Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Htela bih da vas obavestim da će Peta sednica, koja je bila zakazana za 14,00 časova, biti odložena i biće, naravno, po završetku ove, koju sam opredelila kao dan i vreme za glasanje. Nastavljamo rad Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2008. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanikasednici prisustvuje 198 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutno najmanje 126 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da su u sali prisutna 133 narodna poslanika, odnosno da je prisutno više od 126 i da postoje uslovi za dalji rad. Pošto je Narodna skupština završila pretres o svim tačkama dnevnog reda, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O UREĐENjU SUDOVA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona, u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o uređenju sudova, u načelu. Za 129, protiv 11, uzdržanih nema, nisu glasala dva, od 142 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Miće Rogovića na član 1; Saše Maksimovića na član 3; Judite Popović, Slobodana Maraša i Kenana Hajdarevića na član 6; Judite Popović i Nebojše Ranđelovića na članove 8, 38. i 72; Nenada Konstantinovića na članove 10. i 19; Konstantina Samofalova i Milana Škrbića, u istovetnom tekstu, na naslov iznad člana 19; Milice Radović i Miroslava Petkovića na član 22; Mirka Munjića na član 38; Petra Jojića na član 49; Milorada Buhe na član 52; Gordane Pop-Lazić na član 55, Radiše Ilića na član 56; Dušana Marića na član 63; Lasla Varge, Balinta Pastora, Elvire Kovač i Arpada Fremonda na član 65 i Ljiljane Milanović na naslov iznad člana 89; Odbora za pravosuđe i upravu na članove 6. i 18. i Vlade na naslov iznad člana 39. i član 39, članove 88, 91. i 93. i naslov iznad člana 94. i član 94. Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo poslanik dr Vladan Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za četiri, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasalo 50, od 175 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Stefan Zankov. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasalo 47, od 169 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. i sve druge članove Predloga zakona u kojima se pojavljuju reči: "privredni apelacioni" amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 44, protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 34, od 203 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo poslanik Oto Kišmarton. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za niko, protiv 123, uzdržan jedan, nije glasalo 60, od 184 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 56, protiv 123, uzdržan jedan, nisu glasala 33, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 12, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 123, uzdržan jedan, nije glasalo 37, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 57, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 32, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za niko, protiv 124, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 75, od 199 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 47, protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 39, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 56, protiv 123, uzdržan jedan, nije glasalo 32, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 58, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 30, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 45. i član 45. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 57, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 32, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić-Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 74, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 15, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 57, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 32, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 46, protiv 121, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 46, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv Glave 5, naslov iznad člana 57. i član 57. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 57, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 33, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 63. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 49, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 41, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 64. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 48, protiv 122, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 43, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 57, protiv 124, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 30, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 57, protiv 124, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 30, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 77. i član 77. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Šormaz. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 76, protiv 121, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 16, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 50, protiv 119, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 43, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Arsen Đurić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 79. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 11, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 81. amandman je podneo poslanik Aleksandar Pejčić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 78, protiv 122, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 82. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Judita Popović i dr Nebojša Ranđelović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 12, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 38, od 173 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 86. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Judita Popović i dr Nebojša Ranđelović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 12, protiv 124, nije glasalo 36, od 172 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 89. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Milan Knežević i Dragan Čolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 23, od 174 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o uređenju sudova, u celini. Za 141, nije glasalo 9, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o uređenju sudova. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O SUDIJAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sudijama u načelu. Za 141, nije glasalo 10, od 151 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: dr Vladana Batića na čl. 1, 3, 4. i 7; zajedno Judite Popović, Nataše Mićić i Slobodana Maraša na čl. 3, 6, 21. i 28; Milana Avramovića na član 3; Vlade Milojkovića na član 12; Milorada Krstina na član 17; Nenada Konstantinovića na član 30; Nikole Savića na član 32; Mirka Munjića na član 38; Srđana Spasojevića na član 44, sa ispravkom; Aleksandra Martinovića na član 49; Zorana Bortića na član 82; Vlatka Ratkovića na član 99; Đure Mučenskog na član 100; Mirka Čikiriza na član 101; Janka Veselinovića na član 102; Pavela Marčoka na član 102, i Biljane Hasanović-Korać na član 107. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 37, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 122, uzdržanih nema, nisu glasala 32, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Nataša Mićić i Slobodan Maraš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 12, protiv 123, uzdržanih nema, nisu glasala 42, od 177 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Jeličić i Radoslav Mojsilović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 12, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Ilić i Aleksandra Janković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 125, uzdržanih nema, nije glasalo 10, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 122, uzdržanih nema, nisu glasala 34, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 56, protiv 123, uzdržanih nema, nisu glasala 33, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 11, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 56, protiv 123, uzdržanih nema, nisu glasala 33, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo poslanik Milica Radović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 12, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Nataša Mićić i Slobodan Maraš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 13, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasalo 37, od 171 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Nataša Mićić i Slobodan Maraš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 10, protiv 120, uzdržan jedan, nije glasalo 36, od 167 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Nanaziv glave II iznad člana 18. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 123, uzdržanih nema, nisu glasala 32, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 36, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Budimirović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za niko, protiv 125, uzdržanih nema, nije glasalo 49, od 174 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman je podneo poslanik Vladan Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 122, uzdržanih nema, nisu glasala 32, od 206 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasao 31, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasao 41, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasalo 41, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Milica Radović i Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 66, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 22, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Petar Jojić podneo je amandman kojim je predložio da se naslov iznad člana 45. i član 45. brišu. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 122, uzdržanih nema, nije glasalo 39 , od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podneo narodni poslanikSrđan Spasojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 14, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podneo narodni poslanikFilip Stojanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 40, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podneo poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 37, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman je podneo narodni poslanik Miletić Mihajlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 122, uzdržanih nema, nije glasalo 39, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 64. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milan Veselinović i Zlata Đerić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 71, protiv 120, uzdržanih nema, nije glasalo 19, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 118, uzdržanih nema, nije glasalo 43, od 207 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman je podneo narodni poslanik Gojko Radić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 45, od 169 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman je podneo poslanik Dušanka Plećević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 45, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 35, od 204 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 36, od 207 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 81. amandman je podneo poslanik Marina Raguš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 37, od 208 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 90. amandman je podneo poslanik Zlata Đerić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 12, od 208 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 99. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasalo 41, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 99. amandman je podneo poslanik Branko Ružić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 120, uzdržanih nema, nije glasalo 39, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 100. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 37, od 208 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 100. amandman je podneo poslanik Tomislav Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 44, od 170 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 101. amandman je podneo poslanik Petar Jojić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 36, od 207 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sudijama, u celini.Za 141, nije glasalo 9, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o sudijama. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O VISOKOM SAVETU SUDSTVA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o visokom savetu sudstva, u načelu. Za 141, nije glasao jedan, od 142 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Radovana Radovanovića na član 5, Jovana Palalića na član 11, Miroslava Petkovića na član 13, sa ispravkom i član 14, Milice Radović na član 17, Vjerice Radete na član 22, Željka Tomića na član 22, Borisa Aleksića na član 23, Vladimira Milentijevića na član 30, Srđana Spasojevića na član 38, Zlate Đerić na član 38, Zorana Nikolića na član 43, Srđana Mikovića na član 52. i Judite Popović, Nataše Mićić i Slobodana Maraša na član 56, kao i amandman Odbora za pravosuđe i upravu na član 22. alineja 6, član 23. stav 3. član 24. stav 5. član 33. stav 1, član 50. stav 2. i član 52. stav 1. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 122, uzdržanih nema, nije glasalo 28, od 198 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 70, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od 208 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 39, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 124, nije glasalo 38, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 16. i član 16. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 42, protiv 124, nije glasalo 43, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 121, nije glasalo 40, od 208 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Markićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 15, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 12, od 208 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo poslanik Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 70, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Markićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 11, od 208 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo poslanik Miloš Aligrudić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 69, protiv 122, nije glasalo 18, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Miloš Radulović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 122, uzdržanih nema, nije glasalo 16, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 124, nije glasalo 29, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo poslanik MilanLapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 125, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo poslanik Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 124, nije glasalo 14, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podnela poslanik Zlata Đerić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 123, nije glasalo 13, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podneo poslanik Jovan Palalić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 124, nije glasalo 11, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podnela poslanik Zlata Đerić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 123, nije glasalo 13, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 119, nije glasalo 40, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo poslanik Aleksandar Pejčić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 123, nije glasalo 15, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Nataša Mićić i Slobodan Maraš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 12, protiv 123, uzdržan jedan, nije glasalo 47, od 183 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 121, nije glasalo 18, od 193 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Nataša Mićić i Slobodan Maraš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 122, uzdržanih nema, nije glasalo 22, od 151 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman je podnela poslanik Gordana Pop-Lazić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 122, nije glasalo 17, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Visokom savetu sudstva, u celini. Za 139, od 139 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o Visokom savetu sudstva. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O JAVNOM TUŽILAŠTVU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona o u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o javnom tužilaštvu, u načelu. Za 139, nije glasao jedan, od 140 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su narodni poslanici Milica Radović i Milisav Petković, pisanim putem, povukli amandman na član 74. Predloga zakona, kao i da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Vuka Dinčića na član 6, Milete Poskurice na član 24, Srđana Spasojevića na član 27, Branka Ružića na čl. 77. i 97, Veroljuba Arsića na član 97, Lasla Varge, Balinta Pastora, Elvire Kovač i Arpada Fremonda na član 122. i Nenada Konstantinovića na naslov iznad člana 29. i čl. 131, 133, 137. i 140. kao i amandmani Odbora za pravosuđe i upravu na čl. 29, 30. i 63. Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 10. amandman je podneo poslanik Vladan Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 6, protiv 117, nije glasalo 42, od 165 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajednopodneli narodni poslanici Milica Radović i Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 121, nije glasalo 16, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman, sa ispravkom, podneo jenarodni poslanik Vladan Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 45, protiv 122, nije glasalo 44, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Ilić, Aleksandra Janković, Milutin Jeličić i Radoslav Mojsilović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 67, protiv 121, nije glasalo 23, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović i Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 122, nije glasalo 15, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 27. i član 27. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 118, nije glasalo 47, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 28. i član 28. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 117, nije glasalo 39, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Ilić i Aleksandra Janković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 121, nije glasalo 15, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Jeličić i Radoslav Mojsilović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 121, nije glasalo 14, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman je podnela narodni poslanik Jorgovanka Tabaković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 114, protiv 8, nisu glasala 84, od 206 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 89. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 117, uzdržan jedan, nije glasalo 39, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 89. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović i Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 122, nije glasalo 12, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 93. amandman je podneo poslanik Branko Ružić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 118, nije glasalo 34, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 102. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Ilić, Aleksandra Janković, Milutin Jeličić i Radoslav Mojsilović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 118, uzdržan jedan, nije glasalo 18, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 104. amandman je podnela poslanik Zlata Đerić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 121, nije glasalo 17, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 104. amandman je podneo poslanik Milutin Jeličić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 120, nijeglasalo 16, od 209 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 105. amandman je podneo poslanik Zoran Antić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 117, protiv 6, nisu glasala 52, od 175 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 111. amandman je podnela poslanik Zlata Đerić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 70, protiv 122, nije glasalo 14, od 206 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 118. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 123, nije glasalo 13, od 208 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 129. amandman je podneo poslanik Branko Ružić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 121, nije glasalo 23, od 197 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o javnom tužilaštvu, u celini. Za 138, nije glasalo 36, od 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o javnom tužilaštvu. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O DRŽAVNOM VEĆU TUŽILACA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o državnom veću tužilaca, u načelu. Za 138, nije glasalo dvoje, od 140 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su narodni poslanici Milica Radović i Miroslav Petković pisanim putem povukli amandman na član 23, kao i da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Radovana Radovanovića na član 5, Zlate Đerić na član 38, sa ispravkom, Miroslava Markićevića na član 38, Nenada Konstantinovića na član 51, kao i amandman Odbora za pravosuđe i upravu na član 14. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović i Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 122, nije glasalo 17, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo poslanik Milica Radović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 121, nije glasalo 19, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo poslanik Zlata Đerić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 123, nije glasalo 17, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 119, uzdržanih jedan, nije glasalo 45, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović i Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 121, nije glasalo 18, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 120, nije glasalo 36, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović i Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 119, nije glasalo 19, od 212 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Državnom veću tužilaca, u celini. Za 140, nije glasalo 17, od 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o Državnom veću tužilaca. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O SEDIŠTIMA I PODRUČJIMA SUDOVA I JAVNIH TUŽILAŠTAVA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, u načelu. Za 123, protiv 89, uzdržan jedan, nije glasalo troje, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je narodni poslanik Viorel Žura, pisanim putem, povukao amandmane na članove 2, 3, 4, 7. i 9, a u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima narodni poslanik Vladimir Milentijević je povukao amandmane na članove 4, 9. i 10. Sastavni deo Predloga zakona postali su amandmani narodnih poslanika: Vladimira Milentijevića, na članove 2. i 3, sa ispravkom, Dejana Radenkovića na članove 2. i 3, Srđana Mikovića i Petra Jojića u istovetnom tekstu na član 3, Filipa Stojanovića na član 3, Nenada Konstantinovića na član 5, sa ispravkom i na član 8, Srđana Milivojevića na član 5, Petra Petrovića i Jasmine Milošević na član 5, Aleksandra Jankovića na član 5, Milana J. Nikolića na član 5. sa ispravkom, Petra Jojića na član 6, Radiše Ilića na član 9, amandman Odbora za pravosuđe i upravu na član 8. i amandmani Vlade na članove 15. i 16. Predloga zakona. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 122, nisu glasala četiri, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 90, protiv 121, nije glasalo 6, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač, Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 119, nije glasalo 11, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 117, nije glasalo 9, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović i Slobodan Maraš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 123, nije glasalo 7, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 119, nije glasalo 12, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Riza Halimi. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 86, protiv 120, nije glasalo 12, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 117, nije glasalo 14, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Šerif Hamzagić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 120, nije glasalo 9, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 86, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Saša Dujović i Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 117, nije glasalo 13, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 86, protiv 120, nije glasalo 10, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Srđan Spasojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 7, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 86, protiv 120, nije glasalo 10, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela poslanik Milica Radović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 120, nije glasalo 8, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Lodi Gabor, Tamaš Tot i Maraci Nandor. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 110, nije glasalo 29, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Molim vas, možemo ponoviti ovo glasanje. Na član 3. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Lodi Gabor, Tamaš Tot i Maraci Nandor. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 97, protiv 110, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 121, nije glasalo četvoro, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač i Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 96, protiv 117, nije glasalo troje, od 216 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 117, nije glasalo 5, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Judita Popović i Slobodan Maraš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 116, nije glasalo 6, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Miloš Aligrudić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 120, nije glasalo 10, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milisav Petronijević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 120, nije glasalo 10, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić-Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 119, nije glasalo 9, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 85, protiv 120, nije glasalo 12, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela poslanik Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 121, nije glasalo 7, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 123, nisu glasala četiri, od 215 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Jovan Palalić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 119, nije glasalo 5, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragi Damnjanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 86, protiv 119, nije glasalo 11, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 86, protiv 122, nije glasalo 9, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Milan Dimitrijević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 122, nije glasalo 9, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mile Ilić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 83, protiv 121, nije glasalo 13, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Željko Tomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 90, protiv 119, nije glasalo 9, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Siniša Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 120, nije glasalo 7, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 122, nije glasalo 8, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Miloš Radulović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 124, nije glasao jedan, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Aleksandar Pejčić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 121, nije glasalo 7, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 123, nije glasalo 7, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Šerif Hamzagić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 119, nije glasalo 7, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 123, nije glasalo 7, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Nikola Lazić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 90, protiv 117, nije glasalo 10, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Šormaz. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 122, nije glasalo 8, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Arsen Đurić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 86, protiv 123, nije glasalo 6, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 123, nije glasalo 6, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Saša Dujović i Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 119, nije glasalo 10, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Vlatko Ratković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 118, nisu glasala četiri, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Šami. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 115, uzdržanih nema, nije glasalo sedam, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Kasalović i Miletić Mihajlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 119, nije glasalo 7, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Riza Halimi. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 82, protiv 121, nije glasalo 11, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela poslanik Milica Radović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 82, protiv 123, nije glasalo 11, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Riza Halimi. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 81, protiv 123, nije glasalo 12, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 82, protiv 121, nije glasalo 13, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 120, nije glasalo 7, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo Milovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 123, nije glasalo 7, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Šerif Hamzagić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 120, uzdržan jedan, nije glasalo 6, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 86, protiv 120, nije glasalo 9, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač i Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 116, nije glasalo 6, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Judita Popović i Slobodan Maraš. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 110, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Dragi Damnjanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 118, nije glasalo 11, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 84, protiv 121, nije glasalo 11, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Vlatko Ratković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 116, nije glasalo 5, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 117, nije glasalo 4, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Saša Dujović i Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 121, nije glasalo dvoje, od 216 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 120, nije glasalo 5, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Kasalović i Miletić Mihajlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 120, nije glasalo 4, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 90, protiv 122, nije glasalo 5, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Zoran Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 121, nije glasalo dvoje, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo troje, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač i Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 114, uzdržano troje, nije glasalo 5, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Miletić Mihajlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 122, nije glasalo 4, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Miloš Radulović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 124, nije glasalo 6, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Milentijević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 122, uzdržan jedan, nisu glasala četiri, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Judita Popović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 96, protiv 115, nije glasalo 7, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Srđan Spasojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 122, nije glasalo 8, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Saša Dujović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 121, nije glasalo 7, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 123, nisu glasala dva, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Šerif Hamzagić i Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 119, nije glasalo 7, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Riza Halimi. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 115, nije glasalo 15, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 119, uzdržan jedan, nisu glasala četiri, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 123, uzdržan jedan, nije glasalo 6, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Milentijević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 122, uzdržan jedan, nije glasalo 5, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 118, uzdržana dva, nisu glasala tri, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 100, protiv 112, nisu glasala tri, od 215 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 124, uzdržan jedan, nije glasao jedan, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 88, protiv 124, nisu glasala četiri, od 216 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 119, nisu glasala tri, od 216 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač i Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 115, nije glasalo 8, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miroslav Petković i Milica Radović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 87, protiv 122, nije glasalo 7, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 120, nije glasalo 7, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Dragi Damnjanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 123, nisu glasala tri, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Siniša Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 120, nisu glasala dva, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 90, protiv 122, nije glasalo 6, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Saša Dujović i Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 119, uzdržan jedan, nisu glasala četiri, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Vlatko Ratković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 98, protiv 119, uzdržan jedan, nije glasao niko, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 90, protiv 121, nije glasalo 7, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 124, nije glasalo 5, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Šerif Hamzagić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 120, nije glasalo četiri, od 218 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su, zajedno podneli narodni poslanici Miletić Mihajlović i Zoran Kasalović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 122, uzdržan jedan, nije glasalo četiri, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Riza Halimi. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 120, nije glasalo 6, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela poslanik Judita Popović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 118, nije glasalo 6, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, u celini. Za 123, protiv 13, uzdržan jedan, nisu glasala tri, od 140 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PREKRŠAJIMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prekršajima, u načelu. Za 139, nisu glasala tri, od 142 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre odlučivanja o Predlogu zakona u celini, podsećam vas da je sastavni deo Predloga zakona postao amandman Vlade kojim je predloženo dodavanje novog člana 25a. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prekršajima, u celini. Za 141, nije glasao jedan, od 142 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prekršajima. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O JAVNIM NABAVKAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o javnim nabavkama, u načelu. Za 141, nisu glasala dva, od 143 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Miletića Mihajlovića i Zorana Kasalovića na član 2, Vesne Marić na član 7, Nataše Jovanović na član 9, Marine Raguš na član 9, Milana Avramovića na član 14, Dejana Mirovića na član 19, Ljubomira Kragovića na član 27, Srete Perića na član 28, Gordane Rajkov na član 30, sa ispravkom i na član 38, sa ispravkom, Saše Dujovića na član 45, Zorana Bortića na član 47, Radiše Ilića na član 90, Dušanke Plećević na član 98, Marka Milenkovića na član 105, Gorice Mojović i Nebojše Ćerana na član 115, Nikole Žutića na član 122, Vladana Jeremića na član 122, Milorada Buhe na član 122, Slađana Mijaljevića na član 122 i Đure Mučenskog i Pavela Marčoka na član 128. Takođe podsećam da su sastavni deo Predloga zakona postali i amandmani Odbora za finansije na član 7. i 69. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 124, nije glasalo 25, od 198 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela poslanik Gordana Pop-Lazić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 38, protiv 116, nije glasalo 29, od 183 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 120, nije glasalo 18, od 184 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Zoran Kasalović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 43, protiv 120, nije glasalo 20, od 183 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 115, nije glasalo 20, od 182 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela poslanik Gorica Mojović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 36, protiv 117, uzdržan jedan, nije glasalo 28, od 182 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 121, nije glasalo 13, od 183 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 120, nije glasalo 13, od 182 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 118, nije glasalo 14, od 182 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 113, nije glasalo 19, od 183 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 120, nije glasalo 12, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podnela poslanik Marina Toman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 121, nije glasalo 11, od 184 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 122, nije glasalo 13, od 183 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 122, nije glasalo 12, od 184 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 120, nije glasalo 13, od 183 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 122, nije glasalo 13, od 183 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Milićević, Milica Petronijević i Dejan Radenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 116, nije glasalo 14, od 183 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Milićević, Milisav Petronijević i Dejan Radenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 41, protiv 118, nije glasalo 27, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 121, nije glasalo 12, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 119, nije glasalo 13, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 121, nije glasalo 14, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 58. amandman je podneo poslanik Milan M. Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 121, nije glasalo 16, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 58. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 123, nije glasalo 13, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 64. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 122, nije glasalo 14, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 122, nije glasalo 12, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 69. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 120, nije glasalo 65, od 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 71. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 119, nije glasalo 18, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 44, protiv 120, nisu glasala 23, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 82. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 45, protiv 123, uzdržan jedan, nije glasalo 15, od 184 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 82. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 44, protiv 118, nisu glasala 24, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 88. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 121, nije glasalo 16, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 92. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 121, nije glasalo 14, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 93. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 118, nije glasalo 15, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Milorad Krstin podneo je amandman kojim je predložio da se naziv odeljka VI, naslov iznad člana 99. i član 99. brišu. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 122, nije glasalo 15, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Branimir Đokić podneo je amandman kojim je predložio da se naslov iznad člana 100. i član 100. brišu. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 121, nije glasalo 8, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 107. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 124, nije glasalo 11, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 117. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 124, nije glasalo 16, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 122. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 124, nije glasalo 13, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 122. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 121, nije glasalo 17, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 123. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 121, nije glasalo 14, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanju o amandmanima pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o javnim nabavkama, u celini. Za 140, nije glasalo troje, od 143 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o javnim nabavkama. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OSIGURANjU DEPOZITA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u načelu. Za 149, nije glasalo troje, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je narodni poslanik Igor Bečić, pisanim putem povukao amandman na član 9. Predloga zakona kao i da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Zorana Antića, na član 2. i Vlajka Senića, na članove 6. i 7. Predloga zakona. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 122, nije glasalo 37, od 210 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 122, uzdržan jedan, nije glasalo 34, od 207 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 121, nije glasalo 33, od 207 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela poslanik Gordana Pop-Lazić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 33, od 207 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Arsen Đurić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 67, protiv 121, nije glasalo 19, od 207 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 120, nije glasalo 27, od 200 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 123, nije glasalo 15, od 189 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić.Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 124, nije glasalo 15, od 199 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik dr Vladan Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za četiri, protiv 121, nije glasalo 50, od 175 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita, u celini. Za 148, nije glasalo 40, od 188 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O AGENCIJI ZA OSIGURANjE DEPOZITA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje depozita, u načelu. Za 140, protiv četiri, nije glasao jedan, od 145 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o javnim nabavkama. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani Odbora za finansije na naziv zakona, na član 1. i amandman kojim se posle člana 1. dodaje novi član 1a. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Zoran Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 67, protiv 122, uzdržan jedan, nije glasalo 17, odprisutnih 207 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela Jorgovanka Tabaković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 119, uzdržan jedan, nisu glasala 83, odprisutna 204 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 120, nije glasao 21, od 191 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 123, uzdržana dva, nije glasalo 14, odprisutna 193 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o Agenciji za osiguranje depozita, u celini. Za 138, nije glasalo 28, od 166 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje depozita. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O STEČAJU I LIKVIDACIJI BANAKA I DRUŠTAVA ZA OSIGURANjE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje, u načelu. Za 138, nije glasalo 5, od143 narodnaposlanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je narodni poslanik Veroljub Arsić, pisanim putem, obavestio da povlači amandman koji je podneo 12. novembra 2008. godine na član 2. Predloga zakona i da je, istovremeno, podneo novi amandman na isti član Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 122, uzdržan jedan, nije glasalo 16, od 193 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Veroljub Arsić podneo je amandman kojim je predložio da se član 2. Predloga zakona briše. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 120, nije glasalo 68, od 188 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 120, nije glasalo 20, od 191 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jorgovanka Tabaković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 123, nije glasalo 36, od 160 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Jorgovanka Tabaković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasalo 26, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 124, nije glasalo 14, od 191 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 123, nije glasalo 14, od 192 narodnaposlanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje, u celini. Za 137, nije glasalo 8, od 145 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O PUTNIM ISPRAVAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o putnim ispravama, u načelu. Za 209, nije glasalo 8, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanu. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 67, protiv 124, nije glasalo 27, od 218 narodnihposlanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanu, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o putnim ispravama, u celini. Za 217, nije glasao jedan, od 218 narodnihposlanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o putnim ispravama. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNIM SLUŽBENICIMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, u načelu. Za 129, protiv 11, nije glasalo 40, od 180 poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 124, nije glasalo 18, od 189 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 45, protiv 121, nije glasalo 19, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 44, protiv 123, nije glasalo 15, od182 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 45, protiv 123, nije glasalo 12, od 180 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 123, nije glasalo 11, od 180 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 42, protiv 123, nije glasalo 15, od 180 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 45, protiv 119, nije glasalo 17, od181 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas da je članom 9. Predloga zakona Vlada predložila povratno dejstvo člana 5. Predloga zakona. Prema članu 144. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, kad Predlog zakona sadrži odredbe za koje je predviđeno povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama, Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Stavljam na glasanje predlog Vlade sadržan u članu 5. Predloga zakona o povratnom dejstvu ove odredbe za koju, po oceni Vlade, postoji opšti interes. Za 127, protiv 9, nije glasao 31, od 167 narodnih poslanika. Narodna skupština je posebno odlučila da postoji opšti interes za povratno dejstvo člana 5. Predloga zakona. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, u celini. Za 128, protiv 10, nije glasalo četvoro, od 142 poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Prelazimo na odlučivanje Narodne skupštine o POVREDAMA POSLOVNIKA na koje su u toku sednice ukazali narodni poslanici. Pošto je u toku sednice ukazano na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbu člana 100. stav 4. Poslovnika, prema kojoj ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine narodni poslanik ostane pri tvrdnji da je Poslovnik povređen, Narodna skupština će, bez pretresa, odlučivati o tom pitanju u danu za glasanje. Saglasno navedenoj odredbi Poslovnika, prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 5. novembra 2008. godine, u 13,00 časova, ukazao je na povredu člana 161. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 14, protiv 112, nije glasalo 36, od 162 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Milica Vojić-Marković, na sednici 5. novembra 2008. godine, u 14 časova i 25 minuta, ukazala je na povredu člana 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za jedan, protiv 115, uzdržan jedan, nije glasalo 26, odprisutnih 143 narodna poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 20. novembra 2008. godine, u 10 časova i 55 minuta, ukazala je na povredu člana 141. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 116, nije glasalo 25, od 141 narodnog poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Slobodan Maraš, na sednici 20. novembra 2008. godine, u 11 časova i 25 minuta, ukazao je na povredu čl. 27. i 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 5, protiv 115, nije glasalo 19, od 139 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 24. novembra 2008. godine, u 17 časova i tri minuta, ukazao je da je predsedavajućaGordana Čomić, potpredsednik Narodne skupštine, povredila član 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 118, nije glasalo 23, od 141 narodnog poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 2. decembra 2008. godine, u 11 časova i 35 minuta, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za jedan, protiv 113, nije glasalo 23, od 137 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 3. decembra 2008. godine, u 17 časova i 26 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 115, nije glasalo 20, od 135 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na sednici 4. decembra 2008. godine, u 10 časova i 35 minuta, ukazalaje da je narodni poslanik Zoran Krasić povredio čl. 101, 103. i 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 117, protiv dvoje, nije glasalo 12, od 131 poslanika. Narodna skupština je odlučila da jesu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na sednici 4. decembra 2008. godine, u 10 časova i 41 minut, ukazala je da je narodni poslanik Nataša Jovanović povredila član 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 118, nije glasalo 8, od 126 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da jeste povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na sednici 4. decembra 2008. godine, u 10 časova i 55 minuta, ukazala je da je narodni poslanik Sreto Perić povredio članove 101, 103. i 104. Poslovnika. Molim narodne poslanike da odluče da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Za 116, nije glasalo 11, od 127 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na sednici 4. decembra 2008. godine, u 19,00 časova, ukazala je da je narodni poslanik Vjerica Radeta povredila članove 101, 103. i 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Za 119, nije glasalo 8, od 127 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da jesu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 4. decembra 2008. godine, u 19 časova i dva minuta, ukazao je da je narodni poslanik Nada Kolundžija povredila članove 101, 103. i 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Protiv 116, nije glasalo 10, od 126 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 4. decembra 2008. godine, u 19 časova i 6 minuta, ukazala je da je predsednik Narodne skupštine povredila član 106. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 119, nije glasalo 7, od 126 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Gordana Pop-Lazić, na sednici 8. decembra 2008. godine, u 20 časova i dva minuta, ukazala je na povredu člana 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 121, nije glasalo 6, od 127 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Todorović, na sednici 8. decembra 2008. godine, u 21 čas i 54 minuta, ukazao je na povredu člana 85. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 122, nije glasalo 6, od 128 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 8. decembra 2008. godine, u 22 časa i 10 minuta, ukazala je na povredu članova 100. i 104. Poslovnika. Molim poslanike da odluče da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika i da pritisnu odgovarajući taster. Protiv 123, nije glasalo 6, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na sednici 8. decembra 2008. godine, u 22 časa i 25 minuta, ukazala je da je narodni poslanik Tomislav Ljubenović povredio član 103. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 122, nije glasalo 7, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da jeste povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Todorović, na sednici 8. decembra 2008. godine, u 22 časa i 30 minuta, ukazao je na povredu članova 27. i 85. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Protiv 117, nije glasalo 12, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Miloš Aligrudić, na sednici 8. decembra 2008. godine, u 22 časa i 43 minuta, ukazao je na povredu članova 27, 85. i 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika, pritiskom na odgovarajući taster. Protiv 122, nije glasalo 7, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Stevanović, na sednici 8. decembra 2008. godine, u 23 časa i 48 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika, pritiskom na odgovarajući taster. Protiv 121, nije glasalo 8, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređeni navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Momir Marković, na sednici 8. decembra 2008. godine, u 23 časa i 52 minuta, ukazao je na povredu člana 85. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika, pritiskom na odgovarajući taster. Za niko, protiv 121, nije glasalo 8, od 129 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Miloš Aligrudić, na sednici 9. decembra 2008. godine, u 00 časova i 5 minuta, ukazao je na povredu člana 85. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika, pritiskom na odgovarajući taster. Za niko, protiv 119, nije glasalo 10, od 129 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Nataša Jovanović, na sednici 9. decembra 2008. godine, u 00 časova i 30 minuta, ukazala je na povredu članova 27, 31, 85, 101, 103. i 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Protiv 117, nije glasalo 12, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 9. decembra 2008. godine, u 00 časova i 32 minuta, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 122, nije glasalo 7, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Milan Avramović, na sednici 9. decembra 2008. godine, u 00,52 časova, ukazao je na povredu članova 27, 60. i 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Protiv 120, nije glasalo 9, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Nataša Jovanović, na sednici 9. decembra 2008. godine, u 10,26 časova, ukazala je da je potpredsednik Narodne skupštine Gordana Čomić povredila član 106. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za niko, protiv 120, nije glasalo 10, od 130 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 9. decembra 2008. godine, u 12,27 časova, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za niko, protiv 123, nije glasalo 6, od 129 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 9. decembra 2008. godine, u 15,23 časova, ukazao je da je predsednik Narodne skupštine povredila član 27. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za niko, protiv 118, nije glasalo 11, od 129 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 11. decembra 2008. godine, u 12,10 časova, ukazala je na povredu člana 27. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 121, nije glasalo 8, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na sednici 15. decembra 2008. godine, u 16,50 časova, ukazala je da je narodni poslanik Vjerica Radeta povredila član 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 120, nije glasalo 9, od 129 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da jeste povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 15. decembra 2008. godine, u 17,00 časova, ukazao je da je narodni poslanik Nada Kolundžija povredila član 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za jedan, protiv 116, nije glasalo 13, od 130 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 16. decembra 2008. godine, u 17,45 časova, ukazao je da je narodni poslanik Nada Kolundžija povredila član 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za niko, protiv 117, nije glasalo 12, od 129 poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 99. Poslovnika, zaključujem Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini. Šefovi poslaničkih grupa nisu predložili tačku koju saminače predlagala za ovu sednicu, dakle poslaničkih pitanja. Dajem pauzu od pet minuta i nastavljamo sa radom. (Sednica je završena u 15,00 časova)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA STENOGRAFSKE BELEŠKE PETA SEDNICA DRUGOG REDOVNOG ZASEDANjA 22. decembar 2008. godine (Prvi dan rada) (Sednica je počela u 15.10 časova. Predsedava Slavica Đukić-Dejanović, predsednik Skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2008. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 205 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutno najmanje 126 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 127 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno više od 126 narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Saglasno članu 88. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da današnjoj sednici, pored predstavnika predlagača dr Diane Dragutinović, ministra finansija, prisustvuju i Janko Guzijan, državni sekretar u Ministarstvu finansija, i Ružica Stojiljković, pomoćnik direktora Uprave za trezor u Ministarstvu finansija. Saglasno članu 84. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala za subotu, 20. decembra 2008. godine, u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 84. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, kao i mimo dana utvrđenog u članu 85. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda, a da sam je iz poznatih razloga odložila za danas. Dostavljen vam je Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini, održane 23, 24, 28, 29, 30, 31. oktobra i 3, 4. i 5. novembra 2008. godine. Pošto današnjoj sednici prisustvuje više od 126 narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa prethodne sednice. Obaveštavam vas da je proverom u službi za poslove Administrativnog odbora utvrđeno da tom odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na zapisnik sa navedenih sednica. Prelazimo na odlučivanje o zapisniku. Stavljam na glasanje Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini, održane 23, 24, 28, 29, 30, 31. oktobra i 3, 4. i 5. novembra 2008. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za 122, nije glasalo šest, od 128 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini, održane 23, 24, 28, 29, 30, 31. oktobra i 3, 4. i 5. novembra 2008. godine. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. novembra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za 126, nije glasalo tri, od 129 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o privremenom izuzimanju od oporezivanja porezom na dohodak građana određenih vrsta prihoda, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. novembra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za 126, nije glasao jedan, od 127 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2009. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2009. godinu: a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, b) Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje i v) Nacionalne službe za zapošljavanje, koji je podnela Narodnoj skupštini 7. decembra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za 127, nije glasao jedan, od 128 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. decembra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za 128, nije glasao jedan, od 129 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. decembra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za 127, nije glasalo dvoje, od 129 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. decembra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 126, nije glasalo četvoro, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. decembra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 128, nije glasao jedan, od 129 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni Zakonika o krivičnom postupku, koji je podnela Narodnoj skupštini 17. decembra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 128, nije glasalo dvoje, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Napominjem da su poslaničke grupe Za evropsku Srbiju, Srpska radikalna stranka, G17 plus i Liberalno demokratska partija predložile da se po hitnom postupku razmatraju i njihovi predlozi za izmenu Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Međutim, odredbom člana 42. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine utvrđeno je da Narodna skupština odlučuje o razrešenju i izboru novog člana odbora na prvoj narednoj sednici posle dostavljanja predloga poslaničke grupe. Iz tog razloga nema potrebe da se o predlozima poslaničkih grupa posebno izjašnjavamo, jer se oni uvršćuju u dnevni red ove sednice po samom slovu Poslovnika. Dvadeset jedan narodni poslanik Poslaničke grupe DSS-Vojislav Koštunica, na osnovu člana 90. stav 3. i člana 140. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2009. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2009. godinu: a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, b) Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje i v) Nacionalne službe za zapošljavanje, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, Predlogu zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, Predlogu zakona o privremenom izuzimanju od oporezivanja porezom na dohodak građana određenih vrsta prihoda (tačke: 1, 2, 3, 4, 5. i 6. predloženog dnevnog reda) i zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, i Predlogu zakona o dopuni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju (tačke 7. i 8. predloženog dnevnog reda). Da li narodni poslanik Miloš Aligrudić želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Aligrudiću.
