećaj za javni interes i javne poslove, vrijednosti hrvatskog naroda i hrvatskog društva. Želim mu da uspješno prepozna interese hrvatskih građana i hrvatskog društva u cjelini. Sada vam slijedi izbor 9 članova Programskog vijeća HRT-a. U skladu sa člankom 25. Zakona o HRT-u Hrvatski sabor bira 9 članova Programskog vijeća. U Odbor za informiranje, informatizaciju i medije u skladu s člankom 25. stavak 8. Zakona dostavio je listu kandidata koji ispunjavaju uvjete propisane zakonom. Želi li predsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije uzeti riječ? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prije nego pristupimo glasovanju izvijestit ću vas o načinu glasovanja i utvrđivanju rezultata izbora. Zakon o HRT-u člankom 25. stavak 8. određuje da Hrvatski sabor glasuje pojedinačno o svim predloženicima koji ispunjavaju uvjete za izbor. Odluka o izboru donosi se većinom glasova svih zastupnika, dakle 76 glasova je potrebno dobiti da bi kandidat prošao u vijeće. Poslovnik Hrvatskog sabora određuje u pravilu provođenje tajnog glasovanja, a u slučaju kad je broj predloženih kandidata veći od broja koji se bira, članak 131. Poslovnika. To je sadašnja situacija. Kod tajnog glasovanja primjenjuju se odredbe Poslovnika od članka 231. do 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Tajno glasovanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići su iste veličine, boje i oblika, ovjereni su pečatom Sabora. Na glasačkom listiću prezimena kandidata navedena su abecednim redom. Glasačke listiće priprema tajnik Sabora. Predsjedatelju koji kod tajnog glasovanja uz tajnika plenarne sjednice pomaže i određeni broj zastupnika. Zastupnici koji pomažu predsjedatelju u provođenju tajnog glasovanja predaju zastupnicima glasačke listiće. Predaja glasačkih listića bilježi se na popisu zastupnika, tajnik plenarne sjednice zaokruživanjem rednog broja ispred imena zastupnika kojemu je predan glasački listić. Broj glasačkih kutija i mjesta na kojima će se provesti određuje tajnik Sabora. Glasovanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika izabranih da pomaže predsjedatelju. U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih glasačkih listića. Ponovno glasovanje provodi se istim postupkom kao i prvo glasovanje. Zastupnik može glasovati samo jednim glasačkim listićem i to osobno, te samo za kandidate navedene na glasačkom listiću. Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokruži redni broj ispred imena kandidata za kojeg glasuje. Glasački listić na kojem je zaokružen redni broj ispred imena većeg broja kandidata od broja koji se bira nepopunjeni glasački listić, te listić iz kojeg se ne može sigurno i nedvojbeno utvrditi za kojeg kandidata je zastupnik glasovao smatra se nevažeći. Nakon što su svi nazočni zastupnici predali glasačke listiće i nakon što je predsjedatelj objavio da je glasovanje završeno prelazi se na utvrđivanje rezultata glasovanja u dvorani u kojoj se održava sjednica. Rezultate glasovanja utvrđuje predsjedatelj u nazočnosti zastupnika koji su mu pomagali kod glasovanja na osnovi predanih glasačkih listića. Predsjedatelj objavljuje rezultate izbora i imenovanja na istoj sjednici na kojoj je provedeno tajno glasovanje. Predsjedatelj objavljuje koliko je zastupnika od ukupnog broja zastupnika primilo glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno glasovalo, koliko je bilo nevažećih glasačkih listića te koliko je zastupnika ukupno glasovalo za izbor, odnosno imenovanje pojedinog kandidata. Iza tog predsjedatelj proglašava koji su kandidati izabrani ili imenovani. Predlažem da zastupnici koji će mi pomagati kod glasovanja budu Sonja König, Mladen Novak, Jasen Mesić, Marija Vukobratović, Igor Češek i Nedžad Hodžić. Određujem stanku od 30 minuta radi glasovanja naravno.