Hvala vam. Ovo je čist dokaz kako opozicija može biti konstruktivna. Videvši da ste nenormalno zakasnili sa Predlogom budžeta za narednu godinu, da ste vodili prošlu sednicu sa besmislenom tačkom dnevnog reda, koju ste danas, uz pomoć jedne, do sada opozicione grupe, a sada očigledno deo vladajuće koalicije, izglasali, reč je o Zakonu o uređenju mreže sudova, i to na štetu građana Srbije, suprotno većinskom mišljenju stručne javnosti, i tako što ste terali svoje narodne poslanike, iz vladajuće koalicije, da glasaju za nešto u šta ne veruju, i tako što ste radili sve što je bilo potrebno ne biste li opstruisali rad Narodne skupštine Republike Srbije, a za to optuživali opoziciju, bilo je veoma važno da neko izađe i da vas, makar nečemu, nauči. Jer, vi očigledno niste spremni ni da prihvatite savet, ali zato bez ikakvog problema prihvatate sve one naopake savete koji dolaze iz one zgrade, odande, od predsednika Republike Srbije, koji vodi i vašu vladu i vas, ali vodi, nažalost, i građane Srbije - u sunovrat. Ono što smo mi predložili ovde, vrlo je prosto i jednostavno. Sve tačke dnevnog reda, sa pratećim zakonima, koji idu uz budžet Republike Srbije, celishodno je raspraviti u jednom načelnom pretresu da se ne bi gubilo vreme, jer su te tačke dnevnog reda jasno i direktno povezane sa budžetom. Uzgred rečeno, kada smo mi ovo predložili, već je uveliko bio stigao predloženi dnevni red za ovu sednicu, pa videvši da nikome iz vladajuće koalicije nije palo napamet da predloži spajanje tačaka dnevnog reda, onda smo ovde to mi uradili. Time dodatno pokazujete svoju neodgovornost, slabost i nesposobnost. To je, zapravo, vaša slika i prilika, nesposobnost vladajuće većine da vodi ovu državu. U ovom predlogu, koji smo mi podneli, sve tačke koje se logično daju spojiti sa budžetom, spojene su. Jedino su izdvojene dve tačke koje su ponovo predložene da budu razmatrane kao spojene tačke i to: Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje i Predlog zakona o dopuni Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju. Zašto? Iz prostog razloga što postoji jedno pitanje vezano za ova dva zakona, pogotovo za ovaj drugi, koji je od velikog interesa za građane Srbije i vredi ga posebno raspraviti. Posledica ovih zakona je, praktično, zamrzavanje penzija za sledeću godinu. Radi se o populaciji od 1,7 miliona penzionera u Srbiji, koju u ovom parlamentu od strane vladajuće većine ni na koji način nisu prezentovani. Oni koji tvrde da prezentuju njihove interese, prezentuju interese isključivo svoje, svojih ličnih budžeta, koje su zaslužili, nasledili tako što su prethodno bili direktori raznih preduzeća, fondova i sl. i onda prave jedan mali kružok koji pokušava da laže penzionere Srbije da reprezentuju njihov interes. Inače, to ste vi okupili vladajuću većinu. Pošto je to tako, mislimo da je neophodno da se u posebnom načelnom pretresu ova dva zakona, doduše zajedno... (Predsednik: Vreme.) ...jer i tu treba nešto spojiti (završavam), ovo pitanje treba raspraviti. Sve ovo drugo, što smo kasnije videli, od predloga za spajanje tačaka, nije racionalno i, na koncu, suprotno je Poslovniku Narodne skupštine Republike Srbije.
Zahvaljujem, gospodine Aligrudiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 25, protiv 123, nije glasalo osam, od 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Suzana Grubješić je, na osnovu člana 90. stav 3, člana 140. stav 2. i člana 149a stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predložila da se obavi zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2009. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2009. godinu: a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, b) Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje i v) Nacionalne službe za zapošljavanje, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, Predlogu zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, Predlogu zakona o privremenom izuzimanju od oporezivanja porezom na dohodak građana određenih vrsta prihoda, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, Predlogu zakona o dopuni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Projekat "Pružanje unapređenih usluga na lokalnom nivou") između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj (tačke 1-9. predloženog dnevnog reda). Da li narodni poslanik Suzana Grubješić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 127, protiv dvoje, nije glasao 31, od 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku i o predlozima za spajanje rasprave, na osnovu člana 92. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 128, nije glasalo 14, od 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini, u celini. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2009. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2009. godinu: a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, b) Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje, v) Nacionalne službe za zapošljavanje; 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; 4. Predlog zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi; 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama; 6. Predlog zakona o privremenom izuzimanju od oporezivanja porezom na dohodak građana određenih vrsta prihoda; 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje; 8. Predlog zakona o dopuni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju; 9. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Projekat "Pružanje unapređenih usluga na lokalnom nivou") između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj; 10. Predlog zakona o izmeni Zakonika o krivičnom postupku; 11. Predlozi odluka o prestanku dužnosti nosilaca pravosudnih funkcija; 12. Predlozi odluka o izmenama i dopunama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda i dostavi ga narodnim poslanicima. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. Saglasno odluci Narodne skupštine, da bi se obavio zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz dnevnog reda po tačkama 1-8. i jedinstveni pretres o predlogu zakona iz dnevnog reda pod tačkom 9, a pre otvaranja pretresa, podsećam vas da, shodno članu 94. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi 5 časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničkih grupa. Pošto ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, konstatujem da je vreme rasprave, po poslaničkim grupama, sledeće: Poslanička grupa Za evropsku Srbiju - jedan sat, 33 minuta i 36 sekundi; Poslanička grupa SRS - jedan sat, osam minuta i 24 sekunde; Poslanička grupa G17 plus - 28 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa DSS-Vojislav Koštunica - 25 minuta i 12 sekundi; Poslanička grupa Napred Srbijo - 25 minuta i 12 sekundi; Poslanička grupa SPS-JS - 18 minuta; Poslanička grupa LDP - 14 minuta i 24 sekunde; Poslanička grupa Nova Srbija - 10 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa manjina - osam minuta i 24 sekunde i Poslanička grupa PUPS - šest minuta. Molim poslaničke grupe da, ukoliko to već nisu učinile, podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Obaveštavam vas da će po ovim tačkama dnevnog reda poslaničke grupe predstavljati narodni poslanici: Milan J. Nikolić - Poslaničku grupu SPS-JS; Radojko Obradović - Poslaničku grupu DSS-Vojislav Koštunica; Aleksandar Vlahović - Poslaničku grupu Za evropsku Srbiju. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2009. GODINU (zajednički načelni pretres sa tačkama 2-9) Dozvolite da vas obavestim da ćemo danas raditi posle 18.00 časova po tački dnevnog reda koja u tom momentu bude na dnevnom redu, a dogovorili smo da je to objedinjena rasprava, u skladu sa članom 85. stav 5. Dajem pauzu od sat vremena. [[Posle pauze – 16.45]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad. Da li predstavnici predlagača, predsednik Vlade gospodin Cvetković ili ministarka gđa Dragutinović, žele reč? (Da, oboje.) Reč ima predsednik Vlade gospodin Mirko Cvetković. Izvolite, gospodine predsedniče.
Dame i gospodo narodni poslanici, velika mi je čast što mi se pružila prilika da formalno otvorim raspravu o budžetu Republike Srbije za 2009. godinu. Kao što vam je poznato, budžet, po definiciji, predstavlja najvažniji zakon koji se svake godine donosi, a on je najvažniji zbog toga što se kroz njega i u okviru njega definiše ekonomska politika, ili da budem precizniji, fiskalna politika države. Za 2009. godinu Zakon o budžetu ima još veći značaj, imajući u vidu ekonomske i finansijske okolnosti u kojima se nalazimo pred novu 2009. godinu. Neću govoriti detalje o budžetu, pošto ćete to čuti u ekspozeu ministarke finansija, ali želim da pomenem nekoliko njegovih osnovnih karakteristika. Imajući u vidu finansijsku krizu, mi prvi put ulazimo u projekcije prihoda koji su izvedeni iz stope rasta koja je duplo manja nego stopa rasta koju očekujemo u ovoj godini. To, naravno, ima odgovarajuće implikacije. U isto vreme, u budžetu smo nastojali da napravimo balans između tekuće potrošnje i razvojne komponente budžeta. Ovo je posebno značajno jer nas, po svemu sudeći, očekuje jedna teška godina, i po svemu onome što smo mogli da vidimo u okruženju, a i prvi signali su već ovde, Ali, mi smo pripremili i mere koje bi trebalo da nam omoguće da sve to prođemo sa što manje problema koji će nas, inače, očekivati. Balans o kome govorim, između tekuće potrošnje i razvoja, prikazan je na taj način što je budžet, kako ga ja kolokvijalno nazivam, restriktivno podsticajan. On je, pre svega, restriktivan u delu države, gde država treba da prednjači u štednji, smanjenju troškova i u omogućavanju privredi da ima što manje obaveza prema državi, a podsticajan je u onim segmentima gde je potrebno da se da mogućnost određenim privrednim sektorima, onima koji su najkritičniji i koji bi trebalo da održe razvoj koji smo zacrtali. Pri tome, u okviru razvojne komponente, pored tog podsticajnog dela, mi i dalje ostajemo sa osnovnim investicionim pristupom kada se radi o ključnoj infrastrukturi u zemlji. Tu, pre svega, mislim na Koridor 10. Imajući sve navedeno u vidu, budžet je napravljen na osnovu tri glavna principa. Prvi je princip zajedništva ili jedinstvenosti, odnosno princip da su sve stranke vladajuće koalicije, nakon razmatranja različitih opcija, prihvatile ovakav koncept i stoje iza njega. Drugi princip jeste princip solidarnosti, što znači da je potrebno i prilikom njegovog donošenja, a zatim i u implementaciji da svi podnesu svoj deo odgovornosti, svoj deo tereta, kako bi nam svima zajedno bilo lakše. Konačno, treći je princip kontinuiteta, što znači da će se u toku realizacije budžeta i uopšte pratiti kretanje ekonomske i finansijske situacije i po potrebi preduzimati dodatne mere, bilo da su one dodatno restriktivne ili dodatno podsticajne. U tom smislu, ovaj budžet treba smatrati i kao jedan od glavnih paketa mera koje država preduzima za prolazak kroz finansijsku krizu. Iskoristio bih ovu priliku da zahvalim narodnim poslanicima na konstruktivnosti koju su ispoljili prilikom razmatranja pitanja poverenja, odnosno nepoverenja Vladi i da im poželim uspešan rad prilikom razmatranja budžeta i istu takvu konstruktivnost da ispolje i ovom prilikom, imajući u vidu trenutak u kome se nalazimo. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Reč ima ministar finansija gospođa Dragutinović.
Poštovana gospođo predsednice, poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, dozvolite mi da vam u ime Vlade predstavim Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2009. godinu, kao i ekonomsku i fiskalnu politiku koja će se sprovoditi kroz predloženi budžet. Predlažem Narodnoj skupštini da zajedno sa budžetom usvoji pet poreskih zakona, jedan carinski zakon i zakon o dopuni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Pre svega toga, želim da se u ime Vlade i u svoje lično ime izvinim Skupštini zbog kašnjenja budžeta i odstupanja od rokova propisanih Zakonom o budžetskom sistemu. Koliko god je loše što budžet kasni, toliko je i dobro pošto se nalazimo u situaciji ekonomske krize u kojoj se predviđanja menjaju iz dana u dan. Procene koje su važile pre mesec dana, sada ne važe. Nažalost, korigovane su naniže mnoge projekcije kada je u pitanju rast, obim trgovine, kretanje cena sirovina, nekretnina, cene kapitala, tokova stranih investicija, kreditnih rejtinga zemalja. Takođe, dugo je trajala rasprava o rebalansu budžeta i pregovori Vlade sa Međunarodnim monetarnim fondom. Nacrt zakona o budžetu za 2009. godinu usaglašen je sa ekonomskim okruženjem u kom se donosi i usredsređen na rešavanje problema sa kojim se suočava naša ekonomija, a koji utiču na živote naših građana. Želim da naglasim da je budžet osnovni instrument ekonomske politike Vlade Srbije. Budžet je mehanizam kojim Vlada odgovara na rizike, izazove specifične ekonomske situacije, da bi u najvećoj mogućoj meri zaštitila životni standard i socijalnu sigurnost građana Srbije. Ovo je posebno važno u kriznoj situaciji. Da bi se razumela logika i motivi ovakvog predloga budžeta, neophodno je početi sa pažljivom analizomtrenutne ekonomske situacije prvo u svetu, a onda u Srbiji. Danas je svetska ekonomija, posebno finansijski sektor suočen sa novom nesvakidašnjom krizom. Ako bismo se osvrnuli i pogledali svetsko ekonomsko okruženje samo nekoliko decenija unazad, ne bismo mogli da pronađemo ovako kompleksno, neizvesno stanje svetske ekonomije. Globalne ekonomske prilike su se značajno pogoršale tokom poslednja tri meseca i nesporno će imati posledice na privredu Srbije. Sve ovo dovodi do revizije predviđanja svetskog ekonomskog rasta. Svetski rast u 2009. godini revidiran je naniže, sa procenjenog rasta do 3% na 2,2% krajem novembra. Očekuje se da u 2009. godini ekonomska aktivnost u svim razvijenim zemljama zabeleži značajan pad. Prvi put od Drugog svetskog rata recesija je zahvatila privrede svih zemalja sveta. Svetska ekonomska i finansijska kriza prenosi se i na Srbiju. Njene posledice smo počeli da osećamo pre nego što je očekivano, i to pre zbog psiholoških, a manje zbog fundamentalnih razloga. Nedostatak likvidnosti na svetskom tržištu doveo je do pada priliva kapitala, pre svega kreditiranja iz inostranstva. Loši izgledi za privredni rast u 2009. godini utiču na manji priliv stranih direktnih investicija već u četvrtom kvartalu. Građani, uznemireni bankrotstvom banaka u svetu, povlače deo svoje devizne štednje iz bankarskog sektora. Sve ovo vrši pritisak na devizno tržište i pad vrednosti dinara, koji od početka oktobra gubi oko 15% svoje vrednosti. Kriza nas pogađa upravo tamo gde je naša ekonomija najranjivija - u delu ekonomskih odnosa sa inostranstvom. Imajući u vidu ovako brzo izmenjene globalne procene, bilo je neophodno usaglasiti ranije usvojene ekonomske projekcije i politike iz Memoranduma o budžetu sa novim okolnostima. Glavne komponente usporavanja privrednog rasta u Srbiji, u uslovima globalne finansijske krize svetske privrede su - smanjena domaća tražnja kroz smanjenje privatne potrošnje, pre svega zbog smanjene kreditne aktivnosti, pad izvoza zbog smanjene uvozne tražnje, smanjenje priliva stranih direktnih investicija i međunarodnih kredita. Radi ublažavanja posledica globalne ekonomske finansijske krize, Vlada i Narodna banka Srbije preduzele su sledeće mere -mere za jačanje poverenja u domaći bankarski sektor i povećanje štednje, kao što je podizanjegarantovanog nivoa štednih depozita; mere za povećanje devizne likvidnosti domaćeg bankarskog sektora; mere za olakšavanje položaja klijenata; planirano je smanjenje budžetskog deficita i dogovoren je novi petnaestomesečni aranžman sa MMF-om. Nakon ovog osvrta na međunarodno okruženje, finansijsku krizu i mogućnost rasta srpske ekonomije, želela bih da pređem na obrazlaganje fiskalne politike i Predlog zakona o budžetu za 2009. godinu. Predloženi budžet predstavlja odraz spremnosti Vlade Republike Srbije da odgovori na izazove sa kojima će se srpska privreda, pod uticajem svetske ekonomske krize, suočiti u narednom periodu. Osnovni cilj fiskalne politike, odnosno politike javnih rashoda je smanjenje tekuće potrošnje države bez ugrožavanja dostignutog nivoa socijalnih prava i uz održavanje potrebnog nivoa investicija. Stoga su u ovom budžetu predviđena značajna sredstva za nastavak javnih investicija. Direktno iz budžeta je 40 milijardi dinara, od čega je 20 milijardi preko Nacionalnog investicionog plana; kroz davanje garancija za kredite koje će Evropska banka za obnovu i razvoj i Evropska investiciona banka odobriti za Koridor 10; kroz direktno zaduživanje kod Svetske banke za Koridor 10 od oko 388 miliona dolara; kroz direktno zaduživanje za projekte Nacionalnog investicionog plana kod Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske investicione banke u iznosu od 250 miliona evra. Takođe su predviđena i značajna sredstva za podsticanje proizvodnje - kroz subvencije u iznosu od 40 milijardi; kroz neto budžetske kredite u iznosu od 20 milijardi dinara; kroz izdavanje garancija Centralnoj banci, na osnovu kojih će ona odobravati kredite poslovnim bankama za kredite korporativnom sektoru, u iznosu od 40 milijardi i kroz direktno zaduživanje kod Evropske investicione banke za mala i srednja preduzeća od 250 miliona evra. Drugo, ostvarenje socijalne solidarnosti, očuvanje socijalnih izdavanja i zaštita ugroženih i osetljivih kategorija društva - ostaju prioritet ove vlade. Da bi se ostvarila društvena, socijalna odgovornost, potrebna je solidarnost svih zaposlenih u javnom sektoru. U teškoj godini koja je pred nama moramo zaštititi sve slojeve našeg društva. Stoga je neophodno kontrolisati rast plata zaposlenih u javnom sektoru. One će rasti, ali samo do nivoa stope inflacije. Na taj način ostavljen je prostor za održavanje socijalnih izdataka, penzija, socijalne pomoći itd. Treći zadatak pred nama je održavanje makroekonomske stabilnosti. Iako se naizgled čini da bi u momentu ekonomskog usporenja povećano trošenje države doprinelo bržem oporavku, u našem kontekstu visoke spoljnotrgovinske neravnoteže primena kontracikličnih politika, npr. prekomerna javna potrošnja, imala bi neželjene efekte, kao npr. rast inflacije i značajniji pad vrednosti dinara. Podsetiću da budžet za 2009. godinu i nije striktno restriktivan, jer podrazumeva deficit od 1,5% društvenog proizvoda, ali je strukturno uravnotežen, kada ga korigujemo za fazu privrednog ciklusa u kojem se nalazimo. Smatram da je reč o optimalnom rešenju, kompromisu koji usaglašava sve ciljeve Vlade. U periodu 2006-2008. godine fiskalna politika je bila prociklična. To znači da je država u uslovima visokog ekonomskog rasta, umesto da štedi za teške dane, trošila. Osnovni razlozi vođenja prociklične fiskalne politike bili su učestali izbori u ovom periodu i povećanje potrošnje po osnovu političkih ciklusa. Visoku javnu potrošnju je bilo moguće realizovati zahvaljujući komotnoj likvidnosnoj poziciji države, koja je bila posledica privatizacionih prihoda. Visoki priliv kapitala i snažan ekonomski rast doveli su do zanemarivanja mogućih slabosti srpske ekonomije i potpuno zanemarili potrebu za obazrivim, tada mogućim, kontracikličnim makroekonomskim politikama. Fiskalna politika, pre svega zbog spoljne neravnoteže i finansijskih ograničenja, u narednom periodu ne može biti potpuno kontraciklična, tj. u uslovima usporavanja ekonomske aktivnosti država nema mnogo prostora da značajnijim trošenjem podstiče ekonomiju. Inače, budžet Republike Srbije je sastavni deo šireg okvira konsolidovanog sektora države. Postavljeni cilj fiskalne politike u 2009. godini ima deficit od 1,5% društvenog proizvoda, koji podrazumeva deficit budžeta od 1,6% društvenog proizvoda i suficit Fonda za zdravstveno osiguranje, dok su ostali nivoi vlasti uravnoteženi. Predlogom budžeta Republike Srbije za 2009. godinu planirani su prihodi od 698,8 milijardi dinara, dok ukupni rashodi, uključujući neto budžetske pozajmice, iznose 748,8 milijardi. Deficit budžeta je ispod 50 milijardi. Prihodi budžeta Republike planirani su na osnovu projekcije makroekonomskih agregata, kao što je ekonomski rast, stopa inflacije, spoljnotrgovinska razmena, zarade, ali i planiranih izmena poreskih i carinskih politika. Pri planiranju ovih izmena vodilo se računa da poreske stope u Srbiji nisu visoke, već da su zbog širokih oslobađanja efektivne poreske stope praktično niske. Suprotno ovim, carinske stope su visoke. Dopustite mi da ovo dokumentujem. Stopa poreza na novododatu vrednost u najvećem broju evropskih zemalja iznosi između 19 i 20 posto. Mnogo veći broj zemalja ima stopu iznad 20%, čak 25%, nego ispod 19%. Stopa poreza na dobit kreće se u intervalu između 15 i 25 posto. Mali broj zemalja ima stopu ispod 15%, Srbija 10%. Efektivna stopa kreće se u intervalu između 10 i 20 posto, u Srbiji 5%. Stopa poreza na zarade u najvećem broju zemalja kreće se u intervalu između 15 i 25 posto. Mali broj zemalja ima stopu ispod 15%, Srbija 12%. Izuzetno su niske akcize na pivo, cigarete i dizel gorivo. Srbija ima najniže cene cigareta i postala je emisiono područje, a akcizna politika udaljena od preporuka Evropske komisije. Zbirna stopa doprinosa za socijalno osiguranje je 35,8%, što je otprilike u sredini intervala 27-44% kad su u pitanju evropske zemlje sa sličnim načinom socijalnog osiguranja. Carinske stope su, za razliku od ovoga, veoma visoke i najčešće se kreću između 10 i 30 posto. Ključne izmene politika koje definišu prihode u narednom periodu su primena Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU, ukidanje poreza na kamate od devizne štednje, ukidanje poreza na kapitalnu dobit prihoda koji su ostvareni prenosom uz naknadu hartija od vrednosti i udela u imovini pravnih lica, ukidanje poreza na prenos sa i bez naknade hartija od vrednosti i udela u imovini pravnih lica, povećanje akciza na derivate nafte, cigarete, kafu i pivo. Što se tiče rashodne strane budžeta, moram da naglasim da je u novonastalim uslovima, koji nas očekuju u 2009. godini, neophodno sprovoditi racionalizaciju štednje u javnom sektoru. Smanjiti državnu potrošnju nije nimalo lak zadatak. Oko 80% tekućih rashoda su zakonom definisani mandatni rashodi. Mandatni rashodi su plate zaposlenih u državnom sektoru, plate u prosveti, zdravstvu, vojsci, policiji, penzije, kao i otplate kamata koje dospevaju u narednoj godini, obavezni transferi lokalnom nivou vlasti i organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja. Deo potrošnje države predstavljaju rashodi diskrecionog karaktera, kao što su kupovina roba i usluga, subvencije, kapitalni rashodi, budžetske pozajmice. Na ovim kategorijama rashoda učinjena je najveća moguća ušteda, imajući u vidu cilj održanja potrebnog nivoa investicija. Plate zaposlenih u državnoj upravi i javnim službama, koje se finansiraju iz budžeta, u narednoj godini zadržaće realni nivo iz tekuće godine. To znači da je planirano usklađivanje plata samo do nivoa rasta cena na malo. Zaposleni u državnoj upravi i javnim službama ne mogu u narednoj godini očekivati bonuse, niti bilo kakve posebne nagrade (u visini trinaeste plate i sl.). Jedini oblik nagrađivanja koji je predviđen jeste jubilarna nagrada za radnike koji obeleže 10, 20 i 30 godina u službi. U 2009. godini na rashodnoj kategoriji kupovine roba i usluga biće učinjene maksimalne uštede. Mnoge pozicije rashoda u okviru kupovine roba i usluga planirane su na nivou iz 2008. godine. Rashodi planirani kao subvencije privredi značajno su smanjeni. U okviru transfera ostalim nivoima vlasti planirani su transferi opštinama i gradovima u skladu sa Zakonom o finansiranju lokalne samouprave. Transfer AP Vojvodini namenjen je za isplatu plata zaposlenih u obrazovanju i kulturi na teritoriji AP Vojvodine i iznosi 24,6 milijardi. Od ostalih transfera, u ukupnom iznosu od 8,3 milijarde, tri i po se odnosi na transfer opštinama na KiM, dve i po je transfer opštinama za plate zaposlenih u obaveznom predškolskom obrazovanju, jedna milijarda je za program racionalizacije broja zaposlenih u lokalnoj samoupravi, 400 miliona dinara namenjeno je Kolubarskom okrugu i 300 miliona za transfer opštinama na jugu Srbije. Što se tiče transfera organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja, najveći deo je transfer za fond PIO u iznosu od 189,3 milijarde dinara. Nacionalna služba za zapošljavanje primiće transfer u visini od 16,5 milijardi, od čega tri milijarde dinara transfer Ministarstva ekonomije za aktivne mere zapošljavanja. Republički zavod za zdravstveno osiguranje primiće transfer od 3,6 milijardi, namenjen pokriću troškova zdravstvenog osiguranja lica bez sopstvenog prihoda. Sredstva za socijalnu zaštitu iz budžeta planirana su u narednoj godini tako da se očuva dostignuti nivo prava na socijalnu zaštitu korisnika ovog oblika pomoći. Sredstva namenjena dečijoj zaštiti obuhvataju naknadu zarada za vreme porodiljskog odsustva, roditeljski dodatak i dečiji dodatak. Planirane su naknade za 27.000 porodilja, a visina naknade određena je prosečnom visinom zarade. Roditeljski dodatak ostvaruje majka za prvo, drugo, treće i četvrto dete. Procenjuje se da će ovo pravo koristiti 6.000 korisnika mesečno. Pravo na dečiji dodatak ostvaruje se za prvo, drugo, treće i četvrto dete, u zavisnosti od materijalnog stanja porodice. Procenjuje se da će ovo pravo koristiti 250.000 korisnika, odnosno 480.000 dece. Sredstva namenjena boračko-invalidskoj zaštiti namenjena su za 67.000 korisnika boračko-invalidske zaštite. U okviru socijalne zaštite obezbeđuju se naknade za materijalno obezbeđenje za oko 60.000 porodica, a naknade za izdržavanje za oko 4.800 korisnika u hraniteljskim porodicama. U okviru ove kategorije planirana su i sredstva za tuđu negu i pomoć za oko 42.000 korisnika. U okviru kapitalnih izdataka planirana su sredstva od 19,6 milijardi namenjena redovnim kapitalnim izdacima. Za projekte NIP-a izdvojeno je još 20,5 milijardi dinara. Najveći deo rashoda budžetskih pozajmica su sredstva namenjena osnivačkom ulogu i ulaganju od posebnog značaja, vezano za zajedničko preduzeće sa Fijatom, u iznosu od 14 milijardi dinara. Posmatrano po funkcionalnoj klasifikaciji budžeta, najveće učešće u ovom budžetu imaju rashodi socijalne zaštite - 35,4% ukupnog budžeta. Na opšte javne usluge odlazi 14,7% ukupnog budžeta, na obrazovanje 14,5%, dok je ekonomskim poslovima namenjeno 13,8%. Javni red i bezbednost, policija i sudstvo, zastupljeni su sa 9,2%, sa koliko je zastupljena i odbrana. Planirana budžetska politika u 2009. godini treba da očuva finansijsku i ekonomsku stabilnost države i ispuni zakonom garantovane obaveze prema građanima, privredi i međunarodnim organizacijama. Takođe, budžetski okvir određen je tako da smanji učešće javne potrošnje u društvenom proizvodu i smanji likvidnosni uticaj države na agregatnu tražnju i poboljša strukturu javne potrošnje. Stoga predloženi budžet Republike Srbije podržava makroekonomsku stabilnost i stabilnost društva, uz skromnu stopu rasta privrede i standarda građana, skromnu iz ugla nedavne prošlosti. Pozivam narodne poslanike da glasaju za budžet Republike Srbije za 2009. godinu i ostale prateće zakone. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo ministar. Gospodin Dragan Todorović reklamira Poslovnik. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram povredu čl. 27. i 104. Poslovnika i ujedno ću postaviti neka pitanja po čl. 225. i 226. Pre svega, trebalo je, gospođo predsedniče, da reagujete zato što je Skupština ponižena na najgrublji mogući način od strane engleskog ambasadora. Neprimereno je da nam se dešava ovo što nam se dešava, a da niko od zvaničnih predstavnika Srbije ne reaguje. Ovo je dolikovalo kolonijalnom ponašanju Engleske u svim njenim kolonijama, ali ne dolikuje, ili bar ne bi trebalo da dolikuje, da se engleski ambasador na ovakav način ponaša u Srbiji. Da vas podsetim, on je u izjavi „Fonetu“ rekao: „Postoji još jedno pitanje koje je trebalo uzeti u obzir, a to je kako se u Srbiji odvijaju zakonodavne aktivnosti i proces integracija. Postojao je ambiciozan plan da se ove godine usvoji 51 zakon sa evropske agende, ali do sada je samo devet prošlo kroz parlament zbog taktike SRS i DSS''. ''To se mora rešiti“, naglasio je Vordsvort i ocenio da ''ljudi treba da shvate koliko ove stranke nanose štete evropskim integracijama Srbije''. Prosto neverovatno. Zamislite situaciju da nemački ambasador u Engleskoj komentariše ponašanje Laburističke ili Konzervativne stranke i da kaže da te dve stranke zajedno koče evropske integracije. Jer, Engleska još uvek nije prešla na evro, još uvek je zadržala funtu i mnoga ograničenja koja omogućavaju Engleskoj da vodi samostalnu politiku onako kako misli da je za nju najbolje. Interesantno je da niko od zvaničnih organa ne reaguje. Interesantno je da Ministarstvo spoljnih poslova ne pošalje demarš na ovakvo reagovanje jednog predstavnika diplomatskog kora. Koliko ja znam, ovo nije u okviru diplomatije. Ovo je čak kršenje osnovnih normi. Znate, postoji princip nemešanja u unutrašnje stvari neke države. Od Cobela, koji nas je upozorio da Srbija mora da vodi računa šta radi, jer 1918. godine nije ušla u ovim granicama u Kraljevinu Jugoslaviju, ovo je najteži mogući atak na suverenitet Srbije. Mislim da se ne može ostati… (Predsednik: Vreme.) ...(završavam) bez odgovora. Ujedno postavljam pitanje ministru inostranih poslova – šta će uraditi povodom ove izjave engleskog ambasadora? Hvala vam.
Gospođica Elena Božić-Talijan takođe reklamira Poslovnik, a vaša sugestija će biti prosleđena ministru spoljnih poslova.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram Poslovnik, član 104. i ujedno postavljam pitanje po članovima 225. i 226. Zaista je skandalozno u kojoj se meri u politički život u Srbiji mešaju inostrani ambasadori. Mnogobrojni su očigledni primeri koji ukazuju na poraznu činjenicu da ovom zemljom zapravo upravljaju američki i britanski ambasador. Poslednji takav primer predstavlja izjava gaulajtera Vordsvorta, jer to što je on izjavio predstavlja diplomatski skandal. Vordsvort ne krije da upravlja političkim životom u Srbiji. On daje skandaloznu izjavu, u kojoj vređa SRS i DSS, izjavljujući da su to ''stanke koje nanose štetu evropskim integracijama''. Kojim evropskim integracijama? Onim za koje je nemački ambasador Cobel najavio da postoji mogućnost da se realizujuu 2025. ili eventualno 2030. godini, ukoliko tada uopšte bude EU? Onim evropskim integracijama za koje se kao uslov postavlja da se Srbija odrekne 15% svoje teritorije? Aktuelni režim je do sada ispunio sve zahteve EU, a šta smo dobili? Dobili smo samo ekonomski sunovrat. Dobili smo siromašne, obespravljene i ponižene građane. Dakle, šta još u ime tih neizvesnih evrointegracija treba ovaj narod da izdrži, ukoliko uspe da preživi ovaj eksperiment? Ključno pitanje je – šta će nama uopšte Vlada kada ovom zemljom upravljaju britanski i američki ambasador i tajkuni?
Gospodin Dragan Todorović ponovo reklamira povredu Poslovnika.
Ponovo povreda Poslovnika, i to člana 104, posebno vezana za dobacivanje poslanika iz DS. Ja vas potpuno razumem, za vas je potpuno normalno da se američki, engleski, nemački i ostali ambasadori mešaju u unutrašnje stvari Srbije. Ne samo da se mešaju, nego da vam daju naloge. Vi ne upravljate, vi samo izvršavate njihove naloge. Ali, mi na to ne pristajemo i morate to shvatiti. A da je to tačno, najbolje govori još jedan primer. Do pre mesec i nešto dana u Radio Beogradu je supervizor, jedan od urednika, bio neki Toni iz „Bi-bi-sija“, koji je kontrolisao program u Radio Beogradu i to po strogo određenim proporcijama - 90% muzika iz okruženja, svetska, a samo 10% nacionalna. Jer, cilj je da se sve što je nacionalno potpuno zatre. I vi to potpuno prihvatate, za vas je to normalno. Ovakav cinizam može da izrazi samo engleski diplomata, koji kaže da je ova godina bila dobra, potpisan je SSP, ali zato trgovinski sporazum niti je potpisan, a teško je da će i biti. On kaže vrlo precizno – što se tiče tih problema, EU bi trebalo da prevaziđe i nađe rešenje jer, kako kaže, taj problem mora da se reši pre nego što će Srbija postati članica za šest ili više godina. Koga vi obmanjujete? Ovo je najbolji dokaz za to šta mi predstavljamo za Evropu i šta ta Evropa, koja za vas nema alternativu, misli o Srbiji i šta joj sprema. Takođe, govoreći o Kosovu, Vordsvort je naglasio da je ''Euleks najveća mirovna misija Evropske unije'', ne Ujedinjenih nacija, i ocenio da ''bi bilo važno da Srbija sarađuje po tom pitanju. Bez saradnje sa Euleksom nema evropskih integracija. Srbija bi bila u nemogućem položaju, ali to se nije dogodilo i to pozdravljamo''. Evo šta kaže engleski ambasador na sve vaše tvrdnje o tome da je Euleks statusno neutralan, da će raditi u skladu sa Rezolucijom 1244. Sve je to samo priča, kako bi se obmanuli i prevarili građani Srbije. Tražimo pod hitno da nam ministar inostranih poslova odgovori šta će preduzeti po ovom pitanju. Hvala.
Gospođica Nataša Jovanović takođe reklamira Poslovnik.
Gospođo predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po čl. 225. i 226. Tražim informaciju od ministra inostranih poslova. Mislim da ovom skandalu, o kome su govorili gospodin Todorović i gospođica Talijan, treba da se razmatra i na Odboru za inostrane poslove. Moram da vas podsetim, u stvari da upoznam vas poslanike koji niste članovi Odbora za inostrane poslove s tim da je pre mesec dana naš novoimenovani ambasador u Velikoj Britaniji Dejan Popović došao sa ekspozeom pred Odbor za inostrane poslove i tada smo mogli da naslutimo i u razgovoru sa njim smo videli kakva je politika Velike Britanije. Mi smo tada konstatovali činjenicu, koja je nažalost dobro poznata svim građanima Srbije, da se mi, kao država, nalazimo pod svojevrsnim protektoratom. Dejan Popović od nas nije mogao da sakrije ono što je njemu i pripremljeno na ovih desetak stranica od strane Ministarstva inostranih poslova, a to su zvanični stavovi Velike Britanije, koju ovde zastupa Vordsvort, kada je u pitanju naš politički sistem, naši demokratski procesi i pre svega naša teritorija, odnosno zalaganje, i to od strane svih zemalja zapadne Evrope, a najsnažnije od Velike Britanije, da se Kosovo otme iz sastava Republike Srbije, što su oni i demonstrirali, jer su jedna od prvih država koje su priznale šiptarsku kvazidržavu. Tražim odgovor – da li je Dejan Popović, kao opunomoćeni ambasador naše zemlje, uložio protestnu notu zbog toga što je i pripremljen da ode na tu visoku funkciju u Veliku Britaniju, nas, članove Odbora, narodne poslanike, obavestio, kako to piše u ovom izveštaju, da ''se Ujedinjeno Kraljevstvo snažno zalaže za takvu rekonfiguraciju Unmika koja bi se svela na njegovu zamenu Euleksom''? Znači, nema razgovora ni o kakvoj neutralnoj ulozi Euleksa, o čemu je takođe sada govorio gospodin Todorović, već nam je jasno, čovek koga ste poslali za ambasadora naše zemlje u Velikoj Britaniji je rekao kakva je njihova politika i uloga. Time što vrši atak na politički sistem i, moram da vas podsetim na član Ustava koji kaže da je demokratsko uređenje našeg društva i delovanje političkih stranaka isključivo pravo građana Srbije koji se opredeljuju na izborima, samom tom činjenicom on treba da bude od naše države, u najmanju ruku, proglašen personom non grata, naročito zbog činjenice što se zalagao za promptno priznavanje šiptarske države i zbog činjenice da na ovakav način ruši demokratski poredak u našem društvu. Što se nas srpskih radikala tiče, mi odavno znamo i upozoravamo... (Predsednik: Vreme.) ...to radi, evo, sada, iz tamnice Haškog kazamata i dr Vojislav Šešelj, kakva je politika Velike Britanije prema našoj zemlji i našem narodu. Oni se neće zaustaviti dok nam potpuno ne rasparčaju zemlju i ne ostvare svoje interese ovde, što se vidi tako što atakuju danas na najpatriotskije snage, pre svega na SRS, koja je brana takvom globalizmu i takvoj politici Velike Britanije, oličenoj u Vordsvortu, koji je zaista napravio skandal ovakvom svojom izjavom i budite sigurni da on na tome neće da se zaustavi. Hvala.
Gospodin Milorad Buha, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po čl. 225. i 226. Tražim informaciju od ministra spoljnih poslova, ali mislim da se tu moraju uključiti i predsednik Republike, predsednik parlamenta i premijer, s obzirom da se radi o incidentu preko kojeg ne smemo preći. Naime, britanski ambasador reče da je sa evropske agende usvojeno svega devet zakona od 51, koliko je ovaj parlament trebalo da usvoji u 2008. godini. Pitam aktuelnu vlast, ovde su prisutni – koliko imamo zakona pripremljenih za usvajanje koji su ušli u skupštinsku proceduru? Imamo svega desetak zakona. Šta je sa ostalim zakonima? Zašto ne slušate britanskog diplomatu? On kritikuje vas, ne kritikuje SRS. Samo je figurativno rekao SRS i DSS. Javnost mora da zna, SRS i DSS nisu aktivni sudionik u pripremama izrade zakonskih projekata. Vlast priprema zakone. Samo da podsetim aktuelnu vlast i javnost Srbije, još 2004. godine usvojen je Akcioni plan o harmonizaciji pravnih propisa EU i Republike Srbije. Na hiljade propisa je trebalo u međuvremenu harmonizirati. Svega stotinak propisa smo harmonizirali. Šta je sa ostalima? Da li vi mislite u Evropu ili ne? Ovde se radi o ozbiljnom incidentu, a vi iz vlasti ovo shvatite krajnje ozbiljno. Ovo je kritika vas, a ne kritika SRS-a i DSS-a. Mi u parlamentu nemamo zakone na koje vas prisiljavaju oni iz EU. Pripremajte zakone, vršite harmonizaciju. Ako mislite u Evropu, morate to napraviti. To je vama upućena kritika. Hvala vam.
Gospodin Momir Marković, po Poslovniku. Izvolite. Odustali ste? (Da.) Zahvaljujem. Da li izvestilac Odbora za finansije narodni poslanik Branka Ljiljak, zamenik predsednika Odbora želi reč? (Ne.) Da li izvestilac Zakonodavnog odbora narodni poslanik Vlatko Ratković, predsednik Odbora želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Da li narodni poslanici koji su na sednici Odbora prilikom razmatranja Predloga zakona o budžetu izdvojili mišljenje žele reč? (Da.) Gospodin Zoran Šami, izvolite. Gospodin Šami je zamolio, pošto je i na sednici Odbora za prosvetu i na sednici Odbora na nauku i tehnološki razvoj izdvojio mišljenje, da mu damo mogućnost da govori do deset minuta. Izvolite, gospodine Šami.
Gospođo predsednice Skupštine, dame i gospodo poslanici, dame i gospodo ministri, moram da priznam da je lepše vas slušati, nego čitati budžet. Naime, neko ko nije čitao budžet, pa sluša šta vi pričate, rekao bi da je to što vi pričate sve u redu. Samo što iza vaše priče, gospođo Dragutinović, nažalost, ne stoje brojevi, koje vi toliko volite. Dakle, na Odboru za nauku sam izdvojio mišljenje u odnosu na budžet za nauku i na Odboru za prosvetu sam izdvojio mišljenje u odnosu na budžet za prosvetu. Dozvolite mi da koliko-toliko to objasnim. Naravno, moje kolege iz DSS će kasnije, u toku rasprave u načelu, a i kasnije, po amandmanima, imati prilike da to mnogo detaljnije urade. Budžet za nauku iznosi 8,9 milijardi dinara. On je u odnosu na prošlogodišnji budžet za nauku veći za 3,5%, a podsećam da su rashodi ovoga budžeta u odnosu na prošlogodišnji budžet veći za oko 7,5%. Dakle, negde smo pravili malo veće rashode, a na nauci smo, po ko zna koji put, ponovo pokušali da štedimo. Pri tome, ja bih to čak i razumeo u ovim vremenima kada bismo mi već sad imali izdvajanja za nauku na nekom nivou koji bi bio bar približan zemljama naše snage u EU. Međutim, to, naravno, nije tako. Decenijama već mi nauku tretiramo kao nužno zlo, a ne kao, ako hoćete, jedan relativno jeftin način za napredak i dobrobit naše zemlje. Znate, lepo je to kada se mi pozivamo na finansijsku krizu. Neću podsećati kako su nas neki zvaničnici iz Ministarstva finansija, doduše ne gospođa ministar, još pre dva meseca ubeđivali kako je ova finansijska kriza velika šansa za Srbiju. Ne znam na osnovu koje pameti je to izrečeno, ali velika pamet svakako nije. Ali, s druge strane, ima nekih stavki u budžetu koje to direktno opovrgavaju. I na Odboru za finansije sam rekao, gospodin Đelić je to čuo, da kada vi, recimo, saberete sume koje su ostavljene Vladi na slobodno raspolaganje, da ih Vlada svojim internim odlukama raspoređuje, suma tih sredstava je 70 milijardi dinara ili, da budem precizan, 69.959.000.000. Kad prođete kroz ceo budžet i saberete eksplicitno samo stavke u kojima decidirano piše da će se te stavke deliti posebnim odlukama Vlade, vi dakle našoj vladi dajete pravo da 10% budžeta, 70 milijardi dinara, raspoređuje na osnovu svojih internih odluka. Da ne bi bilo zabune, to je nešto više od 800 miliona evra ili, ako vam se više dopada, negde oko 30 miliona evra po glavi stanovnika, odnosno po glavi člana Vlade. Možda bismo mogli da probamo za neki od sledećih budžeta da dobijemo samo polovinu prve stranice, gde piše: ukupni rashodi su takvi, ukupni prihodi su takvi, a o ostalom će da odlučuje Vlada. Možda može i to. Jeste da to nikada nije probano u svetu, ali možemo da probamo i to, što da ne. Kad smo već kod budžeta za nauku, na Odboru za nauku sam ga uporedio i rekao sam da cela naša nauka i tehnološki razvoj vredi koliko 178 kabineta ovde prisutnog gospodina Krkobabića. Uzeo sam njega kao primer zato što od svih potpredsednika on ima najmanji budžet. Dakle, pomnožite 178 puta onoliko koliko troši Kabinet potpredsednika Krkobabića i dobijete budžet za kompletnu nauku i tehnologiju. I to je interesantan podatak. Doduše, nešto malo manje bi se dobilo za prvog potpredsednika, koji ima nešto veći budžet, ali mrzi me sada da vam izvodim tu računicu. Što se tiče budžeta za prosvetu, on je u odnosu na prošlu godinu manji za 0,3%. Dakle, hajde da kažemo da je isti. (Govorim o ukupnoj masi: 107 zarez nešto milijardi ove godine i 108 zarez nešto milijardi prošle godine. Verujte mi, to je tačno.) Tu je interesantan sledeći podatak. Naravno, na stranu što ja godinama pričam da način finansiranja prosvete treba menjati. To sam pričao ne jednom, i sadašnjem predsedniku Vlade dok je bio ministar finansija i na raznim sastancima sa članovima Vlade. Dakle, druga je stvar da mi već godinama 96-97% prosvetnog budžeta trošimo na plate. Jednom sam, ne baš u šali, rekao da, kada dođemo na 100%,onda možemo Ministarstvo prosvete i da ukinemo. Dovoljna su dva službenika, gospođo Dragutinović, da samo beleže izdatke. Ono što ne valja, to je da su plate u prosveti porasle za 1,1%. Dakle, neće pokriti ni najelementarniju inflaciju. A inflacija je već vidljiva, predviđa se povećanje akciza na goriva. Potpuno je jasno, ne morate vi da vozite kola da biste tu nešto potrošili, da vam je cena benzina uračunata u cenu krompira, mleka, mesa, hleba itd. Dakle, sasvim je izvesno da će inflacije biti. Daj bože da bude onih projektovanih 8%, bojim se da će to biti malo više ili malo malo više. Drugim rečima, već je viđena priča da ćemo imati problema sa radom prosvete. Drugo, i dalje stoje moje primedbe. I prošle godine sam,kada je moja stranka bila na vlasti, i na rebalans budžeta i na budžet stavljao amandmane na to koliko malo novca odvajamo za talentovanu decu. Ove godine smo opet odvojili ''celih'' deset miliona dinara, što, pod pretpostavkom da u zemlji Srbiji ima, samo na nivou srednjeg školstva, hiljadu talentovane dece, a tvrdim da ima više, to je ''velika'' svota od deset evra mesečno po glavi deteta. Dakle, staviću amandman na to, ali to je jedan primer koliko nećemo ni najmanji trud da uložimo za nešto za šta bi ova država morala da ima pare. Nisu to milijarde evra koje treba uložiti. Inače, kada smo kod plata u prosveti, još samo to da kažem, podsećam da je povećanje 1,1%. Na nivou celokupnog budžeta povećanje za plate je 8%. Kako se došlo do ovog 1,1% (ovo je jedan od najvećih potrošača, da kažem, na nivou plata) – prosveta 1,1%, a na nivou Srbije 8%? Jednostavno. Fond za plate, recimo, u Kabinetu predsednika Vlade povećan je za 43,5%. (Predsednik: Vreme.) Zahvaljujem. Dakle, to su sve razlozi zbog kojih sam izdvojio mišljenje, a naravno, da bih nabrojao sve razloge, trebalo bi mi mnogo više od ovih deset minuta. Hvala lepo.
Gospodin Đelić, potpredsednik i ministar u Vladi Republike Srbije.
Poštovana gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, evo nekoliko elemenata koji se tiču budžeta za nauku, za mlade talente i za prosvetu. Teško je da se neko ne složi s ključnim tezama onoga što je izneo profesor Šami. Tačno je da naša zemlja i dan-danas ne izdvaja dovoljan iznos sredstava za ono što je ekonomija znanja i ono što treba da kvalifikuje našu naciju za godine koje dolaze. Zapravo, ovo nije samo pitanje našeg poređenja sa Zapadom, nego je to danas već i pitanje poređenja sa Istokom, Bliskim istokom, Kinom, Indijom i mnogim drugim zemljama sveta koje uveliko investiraju u ono što je ekonomija znanja. Ako danas sagledamo izdvajanja za prosvetu, ukoliko uračunamo sve nivoe vlasti, koje se nalaze na 4,5% bruto domaćeg proizvoda, a treba ovom budžetu dodati i one transfere, jer se jedan deo plata za prosvetne radnike nalazi u transferu budžeta preko Ministarstva za KiM, dolazimo do ukupne cifre od 4,5% bruto domaćeg proizvoda, što je i dalje daleko ispod željenih 6% bruto domaćeg proizvoda, koji je jedan od ciljeva cele EU. Što se tiče nauke, tačno je da je izdvajanje 0,3% bruto domaćeg proizvoda. Time Srbija ne može da se pohvali. Ruku na srce, ove godine smo uspeli da izbegnemo da se to izdvajanje smanji, u smislu učešća bruto domaćeg proizvoda, ali niko ne može biti zadovoljan time. Sa ovakvim izdvajanjem naša zemlja već danas izdvaja prema svom nacionalnom dohotku, recimo, dva puta manje od naših suseda. Hrvatska je blizu 0,9%, Slovenija je već prešla 1% bruto domaćeg proizvoda, a cilj Lisabonske agende Evrope je da se ukupno izdvajanje za nauku i tehnologiju do 2010. godine nađe na nivou od 3% bruto domaćeg proizvoda, 1% izdvajanja iz budžeta i 2% iz privatnog sektora. Zbog svega što se desilo u našoj zemlji, izdvajanja za nauku i tehnologiju u privatnom sektoru su minimalna, tako da u godinama koje dolaze treba očekivati da inicijalna kapisla dolazi iz javnih sredstava. Nekoliko elemenata pokazuju da ova situacija ipak nije toliko loša koliko bi neko hteo da je prikaže. Prvi element je da će plate naših prosvetnih radnika nastaviti da rastu, i to u iznosu od 8% za sledeću godinu. Isti je slučaj za naše naučnike. Istovremeno želim da kažem da je ono što je bio jedan od angažmana koji smo imali prema naučnim radnicima ispoštovan. Počevši od oktobarske plate koja je isplaćena u novembru, svi naučni saradnici koji rade u naučnoistraživačkim organizacijama i koji su doživeli da u poslednje dve godine postepeno njihove plate bivaju mnogo niže za istu kvalifikaciju, isto vrednovanje radova i iste godine naspram njihovih kolega na fakultetima, taj jaz je zatvoren i u proseku su plate za tih 3.500 ljudi povećane za 30%, režijski troškovi za naučne institute su povećani za 20% i to je jedno usklađivanje koje je pravično, koje je urađeno, koje će biti održano i to je moguće i u ovakvom budžetu za sledeću godinu. Želim i da privučem pažnju poštovanim narodnim poslanicima na jednu stavku u članu 3. ovog budžeta, a tiče se nečega što je tradicionalno bilo u razdelu Ministarstva nauke i tehnologije, mada se to striktno ne može gledati kao izdvajanje za nauku. Radi se o veoma važnom projektu dekomisije Instituta Vinča, koji je bio funkcionalan od 1959. do 1984. godine, a od onda je prisutna serija nagomilanih problema, od izdvajanja i izmeštanja onog živog goriva, sada do velikog projekta izmeštanja istrošenog goriva, gde je naša zemlja usaglasila međudržavni ugovor sa Ruskom Federacijom. Uveren sam, pošto smo se usaglasili oko teksta, i prema informacijama kojima raspolažem u posebnim fazama je usvajanje i na Vladi Ruske Federacije, da će biti potpisan tokom prvog kvartala sledeće godine, tako da i taj veliki posao završimo na jesen 2010. godine. Primetićete, poštovani narodni poslanici, da se za te namene nalazi novi instrument, a to je državna garancija za Vinču u iznosu od 25 miliona dolara, koji omogućava da prvi put jedna takva namena bude finansirana ali da ne opterećuje direktno budžet nauke. Istovremeno želim da kažem i da smo uspeli da učlanimo našu zemlju u rang zemalja super-računara. Posle činjenice da je bivša Jugoslavija bila osnivač Cerna u Ženevi 1954. godine, iz koje je sopstvenom voljom istupila 1961. godine, na upravnom odboru ovog meseca ćemo i formalno pokrenuti ponovno učlanjenje naše zemlje u tu prvoklasnu instituciju, gde na najvećem naučnom eksperimentu imamo učešće 40 našihnaučnika koji su pokazali da su sa veoma ograničenim sredstvima bili u stanju da učestvuju ravnopravno sa njihovim kolegama koji dolaze iz zemalja sa mnogo lakšom materijalnom situacijom. Napokon, da zaključim, ni ovaj budžet nije u punom iznosu onaj koji je potreban da pripremi našu zemlju za žestoku konkurenciju, koja nije samo konkurencija zapadnih zemalja, i to u situaciji gde jedna Nemačka veoma zvanično najavljuje da će joj biti potrebno u sledećih deset godina 400.000 naučnika, inženjera i visokokvalifikovanih radnika, kada će mnoge zemlje, zbog demografske situacije i ekonomskog razvoja, biti neto uvoznici mozgova, mi moramo u godinama koje dolaze odvajati više sredstava. Ali, i u ovom i ovakvom budžetu, uz dodatne napore i mnogobrojne druge izvore koje u ovom momentu aktiviramo, mi uspevamo da održimo ovaj sistem, da nastavljamo reforme. Kao što je pokazao nedavno završeni Festival nauke, koji je bio posećen od strane 15.000 mladih i njihovih roditelja za nepuna tri dana, gde se čekalo i po sat vremena, glad, žeđ, želja da se upoznaju sa modernim dostignućima, tehnologijom i te kako je prisutna u našoj zemlji. Poštovani narodni poslanici, nadam se da ćemo naići i na vaše odobravanje, na vašu podršku kada u mesecima i godinama koje dolaze predstavimo i nove izvore finansiranja, što iz Evropske investicione banke za naše obrazovanje i za našu nauku, što od pretvaranja ''Muzeja 25. maj" u jedan moderan, interaktivni centar za tehnologiju i inovacije. Da, ovo je mogao biti i bolji budžet za ekonomiju znanja, za prosvetu i za nauku, ali u ovakvim okolnostima, uz aktiviranje svih resursa mi ćemo uspeti da nastavimo progres i u ovom ključnom domenu za našu državu. Ne može se reći da je za mlade samo deset miliona. Podsećam poštovane narodne poslanike da se u razdelu Ministarstva za omladinu i sport nalazi značajno pojačana pozicija od 500 miliona dinara, koja predstavlja aktivnosti ne samo za nagrađivanje, već isto tako, za stipendiranje naših mladih talenata. Pre par dana je prvi put 1.000 naših mladih najboljih studenata treće ili četvrte godine dobilo mesečnu stipendiju 23.000 dinara neto. Ministarstvo nauke ponovo je počelo stipendiranje talentovanih studenata, uključujući one koji pohađaju našu Matematičku gimnaziju. Želim da privučem vašu pažnju i na novu poziciju u razdelu Ministarstva nauke i tehnološkog razvoja. Radi se o 200 miliona dinara, koje predstavljaju začetak ključnog programa u saradnji sa Ministarstvom prosvete. Radi se, naravno, o doktorskim studijama, koje su za sada manjkavost u našem sistemu, gde posle završenog fakulteta, a nekada i magistrature, naši mladi talenti nemaju dovoljnu podršku da mogu u kontinuitetu da završe doktorat i nekada ih i mi, zbog toga, guramo u emigraciju. U ovom momentu postoji dosta apetita oko jedne parcele na Novom Beogradu. Radi se o onome što je već nekoliko godina zacrtano za izgradnju stanova za mlade naučnike i za naše radnike u domenu kulture. Za sada su izgrađene dve lamele. Želim samo da kažem da, uprkos naporima raznih, ni Ministarstvo prosvete ni Ministarstvo nauke neće odobriti da to ode u neku drugu namenu, već ćemo u godinama koje dolaze nastojati da obezbedimo novac da se izgradi tih preostalih pet lamela i da ta parcela na Novom Beogradu bude primenjena onoj njenoj pravoj nameni, a to je da tu budu stanovi za mlade naučnike i našu buduću intelektualnu elitu. Hvala puno na vašoj pažnji.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Replika, izvolite.
Mogu da razumem da se mi ovde u nekim političkim stvarima slažemo ili ne slažemo, ali ne mogu da razumem, gospodine Đeliću, kada mi kategorički kažete kako ćete povećati plate prosveti za 8%, a predviđene pare za to su 1,1% više. Dozvolite, pročitaću vam brojeve. Npr. za srednju školu – 14.840.000.000 ove godine, 14.672.000.000 prošle godine. Transferi drugim granama vlasti – 6.648.000.000 ove godine, 5.582.000.000 prošle godine. Podelite, izdelite, opet dođete na tih nekih jedan i nešto posto. Prema tome, da me ne bi iko pogrešno razumeo, bilo bi normalno da se ne samo prosveti, nego svim zaposlenima u državi obezbedi povećanje, i to ne neko realno povećanje, nego povećanje koje će bar da pokrije onu najosnovniju predviđenu inflaciju. Ali, tih para nema. A ne može ni da ih ima kada 70 milijardi Vlada deli kako joj se bude neka vizija ukazala. Podeliće ih svako u svom ministarstvu kako bude hteo. Kako će da se povećaju plate ako je fond plata u Kabinetu predsednika Vlade veći za 43,5%? Piše u ovom budžetu, nisam ja izmislio. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Gospodin Jojić, po Poslovniku. Gospodine Jojiću, izvinite, prednost ima gospodin Ilić, po Poslovniku, kao šef poslaničke grupe. Može gospodin Jojić, pošto je već ovde, hvala. Izvolite.
Iskoristio bih priliku, pošto je to retka prilika, da gospodina Milosavljevića, ministra u Vladi Republike Srbije, pitam – koliko hrvatskih firmi posluje u Srbiji, tamo gde je on bio ministar, posebno sa aspekta izdavanja i prodaje poljoprivrednog zemljišta hrvatskim kompanijama? Drugo pitanje – kada će u Zagrebu da otvori jedno trgovinsko predstavništvo Republike Srbije, jer je prekjuče (ili u četvrtak, koliko se sećam) otvorio jedno trgovinsko predstavništvo i jednu kompaniju u Srbiji, tj. između Pančeva i Beograda sa 44.000 kvadrata? Čiju to robu prodaju u toj kući? Da li je to roba naših, srpskih proizvođača ili je to roba iz Hrvatske, posebno kada se ima u vidu da se neke carinske olakšice daju onima koji, kao tajkuni, u Srbiji posluju? Treće, gospodine Milosavljeviću, vi ste potpisivali, dok ste bili ministar poljoprivrede, ugovore o davanju u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta. Da li znate koliko milijardi duguju tajkuni i oni koji bespravno uživaju i koriste to poljoprivredno zemljište, a naši individualni proizvođači nisu imali priliku da se isparcelišu određena područja i gazdinstva pa da se omogući da svi građani konkurišu? Koliko je gospodin Todorić i „Agrokor“ u posedu zemljišta u Srbiji? Koliko milijardi nije naplaćeno? Vi odgovarate za to.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Milosavljević, ministar. Izvolite, gospodine ministre.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, tačno je da mnogo više hrvatskih firmi posluje u Srbiji nego što ima srpskih firmi u Hrvatskoj. Takođe je tačno da imamo problem sa određenim srpskim kompanijama koje žele da otvore svoja predstavništva i da počnu svoje poslovanje u Hrvatskoj. Međutim, pre nekoliko dana je na Pančevačkom putu otvoren tržni centar hrvatske trgovinske kompanije „Pevec“. To je investicija od negde oko 40 miliona evra, objekat koji zapošljava negde oko 400 ljudi u 40.000 kvadratnih metara poslovnog prostora. Kao ministar trgovine, mogu samo da poželim investitore iz svih zemalja, kao i domaće, da otvaraju nove tržne centre, da zapošljavaju ljude i da nude bolji kvalitet i niže cene domaćem tržištu. Dobio sam informaciju da je 80% roba koje se nalaze u tom prvom i jedinom objektu kompanije „Pevec“ na teritoriji Srbije domaćeg porekla. Znači, 80% proizvoda je domaćeg porekla. Na kraju, vrlo kratak odgovor na pitanje vezano za davanje u zakup poljoprivrednog zemljišta. To je u ingerenciji lokalnih samouprava. Znači, lokalne samouprave sprovode tendere po osnovu Zakona o zemljištu. One sprovode proceduru, a Ministarstvo daje saglasnost na ono što su sprovele lokalne samouprave. Svi oni koji ne plaćaju zakupninu koju su izlicitirali dolaze pod udar zakona i mora da se izvrši ili raskidanje ugovora ili naknada svih troškova koje su dužni prema državi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Ilić, pa onda gospodin Todorović.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, hteo sam da repliciram gospodinu Đeliću, potpredsedniku Vlade koji je resorno zadužen za nauku i tehnologiju. Tačno je da se izdvajaju sredstva, ali sredstva se izdvajaju pogrešno i ta sredstva su minimalna. Mi se samo hvalimo koliko smo održali edukacija, seminara, simpozijuma, koliko smo dali stipendija doktorima, magistrima, inženjerima, studentima... I to je sve dobro, to je lepo, ali mi taj kadar mahom spremamo za napolje, da nam odu naši svršeni i gotovi stručnjaci. Stanje nauke i tehnologije u Srbiji je izuzetno loše i nikada nije bilo gore. Naši naučnici nemaju čime da rade, nemaju opremu, nemaju adekvatnu tehnologiju da nešto naprave. Naša privreda zbog toga trpi izuzetno velike gubitke. Uzmimo samo jedan primer. Mi u Srbiji ne možemo da napravimo najobičniju rampu, onu na železnici, koja radi tako što se spušta i podiže. Vidite vi koje je stanje naše tehnologije i naše nauke. Jedna rampa, koju uvozimo, danas košta 200.000 evra. Trenutno Srbiji treba 2.400 samo onih železničkih rampi, za železničke prelaze. Da ne pričam o preradi voća i povrća, o tome da su naše sušare prevaziđene. Mi nemamo u Srbiji nijednog proizvođača s vakuumiranom sušarom. Naše tehnologije su izuzetno zastarele i prevaziđene. Uzmimo za primer jednu „Srbijanku“ ili „Budimku“, koje ne rade. Srbija nema prerađivače, nemamo smrznute programe, nemamo dovoljan broj skladišnog prostora po evropskim kriterijumima i to je naš veliki problem. Znači, mi odškolujemo ljude, pripremimo ih, ali nemamo opremu. Što se tiče medicine, evo, čuo sam ovde, hvalili smo se s velikim stipendijama, edukacijama, ali šta to vredi kada trenutno 4.500 ljudi u Srbiji čeka operaciju srca? Naši stručnjaci odlaze da rade napolju. Zašto, zar ne možemo ovde da napravimo određene centre? Prema tome, mnoge naše tehnologije su toliko prevaziđene. Mi kasnimo na desetine i desetine godina. Da ne pričam o elektronskoj industriji, da ne pričam o mnogim programima i projektima koji su preplavili svet, to kod nas ništa ne postoji. Uzmimo jedan „Magnohrom“, uzmimo naše gigante, mi ne možemo u ovoj državi da napravimo jedan najobičniji filter. Sve se uvozi i zato smo i došli u ovu situaciju. Ne možemo da izdržimo taj uvoznički lobi koji sve što Srbiji danas treba - uvozi. Mi ne možemo da napravimo poljoprivrednu mašinu. Evo, sad ćemo da ugasimo i proizvodnju traktora, i to ćemo uvoziti. Uvozimo opremu, uvozimo balirke, uvozimo kosačice, sve živo uvozimo. (Predsednik: Vreme.) Gde će nam biti kraj? Postajemo potpuno zavisni. Naravno, od razvijenih evropskih zemalja. Zato mora više da se ulaže, posebno u nove tehnologije, ako mislimo da nešto izvezemo na evropsko tržište. Ovako, gospodine Đeliću, mnogo smo tanki. Mi odškolujemo stručnjaka, on nema čime da radi, nema gde da radi i, naravno, on nam ode u inostranstvo. Mi školujemo kadrove za neke druge. Da ne pričam o farmaceutskoj industriji i o mnogim proizvodnjama koje se u Srbiji masovno gase. Hvala.
Reč ima gospodin Dragan Todorović.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po članu 104. jer ovo što je uradio gospodin Milosavljević ne samo da je poniženje poslanika, nego vređa zdrav razum. On je pravi predstavnik ''žutog preduzeća''. Umesto da se stidi, on kaže – ja se ponosim što će na tom mestu da se zaposli 400 radnika. Oni koji nisu za osam godina uradili ništa, jedno jedino radno mesto nisu otvorili, nego prodaju sve ono sa čime Srbija raspolaže. Samo da vas podsetim, „Pevec“, „Merkur“, „IDEA“, „Metro“, „Merkator“, „Agrokor“, „Frikom“, „Jelen Do“, „Sevojno“, „Dijamant“ – to su sve firme (samo najveće firme nabrajam) koje ste prodali Hrvatima i Slovencima. Zamislite, odete u „Ideju“, a oni reklamiraju, kažu – kupujte domaću robu. Pa dobro, ima li granica poniženja ove države od strane ''žutog preduzeća''? Setite se samo kada je Goran Svilanović otvorio „Merkator“ na Novom Beogradu. Tada smo utvrdili razlog, žena mu je bila jedan od direktora „Merkatora“. Sada da utvrdimo koji je razlog kod gospodina Milosavljevića. Kako vam obraz dozvoljava da vi, kao ministar, otvarate bilo čiju kompaniju ako nije državna i pri tom je još hrvatska? Recite mi koliko firmi ima iz Srbije u Hrvatskoj i Sloveniji. Recite mi koliko stotina hiljada hektara zemlje je prodato Hrvatima i Slovencima? Doduše, mnogo više Hrvatima nego Slovencima. I vi se svim tim ponosite. Zato što se vi time ponosite ovaj narod će, odnosno ova država, da propadne. Zato vam engleski ambasador naređuje šta da radite. On, praktično, ovde upravlja Srbijom, on vam naređuje da isporučite državu Srbiju hrvatskim i slovenačkim firmama, odnosno tajkunima, domaćim tajkunima, i dok je potpuno ne očerupaju, neće da se smire. A u svemu tome vi igrate izuzetno značajnu ulogu. Umesto da uradite nešto i da kažete – evo, učinili smo sve, otvoreno je prvo predstavništvo u Hrvatskoj, u Sloveniji, pa da vam stvarno čovek nešto poveruje, vi se hvalite time što ste otvorili veliki trgovinski lanac "Pevec". Znate li koliko taj ima kamiona? Ima 400 kamiona. Znate li koliko srpskih transportera...? Vama je sve smešno. Onom ko nema mozga dovoljno je i prst da se pokaže pa da se smeje. A znate li koliko robe prevoze slovenački i hrvatski kamioni, i to srpske robe, zato što ste im potpuno otvorili tržište? Vas baš briga, a kad počnu da ostaju bez posla, pa kad dođe situacija kao što je u Grčkoj, onda ću da vas pitam da li će vam tada biti smešno.
Gospodin Petar Jojić, replika.
Poštovani građani Srbije, imamo pred sobom jednog nazoviministra, koji je uništio poljoprivredu Srbije. Da sam na njegovom mestu, ne bih ušao pred narodne poslanike da im kažem da sam imao čast da otvorim jednu hrvatsku firmu i kompaniju u Srbiji, a da nisam imao čast da otvorim ni kokošinjac u Hrvatskoj. Koliko stotina hiljada hektara Todorović uživa? Otkud mu? Gospodine Milosavljeviću, vi ste potpisivali ugovore, a ne lokalna samouprava. Ovde ste izjavili pred narodnim poslanicima da lokalna samouprava raspisuje tendere. Jeste, ali ko potpisuje ugovore? Vi ste ih potpisali. Doneću ih sad, imam gore desetak. Drugo, niste ograničili rok naplate, niste naplatili po Zakonu o izvršnom postupku, niste postupili po Zakonu o obligacionim odnosima. Ko ne poštuje ugovor, ugovor mu se raskida. Kad ste vi raskinuli ijedan ugovor? Kako to Đorđe Nicović koristi 1.000 hektara u Banatskom Brestovcu, a ne plaća nikome ni žutu banku? Kako to jedan građanin u Omoljici koristi 740 hektara a duguje sada, u ovoj godini, 800.000 evra, samo po tom ugovoru? Vi pričate da lokalna samouprava zaključuje ugovore. Ne. Vi ih potpisujete, i vi ste obmanuli javnost, i vi ste ovde, u ovom parlamentu, u ovom trenutku najveći manipulator. Vi ćete odgovarati za stanje u poljoprivredi jer ste vi potpisivali te ugovore.
Gospođa Gordana Pop-Lazić.
Poštovane kolege narodni poslanici, gospodo ministri, možda ovih dana niste obratili pažnju na vest da je Hrvatski sabor doneo jedan zakon vezan za korišćenje poljoprivrednog zemljišta. Protumačilo se da je to, pre svega, atak na poljoprivredno zemljište čiji su vlasnici Srbi izbegli iz Hrvatske, i to sigurno jeste tako, ali bitna je ideja vodilja koja ih je naterala da promišljaju i donesu jedan takav zakon. Naime, oni su prvo obavezali građane da to zemljište moraju da koriste, inače godišnje moraju da plaćaju 1.000 evra, tako da već kroz neku godinu to zemljište potpuno izgubi vrednost, a onda oni koji nisu u prilici da ga koriste, odnosno da ga obrađuju, moraju da ga prodaju. Ali, ne mogu da ga prodaju bilo kome, nego moraju da ga ponude državnoj agenciji za prodaju poljoprivrednog zemljišta, odnosno nepokretnosti. Dakle, to je država koja razmišlja o tome šta je njeno javno dobro, kome ono može da se prodaje i koji je njen interes da to zemljište ostane u svojini hrvatskih državljana ili države Hrvatske. A šta mi radimo? Da li naša država zna koliko je našeg poljoprivrednog zemljišta širom Srbije, a pogotovo u Vojvodini, u vlasništvu stranaca? Kada bi nam neko iz Vlade rekao tu informaciju (evo, možete i vi, gospodine Milosavljeviću, da izađete i da nam kažete), bili bismo veoma zahvalni. A kada neko izađe ovde i kaže da je napravljen veliki hipermarket koji zapošljava 400-500 ljudi, ja se, verujte, naježim. Jer, u ekonomiji je poznat taj sindrom - ''veliki koji guše male''. Vi u isto vreme ne kažete koliko je zatvoreno malih trgovinskih radnji, nemate taj podatak zato što vas ne interesuje. Ali, to je nešto što je ekonomija savladala i što je normalno da se dešava. Prema tome, to je igra brojki. Ovde smo zaposlili 400, tamo smo ugušili 800 poreskih obveznika i zbog toga mi, u stvari, stalno imamo povećan broj nezaposlenih. To neće niko da nam kaže. Dakle, nemojte da potcenjujete intelekt narodnih poslanika, a naročito ne građana Srbije, oni vrlo dobro znaju šta nam to znači. Ti hipermarketi nama ne donose ništa posebno dobro. A kada kažete da je to u nadležnosti lokalne samouprave, molim vas da kažete, kada je Beograd u pitanju, da je to u nadležnosti grada Beograda, jer te regulacione planove gde se prave ti hipermarketi donosi grad Beograd i on ustupa to zemljište a ne opština Palilula ili opština Zemun ili Čukarica ili ne znam koja druga. Dakle, to je istina, a ne ono što vi pričate.
Gospodin Buha reklamira Poslovnik.
Javljam se po čl. 225. i 226. i tražim od ministra poljoprivrede dodatnu informaciju o diskriminatorskom zakonu koji je Hrvatski sabor doneo, vezano za korišćenje poljoprivrednog zemljišta. Naime, prema hrvatskom zakonu o poljoprivrednom zemljištu, građanin koji je vlasnik zemljišta koje ne obrađuje biće opomenut, biće mu razrezana novčana kazna i, ukoliko ga ni iduće godine ne bude obrađivao, to zemljište mu se oduzima, ulazi u Fond državnog zemljišta Republike Hrvatske i time prestaje pravo vlasništva. Srbi koji su proterani iz Republike Srpske Krajine i Republike Hrvatske u nemogućnosti su da se vrate u Hrvatsku i da uživaju u poljoprivrednom zemljištu, obrađuju ga, i ne samo u poljoprivrednom zemljištu, nego i u šumskom zemljištu, livadama, vinogradima, voćnjacima i tako dalje. Šta čini ova država da pomogne Srbima koji ne smeju da se vrate? Na desetine i stotine hiljada hektara tog zemljišta za sada je bez obrade. Usled nemogućnosti odlaska tamo, Srbi ne mogu da ga obrađuju. S obzirom na to da je zakon stupio na snagu ovih dana, to zemljište će preći u državno vlasništvo Republike Hrvatske. Vidite kako to Hrvati rade. Mi, s druge strane, izlazimo u susret, čak lobiramo da dolaze ovde hrvatska i slovenačka preduzeća i privredna društva. Ona ulaze na naše tržište sasvim slobodno, u odnosu na nas, koji smo onemogućeni tamo da ulazimo. Koliko je meni poznato, svega tri naša privredna društva rade u Republici Hrvatskoj, u odnosu na stotine njihovih privrednih društava i predstavništava koja rade ovde. Još je bitno napomenuti da naša privredna društva imaju legalnu imovinu u Hrvatskoj. Sporazumom o sukcesiji ta imovina je morala biti vraćena Republici Srbiji, odnosno privrednim subjektima. Šta ste učinili da oživotvorite te odredbe Sporazuma o sukcesiji? Ništa. Hrvati su to još 1991/92/93. godine otuđili, onemogućili Srbe da uživaju, da raspolažu tom imovinom. Dalje, onoga trenutka kada ste, ove godine, u šestom mesecu, doneli uredbu o prodaji hrvatske, slovenačke, bosanske imovine, krenule su protestne note. Slovenija je uputila četiri protestne note našem Ministarstvu spoljnih poslova sa pretnjom - nećete ući u EU ukoliko budete prodavali našu imovinu. Oni su našu imovinu otuđili, konfiskovali itd. Onoga trenutka kad smo ušli, ali moram vam reći, u suprotnosti sa odredbama Sporazuma jer nismo smeli to da napravimo, ali smo to napravili... (Predsednik: Vreme, gospodine Buha.) Tražim informaciju – šta Ministarstvo spoljnih poslova i Ministarstvo poljoprivrede rade po tom pitanju? Kako sprečiti hrvatsku državu da donosi ovako diskriminatorske zakone?
Reč ima gospodin Krstin, po Poslovniku. Imam utisak da sednicu ponovo pretvaramo u poslanička pitanja i pitanje poverenja Vladi. Zamolila bih vas da to privedemo kraju.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po članu 104. Bivši ministre poljoprivrede, gospodine Slobodane Milosavljeviću, godine 2006. smo doneli Zakon o zakupu državnog poljoprivrednog zemljišta. Lokalne samouprave su decembra meseca oformile komisije koje su napravile plan davanja u zakup tog poljoprivrednog zemljišta. Znači, tada se pravi ugovor između zakupca i komisije za prodaju zemlje, što se tiče lokalne samouprave. Ali, nijedan taj ugovor nije bio validan dok ga vi niste odobrili. Samo mi objasnite kako je moguće, kako ste mogli odobriti da u opštini Zrenjanin u 2007. godini (spremio sam 2.015 listova kada ovde budem došao da pričam u načelu) oni zakupe zemljište, a da ga ne plate? Počeli su sa plaćanjem u 2008. i plaćeno je svega 62 miliona. Godina 2007. je izuzeta - vašim odobrenjem. Vi ste omogućili onima koji su zakupili državno poljoprivredno zemljište, a samo u opštini Zrenjanin je vrednost preko 600 miliona, samo da plate u 2008. godini, 62 miliona, a od toga 25 miliona ide opštini (jer 40% ide opštini, 30% pokrajini, 30% ide Republici). Vi ste odobrili da preuzmu i da rade na hiljade hektara i da niko ne plati niti opštini, niti pokrajini, niti Republici. Zar to nije krivično delo? Znači, ne može da bude validan taj ugovor, koji je uradila Komisija za zakup zemljišta, znači između licitanta i komisije, a da vi niste odobrili. A vi ste samo u opštini Zrenjanin odobrili da u 2007. godini ne plate ni dinara za hiljade hektara, koji su vredeli preko 600 miliona dinara. Doneću vam dokument, spremio sam to za raspravu u načelu (već je to počelo, u stvari, ali trebalo bi sutra da se javim). Voleo bih da tu sedite, da budete prisutni da vam pokažem dokumentaciju koja je ogromna (rekao sam već, 2.015 listova). Isto to sam nagovestio još pre nekih mesec i po dana. Vi ste tada, u 2007. godini, kao ministar poljoprivrede, odobrili da toliko zemljište neko zakupi, a da ne plati. To je na vašu čast, kao ministra poljoprivrede, a na veliku žalost ove države.
Reč ima gospodin Slađan Mijaljević.
Poštovana predsednice, drage kolege, javljam se po članu 226. i tražim odgovor od ministra jer sam zaista sablažnjen ovim informacijama koje sam sada čuo. Nešto u sklopu ovih pitanja sam i postavio na sednici 9. decembra ove godine, za nekoliko ministarstava i nekoliko agencija. Samo sam od jedne agencije dobio neki odgovor, koji me apsolutno ne zadovoljava. Ta agencija se hvali da zna mnogo o tome šta se dešava po zemlji Srbiji. Međutim, na kraju je ispalo da ja znam više od nje. Postavljam određeno pitanje. U Ženevi su 19, 20. i 21. septembra 2003. godine predstavnici Vatikana, Amerike, Nemačke i Engleske doneli određene planove u nekoliko tačaka. Preko plana Barbarosa 5 - Vojvodinu demografski strukturno promeniti; najpre je ekonomski potčiniti kupovinom zemljišta i preduzeća, a zatim sve učiniti da se razgradi duhovna veza sa Srbijom. U cilju promene demografske strukture stanovništva, oterati preko Save i Dunava sve Srbe, oko 400.000, koji su u Vojvodinu došli kolonizacijom. Za etničko čišćenje Srba i nepokornih drugih manjina angažovati "nastaše" iz zapadne Hercegovine i teroriste sa Kosmeta. Zemun očistiti od Srba i pretvoriti ga u hrvatski grad koji će biti brana nezavisne Vojvodine prema Srbiji. I dalje očekujem od određenih ministarstava odgovore na ova pitanja postavljena 9. decembra, a sada pitam gospodina ministra šta on zna povodom ovoga, da Vojvodinu treba najpre ekonomski potčiniti kupovinom zemljišta i preduzeća, a zatim sve učiniti da se razgradi duhovna veza sa Srbijom. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo sada po izdvojenim mišljenjima. Najpre se javio gospodin Slobodan Maraš. On je izdvojio mišljenje na sednici Odbora za finansije.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine potpredsedniče, gospođo ministarka, danas je 23. decembar. Malo smo zakasnili sa ovom sednicom. Možemo da razumemo neke od razloga zbog kojih tek danas pred poslanike dolazi ovaj budžet, odnosno vi koji pokušavate da ga odbranite. Razumemo i da ste imali pritiske od MMF, i da smo imali rebalans budžeta, razumemo i ekonomsku krizu. Jedino što ne čujemo od vas jeste da ste imali problem da pomirite strahove i želje unutar same Vlade, odnosno između ministarstava koja su podelila određene političke partije. Prilično je neodgovorno sve ovo što smo čuli danas kao alibi za ovaj budžet koji ste izneli pred poslanike. Moram odmah na početku da kažem da LDP neće podržati ovaj predlog budžeta, nećemo glasati za njega. Moram da napomenem i da LDP nije napisao nijedan amandman na zakon o budžetu iz prostog razloga što smo svesni vremena koje je ostalo pred nama i pokušaćemo bar na taj način da budemo konstruktivni i omogućimo da građani dobiju budžet koji bi trebalo da zadovolji određene potrebe u 2009. godini. To je samo u saglasju s odgovornošću koju smo i danas pokazali prilikom glasanja o ovim zakonima koje smo imali. Kao član Odbora za finansije i Odbora za poljoprivredu koji dolazi iz Vojvodine, najviše pažnje sam, naravno, posvetio članu 4, koji govori o obavezi iz Ustava da se sredstva iz budžeta Republike Srbije usmeravaju u budžet Autonomne Pokrajine Vojvodine, kao i budžetu koji je određen za poljoprivredu. Nažalost, može vama biti smešan ovaj moj lapsus, ali budžet za poljoprivredu u 2009. godini je za 24% manji nego u 2008. godini. Kad uračunamo i tih 8% inflacije, faktički dođemo do toga da je budžet za poljoprivredu u 2009. godini manji za trećinu. Ono što mene mnogo više brine jeste način na koji ste vi rešili član 4, odnosno obavezu da iz republičkog budžeta bude najmanje 7% izdvojeno za budžet AP Vojvodine. U predlogu budžeta koji je bio dospeo u javnost, koji je faktički ''fingirao'' kao onaj koji će se naći i pred poslanicima, bilo je predviđeno da 4,6% iz budžeta (znači, mimo Ustava, kršeći član 172. Ustava) ide za Vojvodinu. A kada ste već rešili da kršite Ustav, pomislili ste da ne bi bilo loše prekršiti i Zakon o privatizaciji. Žao mi je što nije tu gospodin Cvetković, da mu kažem što sam već govorio za ovom govornicom, ali barem da mu kažem dok ga gledam - mene je bilo sramota na koji način je doneta odluka da se sredstva od prodaje NIS-a, po tome kako ste prodali NIS, znači, mimo tendera, po nižoj ceni, suprotno svim evropskim standardima, da ste ga prodali za 400.000 evra... I onda je gospodin Cvetković u dogovoru sa gospodinom Pajtićem, pokrajinskim premijerom, odlučio da se pogazi Zakon o privatizaciji. Gospođo Dragutinović, moram da vam pročitam, pošto ste vi velikim delom odgovorni za sam izgled budžeta, kako stoji u stavu 5. člana 4: izuzetno od člana 61. Zakona o privatizaciji, budžetu AP Vojvodine pripada 90%, a budžetu Republike Srbije 10% od prodaje NIS-a. To vama stoji u zakonu o budžetu. Samo bih voleo da građani shvate ovu poruku - znači, Vlada krši Zakon o privatizaciji i to još unosi u zakon o budžetu. Naravno da, kao onaj ko dolazi iz Vojvodine, želim da sredstva iz republičkog budžeta za Vojvodinu budu što veća. Mi smatramo, a to smo govorili i kada je donošen Ustav, da je 7% malo. Ali, način na koji se to radi, to je potpuna katastrofa i sramota. To je zaista sramota. To se ni u brakorazvodnim parnicama ne događa, da se na ovakav način dele neka sredstva. Šta sam još hteo da istaknem? Znači, 360 miliona od privatizacije NIS-a će ići u budžet Vojvodine, a 40 miliona (voleo bih da i gospoda koja su veoma podržala ovaj sporazum sa Rusima ovo saslušaju) ide u republički budžet. Čuli ste da je direktor "Srbijagasa" gospodin Bajatović rekao da će Srbija uspeti da povrati 24% u preduzeću "Jugorosgas", koje trguje gasom kao posrednik. Po svim procenama ekonomista,tih 24% vredioko30 miliona evra.Znači,od privatizacije NIS-a će u republičkom budžetu biti svega 10 miliona evra. To je taj pilićarski način na koji... (Predsednik: Vreme.) Pa, vidite, i moji prethodnici su govorili duže od predviđenog vremena. Ako mi dozvolite, još bih rekao dve rečenice. (Predsednik: Završite, naravno.) Znači, to je jedan pilićarski način na koji se krpi ovaj budžet. Podvlačim da Liberalno demokratska partija neće podržati ovaj predlog budžeta. I samo još da citiram ono što se kod nas u Vojvodini često govori u vezi s ovim što ste uradili sa ovim budžetom, odnosno sa ovih 400 miliona evra, odnosno 40 miliona evra u republičkom budžetu – ''zaklali ste svinju zbog kile čvaraka''. To će vam se obiti o glavu i građani će veoma brzo videti da je velika greška učinjena. Obaška što niste imali strpljenja da sačekate Ustavni sud, koji je jasno dao do znanja da će uzeti u razmatranje inicijativu LDP-a da je protivustavna prodaja NIS-a. Hvala.
Na sednici Odbora za finansije mišljenje je izdvojio gospodin Mladen Grujić.
Poštovane kolege, gospodo ministri, gospođo ministre, izdvojio sam mišljenje na Odboru za finansije kada sam shvatio da ovo što ste nam vi prezentirali nije predlog budžeta za 2009. godinu, već koalicioni sporazum 2009. godine. Ovo je koalicioni sporazum 14, zovite ih kako hoćete, stranaka, interesnih grupa, organizovanih grupa, koje su borile za svoj deo kolača, interesa svoje dece, zetova, svastika i kumova. Pažljivo čitajući Predlog budžeta, može se tačno videti kako je, ko i koliko ucenjivao Vladu i šta je sve tražio za svoju stranku i time, navodno, za svoje glasače. Kada bi sve to što su oni tražili u ime naroda, koji tvrde da predstavljaju, stvarno i stiglo do tih istih glasača, onda bi u 2009. godini u Srbiji najbolje prošla jedna grupa građana, a to su penzioneri Mađari. Jer, izgleda da su te dve stranke, koje opet kažem ''navodno'' predstavljaju penzionere i Mađare, najvažniji predstavnici ove vlade i izgleda mi da su one stub oslonac ove vlasti, sudeći barem po privilegijama za koje su se izborile u 2009. godini. Bio sam veoma zabrinut kada sam proučio ovaj budžet i kada sam video koliko je ustupaka i kompromisa napravljeno sa državnimparama, ali moram vam priznati da mi je laknulo kada sam shvatio šta je plan Vlade za ovaj budžet. Skupštini je dostavljen dokument na koji je do sada uloženo 538 amandmana, a inače je Predlog budžeta toliko nekvalitetan da je moglo da bude i dve hiljade amandmana. Dakle, 538 amandmana je 8.070 minuta diskusije, ili 134 sata. Očigledna je vaša namera da isprovocirate poslanike, izazovete ovakvu lavinu amandmana i da, zbog nemogućnosti da izglasamo budžet, proglasite privremeno finansiranje. Zato i neću govoriti konkretno o ciframa i članovima budžeta, jer je to gubljenje vremena. Po mojoj proceni, za ovaj predlog budžeta Skupština neće ni glasati. Naravno da nije normalno da Vlada koja ima većinu ne može da izglasa budžet, ali kada se uzmu u obzir svi nemogući zahtevi vaših patuljastih koalicionih partnera, jasno mi je da drugog izbora niste ni imali. Kao poslanik opozicije, šokiran sam ovom vašom spremnošću da idete na privremeno finansiranje, jer je nezabeleženo da se to radi u normalnim uslovima, dok Vlada tvrdi da je stabilna. Ali, s druge strane, to znači da će se primenjivati budžet koji je izglasala vlada dr Vojislava Koštunice za 2008. godinu i to mi uliva poverenje u sigurnu 2009. godinu. Doduše, u međuvremenu je počela svetska ekonomska kriza, ali lakše ćemo se i sa njom nositi nego sa nezajažljivim apetitima vaših mnogobrojnih koalicionih partnera. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Srboljub Živanović izdvojio je mišljenje na sednici Odbora za nauku i tehnološki razvoj. Izvolite, imate reč.
Dame i gospodo poslanici, izdvojio sam mišljenje kao predsednik Odbora za nauku i tehnologiju. Video sam da se posle osam godina Boža probudio. Posle osam godina je shvatio da je pogrešio zato što, kao prvi ministar za finansije, nije video gde je mesto nauci i tehnologiji. Ali, ipak je to dobro, bolje ikad nego nikad. Videli smo da je Boža, kada se vratio iz Rusije, Poljske, Francuske, došavši u Srbiju da prenese svoje veliko znanje, to svoje znanje stvarno dobro i unovčio ovde u Srbiji, jer je, ipak, toliko novca zaradio. Ima pored njega i mnogo drugih vojvoda, koji su se nedavno takođe obogatili. Eno, vidite i sami, javlja se već jedan vojvoda, "vojvoda od Intese banke", ali dobro. Vi ga verovatno prepoznajete i znate o kojem se vojvodi radi. Moram iskreno reći, a vi verovatno i sami vidite, da je Srbija postala najveće tehnološko groblje Evrope, da više nema proizvodnih ciklusa i fabrika koje su mogle da proizvode tu proizvodnu tehnologiju. Kao čovek iz te struke, moram iskreno da kažem da smo nekada bili u sferi svetske proizvodnje procesne opreme, ali danas, kako je došlo do kriminalne privatizacije, vidimo, ovde je i bivši prvi ministar, gospodin Vlahović, uništio je privredu Srbije, odnosno uništio je te proizvodne cikluse naše procesne opreme. Čuli ste malopre izlaganje gospodina Ilića, rekavši iskreno i duboko iz svoje duše, da su svi veliki tehnološki sistemi u Srbiji zatvoreni. Zatvoreni su zato što Evropa verovatno hoće da stvori u Srbiji tržište svoje opreme i svojih tehnoloških procesa. Shvatite da je dobro ovo što se sada pokušava. Pokušava se i dobro je što je došlo do spoja nauke i prosvete. Dobro je to što se prvi put na Odboru za nauku i tehnologiju razgovaralo sa ljudima od tog zanata, koji hoće i koji mogu da pomognu u realizaciji svih ovih programa. Postoje mnogi programi koji su se našli u eksploataciji ili koji treba da se nađu u eksploataciji, ali moram iskreno da kažem, odnosno čuo sam od njih, da tu ima mnogo i jalovih programa koji se ne mogu isfinansirati. Zato se očekuje da u martu ili aprilu ova institucija izlista i pogleda koji se svi naučni programi mogu naći u eksploataciji da bi mogli da pomognu srpskoj privredi. Jer, iskreno rečeno, ako nema nauke, ako nema tehnologije, takođe nema ni privrede. Zato se nadam da će doći do jednog velikog spoja, spoja fakulteta sa tim naučnim institucijama jer, moram iskreno reći, svi ti veliki giganti su u svom okruženju imali naučne centre koji su se bavili istraživačkim radom. Po prestanku rada tih velikih giganata prestali su da deluju i ti naučni centri. Prema tome, vidite, i ti glavni naučni centri, koji su pokretani iz privrede, nisu mogli da funkcionišu, odnosno do sada nisu našli svoju implementaciju. Zato smatram da se mora, razgovarajući sa ljudima ... (Predsednik: Vreme.) ... evo, završavam, potrebno je povećati ovaj budžet, ako ne za čitavu milijardu, onda za 500 miliona, da bi moglo doći do kvalitetne implementacije u sferi nauke i tehnologije. Hvala vam.
Gospodin Aleksandar Pejčić je izdvojio mišljenje na sednici Odbora za boračka i socijalna pitanja. Izvolite, gospodine Pejčiću.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministri, izdvojio sam svoje mišljenje na Odboru za rad, boračka i socijalna pitanja jer mislim da ovaj budžet nije dobar. Naime, ovo je politički kompromis političkih želja. Jedna odgovorna i socijalna vlada, kako ova vlada slovi, pala je upravo na tom socijalnom planu. S obzirom da je Srbiju zahvatila svetska ekonomska kriza i da su nagoveštaji Unije privatnih preduzetnika da će radnici Srbije ostati bez 120.000 radnih mesta, da će evro i dalje da jača u odnosu na dinar, da će cena potrošačke korpe biti mnogo veća, trebalo je, dame i gospodo, da uzmete te parametre i na osnovu njih da napravite jedan kvalitetni socijalni budžet. Podsetiću vas da je Vlada Srbije 2003. godine usvojila strategiju o siromaštvu. U to vreme je, po podacima Unicefa, u Srbiji bilo oko milion siromašnih stanovnika. Početkom 2008. godine, opet prema podacima Unicefa, Srbija je prepolovila broj siromašnih na 500.000. Ali, ovih dana smo takođe pogledali neke parametre Unicefa, koji kažu da 65% stanovništva nema dovoljno novca za hranu, dva miliona živi na rubu propasti, a bez najosnovnijih namirnica živi 310.000 dece, 1.600.000 penzionera, i to su ljudi koji jedva sastavljaju kraj s krajem. S obzirom da imamo ove parametre o stanovništvu Srbije, nadam se da ćete uzeti u obzir sve ove činjenice i da ćete, uz amandmane poslanika DSS-a, kreirati jedan mnogo bolji i kvalitetniji budžet. Vlada Republike Srbije je, takođe, izdvojila mnogo manje para za porodilje i trudnice, mnogo manje sredstava za dečije dodatke, za treće i četvrto dece. S obzirom na to da je srpsko društvo jedno od najstarijih u Evropi, četvrto po starosti, deveto u svetu, mislim da šaljete lošu poruku mladim bračnim parovima koji tek treba da stupe u brak, koji tek trebaju da imaju svoja pokolenja. Na ovaj način Vlada Republike Srbije demotiviše ovaj deo stanovništva. Nadao sam se da ćete u ovom budžetu pokušati bar deo duga otplatiti ratnim vojnim rezervistima koji su krvarili na Kosovu. S obzirom da Vlada duguje oko 80 milijardi dinara toj ciljnoj grupi, očekivao sam da ćete na neki način obeštetiti te ljude. Međutim, u ovom budžetu nema stavke o dugu prema tim ratnim vojnim rezervistima. Očekujem da ovaj budžet bude, pre svega, neostvarljiv. Ne zato što je to moja lična želja, nego zato što su relevantni faktori i činjenice da je ovaj budžet inflatoran i da će građani Srbije sa ovim budžetom imati mnogo loša iskustva. Mi iz opozicije ćemo pokušati amandmanima (kako sam čuo, ima ih preko 530) pokušati da poboljšamo ovaj budžet. Hvala puno.
Zahvaljujem. Gospođa Zlata Đerić je izdvojila mišljenje na Odboru za rad, boračka i socijalna pitanja. Izvolite, gospođo Đerić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, poštovana gospodo ministri, izdvojila sam mišljenje na Odboru za rad, boračka i socijalna pitanja upravo iz razloga koje je naveo kolega Pejčić, ali pre svega rukovođena jednom stavkom u ovom ministarstvu, a to je odnos Vlade, tj. ministarstva prema davanjima porodiljama. Ako imamo u vidu da smo, kao nacija, veoma stari, da nas u Evropi tretiraju kao jedan od najstarijih naroda, ne u smislu kulture i tradicije, tu svakako imamo nešto čime se možemo ponositi, nego u tome da je prosečna starost u Srbiji veoma velika, mi se, u stvari, približavamo tome da jedna od perspektivnijih stranaka ovde bude PUPS, odnosno partija penzionera, a to nije dobro. Pre svega, i ova i svaka vlada mora da ima u vidu jednu ozbiljnu nacionalnu strategiju stimulacije rađanja. Govorim vam to zbog toga što u Srbiji svake godine umre jedan manji grad, oko 30.00-40.000 stanovnika. Govorim vam to zbog toga što u Srbiji svake godine umre nekoliko škola, što prosečno odeljenje u osnovnoj školi više ne broji 30 učenika, nego se direktori škola muče da ''navuku'' odeljenja sa 16 i 18 učenika kako bi samo u ovom trenutku ugasili požar, odnosno zaposlili kolege koje već imaju na budžetu. To je ozbiljan problem i oko toga se mora napraviti ozbiljna strategija. Nas ne može nikako da uteši istina da mi jesmo toliko stari i da je svaka taraba u Srbiji starija od američke istorije. To je lepo, slatko i vrlo zanimljivo reći u nekim diplomatskim krugovima, čak i provokativno, ali mi imamo ozbiljan problem, koji moramo da rešavamo u okviru Vlade, u okviru budžeta i to mora da bude prioritet svakog budžeta.
Zahvaljujem gospođi Đerić. Da li još neko sa izdvojenim mišljenjem ima potrebu da ga obrazloži? (Ne.) Među predsednicima i predstavnicima poslaničkih grupa već su se za reč prijavili, najpre gospodin Čedomir Jovanović, a zatim gospodin Vlahović. Izvolite.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Dragutinović, gospodine Milosavljeviću, hajde da se vratimo na početak ove rasprave i na jednu rečenicu predsednika Vlade. Opisujući ovu tačku dnevnog reda, on ju je nazvao najvažnijim zakonom kojim se parlament bavi u radnoj godini. Ne znam na osnovu čega je gospodin Cvetković doneo takav zaključak jer je sve ono što prati odnos institucija prema budžetu za 2009. godinu neprihvatljivo neozbiljno. Mi smo danas izašli iz jedne krize. Iz te krize smo izašli, pre svega, zbog toga što je naša partija odlučila da mnogo više pažnje posveti interesima građana, a mnogo manje dokazivanju svog opozicionog statusa po svaku cenu. Ne znam sa kakvom je ambicijom Vlada ušla u ovaj parlament 22. decembra, i sa kakvom idejom, kada prethodno nije imala snage i sposobnosti da se u ovako kritičnoj situaciji dogovori sa onima pred koje u taj parlament dolazi. Mi smo pre dva i po ili tri meseca predložili dogovor parlamentarnih stranaka o sistemu mera kojima bi se svi zajedno suprotstavili ekonomskim problemima. Nezaobilazna tačka tog dogovora je, naravno, i budžet za 2009. godinu. Nije bilo razumevanja u oktobru za tako nešto, nije bilo razumevanja u novembru, nije bilo razumevanja ni do 22. decembra i bilo bi dobro kada biste nam vi, gospođo Dragutinović, kada već to nije uradio premijer Cvetković, objasnili na kakav način mislite da rešite problem koji proizlazi iz nesposobnosti, nemoći, odsustva bilo kakve spremnosti na dijalog između Vlade i parlamenta, stranaka u Srbiji, za koji je odgovorna vlast. Rekao vam je jedan od kolega da je u ovom trenutku pred nama 530 amandmana. To praktično znači da će Srbija biti suočena sa privremenim finansiranjem, ili vi računate na istu onu situaciju na koju je svojevremeno računala vlada Vojislava Koštunice kada je u minut do dvanaest, zahvaljujući razumevanju opozicije, praktično onemogućeno probijanje ustavnih rokova i omogućeno formiranje Vlade. Dakle, ako je budžet najozbiljniji zakon, onda je Vlada bila jako neozbiljna. I to je loše. Mi smo u konsultacijama sa predsednikom Vlade, a potom i ovde u parlamentu, zatražili dogovor ne oko podrške budžetu, nego oko utvrđivanja međusobnih odnosa koji bi strankama koje sede ovde u parlamentu, a tu su stigli kao predstavnici građana, omogućili da u svakom trenutku, štiteći jedan interes građana, ne ugrožavaju onaj veći interes, a to je interes naše zajednice. Nije bilo spremnosti na tako nešto. Zašto nešto što je bilo opšteprihvatljivo, to je pitanje za vas, gospođo predsednice, a to su razgovori između šefova parlamentarnih stranaka i predstavnika Vlade, nije realizovano? Mi smo dobili vaš dopis, gospođo Dragutinović, u kome nam nudite razgovor po pitanju budžeta, ali u ovom trenutku je očigledno da mi moramo postići neku političku saglasnost jer ne možemo postići onu saglasnost koja bi se svela isključivo na ekonomsku politiku, što je zapravo suština budžeta i rasprave u kojoj vi učestvujete. Mislim da je, samim tim, Vlada ugrozila interes zemlje, a mi ćemo pokušati da, u meri u kojoj je to moguće, štetu umanjimo. Zbog toga se među 530 amandmana koji se nalaze u skupštinskoj raspravi ne nalazi nijedan naš amandman. Jer smo, s jedne strane, bili svedoci činjenice da, uz puno napora, zatvarate budžet, a sa druge strane je, nakon rasprave o rebalansu budžeta koja je vođena pre mesec dana postalo jasno da ne postoji mogućnost izmene budžeta kroz usvajanje amandmana, koliko god oni bili ispravni i na svom mestu. Ono što je problem za LDP i verujem mnogo više za naše društvo, zapravo je činjenica da je budžet usamljen i da njega ne prati sve ono što bi ga moralo pratiti kako bi, s jedne strane, parlamentu bilo lakše da učini ono što mislim da je još uvek moguće, a to je da postigne neki dogovor kojim bi se makar kontrolisala već stvorena šteta, umesto situacije koja tu štetu povećava, a sa druge strane, mi kao LDP ne možemo da pristanemo na koncept iz kog proizlazi ovakav budžet. Iako se ovde živi od danas do sutra, podsetiću vas samo na jednu rečenicu vašeg prethodnika, tadašnjeg ministra finansija a današnjeg predsednika Vlade, koju je on izrekao obrazlažući budžet za ovu godinu – u odnosu na bruto društveni proizvod, budžet nije ekonomski optimalan, ali jeste sa stanovišta socijalno-političkog trenutka. To je izgovorio gospodin Cvetković pre godinu dana ovde u Skupštini, to je izgovorio u jeku kampanje za predsednika Srbije i, evo, sada, godinu dana kasnije, mi imamo budžet koji je veći od ovog ''ekonomski nerazumnog budžeta'', kako ga je tada nazvao gospodin Cvetković, i ono što je mnogo važnije, imamo budžet koji je tako daleko od života da se ova rasprava zapravo svodi na trošenje vremena i dokazivanje ispravnosti jedne ili druge strane, ispravnosti vlasti, odnosno opozicije. To je ono što je loše. U svom kratkom ekspozeu, verujem najkraćem u poslednjih osam godina (istina, prethodni premijer je uglavnom ćutao kada se raspravljalo o budžetu), gospodin Cvetković je rekao da je budžet restriktivan po državu i da je podsticajan za privredu. Iz toga je, zapravo, moguće izvući samo jedan zaključak - da je budžet restriktivan u oblasti obaveza države prema društvu i da je podsticajan u pružanju obećanja. Sve ono o čemu je gospodin Cvetković govorio, a što mislim da svi možemo prihvatiti ali se teško možemo složiti oko realizacije toga, jer je to nemoguće sa ovakvom politikom i ovakvom vladom, zapravo se svodi na poruku države da je došlo vreme da se štedi, pa zato država neće biti u stanju da ispuni svoje obaveze prema društvu i uveravanje države da će u 2009. godini uraditi ono što nije uradila do sada. Naravno da niko, makar od nas, poslanika LDP, ne misli da ste vi srećni zbog ovog budžeta i da vi imate novac, ali, eto, baš ste sada odlučili da ga ne date onima kojima je novac potreban. Niko od nas ne misli da ste vi srećni zbog problema koje imate realizujući socijalne obaveze prema građanima, da ste srećni zbog toga što nema novca onoliko koliko je bilo potrebno za razvoj infrastrukture itd., ali kada ćemo mi preokrenuti način funkcionisanja ove zemlje ako ne sada? U kom će se to trenutku desiti? Kada će država poslati građanima poruku da ne možemo da trošimo više nego što stvaramo? Otprilike je to bila vaša kritika ekonomske politike. Između ostalog, mi smo prepoznali jednu takvu nameru u konstataciji da više nema novca na način na koji je do sada obezbeđivan. Naš poslanik Slobodan Maraš je na vrlo jasan način objasnio koliko će malo ući u budžet kroz privatizaciju NIS-a. Ono što mi vidimo u tome kao problem, jeste činjenica da se novac deli u skladu sa ličnim interesima iako iz toga može proizići neka šira korist. Neprihvatljivo je da Zakon o budžetu menja Zakon o privatizaciji. Leks specijalis? Pa, znate kako se završila priča sa onima koji su političku situaciju rešavali "leks specijalisima". Ne može biti prihvatljiva situacija u kojoj vi, nesposobni da izmirite ustavnu obavezu prema Vojvodini, ad hok rešenjem kršite Zakon o privatizaciji. To je ono što mi osuđujemo. Kada govorimo o ekonomskoj politici, onda ne znamo u kom okviru to govorimo. Takav je format u koji nas Vlada stavlja. Ako smo mi zemlja koja se nalazi u krizi (a mislim da svi manje-više znamo istinu), pa Vlada definiše paket mera kojima će na krizu odgovoriti, gde je onda atmosfera koja ide u prilog jednom takvom opredeljenju? Gde je stvaranje ambijenta koji je potreban da bi kriza bila rešena? Kroz ovu salu su protrčali premijer i dva potpredsednika. Sada pokušavam da vam odgovorim, na osnovu primera, na to što nam vi predlažete kroz budžet. Tu imam pravo da budem ličan. I ja sam bio potpredsednik Vlade. Gospodin Batić je bio ministar pravde. Gospođa Mićić je bila predsednica Skupštine i vršilac dužnosti predsednika Republike. Ovde je bio jedan potpredsednik Vlade koji u svom kabinetu zapošljava 21 osobu. Bio je i drugi potpredsednik Vlade koji zapošljava 17 osoba. U mom kabinetu je radila jedna osoba. Ako država kroz budžet šalje poruku društvu da nam je potrebna štednja, onda su nam potrebni lični primeri i demonstracija spremnosti da se u svom okruženju primene one mere koje se preporučuju čitavom društvu. Za svaku je pohvalu svođenje budžetskog deficita na jedan i po posto, ali je problem činjenica da nam je budžet 45% bruto društvenog proizvoda. Manje od 43%, izvinjavam se. Ja sam na nivou slika, baš kao i sam predsednik Vlade. Možemo da uđemo i u tu vrstu statistike, ali je jasno o čemu se radi. Jako nam je veliki budžet, odnosno mali nam je društveni proizvod. Moramo više da radimo, moramo više da stvaramo. Ali, do tog cilja nećemo doći tako što će se država takmičiti sama sa sobom, pa nam obećavati da će u 2009. godini napraviti put sa šest traka kroz Šumadiju, a nije bila u stanju da organizuje pošteno koncesiju za realizaciju tog puta. Mislim da je došlo vreme da prestanemo da obmanjujemo jedni druge i, što je mnogo važnije, da varamo naše društvo, jer ćemo mnogo veću cenu od najteže istine platiti za najlakšu neistinu. Kada ćemo mi suočiti naše građane sa stvarnom situacijom, ako ne sada? Onog trenutka kada to svima bude jasno. Mi smo već jednom živeli u situaciji u kojoj nije bilo likvidnosti u društvu. To je bio onaj period ranih osamdesetih godina. Tada smo mnogo više uvozili nego što smo izvozili, pa smo završili na par-nepar vožnji, uživali u onim šećernim tablama i pili kafu od ječma. Na takav način smo smanjivali deficit, koji je bio posledica istine da mnogo više robe uvozimo nego što smo u stanju da prodamo na svetskom tržištu. Sada je naša slika manje ili više ista, ako ne i gora. Uvozimo za 13.200.000.000 evra, a izvozimo za 6.300.000.000 evra. Kako ćemo pokriti tu razliku od sedam milijardi? Šta to još mi možemo da prodamo da bi se tako nešto uradilo? Gde to još možemo da se zadužimo? O tome treba sada da razmišljamo, o tome treba da govorimo i sa jasnim planom moramo da izađemo pred građane. Sa porukom da stežemo kaiš, ali da znamo zašto to radimo. Svako od nas putuje dosta, ali siguran sam da ni vi ni mi još nismo sreli neku zemlju u kojoj će na sahrani da se za ljude kaže - spasili su se. To se samo govori ovde kod nas i to proizlazi iz istine da je svako ko se rodi u ovoj zemlji, osuđen na patnju u njoj. Mi vam predlažemo da toj patnji konačno država da neki smisao, pa da onim ljudima koji ostaju bez posla omogućimo da, u skladu sa svojim sposobnostima, nešto mogu da urade, da onim ljudima koji vrede, a još uvek čudom rade u nekim javnim sistemima, damo onu platu koja će se u tim sistemima zadržati, a ne da sada koncept štednje svodimo na uravnilovku i poruku da će plata direktora u javnom preduzeću biti maksimalno dve prosečne plate. Mi nemamo problem sa direktorima u javnim sistemima koji imaju velike plate i dobre rezultate. Mi imamo problem sa partijskim činovnicima, koji su nametnuli model partijske države, uništavajući ekonomiju ove zemlje. Nije problem Aerodroma Beograd plata direktora od 5.000 evra. Problem Aerodroma Beograd je plata nesposobnog direktora od 5.000 evra i šteta koja proizlazi iz jednog takvog odnosa. To je slučaj sa NIS-om, to je slučaj sa EPS-om, sa svakim javnim sistemom. Na čemu se gradi ta optimistična procena da će u narednoj godini rasti naš bruto društveni proizvod, i to za tri i po posto? U kojoj to još ozbiljnoj evropskoj zemlji Vlada sa tim porukama izlazi pred društvo? Evropska unija je u recesiji, prognozira se negativna stopa, SAD je u recesiji, prognozira se negativna stopa. Osim nas i, mislim, Rumuna, koji su to radili u izbornoj kampanji, niko više ne govori o rastu bruto društvenog proizvoda. Imamo budžet koji je veći od onog, po rečima tadašnjeg ministra finansija, ''ekonomski neodgovornog budžeta'' za ovu godinu (samo ga citiram), imamo uveravanje da će rasti društveni proizvod za tri i po posto, a kada se potraži odgovor na pitanje na čemu se zasniva jedna takva procena, onda, slušao sam vas, jedan od argumenata bude poljoprivreda, kao privredna grana koja je imuna na svetsku ekonomsku krizu. Subvencije u poljoprivredi će biti manje za šest milijardi. Znači, država manje ulaže u poljoprivredu, a upravo na poljoprivredi zasniva očekivanje da ćemo u narednoj godini imati pozitivnu stopu rasta, a ne negativnu. Kako to izgleda u realnom životu? U svom ekspozeu je predsednik Vlade pre nepunih šest meseci rekao kako će se otvoriti mogućnost razvoja agroindustrijskog kompleksa, kako će se otvoriti mogućnost privatizacije zemljišta, a onda je, na talasu populizma, kojem je svaka slaba vlada sklona, uradio sve suprotno tome. Gospođo Dragutinović, tona suncokreta je koštala 1.000 dolara, sada košta 600. Pšenica je otkupljivana po 250, sada je 140. Soja je bila 300, sada je 200. I svi znamo da će vrednost poljoprivredne robe pratiti i vrednost svih drugih roba, tj. da će padati. Oni koji su ušli u poljoprivredne poslove na ozbiljan način, taj krhki agroindustrijski kompleks ušao je kroz kredite i zaduženja, kredite koji imaju kamate i kredite koji su bili deo projekta koji nisu računali na ovakve okolnosti. Tada je pšenica plaćana 260 i očekivalo se da će biti 300, a ne 140. Nama su sada potrebne mere spasavanja našeg agrara, a ne prebacivanje odgovornosti na agrar, koji treba da nas izvuče iz krize. To je svođenje na ono vreme u kojem se konstatovalo da su Srbiju spasili volovi i seljaci, ali je to vreme prošlog ili pretprošlog veka. Da smo imali priliku da razgovaramo na ozbiljan način, onda bismo svi zajedno pred građane izašli sa potpuno drugačijim budžetom, a taj budžet ne bi bio izolovan potez, nego deo sveobuhvatnih mera našeg društvenog otrežnjenja i suočavanja sa realnom slikom. Umesto toga smo dobili jedan dokument koji se uklapa u sve ono što je do sada skupštinama nuđeno, ali je u ovom trenutku jako daleko od stvarnog života. Mogli bismo mnogo toga da kažemo o zakonima koji vas obavezuju, a koje vi kršite. Mi vas pitamo što se ti zakoni ne menjaju. I prošli put smo o tome razgovarali. Što se ne menjaju oni zakoni koji garantuju našim građanima pravo na besplatnu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu kada je nemoguće to pravo ostvariti? Što se ne menjaju oni zakoni koji garantuju našim građanima pravo na besplatno i kvalitetno obrazovanje kada je nemoguće u ovom trenutku u apsolutnoj meri taj zakon ispoštovati? Što se ne reformiše društvo? U krizi su nam potrebne ozbiljne reforme, a ne krečenje zemlje. Mi nećemo biti prepreka za glasanje o budžetu. Dopustićemo vladajućoj većini da glasa za ovaj budžet, ali nam je krivo zbog još jedne propuštene šanse, zbog činjenice da ni na ovom današnjem primeru vladajuća većina nije shvatila koliko je, zapravo, nemoćna i nije videla da ovde u parlamentu postoji, uprkos svemu, spremnost na podelu odgovornosti, bez koje se ne može izaći iz situacije u kojoj se zemlja nalazi, koja je posledica i unutrašnjih nesposobnosti i nepovoljnih okolnosti u čitavom svetu. Ovaj budžet je onakav kakva je i Vlada, budžet lepih namera i, nažalost, očigledne nemoći i drske nesposobnosti. (Predsednik: Vreme.) Čekamo dan u kojem će Vlada imati hrabrosti da uradi ono što danas rade mnogi u ovoj zemlji, a to je da zakorači u stvarni život, pa na sebi primeni metode koje u ovom trenutku pokušava da primeni na drugim planovima.
Predstavnik poslaničke grupe „Za evropsku Srbiju“ gospodin Aleksandar Vlahović, zatim gospodin Obradović, Ilić, Tabaković, Buha, Ružić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo predsednice, gospođo ministarko, gospodine Milosavljeviću, ministre trgovine, da će iduća godina biti teška, to nije ništa novo i to smo mogli da čujemo više puta i za ovom govornicom. Mislim da je nebrojeno puta u poslednjih mesec dana čitava plejada ekonomskih analitičara govorila o tome da nas čeka teška 2009. godina. Ta teška ekonomska situacija ovoga puta nije rezultat ekonomske politike koju je vodila Vlada Republike Srbije, nego je posledica krize koja je nastala u srcu globalne ekonomije, tačnije u SAD, koja se kasnije lančano prenela na sve druge razvijene zemlje, najpre preko krize koja je nastala na finansijskom tržištu, kod finansijskih institucija, a kasnije njenog uticaja na realni sektor. Otuda i mi, pošto Srbija nije izolovano ostrvo, već je deo globalne svetske ekonomije, sigurno možemo očekivati tešku godinu za privredu, za zaposlene u privatnom i javnom sektoru, za one koji čekaju posao, za penzionere, za one kojima je socijalna pomoć najpotrebnija. Svetska finansijska kriza će pogoditi Srbiju, o čemu svedoče i najnovije procene, međutim, način i modalitet ispoljavanja krize u Srbiji će biti bitno drugačiji u odnosu na ono što smo imali prilike da vidimo u proteklih nekoliko meseci. Prvo, finansijski sistem naše zemlje nije ugrožen. Sećate se da smo ovde pre par meseci pokušavali da smirimo strasti i pošaljemo jednu mirnu, istinitu poruku našim građanima da njihovi štedni ulozi nisu ugroženi, da mogu mirno da spavaju, da je bankarski sistem jak i stabilan i da, bez obzira na to što su banke osnovane i inostranim kapitalom, one posluju po domaćim propisima. Mogu slobodno da kažem da je, kojim slučajem, stepen regulacije pre svega u SAD bio kao što je kod nas u Srbiji, kada je u pitanju finansijski sistem, sigurno je da se nikada ne bi desila kriza hipotekarnih kredita, ili ta tzv. ''sab-prajm'' kriza, koja je kasnije donela nesagledive posledice po sve velike finansijske institucije u svetu. Međutim, naš problem jeste uticaj finansijske krize na realnu ekonomiju. Taj uticaj je već počeo da se ispoljava, imajući u vidu da se naša ključna izvozna tržišta već u ovom trenutku nalaze u recesiji ili se nalaze pred recesijom. Kao što je ministarka rekla ovde u svom uvodnom izlaganju, ključna borba i ključni napori koje će Vlada Republike Srbije učiniti u narednoj kalendarskoj i budžetskoj godini biće da se obezbede generatori rasta koji nedostaju upravo zbog toga što se očekuje smanjeni priliv direktnih stranih investicija. S druge strane, jako je važno da se obezbede adekvatna sredstva za pokriće tekućeg deficita, tj. da se održi postojeći nivo izvoza i da se eventualno poveća, zahvaljujući merama koje je Vlada već definisala budžetom i koje će primeniti u 2009. godini, o kojima ću nešto kasnije govoriti. Dakle, nije realno očekivati u idućoj godini, zbog globalne krize, veliki priliv inostranih sredstava. Već u ovoj godini priliv direktnih stranih investicija je manji nego što je bio u 2007. godini i on iznosi, ako se ne varam, negde 2,9 milijarde dolara,što je bilo dovoljno da se finansira rast naše privrede u ovoj godini od preko 6%. U ovom trenutku deficit tekućeg plaćanja iznosi nešto preko 17%, ili oko pet milijardi dolara. Kao što sam rekao, pokriće tog deficita tekućeg plaćanja mora da se ostvari tako da to ni na koji način ne remeti makroekonomsku stabilnost. Vlada mora naći najbolji mogući odgovor za ove velike ekonomske i socijalne izazove, kako bi udarac krize bio što blaži, a teret što pravednije raspoređen. Mislim da je princip socijalne pravednosti nešto što karakteriše predlog budžeta i to ću kasnije pokušati da vam objasnim, drage dame i gospodo narodni poslanici. Kada kažem da teret mora biti pravilno raspoređen, pod tim podrazumevam da ekonomska politika za 2009. godinu i budžet koji je pred nama treba da doprinesu realizaciji, sa jedne strane, sprovođenja osnovnih socijalnih funkcija države i, sa druge strane, prethodno već pomenutog obezbeđenja razvojne funkcije. Država, u nedostatku priliva stranih investicija, kao posledice smanjenja aktivnosti u privrednom sektoru, mora da preuzme ulogu generatora rasta. Veoma je teško da se svi ovi ciljevi realizuju, imajući u vidu sužene mogućnosti privrednog rasta u 2009. godini. U 2009. godini očekuje se rast (to je polazna kategorija za sastavljanje budžeta, odnosno za ekonomsku politiku) od 3,5%. Podsetiću da je prvi draft budžeta podrazumevao 6,5% rasta. Tada niko, ni kod nas ni u svetu, nije očekivao ovakve razmere krize sa kojima se danas suočavamo. Planirana inflacija od 8% mislim da će biti lako dostižna, imajući u vidu politiku čvrste makroekonomske stabilnosti koju će Vlada, sa smanjenom javnom potrošnjom, u kombinaciji sa kreditno monetarnim merama koje vodi Centralna banka, realizovati u idućoj godini. S druge strane, Vlada mora da smanji prethodno pomenuti deficit na negde oko 16,3% bruto društvenog proizvoda, ako se ne varam, da bismo obezbedili spoljnoekonomsku stabilnost i, što je najvažnije, izbegli potencijalne probleme sa povećanjem dugova koji bi nastali od 2010. godine pa nadalje. Dobra okolnost za nas jeste da je stepen javnog duga države Srbije negde oko 25 ili 26 procenata bruto društvenog proizvoda, da je ukupni dug, javni i privatni dug, negde oko 60%, ako se ne varam, ili nešto ispod 60%, što govori da Srbija apsolutno ima prostora za zaduživanje. Ima prostora za zaduživanje da realizuje kapitalne projekte, koji se, naravno, ne mogu realizovati samo u 2009. godini, ali sa druge strane, ima prostora za kvalitetno zaduživanje i za pokriće eventualno potrebnog tekućeg platno bilansnog deficita. Dakle, ovo je okvir u kome se sprovodi ekonomska politika i u kome je definisan ovaj budžet. Kao što nam je poznato, u Vladi se vodila duga i vrlo kvalitetna, ne laka rasprava o konačnom nacrtu budžeta koji je ponuđen Skupštini Srbije. Činjenica jeste da budžet kasni, imajući u vidu rokove koje je definisao Zakon o budžetu, ali ja izražavam zadovoljstvo, pre svega poslanika poslaničke grupe ZES, zbog izuzetno visokog stepena odgovornosti koje su svako pojedinačno ministarstvo i Vlada pokazali oko sastavljanja konačnog nacrta, tako da je i to kašnjenje imalo svoj kvalitetni i kvalitativni pozitivni efekat na konačnu verziju Nacrta budžeta. Prvo, budžet je restriktivan. Nikada do sada budžet nije imao budžetski deficit manji nego što je ovaj predloženi. I kada je tzv. budžetski suficit postojao pre tri godine, on suštinski nije bio ostvaren, već se radilo o drugačijem načinu i metodologiji sastavljanja budžeta i izražavanja budžetskog deficita. Dakle, kada kažemo da Vlada mora da štedi i da vodi restriktivnu fiskalnu politiku, ona to definisanim budžetskim deficitom, koji je 1,5%, zaista i dokazuje. Kasnije ćemo u mom izlaganju videti iz kojih se to izvora pokriva budžetski deficit i da li budžetski deficit može da utiče na makroekonomsku stabilnost na negativni način u smislu smanjenja makroekonomske stabilnosti i videćete da ne može, jer se radi o realnim izvorima. Siguran sam da nijednom ministru nije bilo lako da se odrekne svojih sektorskih budžeta, pre svega imajući iskustvo, radeći u Vladi Republike Srbije i znajući šta znači manji budžet za realizaciju pojedinih sektorskih politika, ali ono što je bitno jeste da smo na kraju dobili izbalansirani i uravnoteženi budžet koji sadrži, kao što sam već rekao, minimalni budžetski deficit, najmanji do sada predložen u poslednjih osam godina. Siguran sam da je ovaj budžet socijalno i razvojno izbalansiran. Kao što smo rekli, budžet mora da realizuje dva osnovna cilja. S jedne strane, da realizuje princip socijalne pravednosti, drugim rečima, da što je moguće pravednije rasporedi teret iduće teške godine, s obzirom na to da će i Srbija biti pogođena finansijskom i ekonomskom krizom. S druge strane, upravo zbog toga što se očekuje smanjeni priliv direktnih investicija, država mora da obezbedi i tu razvojnu komponentu koja je upravo u ovom budžetu definisana. Prvo i osnovno, Vlada nije mogla da zahteva stezanje kaiša od svih građana Srbije, a da i sama ne stegne svoj kaiš i tu zaista ne bih mogao da se složim s prethodnim govornikom da budžet nije dovoljno štedljiv. Naravno, štedljivost uvek može biti na višem nivou ostvarena, ali je pitanje po koju cenu i na koji način bi se ugrozila realizacija pojedinih sektorskih politika. Evo, daću primer. Prvo, javni rashodi su smanjeni sa 44% bruto društvenog proizvoda na ispod 43%. Ako znamo da je danas bruto društveni proizvod oko 7.400 dolara po glavi stanovnika, pomnožite to sa brojem 7,5 miliona, videćete da to smanjenje od više od jednog procenta uopšte nije mala cifra - radi se negde oko 550-600 miliona dolara. Pomenuli smo budžetski deficit, koji iznosi 50 milijardi dinara. Tu treba dodati još i iznos od 40 milijardi dinara, koliko su rate za otplatu javnog duga, pre svega duga prema deviznim štedišama i, s druge strane, rata koje dospevaju po osnovu spoljnih kredita. Tih 90 milijardi se pokrivaju iz realnih izvora. U budžetu Republike Srbije, kao prenesena sredstva iz prethodnog perioda, već se nalazi negde oko 28 milijardi dinara, koje služe upravo za pokriće ovog budžetskog deficita. Realno je očekivati da se oko 30 milijardi dinara ostvari iz privatizacije preostalog društvenog i državnog kapitala u idućoj godini. S druge strane, 25 milijardi je nešto što je već ugovoreno, a radi se o inostranim kreditnim sredstvima. Gde se još štedi, pojedinačno? Pomenuću samo nekoliko kategorija. Prvo, rashodi za zaposlene. Uvek je velika povika kada su u pitanju zaposleni u državnoj administraciji. Videli smo da nema realnog rasta plata. Relativno, rashodi za zaposlene se smanjuju sa 23,92% na 23,81%. Smanjuju se subvencije, pre svega javnim preduzećima, što je mera koja bi ionako, ali u daleko manjem iznosu, bila realizovana čak i da nema svetske ekonomske i finansijske krize. Socijalna sigurnost je obezbeđena na dva načina. Prvo, značajno su povećane dotacije organizacijama za obavezno socijalno osiguranje, prvenstveno za penzije. Učešće ovih sredstava je povećano sa 24,07% na 30%, ili za 55 milijardi dinara. Ako ste pažljivo pratili uvodno izlaganje ministarske, mogli ste da vidite da ukupni rashodi koji se odnose na socijalnu zaštitu iznose 35,4%. Ne znam zaista bolji argument da je budžet sa socijalnog aspekta izbalansiran na način da, sa druge strane, ne utiče negativno na budući razvoj. Kada je reč o razvojnoj komponenti, ponoviću još jednom, ovog puta budžet Republike Srbije mora da odgovori i na drugo veoma važno pitanje, a to je kako finansirati rast, odakle naći generatore rasta. Rast je 3,5% društvenog bruto proizvoda. Kada je reč o razvojnoj komponenti, bez obzira što se tu moralo ići na restrikcije u delu subvencija, predviđaju se vrlo visoka kapitalna izdvajanja, pre svega u oblasti infrastrukture. Za više od 30% rastu ukupna kapitalna ulaganja, sa 3,1% na gotovo 4% društvenog bruto proizvoda. Šta to znači u ciframa? To je negde oko 1.600.000.000 investicija koje će se realizovati i u budžetu Republike Srbije i u budžetima pojedinih lokalnih samouprava. To je nešto što će, sudeći prema prvim ekonomskim analizama, biti dovoljno da amortizuje smanjenje direktnih stranih investicija. Predviđeno je smanjenje 30-35%, ne računa se da će doći do drastičnijeg smanjenja direktnih stranih investicija. Ovde je veoma važno istaći efikasnost i želim da u ime poslaničke grupe ZES zaista upozorim državnu administraciju, odnosno Vladu. Da bi se kapitalna ulaganja koristila kao amortizer nedostajućeg priliva stranih investicija i smanjene aktivnosti domaće privrede, moramo da imamo mnogo efikasniju administraciju i mnogo efikasnije trošenje novca koji je predviđen za kapitalna ulaganja. Obrnuto, taj prekopotrebni željeni efekat, finansiranje rasta u idućoj godini, neće biti ostvaren. Siguran sam da je, sa drugim merama koje se odnose na unapređenje efikasnosti rada, ne samo pojedinih ministarstava, nego i javnih ustanova, ostvaren taj potreban stepen efikasnosti koji će nam omogućiti realizaciju svih ovih investicija. Važno je, takođe, istaći, kada se pogledaju konsolidovani javni prihodi i rashodi, kao što sam rekao, da je ukupni fiskalni deficit sa 2%, koliko iznosi ove godine, smanjen na 1,5%. Šta nam to još govori? To nam govori da će fiskalna politika i monetarna i kreditna politika koju vodi Centralna banka biti u situaciji da održi makroekonomsku stabilnost i ravnotežu. To znači da je projektovana stopa inflacije od 8% dostižna, to znači da je vrlo verovatno i sigurno moguće izbegavanje visokih oscilacija kursa dinara u odnosu na evro. Ali, to sa druge strane znači, s obzirom da je došlo do značajnog smanjenja javnih rashoda, da ćemo moći očekivati i malo relaksiraniju i fleksibilniju monetarnu politiku koju će u idućoj godini voditi Centralna banka. Zaista nije uputno držati visoku referentnu kamatnu stopu u situaciji kada se privreda nalazi maltene na pragu recesije. Očekujem da će, kao posledica smanjenja javnih rashoda, doći do smanjenja referentne kamatne stope, što je dobar način da se izbegnu i mnoga birokratska administriranja u svim merama koje je Vlada Republike Srbije planirala za iduću godinu, a koja se odnose na podsticaj privrede. Podsetiću vas, to su mere koje se odnose na formiranje Fonda za kreditiranje malih i srednjih preduzeća u iznosu od preko 40 milijardi, gde će zajedno učestvovati i Narodna banka Srbije i poslovne banke, sve uz garanciju Vlade Republike Srbije. To je 20 milijardi kredita za zapošljavanje, to su krediti za mala i srednja preduzeća, koji će se realizovati iz već odobrenog kredita od Evropske investicione banke. S druge strane, podignut je stepen devizne likvidnosti zemlje činjenicom da se nalazimo pred potpisivanjem aranžmana sa MMF, što treba da obezbedi dodatni devizni priliv za više od 500 miliona dolara. Dakle, moja poruka jeste da to saglasje koje sada vidimo između fiskalne politike i, s druge strane, kreditno monetarne politike, treba iskoristiti na način da se da još veći podsticaj domaćoj privredi, da se da veći podsticaj domaćoj proizvodnji, a ne vidim drugi način, sem da dođe do daljeg pada referentne kamatne stope. Uveren sam, takođe, da će, na osnovu ovog budžeta i realizacijom svih ovih mera, inostrani investitori i međunarodne finansijske organizacije vrlo pozitivno reagovati na restriktivni budžet i sve mere koje definiše Vlada Republike Srbije. Nije sporno da će iduće godine, zbog ukupne ekonomske situacije u svetu, biti teško doći do novih direktnih stranih investicija, kredita, drugih oblika priliva inostranog kapitala. Međutim, isto tako, nije sporno da će doći do velike rekonfiguracije industrije kod velikih sistema. Siguran sam da uvek kada dođe do drastičnog povećanja troškova kod velikih multinacionalnih kompanija, do drastičnog smanjenja tržišta, one ne mogu standardnim metodama kontrakcije troškova da odgovore na to smanjeno tržište i da moraju da, u suštinskom strateškom smislu, izvrše rekonfiguraciju svojih postrojenja. Drugim rečima, Srbija zaista može da ima šansu ukoliko pravilno realizuje mere ekonomske politike, ukoliko sve ovo o čemu danas govorimo, bude realizovano. U to, zaista, ne sumnjam. Reći ću vam, na kraju, dva neophodna uslova da bi, na kraju krajeva, Srbija u 2009. godini … (Predsednik: Vreme.) … izašla sa minimalnim posledicama svetske ekonomske i finansijske krize. Prvi uslov jeste da postoji konsenzus između Vlade, sindikata i poslodavaca, i zaista raduje gotovo svakonedeljna aktivnost na tom planu. Drugi uslov jeste da zaista postoji i minimalni konsenzus unutar aktera koji se nalaze na političkoj sceni Srbije, bez obzira da li se nalaze na vlasti ili u opoziciji. Ovde se radi o vitalnim interesima države. Nema vitalnijeg ni jačeg interesa jedne zemlje od životnog standarda njenih građana. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Vlahoviću. Gospodin Čedomir Jovanović, replika.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici. Gospodine Vlahoviću, vratiću vam vašu olovku, ali ne kao meru štednje, to bi predstavnici Vlade predstavili kao meru štednje. Odgovoriću vam, pošto ste direktno komentarisali ono što sam pre vas rekao. Bilo bi lepo kada bi sve ono o čemu ste vi govorili bilo stvarno, ali to je jako daleko od istine. Pomenuli ste na završetku svog govora konsenzuse - konsenzus između Vlade, sindikata i poslodavaca. Ovaj konsenzus, kojije sada napravljen, ravan je konsenzusima koji su pravljeni 90-ih godina – režimski sindikati, režimski poslodavci i nemoćna Vlada. Gde je realnost u tom konsenzusu? Prvo se napravi puč u Uniji poslodavaca, pa se onda pojavi predstavnik Unije poslodavaca koji potpiše kolektivni ugovor. To je direktno suprotno interesima poslodavaca, a cenu će platiti radnici koji će ostati bez posla. Pošto su troškovi povećani za 100 evra a nema kvalitetnog posla iz kojeg će se proizvesti neka nova vrednost, suziće se fond plata. Ili se neće poštovati zakon. Još jedno nepoštovanje zakona. Konsenzus između političkih stranaka – gde je taj konsenzus? Na čemu se on zasniva? Na čemu se zasniva vaša procena da taj konsenzus postoji i da je realan? Mi smo danas podržali parlament i građane, a ne vladajuću koaliciju. Ne bi bilo današnje situacije, ne bi bilo 530 amandmana da je bilo konsenzusa i spremnosti Vlade da čuje one koji drugačije misle, a možda žele isto. Pominjete minimalni deficit - za svaku pohvalu, ali to je statistika; 1,5%, ali i najveći budžet. On ne može više da raste. Budžet u 2009. godini je veći nego budžet u 2008. godini. Kako onda štedimo? Ne štedimo, mi samo manje uzimamo i manje rastemo. To su činjenice. Ako govorimo o štednji, nije štednja u sužavanju obaveza države prema građanima. Štednja je u spremnosti države da se menja, da se povlači iz posla u kom joj nije mesto. Rekao nam je ministar energetike da treba da budemo srećni zbog toga što ne plaćamo komercijalnu, tržišnu cenu struje; da je EPS privatizovan, onda bi cena bila 30% veća. Tačno, ali bi onda EPS izvozio struju, pa bismo imali povoljniji odnos u tom deficitu. Da li je tako? Kada govorimo o kapitalnim projektima, nema potrebe da varamo jedni druge, bilo bi super da je to moguće, ali nema nijednog kapitalnog projekta. U prethodnih osam godina bile su mnogo bolje okolnosti. Partnerstvo između fiskalne i monetarne politike, između Vlade i Narodne banke - sjajno bi bilo da postoji, ali ne postoji. Zato je velika referentna kamatna stopa, jer Narodna banka veštački daje vrednost dinaru, koji, svojom politikom, Vlada ugrožava. U čitavom svetu novac gubi na vrednosti, 0,25% je kamatna stopa, a ovde kod nas 18%, kredit 30%. Bilo bi dobro, kada govorimo o privredi, da ne govorimo sa onih pozicija sa kojih se govorilo do sada. Vlada mora da izađe iz biznisa, nema šta tu da traži. Kakvi fondovi kojima će Vlada raspolagati? Hoćemo li trošiti devizne rezerve pa ćemo deviznim rezervama garantovati plasmane banaka? Vlada mora da izađe iz biznisa, da dopusti privatizaciju preduzeća koja su i suviše skupa i da političke pozicije gradi na politici, a ne na apsolutnoj kontroli. Socijalna politika, to je poslednje. Socijalna politika ne može biti svedena na milostinju države koja se deli građanima koje je prethodno ta država uništila. Ako govorimo o pravednoj državi, onda je to država u kojoj svi imamo iste šanse. Ali, nije fer država u kojoj svi jednako plaćamo pojedinačne nesposobnosti i neefikasnosti. To je velika razlika između vasi nas.
Zahvaljujem. Gospodin Vlahović, po Poslovniku.
Bez namere da polemišem, član 101. Ipak sam pogrešno protumačen. Dakle, ono što želim da kažem, vrlo kratko, mi ne možemo danas govoriti o povlačenju države iz privrednog života, pošto smo svedoci kraha koji je doživeo neoliberalizam u srcu globalne ekonomije. Ono što je, zaista, u ovom trenutku, jedna od ključnih uloga države, jeste slična onoj koju je već realizovala nakon velike svetske ekonomske krize 1929-32, a to je pokretanje velikih infrastrukturnih projekata. Na kraju krajeva, i plan koji novi predsednik Amerike Barak Obama namerava da realizuje, zasnovan je upravo na velikim infrastrukturnim investicijama. Mi se danas nalazimo u svojevrsnoj situaciji paradoksa štednje ili tzv. straha koji pogađa realnu ekonomiju. Taj paradoks štednje je poznat u ekonomskoj teoriji, a on se dešava uvek kada nastanu krizna vremena i kada se finansijska kriza prevaljuje na realni sektor, na realnu ekonomiju. Pogledajte šta se dešava u svetu sa velikim automobilskim gigantima. Problem je upravo u strahu. Kratkoročno prevazilaženje tog problema je zasnovano, pre svega, na ulozi koju država mora da ima.Kada se kratkoročno taj problem reši, a siguran sam da je sve to pitanje ne godina, nego meseci, siguran sam da nakon prvog oporavka finansijskih tržišta taj strah nestaje, i taj paradoks štednje nestaje. I onda se privreda normalno vraća u svoje tokove, naravno sa mnogo većom, izraženom, rigidnijom regulativnom ulogom koju država mora da ima gotovo u svim domenima, ne samo kada je u pitanju finansijska sfera, nego i sfera realne ekonomije. Još jednom ponavljam, ne zagovaram nikakav državni kapitalizam, državni intervencionalizam niti želim da država bude u dugom roku generator rasta. Naprotiv, država mora da ima ekspanzivnu ulogu, kada su u pitanju kapitalna ulaganja, upravo onda kada nastaje period velike ekonomske krize kakva danas pogađa čitav svet. Mere slične onima koje preduzima država Srbija preduzimaju gotovo sve razvijene evropske zemlje, uključujući i one koje ne pripadaju Evropi, Amerika, Japan i Kina, koje su, svaka na svoj način, pogođene finansijskom i ekonomskom krizom.
Reč ima gospodin Čedomir Jovanović, po Poslovniku.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, gospodine Vlahoviću, mi kažemo da je budžet veći od budžeta za 2008. godinu. Razumem da je društveni proizvod veći, gospođo ministarko, ali morate da razumete da, uprkos svemu tome, moramo manje da trošimo. Gospodine Vlahoviću, naučite nešto iz primera takvog razmišljanja. Svako ima svog Jezdu i Dafinu, samo se negde zovu "Leman Brothers". Svako ima 1.000 evra po akciji, ovde kod nas 1.000 evra po akciji, a tamo dobiješ kuću i ako nemaš posao i nemaš čime da garantuješ, pa još tu kuću možeš da staviš pod tri hipoteke. Šta se promenilo posle stotina potrošenih milijardi u Evropi i Americi? Ništa. Nije to krah liberalizma, to je krah propalog razmišljanja po kojem država bez rezultata pokušava da kratkoročno ostvari korist tako što će kupiti društvo. Pa Klinton izgubi 1994. godine izbore za Kongres, a onda promeni Community investment akt i naredi svakoj kompaniji u Americi koja želi da se spoji s nekom drugom da mora jedan procenat da izdvoji u visokorizične kredite i svaka kompanija koja želi nešto da kupi, mora procenat da izdvoji u visokorizične kredite. To traje od jedne izborne kampanje do druge i na kraju propadne. Moramo o tome da razmišljamo, da shvatimo da će ova zemlja vredeti onoliko koliko stvara i koliko radi. Ne mislim da vi to ne razumete, samo treba da se kaže - sužena su nam tržišta, i ona na koja možemo da plasiramo robu, koju inače nemamo, i ona na kojima možemo da pronađemo novac, koji sa periferije odlazi u centrale. Svi vrlo dobro znamo kakav je epilog trenutnih ekonomskih mera koje se povlače u svetu. Te ekonomske mere se preduzimaju a da se ne govori otvoreno o uzrocima problema. Kao što su i ove naše. Uzrok naših unutrašnjih problema je činjenica da mi osam godina krečimo Srbiju. Da smo započeli proces privatizacije, a da ga nismo završili. Da se sada suočavamo ne samo sa činjenicom da nije završen, nego da i oni koji su ušli u proces privatizacije više nisu sposobni da posluju onako kako moraju poslovati. Nama država šalje poruku, preti poslodavcima da ne smeju da otpuštaju radnike. Pozivate se na automobilsku industriju. Tačno, ali ne prave se automobili samo u Detroitu, prave se i na Floridi, tamo prave "tojotu". "Tojota" ne dobija novac od države, a radnik "Tojote" je jeftiniji i efikasniji. Mi moramo o tome razmišljati. O činjenici da se ovde godinama nerazumno mnogo troši, o činjenici da ovde penzioner ima pravo na penziju u visini 70% plate, a da su nam konkurencija oni koji ili nemaju penzione fondove ili im je penzija u visini 30% plate. Pa, kada smo tako zagledani u Rusiju, hajde da vidimo kolika je penzija u odnosu na platu u Rusiji - 30%. Hajde da vidimo kako su ljudi došli do penzija - tako što je penzija postala socijalna kategorija. Kad neko nema više posla, oni ga prebace u penzionere. Jednog dana ćemo to rešiti. Sada se sa tim suočavamo. Hajde sad da to uradimo. O tome se radi. (Predsednik: Vreme.) I državu vratiti građanima. Ona treba da se povuče u parlament, u Vladu, da izađe iz biznisa, da izađe iz kulture, da se više bavi politikom. Suština politike su međuljudski odnosi, međustranački odnosi, politički odnosi. Tu je država jako neuspešna i zato svi drugi trpe. I zato će ovaj budžet biti u velikom problemu.
Reč ima gospodin Radojko Obradović, predstavnik poslaničke grupe DSS - Vojislav Koštunica.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, gospođo ministre, gospodine ministre, konačno je na dnevnom redu budžet. Čuli smo jedno odlično objašnjenje zašto je prekršen Zakon o Vladi, zašto je prekršen Zakon o budžetskom sistemu – da bi budžet bio što kvalitetniji. Drugim rečima, da je budžet još malo kasnio ili da smo ušli u privremeno finansiranje, on bi bio još kvalitetniji. Nadam se samo da neće biti takav izgovor za sva kršenja zakona u ovoj zemlji – prekršili smo zakon da bi neka stvar bila urađena mnogo kvalitetnije nego što je bila planirana. Na samom početku moram da odam priznanje gospođi Dragutinović. Ovaj budžet sadrži najviše informacija o strukturi budžeta i najviše podataka o primanjima i izdacima u odnosu na većinu prethodnih budžeta koje sam imao prilike u ovom parlamentu da vidim. Ono što ćemo pokušati u okviru rasprave u načelu i u raspravi u pojedinostima, to je da govorimo o strukturi ovog budžeta, a i da govorimo o svim pojedinim stavkama. Čini mi se da je ovaj budžet pun optimizma. Pretpostavka za njegovu realizaciju, ono što je predviđeno Memorandumom, jeste da rast bruto društvenog proizvoda bude 3%, da bruto društveni proizvod bude 3.060 milijardi, inflacija u toku sledeće godine 8%, pad izvoza robe za 4,8%, pad uvoza za 5,4% i deficit tekućeg računa 16,3%. Naravno, to su sve korekcije u odnosu na revidirani Memorandum, korekcije na dole, i to je rezultat ekonomske krize. Ono što moram da primetim, to je da se u trenutku kada je pravljen Memorandum i u trenutku kada je formirana Vlada već uveliko znalo da je kriza u Americi i da će se ta kriza preliti i u Srbiju. Te pretpostavke smo morali da znamo, to se znalo još 2007. Kakav je bazni koncept ekonomske politike Vlade? Bazni koncept ekonomske politike je da je to ekonomski odgovorna Vlada, da je ekonomska politika razvojna i da se uvaži balans između tekuće potrošnje i budućnosti države. Osnovni ekonomski ciljevi Vlade su: dinamični rast privredne aktivnosti, rast zaposlenosti i povećanje životnog standarda građana. To je sve rečeno kada je Vlada formirana, pre šest meseci. Prava pretpostavka je da će rast bruto društvenog proizvoda biti 7% u narednom četvorogodišnjem periodu. To je prvo korigovano na 6,4%, pa je onda korigovano na 4%, pa onda u pregovorima sa MMF, čini mi se, na 3,5%. Prva pretpostavka od pre šest meseci očigledno nije realizovana za više od 50%, ili oko 50% – sa 7% na 3,5% . U programu te Vlade, o tome smo ovde govorili u parlamentu, bilo je predviđeno da će se otvoriti 200.000 radnih mesta. To su sve bile pretpostavke na kojima je Vlada formirana. Jedna je stvar da li su te pretpostavke bile realne, ali ako govorimo o nečemu što su pretpostavke za naredne godine, onda naravno da nam je baza ono što ste govorili pre šest meseci i što ste tada obećavali. Šest meseci nakon formiranja Vlade broj zaposlenih u Srbiji je 1.994.159, odnosno 0,2% manji nego u istom periodu prethodne godine. U prethodna tri meseca je zabeležen pad industrijske proizvodnje od 6%. To je najveći pad industrijske proizvodnje od 1999. godine, od kada se to meri. Vlada je predložila i obećala da će smanjiti deficit tekućih plaćanja sa 13% na 8%. Podaci su iz ekspozea predsednika Vlade, tako da mi možete verovati. MMF tvrdi da je taj deficit 18,3% ili 500 milijardi dinara, što je za 10% više nego što je bilo obećano, a potrošačka korpa je iz meseca u mesec sve veća (tu je i ministar trgovine) i, kako kolege kažu – sve nam je manja, a sve skuplja. Drugim rečima, ako bismo poslušali šta ste predložili pre šest meseci, i videli šta je urađeno za ovih šest meseci, onda, teško možemo verovati da ovaj budžet može da se realizuje. Da se vratimo na budžet na bazi ovako realizovanih obećanja. Budžet ima svoju prihodnu i svoju stranu sa izdacima. Što se tiče strane sa izdacima, tu nemam nikakve bojazni, ona će se realizovati u maksimalno mogućoj meri. Ovaj budžet ima 884 strane. Kao što je moj prethodnik govorio, ako zanemarimo prvu stranu i govorimo o 883 strane, tu ima logike i ima velike doslednosti. Mi ćemo u raspravi o amandmanima detaljno govoriti o te 883 strane, a ja ću se ovde bazirati na strani 1, na prihodima i izdacima budžeta. Podloga za stranu 1. treba da bude ono što sada imamo i ono što je realizacija za prvih 11 meseci ove godine. Podaci su sa sajta Ministarstva finansija pošto nam niste odgovorili na poslaničko pitanje (izvinjavam se, još uvek ga nismo dobili). Rebalansom budžeta predviđeno je da prihodi budu 650 milijardi. Za prvih 11 meseci prihodi su 584 milijarde, zaključno sa 2. decembrom. Ukupno nedostaje 66 milijardi. U novembru su prihodi bili 49 milijardi. Ako se taj trend nastavi i u decembru, mada ste vi ovde rekli, u skupštinskoj raspravi, da će biti oko 54 milijarde, to predstavlja manjak od petnaestak milijardi u odnosu na procenu koju smo napravili 1. novembra. Znači, za dva meseca grešimo u proceni za 15 milijardi. Poreski prihodi su za prvih 11 meseci 526 milijardi, u odnosu na 606 milijardi, koliko je planirano – znači, 80 milijardi su manji. Ako se nastavi taj trend u decembru, poreski prihodi će biti za 40 milijardi manji nego što je predviđeno rebalansom budžeta od pre 60 dana. Porez od PDV-a, koji je najveći poreski prihod, za prvih 11 meseci je 275 milijardi, u odnosu na 315, koliko je planirano, odnosno biće petnaestak milijardi manji nego što je predviđeno rebalansom budžeta. U samom Predlogu budžeta kažete da se neće realizovati otprilike 15 milijardi od onih predviđenih prihoda. Glavni problemi u narednoj godini će biti pad izvoza, smanjen priliv kapitala, smanjena kupovna moć. Već sam napomenuo da je pad industrijske proizvodnje 6%. Zaduživanje je ono na šta posebno treba obratiti pažnju. Značajno su smanjeni pristupi kapitalu u inostranstvu. Primera radi, u prvih devet meseci ove godine preduzeća su se u inostranstvu zaduživala prosečno 458 miliona dolara mesečno. U oktobru je to zaduživanje palo na 13 miliona dolara, a u oktobru prethodne godine je bilo 275 miliona dolara. Toliko o redu veličine. Kada govorimo da će biti ozbiljan problem da se popuni deficit platnog bilansa, govorimo o ovome. Nema para u inostranstvu do kojih možemo da dođemo. Prvobitni deficit je bio planiran 1,5%, zato što je i deficit bio manji. To je bilo pre nego što je doneta odluka da se pristupi jednostranoj primeni Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ako se ne varam, bilo je predviđeno oko 46 milijardi. Primena ovog sporazuma je povećala taj deficit, ali je smanjila i bruto društveni proizvod. Ako ja dobro računam, deficit je 50 milijardi, bruto društveni proizvod je 3.060 milijardi, to nije 1,5%, nego 1,63%. To naravno nije toliko važno narodnim poslanicima koji će za ovaj budžet glasati, a kako će na ovakve igre sa brojevima i igre sa deficitom reagovati MMF..., a konsolidovani deficit u koji ulazi i Fond za socijalno osiguranje – četiri milijarde je Fond, ako se ne varam, deficit budžeta je 1,63%, a konsolidovani deficit je 1,5%. Kada se uzme u obzir ovo smanjenje, pošto se budžet ne puni onako kako je planirano, prihodi za narednu godinu su predviđeni za 10% više nego što je predviđeno u ovoj godini, pod uslovom da uvozimo podjednako, pod uslovom da kupujemo podjednako kao u ovoj godini i pod uslovom da sve funkcioniše kao u ovoj godini. Šta će da se desi ako se uvoz smanji za 10%? Postoje naznake da se uvoz značajno smanjuje i u novembru i u decembru. Šta će se desiti ako se uvoz smanji za 10%? Smanjiće se prihodi od carina. Osnovni prihod koji puni budžet je PDV, porez na dodatnu vrednost. Sedamdeset procenata poreza na dodatu vrednost su prihodi od robe koja se uvozi. Drugim rečima, ako se uvoz smanji za 10%, prihodi budžeta su manji za 30 milijardi dinara. I prethodne i ove godine imamo manji prihod nego što smo planirali, manji su za 1%. Ako sledeće godine ponovimo ono što smo imali prethodne i ove godine, onda će to biti dodatnih 12 milijardi manjka u budžetu, pa sa onih 30, saberite i to je 45 milijardi. Imali smo obećanje da će Vlada uraditi sve da niko ne živi gore 2009. nego što je živeo 2008. godine. To obećanje može da bude u redu. Međutim, 1.700.000 ljudi će sigurno živeti gore 2009. nego 2008. godine. Kako? Tako što su ove godine penzije povećane, u ova dva povećanja, negde između 17% i 20%. Izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju penzije su zamrznute. Pošto je projektovana inflacija 8%, realna vrednost tih penzija će 31. decembra 2009. godine biti 8% manja nego što je bila 1. januara. Sve pod uslovom da se ostvari ovaj idealni scenario. Znači, penzioneri u Srbiji, 1.700.000 penzionera, 31. decembra će živeti bar 8% gore nego što su živeli 1. januara. Toliko o tome. Mi potpuno podržavamo ideju ministra finansija i vrlo smo iznenađeni zašto Vlada nije prihvatila taj odličan predlog ministra finansija. Da podsetim, ministar Dragutinović je predložila da povećanje ne bude linearno, nego da se podjednako rasterete ili opterete fondovi, da penzioneri sa najnižim penzijama dobiju nešto veće povećanje, da, kako se penzije povećavaju, oni penzioneri sa najvišim penzijama, a ima ih sa preko 70.000-80.000 dinara, imaju manje povećanje. Mi smo taj predlog u potpunosti prihvatili. Bili smo vrlo iznenađeni kada je Vlada uradila nešto drugačije. Takođe smo bili vrlo iznenađeni kada smo videli da nije prihvaćen predlog MMF-a da se penzije povećaju 5% u 2008, a da se povećaju za rast inflacije u 2009. godini. To bi onda bilo povećanje od 13,5%, što je veće nego ovih 10%. Na kraju ću se osvrnuti samo na još nekoliko stvari iz budžeta. U budžetu kažu da je Vlada izabrala svoje prioritete. To su obrazovanje, nauka, infrastruktura i zaštita životne sredine. Budžet za obrazovanje je povećan 1,5%, budžet za nauku je povećan za 3,5%, budžet za infrastrukturu smanjen za 27%, a budžet za zaštitu životne sredine je povećan za 13,8%. Međutim, kada se pogledaju apsolutni iznosi, to je svega 4,5 miliona evra. Šta bi bilo da ovo nisu prioriteti, ne smem ni da zamislim. Žao mi je što nema mog kolege inženjera Mrkonjića, pošto u budžetu kaže, u razdelu infrastruktura, da će se na radovima na Koridoru 10 zaposliti 120.000 ljudi. Nikada nisam video autoput na kome radi toliki broj ljudi. To sam video samo u filmovima, odnosilo se na vreme kada su građene piramide. Još jedan prioritet je poljoprivreda. Budžet za poljoprivredu, odnosno subvencije su smanjene za 25%. Šta bi bilo sa poljoprivredom da to takođe nije jedan od prioriteta? Nastavićemo priču o budžetu u raspravi o pojedinostima. Što se tiče socijalnog pakta i pakta sa sindikatima i dogovora koji je postignut, trebalo bi pitati gospodina Orbovića, pošto smo mi dobili jedno pismo, kao svi narodni poslanici, gde se insistira da glasamo za amandmane na budžet, jer je ovako predloženi budžet neprihvatljiv. Traži se da se ispune predizborna obećanja i ono što je potpisano pre nešto više od mesec dana, prošireno dejstvo opšteg kolektivnog ugovora. U suprotnom, najavljuju ozbiljne štrajkove. Vrlo sumnjamo da ovakav budžet može da se realizuje. Siguran sam da ćemo u toku sledeće godine ponovo sedeti ovde i raspravljati o rebalansu ovog budžeta, kada će ti prihodi biti potpuno drugačiji od ovih. Ovakav budžet sigurno nije budžet za koji će DSS da glasa. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč gospodin Velimir Ilić, predsednik Poslaničke grupe Nova Srbija. Posle njega ima reč gospođa Jorgovanka Tabaković.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, evo, konačno je budžet. Počela je rasprava, došao je u parlament sa velikim zakašnjenjem, i evo, kao što vidite, o tome ćemo ovih dana razgovarati. Kada se usvaja budžet jedne zemlje, to je najozbiljnija stvar u toj godini. Od toga sve zavisi, šta će biti naredne godine, i za to moramo veoma pažljivo razgovarati o svakoj stavci ako mislimo da i ovo malo sirotinje što imamo podelimo onako kako je najbolje za sve nas u Srbiji. Ovih dana imamo utrkivanje pojedinih lidera stranaka, strančica, pojedinih funkcionera koji drže konferencije za novinare i kažu, kao što je gospodin Pajtić - ja sam doneo još 200 miliona evra, iščupao sam od njih da bi glasali, da bi podržali Vladu. Oglašavaju se mnoge stranke i strančice, nacionalne manjine, svi su nešto ušićarili. Međutim, ko je platio ceh? Ceh je platila ona poštena glasačka mašinerija, platila je Srbija - zapadna, istočna, južna Srbija, a najviši je ceh platila Šumadija – nema investicija. Nije imao ko da ucenjuje, da se bori i, naravno, svi kapitalni projekti koji su bili predviđeni za ovu godinu su izbrisani, oni ne postoje. Neko će se razbacivati i sa ovo malo sredstava koja imamo, opšivaće svoje centre u mermer, radiće šta mu padne na pamet, a u 21. veku pojedine sredine neće imati vode da piju. Dokaz je da je velika investicija Svračkovo skinuta sa sistema Rzav, i šta će se dogoditi? - opet pet opština, po stoti put, neće imati vode da piju ako bude sušna godina. Da ne pričam o severnom Kosovu, to se obećava godinama i uvek kada dođe vreme da se izdvoje sredstva - nema para. Zato što treba da se namire neki, jer je ovo budžet pojedinih interesnih grupa koje žele da ostvare i pokažu svoju moć tako što će uzimati sredstva za šta im padne na pamet, a neki kojima sredstva život znače, neće dobiti ništa. Trgovište neće dobiti ništa. Da ne pričam sada o Kuršumliji, o onim nesrećnim rezervistima. Nema ih nigde u budžetu, opet će da dobijaju batine. Oni ljudi traže - ako je nekome dato, mora svima da se da. Sad bih ja postavio pitanje narodnim poslanicima iz vladajuće koalicije – kako vas nije sramota, gospodo, da glasate protiv autoputa, da ga vaši gradovi, vaše opštine ne dobiju? Kako vas nije sramota da ne dignete svoj glas, da kažete - mi smo opštine žedne u 21. veku, nama treba voda? Kako vas nije sramota da ne kažete - kod nas deca putuju 14 km do škole, učinite nešto? Ne smete. Stranačka disciplina, ne smete da kažete reč. Ako treba nekome, ima da mu se da, a vi podvijete glavu, gledate u klupu i pregurate tu situaciju. Zašto narod kaže - narodni poslanik iz neke sredine? Za koga se bori? Pa, za svoju sredinu. A šta ćete da donesete vašoj sredini? Opet ništa. I opet problemi sa budžetom. A ja sam očekivao da će da krene. Prošle godine dobismo ministra finansija, bivšeg, koga neke agencije proglasiše za "najboljeg ministra finansija na svetu". Ja kažem - kakva, bre, ekonomska kriza kod nas? - imamo najboljeg ministra finansija sveta, gde se zemlje otimaju. Znate, to je kao ono nekada Maradona, ko će da ga kupi jer je vredan čovek. Međutim, nama sve gore. Ove godine je najbolji ekonomista u Jugoistočnoj Evropi, a nama problem sve veći od problema. Prethodne godine smo prodali Mobtel, Robne kuće Beograd i trećeg operatera u telekomunikacijama. Ukupno smo dobili na tome 2.260.000.000. Rečeno je - to ide za koridore, za kapitalne projekte, iz tih sredstava će da se razduže putari, a ne da se to povlači stalno po novinama. Mi smo zadužili putare i, jednostavno, napravili smo javno preduzeće, jer su MMF i Svetska banka tražili da formiramo javno preduzeće da bismo mogli ove kreditne linije, koje smo ratifikovali nedavno u parlamentu, da koristimo. Tadašnji ministar finansija Mlađan Dinkić je rekao, ovde je govorio - gospodo poslanici, gospodo članovi Vlade, pretvorimo Direkciju, koja je budžetski korisnik, u javno preduzeće za puteve, a ja preuzimam obavezu da ću za mesec-dva iz privatizacije putarskih firmi i od prodaje Mobtela razdužiti putare 10,2 milijarde. To do danas nije urađeno. Kada je došao ministar Cvetković, preuzeo je 5 milijardi duga koje je ona prethodna vlada izglasala da se da iz privatizacije i zadužio još dodatno 5 milijardi. Na to se plaćaju kamate svakog meseca. Dalje, uveli smo PDV. Zamislite sada da putari moraju da plate PDV na svaki račun koji fakturišu, a njima se ništa ne plaća. Preduzeće cesijama uzima kredit, pokriva njima samo PDV, da bi mogli da fakturišu, i gubitak se gomila iz godine u godinu. Što ne rešiste to pitanje ove godine u budžetu? Bežimo od razrešenja problema. Kako je moguće da se Direkcija, koja je budžetski korisnik i obavezna je da plati budžetskim sredstvima, prebaci sa budžeta na javno preduzeće, sa tolikim dugom? Da li je neko normalan da napravi javno preduzeće, što se tiče ministra finansija, i da ponudi takvo rešenje i da ga do danas ostavi? Rečeno je pre godinu i po dana - 20 milijardi kredita. Još to nije realizovano. Putari, čitava putarska privreda grca u dugovima. Zašto se to ne razreši? Prenosimo dug kao štafetu. Taj dug se prenosi 15 godina i više. Prema tome, ni u ovom budžetu to nije rešeno i to je veliki problem danas. Gde su pare od Mobtela, od trećeg operatera, koje su namenjene za koridore? Potrošene od strane vladajuće koalicije (jer je bio njihov ministar finansija) u dve izborne kampanje (predsednička i ova u maju), koje su bile najskuplje kampanje u istoriji. Davalo se šakom i kapom samo da se dobiju glasovi i pričalo o evropskoj Srbiji. Gospodo, gde je 2.260.000.000 trenutno? Nema, potrošeno je. I vi nam sada nudite jedan budžet koji je veoma loš. Nudite nam budžet na koji je uloženo, vidite koliko, amandmana - zašto? - zato što ne valja. Mislite da nam prodate sveću za rog. Sedamdeset milijardi u ovom budžetu je nedefinisano i piše - to će Vlada naknadno odlučiti. Kao otvorene stavke ste nam ovde stavili samo plate prosvetnih radnika, zdravstvenih radnika, subvencije na železnici i ono što je neophodno. Sve ostalo ste zakukuljili, zamumuljili i sakrili. Kako je moguće da u NIP-u stoji 12 milijardi i kaže - o tome će se naknadno odlučiti? Pa, koji mi zakon o budžetu ovde donosimo, šta im mi izglasavamo? Izglasavamo ono što je nesporno, plate budžetskih korisnika, a sve drugo ste stavili "da Vlada odluči". Je l' to vi očekujete izbore, pa da se opet rasipate, da imate milijarde čiju potrošnju parlament ne može da kontroliše? Znate i sami da je nerealno punjenje budžeta. Mi smo ga ovih godina punili iz privatizacije, prodajući preduzeća. Privatizacija je prišla kraju. Nema šta da se proda, a sve je potrošeno. Novih radnih mesta nema. Vidite, gospodo iz vladajuće koalicije, vi kažete da ste uspešna vlast. Slažem se. Uspešnost jedne vlasti se ceni po tome koliko zaposli radnosposobnog stanovništva. Čuli smo od prethodnog kolege da se ljudi otpuštaju, smanjuje se taj broj svake godine. Kako ste uspešni? Pa, neuspešni ste. Smanjio se broj radnika koji rade. Kako rešavate preduzeća koja se restrukturiraju, odlaze u privatizaciju? Penzionišete koga stignete. Jednog dana će, čim diplomira, čovek otići u penziju. Svi ćemo biti penzioneri. A ko će da plaća penzije, od čega, iz kog fonda, kako, na koji način? Prema tome, veoma loše ste to rešili i nema šanse da se to može završiti. Rekli ste: koncesija - ništa, imamo mi para, mi ćemo sve to rešiti, napraviti koridore. I ugasili ste najbolji projekat, koncesiju. Svi autoputevi u svetu se grade koncesijom. Gde su vam u budžetu pare za autoput Beograd-Požega, koji ste najavili? Nemate za projekte, nemate za eksproprijaciju, da bi mogli da koristite kredite. Ili ste to negde sakrili da mi ne vidimo, ili je to nešto malo, sitno. Nema od toga ništa. Opet idete na jednu prevaru. Pošto ste uništili ovo preduzeće puteva i mnoge građevinske firme, gde smo bili najjači, razbili sa PDV, naplatom itd., i šta sad pravite? Sad pravite novo putarsko preduzeće, izdvojili ste ovde sredstva, početni kapital - putevi, koridori - Koridor 10. Da li vas u putnoj privredi interesuje samo Koridor 10, da se dodvorite Evropi, ili želite ovo preduzeće puteva koje imamo da pošaljete u likvidaciju? Jer, možete da izigrate sve one kojima se danas duguju pare. Kako je moguće da pravimo još jednu putarsku firmu pored postojeće, a postojeću smo zalivadili jer smo bili neodgovorni, ministar finansija nije ispunio zadatak? Sledeći ministar Cvetković je obećao, imamo zapisnik sa skupštinskog odbora, da će rešiti za par meseci. Nije rešio do danas. On je danas premijer i sad se danas pravi novo preduzeće. Mi samo idemo iz prevare u prevaru, a cenu će da plati - ko? Naravno, svi građani Srbije. Prema tome, molim vas da se uozbiljite, da pokušate da napravite jeftiniju državu. Država je preskupa, gospodo. Kažete da smanjujete troškove. Zašto šef države ima tri rezidencije? Šta će mu tri rezidencije? Koga prima u tri rezidencije? Zašto svi vaši funkcioneri, ministri, imaju po dva-tri kabineta? Doveli ste i neke savetnike, dali im kabinete kao da su predsednici Vlade, da im se dodvorite. Neću da ih imenujem, vi to znate. Dali ste im bulumentu. Evo, jedan čovek, potpredsednik Vlade, ima 41 čoveka u kabinetu. Ja sam vodio kapitalne investicije, u kabinetu sam imao četiri zaposlena, sa vozačem - možete da proverite. Otkud Krkobabiću 41? Šta će mu 41, pobogu, ljudi? Šta radi s njima tamo? Znate li koliko je to kancelarija, automobila, opreme, ručkova, toplih obroka? Da li je to normalno? To je ušteda? Pogledajte Dinkića. On je za samo šestoro ljudi povećao broj od prošle godine, a pogledajte plate u njegovom ministarstvu, dva i po do tri puta će se uvećati. Zašto? Čovek gradi stranačku infrastrukturu preko kancelarija za ravnomerni regionalni razvoj. U Trsteniku Kalanovićeva otvara (a niti je Trstenik regionalni centar) kancelariju, i kaže - niko ne može dobiti sredstva dok ne dođe u kancelariju. Za šta služi Vlada, za šta služe ministri? Hajde da u svakom gradiću imamo mini ministarstvo i da prave neke regionalne centre, da se dodvore Kragujevcu, pa neki veliki regionalni centar, pa mini centri, pa veliki centri, pa mali... Tako ste napravili skijalište na Staroj planini, sa dva zaposlena - napravili gubitak za godinu dana 80 miliona. Ko će da ga pokrije? Gde god je imalo brdašce, vi napravili javno preduzeće za skijanje - Skijališta Srbije. Doveli i onog prevaranta za direktora, pa ga sad jurimo, menjamo, šta sa njim ne radimo, onog Nedeljkovića, koji je zalivadio i Aerodrom i gde god je stigao. Pa, to nema nigde na svetu. Pričate nam o jeftinoj državi. Nije to jeftina država. Morate povesti računa kako i šta razmišljate da radite. Ne može, gospodo iz vladajuće koalicije, da se puni budžet dok vam ne rade giganti. Znate da vam ne radi ni "Majdanpek", ni "Bor", da vam ne radi "Elektronska industrija", "Jumko", "Koštana", "Viskoza", "Magnohrom", "Zastava", "Rakovica", "Rekord", "Zmaj", "Lola", "Prva iskra" Barič. Od čega da punite budžet? Od PDV-a? Da onima koji rade uzmete i to malo, a ove da pokrijete subvencijama, da ne izađu na ulice i da ih listom šaljete u penziju? To što radite ne vodi na dobro. Zato morate da promenite taktiku, da se uozbiljite. Inače, ova država dolazi u velike probleme, u ogromne probleme. Žao mi je što nije ovde gospodin Vlahović. Pustite vi te ekonomske analize koje on pravi. Život je nešto drugo. Onaj u Sartidu vam zatvori fabriku, gospodo. I drugu peć, ostaše ljudi na ulici, a dali ste mu sve. Dovodite truli "Fijat" i pričate da je najveći krah sada u ekonomskoj krizi u automobilskoj industriji. Najgora firma u Evropi je "Fijat" i vi mu dajete 14 milijardi da dođe. To je 105 hiljada evra po zaposlenom radniku. Šta će da vam radi ovde? Gde su vam studije? Hoćemo da raspravljamo ovde da li je ta studija vredna da se tolika sredstva ulože ili nije vredna. Garantujem da nije vredna. Imaćemo velike probleme i to ćete sami videti. Naravno, troškove morate smanjiti. Ako znate da nešto napravite u poljoprivredi, napravite. Smanjili ste budžet za poljoprivredu. Selo će biti uništeno. Još ako jednostrano počnete da primenjujete Sporazum sa EU, seljak je propao i nema života. Ponavljam još jednom, vreća veštačkog đubriva je 2.800 dinara. Ponavljam i ono - dva ara najbolje šumadijske zemlje za džak đubreta. Kako može seljak da krene? Dali ste krave, gospodo iz poljoprivrede, sa 2.300 evra uvezene, avioni spuštali, dovozili i šta je sad? Mleko sa 34 dinara, gospodine bivši ministre poljoprivrede, sad 20 dinara, a biće i 17, najavljuju još tri dinara da ide dole. I šta će seljak, da se obesi? Gde će krave, gde će junice, kako da plati kredit? Uvezli meso, uvezli mleko u prahu... Da li ste normalni, ljudi? Zaštitite ovo tržište! Srbija je postala ograđena avlija, u nju uvozi ko šta stigne i radi se sa njom šta se stigne. Prema tome, morate nešto uraditi, jer ovako ne ide. Pričali smo o klizištima. Bilo je dugovanja, nije vraćeno, nije plaćeno ono što je urađeno. To je elementarna nepogoda. Ništa niste platili. Dolaze ljudi, obilaze, mole, preklinju da im se plati. Ništa od toga nema. Pričate o ekologiji, smanjili ste sredstva. Vidite i sami šta se događa. U zdravstvu 4,5 hiljade ljudi čeka na operaciju srca, bez šanse da se operišu. Hiljade ljudi čeka druge intervencije, nema šanse. Gde je preventiva? - nema ništa od toga. Prvi smo po oboljenju od karcinoma u Evropi. Gde su vam filteri za Obrenovac, za Lazarevac? Ljudi propadoše, nemaju šanse da prežive, bela kuga vlada. Šta se tu uradilo? Ništa. Kolika su sredstva? Nikakva. Dato je tamo nekim opštinama da se hvale kako su nešto uradile i stvorile. Gde su vam stanovi za beskućnike? Dinkić je najavljivao jeftine stanove, da opštine daju džabe lokacije, a država će da ih izgradi. Nema od toga ništa, gospodo. Gde su naselja za Rome? Ni od toga nema ništa u budžetu, kao što vidimo. Ne možemo podržati ovakav budžet. Ne možemo ga podržati jer je budžet nerealan i ove stavke ćemo amandmanima sve razbiti do kraja, da pokažemo da neki projekti mogu da se urade, a ne da ministri i Vlada raspolažu sa ogromnim sredstvima. Šta znači realno punjenje budžeta? Ovo što smo vam mi ovde nudili da se usvoji – gasni sporazum. A zašto? Da krenu investicije, da je ostala koncesija, da se ljudi zaposle, da dobijemo sredstva. Uzmite, tri godine je bio rok po ugovoru za rekonstrukciju Rafinerije, koja trenutno proizvodi 3,5 miliona tona nafte i naftnih derivata, a posle rekonstrukcije i poštovanja gasnog sporazuma proizvodila bi 7.000 tona. Vi znate da je punjenje budžeta, pored PDV-a, najveće iz NIS-a. Imali bismo dupla sredstva, a NIS trenutno puni budžet negde ispod 20%. To su realne stvari u koje treba ići. Sve što donosi pare, sve što je dobro vi godinama krčkate i nikako da dovedete u red i da krenemo. Nikako Srbiji da krene. Molio bih gospođu Dragutinović da bude ministar finansija koji će konačno preseći nešto. Ova dva prethodna ministra ništa nisu uradila. Samo su prenosili dugove i probleme kao štafete i skrivali ih u budžetu. I - napredovali. Kako su više skrivali i Srbiju dovodili u veći problem, sve su više napredovali. Mirko Cvetković je posle svih problema sa putnom privredom i građevinarstvom postao premijer, umesto da neko kaže – ej, bre, čoveče, bio si ministar finansija ... (Predsednik: Vreme.) Dinkić – već da ne pričam, došao je do najboljeg ministra sveta, a vi, gospođo Dragutinović, ako nešto ne uradite, mrka kapa.
Predstavnik poslaničke grupe ''Napred, Srbijo'' gospođa Jorgovanka Tabaković. Izvolite. Od predstavnika i predsednika poslaničkih grupa prijavili su se još gospoda Milorad Buha i Branko Ružić. Predlažem da večeras završimo sa ovim delom i da sutra nastavimo rad. Zamolila bih šefove poslaničkih grupa da sutra u 9.15 časova budu na sastanku kod mene.
Poštovane kolege poslanici, poštovani građani Srbije, gospođo Dragutinović, obraćam vam se kao ministru finansija. Poslanički klub Napred Srbijo i Srpska napredna stranka neće glasati za ovaj budžet. Ne zato što je po definiciji opoziciona stranka, već zato što je ovaj budžet svojevrstan adapter ili ispravljač odnosa snaga u koaliciji. Sve ono što je gospodin Tadić napravio kao ustupak, vešto formirajući koaliciju posle republičkih izbora, treba nadoknaditi načinom raspolaganja sredstava u ovom budžetu. I suviše mnogo nadležnosti nad novcem, koje je prepušteno poslaničkoj grupi G17 u okviru poslaničkog kluba Za evropsku Srbiju, treba sada ispraviti i to tako da se povrati moć onom ključnom koalicionom partneru. Da bi se to prihvatilo od strane G17 bez protivljenja i ucena, poslužila je afera Bojana Krišta kao paradigma zloupotrebe javnih sredstava u privatne svrhe, ali moram priznati da je iz toga izvukao korist ne samo Boris Tadić već i celokupna srpska javnost. Izražavam iskreno saučešće onima koji su se borili za mesta u upravnim i nadzornim odborima koja su bila vredna po stotinu i nešto hiljada dinara, a sada se moraju zadovoljiti republičkim prosekom od 34.000 dinara. Dva tehnička aspekta zaslužuju da im ovde posvetimo posebnu pažnju. Jedan je vezan za kašnjenje budžeta. Zaista molim da u Skupštini ovom prilikom usvojimo zakon o budžetskom sistemu, koji će, pored ostalih problema, rešiti i odgovornost države ako bude kasnila u donošenju budžeta pred poslanike i srpsku javnost i da, jednostavno, u takvu situaciju nikada više ne dođemo. Ne samo zato što je to primereno odgovornoj državi, nego zato što odgovornost možete da tražite samo ako je nudite. Drugi deo se tiče tehničkog aspekta uređenja budžeta i, gospođo Dragutinović, zaslužuje pohvalu. Na 884 strane budžeta prvi put imamo navedeno 88 zakona koji regulišu budžetske prihode, 39 pobrojanih zakona koji regulišu kako se troše sredstva iz sopstvenih izvora prihoda i prvi put u jednom budžetu, ja kao poslanik SNS ne moram da nosim kontni plan, Zakon o budžetskom sistemu i klasifikacioni okvir da bih znala šta koja stavka znači. Znači, svaka pojedinačna ekonomska klasifikacija je objašnjena. Računam da će to biti samo početak onoga što se zove javnost budžeta. Moram da priznam da je to samo tehnički deo i ono što se zove javnost prikupljanja sredstava, njihovo raspolaganje, nadzor nad trošenjem je još uvek i suviše veliki minus i ne samo da za ovaj budžet SNS neće glasati, zato što ne može ni jedan od ovih 88 zakona da promeni u ovom kratkom roku, ne možemo da ukinemo budžetsko pravo ni jednom od korisnika, jer mu je ono zakonom dato, zakona je mnogo, već zato što suštinske stvari u ovom budžetu nisu rešene. Kažete da je budžet deficitaran, ali nije mnogo rasipan, restriktivan je. Samo hoću da podsetim građane, osnovni cilj svakog budžeta je da bude uravnotežen, da trošimo koliko imamo, ali nije svejedno kada je ravnoteža postignuta na 800 milijardi dinara ili je deficit na 500 milijardi dinara. Za državu i građane je bolje da ima manju budžetsku potrošnju, pa makar i u takvom budžetu prikazivala deficit, nepokrivenost rashoda prihodima, nego da nam osnovni kriterijum bude uravnotežen budžet, a u njemu potrošnja tako velika da ću ja, štiteći autora izjave, vrlo odgovornog čoveka, koji je rekao (molim građane da mi ne zamere na morbidnoj proceni upoređenja sredstava i korisnika) da je ovaj budžet - čaša krvi izneta pred vampire. Čaša krvi zaista odslikava koliko je malo sredstava moguće ponuditi državi za ono što ona inače radi. Dakle, čaša krvi u sredstvima anemičnog privrednog organizma. Neću ministarstva nazvati vampirima, jer je to zaista neprimeren termin, ali ću 9.532 korisnika nazvati pijavicama, koje u iznemoglom ili anemičnom privrednom organizmu i praznim džepovima građana traže pravo da troše novac, koji je oskudan i kod privrede, pa i kod kredita koje oni treba da koriste, ali i kod banaka u njihovim zaradama i svim drugim primanjima. Moja osnovna primedba je, gospođo Dragutinović, što se vi prilikom pravljenja budžeta ponašate potpuno neprimereno vašem znanju i moći, kao knjigovođa kome su budžetski korisnici poslali svoje zahteve, spisak želja, onih 25 ministarstava i mnogo organa uprave, agencija, svih onih paradržavnih institucija i taj spisak želja vama je postao kao krov kuće koja treba da stoji obrnuto. Ne može se budžet praviti od želja, nego od mogućnosti privrede. Vi ste, ne znam iz kojih razloga, verovatno koalicionih, stabilnosti unutar Vlade ili sličnog, što ja ovde, kao politički konkurent, kao opozicioni poslanik SNS, kritikujem, ali verujte, građane ne zanima kojim se vi razlozima rukovodite kada pristajete da nečije želje pakujete u budžet koji je nepodnošljiv za stanje privrede i za njihove poreske mogućnosti. Pitanje je da li ste vi kao ministar finansija i vi kao Vlada dali svim tim budžetskim korisnicima okvir za te želje, pa ste im rekli koji će devizni kurs biti kada obračunavaju cene svojih potreba. Da li ste im rekli šta su prioriteti ove Vlade? Da li ste im napravili bilo koje usmerenje kada su vam dostavili zahteve za budžet? Znači, svako iole ozbiljno preduzeće, kada planira budžet za narednu godinu, dostavi minimum neophodnih podataka kao okvir u kojem će se kretati oni koji po zakonu imaju pravo na budžetska sredstva. Zašto nisu date smernice budžetskim korisnicima, već su se oni ponašali kao 9.000 pijavica na toj čaši krvi koja se zove budžetska sredstva? Gde je u svemu tome Narodna banka, ako sam namerno pošla od deviznog kursa, kao osnovne cene? Jer, mere koje Narodna banka preduzima, počev od kursa, od mera obavezne rezerve, jesu mere koje pogađaju direktno sve nas, privredu kad izvozi, kad uvozi, kad realizuje svoje planove, građane kad primaju plate, kad otplaćuju kreditne rate, znači, svi koji imamo obavezu da državi plaćamo poreze, doprinose, takse, sve obaveze prema državi - mi smo izvor prihoda za državu. Te mere Narodne banke nisu nekakva mistifikovana monetarna politika koju, pobogu, zna samo gospodin Jelašić. To su mere koje se tiču života građana, standarda, zaposlenosti i budžeta. U tom smislu, celovitost mera koje vi u ovom budžetu predlažete pravljenjem izvora i načinom trošenja tih para, jednostavno moraju da uključuju jednu odgovorniju monetarnu politiku. Samo ću nekoliko podataka izneti koji govore o tome da Vlada koja je pravila budžet na projekciji rasta bruto društvenog proizvoda od 7%, danas na 3,5%, ne može da tvrdi da ima restriktivan budžet koji je veći od prošlogodišnjeg, a za inflaciju. Znači, ako bazirate svoje procene na 7% rasta društvenog proizvoda, pa kažete da će biti 3,5%, ne možete reći da je ovaj budžet restriktivan. Ne možete da tvrdite jer je štednja stanovništva (govorim o preciznim podacima iz Narodne banke i onim analizama koje se iznose najjavnije i možete ih proveriti) smanjena za 922 miliona evra, dok je stanje duga stanovništva povećano za 18 miliona evra. Taj devizni kurs, o kojem Jelašić odlučuje rukovođen ko zna čime, vidite kako pogađa građane. Priliv stranih direktnih investicija, iz kojeg se očekuje da se podmiri deficit od 49,6 milijardi u ovoj godini, imaju neočekivano nizak trend priliva i on je mesečno 115 miliona dolara. Ne evra, dolara. Po toj projekciji mi ćemo godinu završiti sa 1.380.000 dolara, a niko nije očekivao da će taj priliv biti ispod tri miliona. Nema podataka koliko je evra stanovništvo prodalo pri onim izuzetno bitnim oscilacijama kursa, ali ima podataka da su prosečne zarade u Srbiji iznosile 34.311 dinara, s tim što je po kursu na kraju meseca to iznosilo 404 evra (govorim o stanju u decembru) ili 517 dolara. Tokom novembra su oscilacije koje smo imali u to vreme činile da je ta zarada iznosila manje od 400 evra one prosečne zarade. Još samo jedan podatak, vrlo bitan, o kojem ćemo mnogo pričati prilikom razgovora o amandmanima, jeste stanje spoljnog duga. Molim vas, dali ste jedno lepo obećanje u budžetu da će Uprava za javni dug početi da funkcioniše. Gospođo Dragutinović, obećanje je lepa stvar, izvinjenja su simpatična, ali postoji Zakon o javnom dugu, postoji Uprava za javni dug koja mora da radi svoj posao i spoljni dug koji je na kraju oktobra iznosio 27,5 miliona dolara, dok su devizne rezerve iznosile 11,9 miliona, a u odnosu na oktobar, vrednost deviznih rezervi je smanjena 14%, a spoljni dug je povećan za 12,5%, što znači da je neto spoljni dug povećan za 47,6%. Zaista bih volela da podatak koji je izneo kolega Vlahović bude sedativni, umirujući kada nam kaže da naša zaduženost u odnosu na bruto društveni proizvod jeste još uvek ispod 60%, ali drage moje kolege, poštovani građani, da li mi zaduživanja treba da primerimo mogućnostima budžeta iz koga vraćamo dugove ili da se zavaravamo da je odnos dugova i bruto društvenog proizvoda onaj koji će nas izvesti iz krize? Znači, prilikom zaduživanja Uprave za javni dug, mi moramo dobiti procenu rizika zaduživanja, efekata zaduživanja i da na neki način vežemo vraćanje dugova za naše realne mogućnosti. Podsetiću na moju tvrdnju, nemojte izdvajati podatak šta je javni dug. To što javni dug iznosi 8,9 milijardi evra i u okviru njega je jedan deo unutrašnjeg, jedan deo spoljnog, 4,8 je ino dug, a unutrašnji 3,17, on nije dovoljno realan. Zašto? Vi nećete da shvatite da je ono što je ukupan spoljni dug, znači kros border krediti, zaduživanja građana za koja država nije direktni garant, oni su takođe problem države onog trenutka kada radnici "Tigra", kada radnici iz Čačka, iz Sombora i Kruševca dođu ispred Vlade. Nije bitna samo metodologija i tehnika obuhvata, već način na koji se država odnosi prema svojim obavezama. Znači, budžet nije restriktivan. Vi tvrdite da kriza pogađa ono što su naši ekonomski odnosi sa inostranstvom. Poštujem vaš način izražavanja i nije to netačno, ali je to eufemizam za probleme platnog deficita i za probleme spoljnog zaduženja. To jeste to što ste vi rekli, ali nije dovoljno realno i upozoravajuće. Očekujem rebalans početkom iduće godine i to zato što se prihodi neće realizovati i mislim da o tome niste vodili dovoljno računa. Mislim da je prevremena primena Sporazuma o pridruživanju koja smanjuje carine za 250 miliona evra i suviše skupa poruka Evropi da je taj put poželjan, da je nedopustiva u trenutku ekonomske krize. Ono na šta najviše želim da skrenem pažnju i molim vas, ne dozvolite da u pokriću deficita, u štampanju trezorskih zapisa, država Srbija i Narodna banka konkurišu jedna drugoj u trgovini hartijama od vrednosti. Svi oni koji prate ovu materiju znaju o čemu pričam. Znaju zašto ne dajete završne račune, jer finansijski tokovi i zloupotreba tih finansijskih tokova su razlog zašto ne raspravljamo o završnim računima i razlog su zašto Državna revizorska institucija ne radi svoj posao. Takođe insistiram da sopstvene prihode budžetskih direktnih i indirektnih korisnika, takse i ostale naplate koje vrše i raspolaganje sredstvima koje ima Agencija za privatizaciju i sanaciju banaka stavite pod kontrolu. Jer, osmogodišnje poslovanje van uvida javnosti, mimo budžeta, pouzdano znam, ne samo ono što zakonom mogu sebi da zadrže takse i neprenošenje tih sredstava i oročavanje sredstava fondova i budžetskih korisnika u vreme kad privredi treba novac, omogućuje da zarađuju pojedinci, da oročavanje kod zapadnoevropskih banaka tim bankama poboljšava likvidnost, ali našim preduzećima i građanima "omogućuje" preskupe kredite. Kao pripadnik opozicione stranke, član poslaničkog kluba "Napred, Srbijo", tvrdim da je ovaj budžet na neki način odraz arogancije ili kratkovidosti vlasti koja nam je izašla sa ovakvim predlogom. Da li je ova vlast nesposobna? Ne, ne verujem. Mislim da ste nespremni da položite račun, verujući da vam to neće biti naplaćeno na izborima oduzimanjem pozicije upravljanja i odlučivanja o novcu. Sad se ja pitam otkud vama ta samouverenost. Jednostavno, vi mislite da ne može bolje, vi ste uvereni da ne može bolje. Vi mislite da niko neće hteti drugačije da raspolaže novcem ili da neće umeti. Vi mislite da je narod uveren da smo svi isti od trenutka kad dođemo na vlast. E pa, gospodo iz vlasti, mislim da ste u zabludi. Za vas je krajnje vreme da se odgovornije odnosite prema onome što se zove ekonomska politika i budžet, kao način za njeno vođenje, jer će građani u najskorije vreme zaista proceniti da neko to ume da radi bolje od vas. Srpska napredna stranka i poslanički klub "Napred, Srbijo" ne može da glasa za ovaj budžet, iz razloga koje sam iznela. Hvala. (Sve vreme govora narodnog poslanika Jorgovanke Tabaković narodni poslanici SRS lupaju o klupe.)
Zahvaljujem. Po Poslovniku, gospođa Pop-Lazić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsedavajuća, smatrala sam za shodno da upozorim poslaničku većinu da ne brine mnogo što ova veštački stvorena poslanička grupa neće glasati za ovaj budžet. Neće glasati, kao što jutros nije glasala za one pravosudne zakone. Kada je gospođa Kolundžija ušla u salu i rekla im da izađu iz sale, izašli su svi. A da su bili tu, neka znaju građani Srbije da bi mnogi amandmani prošli, ukoliko bi se oni, naravno, ponašali kao opozicija, što nisu i što su dokazali da nisu, i da bi mnogi sudovi opstali. Dakle, ako vam je neko kriv, da znate svi vi u unutrašnjosti, za to što nećete imati osnovne sudove nego samo neke jedinice, kriva vam je ova poslanička grupa koju je gospođa predstavljala za ovom govornicom pre mene. Dakle, ne radi se ni o kakvoj opoziciji, radi se o drugoj rezervi poslaničke većine. Prva rezerva je jutros bila tu da da kvorum, a druga da onemogući da se izglasaju neki amandmani. Bilo bi dobro da se ta poslanička grupa izjasni po nekim drugim pitanjima, naravno ideološkim, ali veoma važnim političkim: šta misle o prodaji poljoprivrednog zemljišta strancima; šta misle o izjavi Vordsvorta koju smo jutros komentarisali, koji se meša u unutrašnji politički život ove države. To bi pokazalo njihove ideološke stavove, ali oni na tu temu ne smeju da govore ništa.
Gospodin Tomislav Nikolić, po Poslovniku.
E, našao se ko će da me uplaši. Prvo ste nas optuživali da ćemo da damo kvorum, a odustali od stare dobre tradicije da nas u Danu za glasanje nema u sali, jer tako izbegavate svaku optužbu. Ko misli da donosi zakone, on obezbedi kvorum, obezbedi većinu i donosi zakone. Kakve to veze ima sa SNS? Šta smo mi to omogućili? Da li su to postojali neki amandmani opozicije, ili možda amandmani DSS, ili možda amandmani SRS ili možda amandmani SNS? Šta to nas vezuje da isto glasamo o pojedinim amandmanima? Šta smo mi to jedni drugima? Mi se ideološki veoma razlikujemo. Vi umete samo da kukate, a mi ćemo da pobedimo i da menjamo Srbiju. U tome je razlika između nas i vas. Kakve veze sada ima prodaja poljoprivrednog zemljišta strancima sa SNS, SRS ili nekom drugom strankom? Da li vi mislite da mi prodajemo zemlju nekim strancima ili da učestvujemo u tome? Gospođo Pop-Lazić, vi imate zaduženje da odgovorite kad god izađe neki "naprednjak", ali vaš nivo inteligencije nije dovoljno visok, a mržnja vas sprečava da nešto i smislite. Dakle, preporučujem vam, sedite tu mirno, ovo vam je kraj političke karijere. Sami ste krivi. Znate u kakvom ste društvu, znate koliko su vam zla naneli, znate koliko su vam muka i besanih noći naneli. Nisam vas zvao, kao što nikoga nisam zvao da menja svoj život. Svako odlučuje o svom životu samostalno. Naravno da je za opstanak KiM u Srbiji neprihvatljiva izjava engleskog ambasadora. Kakve to veze ima sa SNS? Vi znate da smo se izjasnili da Srbija može u EU samo sa KiM u svom sastavu. Ne izmišljajte i ne lupetajte. Ako vas vodi Koštunica, nas ne vodi. Vaše kritike u poslednjih mesec dana upućene su vladi Vojislava Koštunice. Više od pola zla sadašnjoj Srbiji nanela je ta vlada koja je radila do maja. Ili su možda fabrike prestale od maja do danas da rade ili je možda zemlja davana u zakup besplatno od maja na ovamo ili je možda čitav ovaj sistem besplatne prodaje državne i društvene imovine izmišljen u poslednjih šest meseci? Za mene je DOS politički suparnik celokupan. Ne izdvajam pojedine stranke iz DOS-a. DOS je upropastio Srbiju. Da li se neko zove Tadić ili Koštunica, meni je to apsolutno svejedno. Uostalom, bio sam svedok kada ste aplaudirali LDP-u pre neki dan. Ćutim, šta ću, ne znaju šta rade. (Predsednik: Vreme.) Danas je taj LDP održao Vladu Republike Srbije. Ali, molim vas, komentarišite svoje poteze, bavite se svojom politikom. Ja se vama ne mešam, ne mešajte se ni vi nama. Jer, gde se vi umešate, tu nema glasova, a ja bih hteo da pobedim. (Sve vreme govora narodnog poslanika Tomislava Nikolića narodni poslanici SRS lupaju o klupe.)
Gospodin Aligrudić, replika.
Ovde ipak treba da se objasne neke stvari, kada je već došlo do ovakvih replika između ove dve grupe poslanika. Istini za volju, DSS jeste imala amandmane na taj Zakon o mreži sudova. Podneli smo toliko amandmana upravo zbog toga što smo smatrali da je taj zakon loš, da je napravljen mimo svih dogovora sa strukom i širom stručnom javnošću, da je izazvao polemike unutar same vladajuće koalicije. Toliki broj amandmana i ove okolnosti ukazuju da je taj zakon trebalo da bude povučen iz procedure, umesto da smo 10 radnih dana izgubili u jalovoj raspravi o njemu. Zatim, vladajuća koalicija, koja nije htela da povuče jedan jedini zakon koji je ona produkovala, a ostali su, praktično, za ostatak iz ranijeg vremena, valjda radi očuvanja dostojanstva ministarke, ostavila je na silu taj zakon na dnevnom redu ove sednice, a zatim optuživala opoziciju da je ona opstruirala rad parlamenta time što je raspravljala o tom zakonu toliko dana. Mi smo se nadali da će taj zakon biti povučen. To se nije dogodilo. Jedna grupa u vladajućoj koaliciji, za koju je možda i prirodno da se nalazi u vladajućoj koaliciji s obzirom na njihove interese, ili da je neka druga politička konstelacija bila, pretpostavljam da bi ta grupa, a reč je o Poslaničkoj grupi manjina, verovatno podržavala Vladu Republike Srbije. Ta grupa je očigledno iskazala interes, kao i svi drugi narodni poslanici kojima je stalo do toga da se na ovakav drastičan i grub način ne menja mreža sudova u Srbiji (a svi smo govorili ovde otvoreno i javno u čemu su štetne posledice svega toga), ta grupa je istrajavala u svom zahtevu i pokazala i demonstrirala svima da nije bila spremna da da kvorum za to glasanje, niti je bila spremna da taj zakon prođe. Ono što treba ljudi ovde da čuju, bez obzira na to kako će se koja poslanička grupa opredeljivati, ja za razliku od prethodnika, bilo koga koji je ovde o tome govorio, neću da govorim nekome šta je trebalo da radi. To je njegova stvar, zaista samo njegova stvar. Ali, istini za volju, mora se znati da smo svi iz opozicije, ako smo to, prisustvovali glasanju i da smo glasali onako kako je to Poslanička grupa manjina htela. I ne samo zato što je to Poslanička grupa manjina, nego zato što se to valjda poklapalo sa onim stavovima koje smo izlagali za vreme rasprave. U tome nije bilo bitnih razlika. Taj zakon ne bi prošao. Desilo bi se da to bude prvi zakon ove vladajuće koalicije koji ne bi dobio većinu u parlamentu. Čak i samo i pod uslovima da su usvojeni amandmani gospodina Balinta Pastora i ostalih, čak i tada, i da takav zakon da prođe, on bi u potpunosti srušio koncept samog zakona i izvrgao bi ruglu sve ono što je vladajuća koalicija htela. Čak i tada i pod tim okolnostima, da je postojao neki razlog iza svega toga, on bi se s vremenom razotkrio i onda bismo znali ima li ili nema to veze sa statutom Vojvodine, ima li razgovor o svemu tome veze sa onim nekim dodatnim ucenama koje bi se tražile kada je reč o poziciji Vojvodine u našem društvu budućnosti. Sve bi se to s vremenom otkrilo. Ovako, to ostaje samo za nagađanje. Dakle, nema potrebe i nikome neću da kažem šta je morao ili nije morao da uradi, to je njegova stvar, on se time legitimiše, ali je vrlo bitno da građani čuju da su ovo činjenice. I to je sve što sam hteo da kažem. Naravno, da su amandmani DSS-a prihvaćeni, sigurno bi stvar sa ovim bila potpuno drugačija, ali šta vredi, većina odlučuje.
Gospođa Pop-Lazić, po Poslovniku, a zatim gospodin Nikolić.
Poštovane kolege narodni poslanici, uvažena predsedavajuća, zaista ne bih želela da ostanem na nivou ličnog prepucavanja sa gospodinom Nikolićem, jer to nije moj nivo. Ne mogu da razgovaram sa njim kao jetrve preko plota. Uvažavam ovaj visoki dom i govorim samo o politici, ideologiji političke partije kojoj pripadam i govorim o važnim državnim problemima kojima mi treba da se bavimo. Ako on smatra da treba da se bavi procenom nečije inteligencije, vređanjem, prepričavanjem šta je bilo kad je bilo, može to da radi, to je njegov problem, možda je on zbog toga tu gde jeste. Mene građani Srbije nisu poslali ovde zbog toga, nego da branim i zastupam njihove interese. Zbog toga sam smatrala da je naša obaveza da izađemo i kažemo ko je kriv zbog toga što je jedan ovako loš zakon prošao, ko je pozicija, a ko je opozicija. Još jednom, evo, pozivam gospodina Nikolića da po svim ovim važnim državotvornim pitanjima, politici ove Vlade, kuda to ova država ide, po pitanju SSP, po pitanju statuta Vojvodine, po pitanju KiM izađemo na jedan TV duel on i ja, pa da vidi srpska javnost ko je inteligentan, ko nije inteligentan, ko zna, ko ne zna, ko je politikant, a ko je političar. Izvolite, gospodine Nikoliću, birajte televiziju i birajte vreme.
Gospodin Nikolić ima reč.
Malo mačku volovska glava. Sve ima svoj nivo, gospođo Pop-Lazić. Kada vam se vrati predsednik, vrlo rado ću na duel sa njim. Vi zaista niste nivo predsednika SNS. Sa Borisom Tadićem ću na duel kada bude trebalo, pošto ćemo on i ja biti suparnici. Vi nećete biti suparnik. Zaista, zaboravili ste u šta ste pretvorili Skupštinu i šta ste sve radili sa ove govornice što nije bilo državotvorno nastupanje, ali nema veze. Aligrudiću ću da odgovorim, on je trenutno vaš idejni vođa. Dakle, radilo se o amandmanima SVM. Zašto prihvatiti te amandmane, samo zato što ih je predložila SVM? A šta bi bilo da smo prihvatili te amandmane? Onda u Kniću ne bi bio sud, a u sredini u kojoj su Mađari u većini postojao bi sud. Šta smo onda napravili od države? Ko je onda tu ravnopravan? Jesu li svi građani Srbije ravnopravni, bez obzira na rasu, veru, pol, poreklo, jezik, veroispovest? Jesu. Da li se sprovodi sistem na celoj teritoriji Srbije? Sprovodi se. Što bismo mi sada u sredinama u kojima su manjine u većini imali u svakoj maloj opštini sud, a ne možemo da obezbedimo sredstva da u svakoj sredini u kojoj su Srbi u većini imamo sud? Nemamo sud na 120 kilometara daljine u nekim delovima Srbije, a imali bismo u Vojvodini na 20 km. Niste o tome razmišljali, vama je važno da je Koštunica predložio amandmane i sada svi treba da glasamo za te amandmane. A što je to zakon DSS-a, i hvalili se da su ga zatekli u fiokama, to više nije važno. DSS je postao opoziciona stranka. E, kada je postao opoziciona stranka, onda ne valja sve ono što je on radio do maja meseca. Vi imate masu, vi ćete da im date glasove, vi ćete da lupate o klupe, vi ćete da dobacujete i onima za koje znate da ne treba da im dobacujete, zato što to ne znači ništa. To meni liči na pubertetsko ponašanje, ali to gospođa predsednik zna bolje. Dakle, molim vas, uozbiljite se. Molim vas kada god izađem za ovu govornicu da se uozbiljite i da se bavite politikom. Ima vas mnogo pametnih, a ima nekoliko njih koji vas vode u propast. Neki su se ućutali, pametno, a neki tek treba da se ućute, i to će biti veoma pametno, gospođo Pop-Lazić. (Sve vreme govora narodnog poslanika Tomislava Nikolića narodni poslanici SRS lupaju o klupe.)
Gospodin Jadranko Vuković se pre vas javio, pa ćete onda vi, gospođo Pop-Lazić.
Pomislio sam da gospodin Nikolić ne misli da sam se ja ućutao. Javio sam se, gospođo predsedavajuća, pošto je pomenuo gospodina Šešelja. Mnogo bi pametniji bili i on i svi njegovi sledbenici da imaju ono što ima Vojislav Šešelj ispod nokta nego što ima u glavi bilo ko od vas, a tu i sebe ubrajam. Ispod nokta, gospodine Nikoliću. Da se vi poredite sa gospodinom Šešeljem i njemu da izađete na megdan? Tadiću verovatno možete, ali vi sami znate da niste dorasli gospodinu Šešelju i mislim da ste i sami za ovom govornicom više puta rekli da ste od njega naučili sve što ste naučili. To kada ste bili iskreni i moralni. Nažalost, vi više niste moralan čovek i govorite kao nemoralan čovek. Tako, gospodine Nikoliću. A kada dođu izbori pričaćemo ono što nismo završili, onu priču o poštenju vašem i Vučićevom. I ovo danas što niste bili u klupi, vas 20, vi ste to unovčili preko. Tako je, gospodine Nikoliću. Videćemo. Eto tako, gospodine Nikoliću, pa se vi smejte. Znači, da vi izađete Vojislavu Šešelju na megdan, to malo sutra gospodine Nikoliću.
Zamoliću da se ipak vratimo dnevnom redu sednice. Vi biste po Poslovniku još uvek?
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Đukić-Dejanović, reklamiram povredu Poslovnika, član 104. Gospođo Đukić-Dejanović, Tomislav Nikolić se ovde podsmeva vama, kao predsednici Skupštine, gospođi Nadi Kolundžiji, kao predsedniku poslaničkog kluba ZES jer je očigledno da vi to dozvoljavate. Sada ću citirati reči ove gospođe, koja je ovde govorila – oni permanentno za ovom govornicom protežiraju i govore da su to stavovi SNS. I vi ćutite, nedvosmisleno im dajete podršku. Dajete podršku stranci koja nije učestvovala na izborima, koja je osnovana posle izbora 11. maja. E tako, gospođo Kolundžija, nećete u Evropu. I ovo što se danas događalo u Skupštini, što nisu bili prisutni kada je bilo glasanje, jeste vam Čeda dao kvorum, ali vam je danas Vlada opstala na samoj ivici. Zakon o teritoriji sudova i tužilaštva bi danas pao da je ova odbegla grupa iz SRS bila ovde u sali, i to treba da znaju svi građani Srbije. Gospodine Nikoliću, mogao je da se usvoji amandman gospođe Milice Radović i da ostanu sudovi i tužilaštva na celoj teritoriji Srbije. Pošto ulazimo u treći minut, da se obratim direktno vama.Rekli ste ovde – šta nas vezuje? Vezivalo nas je to što smo bili na listi SRS, gde je nosilac liste bio prof. dr Vojislav Šešelj. Dobro je što ovde pokušavate da se dodvorite građanima, potencijalnim novim glasačima. To vam neće uspeti kod članova SRS i njihovih simpatizera, jer ste i danas ovde javno rekli da se naše ideologije razlikuju. Mi to znamo, zbog toga ste i pokušali da pocepate SRS. Smeta vam što lupamo, a vi vređate vaše dojučerašnje sestre i braću koji su vam omogućili da dobijete onoliko glasova na predsedničkim izborima. Ljudi su poginuli na terenu. Pokažite bar malo dostojanstva. Sačekajte nove izbore, pa onda pričajte, gospodine Nikoliću.
Reč ima gospodin Tomislav Nikolić.
Imam pravo na repliku. Naime, tačno je da sam sve što sam o politici naučio, do odlaska Vojislava Šešelja u Hag, naučio od Vojislava Šešelja. Ja to ne krijem i bilo bi dobro... (Ne čujem te, Momo, kad budu izbori u Zemunu, onda se javi.) A što se tiče uspeha ili mogućnosti da s njim nekada imam TV duel i da li sam uspešan u politici ili nisam, pogledajte rezultate izbora od kada Vojislav Šešelj nije tu. Da nisam valjao, pala bi stranka, kao što pada sada kada ja nisam tu. Mi smo stigli do nemogućih 1.500.000 glasova, a ja kao predsednički kandidat do 2.200.000 glasova. To zato što nismo bili uspešni dok sam ja vodio SRS. Dakle, nemojte baš da smanjujete ono što sam uradio za stranku. Videćete koliko sam uradio. Na izborima u Vrnjačkoj Banji pisalo je na jednoj listi – Vojislav Šešelj, a na drugoj - Tomislav Nikolić. Na izborima u Knjaževcu takođe. Na izborima u Prokuplju takođe. Na izborima u Hrtkovcima takođe. Pa, vi vidite, ako je Vojislav Šešelj zaista najbolji, onda ga ovde ne predstavljaju dobri ljudi. Da ima bolje ljude ovde, napredovala bi stranka mnogo više i mnogo bolje. Gospodine Preliću, tačno je da su moja braća i sestre radili za mene u kampanji, ali sam i ja za vas nešto uradio u kampanji. A onoga dana kada je formirana SNS sami ste došli u moju kancelariju. Ili sam vas možda ja vas zvao? Pa, ja sam izašao kod sekretarice da vidim kako se tačno zovete, da upišem novog člana poslaničke grupe, pa su mi rekli -zove se Prelić Dobrislav. Tako je bilo, gospodine Preliću. Niti sam vas nagovarao, niti sam vas sekund ranije zvao telefonom. Sami ste ušli kod mene. A kada sam vas video na TV, na konferenciji za štampu, da više niste sa nama, ništa vam nisam rekao. Ja vam se i sada javljam na hodniku. To je vaš izbor. Pogrešio, popravio grešku. Mogu da kažem da ste i vi napustili SNS. Bili ste naš član bar nekoliko sati, dok vam nije došlo u glavu. Šta vam je došlo u glavu ne znam, ali vam je došlo. Dakle, pustite da radimo svoj posao. Mi smo samo odneli svako svoj mandat. Mi vama nismo ništa uzeli, ni popularnost. Eto, kako ta ruka lepo lupa o klupu. Je li to ruka što je bila ženu, pa si zbog toga osuđen na pravosnažnu kaznu zbog maltretiranja porodice? I to je poslanik SRS. Dakle, ništa vam nismo uzeli nismo. Sve što zaslužujete, i više od toga, vi imate i dalje. Gledajte da vam to ostane. Gledajte da opravdate to što imate.Gledajte da vas bude što više. Neću da vam smetam, a vi meni…. (Predsednik: Vreme.) …samo možete da pomognete ako nastavite ovako da se ponašate. Ali, ne zaboravite, ja imam dva politička deteta. Jedno je SRS, žao mi je što ubijate to dete. (Sve vreme govora narodnog poslanika Tomislava Nikolića, narodni poslanici SRS lupaju o klupe.)
Reč ima gospođa Pop-Lazić, pa gospodin Šami, pa gospodin Nikolić. Ima vas mnogo. Ako tako budete nastavili, prekinuću sednicu. Da znate, nema prenosa. Biće odložen prenos.
Meni je zaista žao, kolege, što smo nivo rasprave u parlamentu spustili na ovaj koji je gospodin Nikolić ovde upravo prezentovao. Pokušaću da se vratim na nivo parlamenta, onako kako on zaista treba da izgleda i da povratim njegovo dostojanstvo. Istina je da je Vojislav Šešelj čovek koji je politički daleko iznad mnogih političara u ovoj zemlji, koji je, za razliku od mnogih politikanata, čovek koji ima viziju i koji se politikom bavi ne samo strašću, nego i ogromnim znanjem, ali ne možete vi, gospodine Nikoliću, da parirate njemu ni u kakvom duelu. Pobeći ćete u mišju rupu kada se on vrati, i vi i svi ti vaši puleni oko vas. Vi možete da pijete kafu sa gospodinom Tadićem, pa da i od njega ne dobijete nikakvu informaciju ni po kojem pitanju, kako ste to izjavili u novinama. Vi ste čovek koji je rekao da nije njegov nivo da se sa mnom pojavi u TV duelu. A dok je bio u opoziciji, na funkciji zamenika predsednika SRS, smatrao je da je dostojan da ga čak jedan Vladimir Putin primi, što je, priznaćete, zaista van svih diplomatskih pravila. Meni je žao, ali to je elementarno neznanje kojim vi vladate u politici. To će biti vaša politička budućnost i politička karijera. Dakle, morate da procenite gde vam je mesto. Opet vas pozivam, pokušajmo, možda ja jesam vaš nivo, da izađemo na taj TV duel. Evo, Gordana je tu, da popričamo o svim tim važnim pitanjima ''tet-a-tet''. Ako ne izađete, znači - ne smete. Ako izađete, možda i pobedite. Evo, ja vas ponovo pozivam.
Reč ima gospodin Šami.
Gospođo predsednice, dame i gospodo poslanici, dame i gospodo ministri, naravno, ne pada mi na um da se uplićem u rasprave između SRS i SNS, ali sam smatrao da, s obzirom na ono što je rečeno u poslednjih 45 minuta, nije na odmet samo da konstatujemo neke činjenice. Prvo, trenutno smo u raspravi o vrlo važnoj stvari, a to je budžet. Drugo, tačno je da je danas usvojen verovatno najlošiji zakon, bar što ja pamtim u ovoj skupštini. Treće, kvorum za taj zakon je dao LDP. Četvrto, zakon je usvojen sa 123 glasova ''za''. Dakle, moglo je biti 127 ''protiv'', ali ih nije bilo. Nedostajalo je: 21 glas SNS, devet glasova SRS, jedan glas LDP, jedan glas DSS i jedan glas NS. Sledeće, 12 amandmana usvojeno je sa razlikom manjom od 15, što znači da se sa malo truda moglo spasiti bar 12 sudova u Srbiji. Oni nisu spaseni. I poslednje, sve komentare ostavljam vama, možete do ponoći. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Nikolić.
Poštovani narodni poslanici, poštovano predsedništvo, mislim da je tema koja je sada na dnevnom redu sasvim dovoljan motiv za sve opozicione stranke koje su uverene da ovaj predlog budžeta nije dobar i da neće doneti dobro građanima Srbije. Kada je već otvorena i tema oko glasanja i kontroverznog zakona o sedištima sudova, onda i ja imam samo potrebu da kažem nešto je rekao i profesor Šami, a to je da smo bili protiv koncepta tog zakona i da smo dosledno bili u ovoj sali, glasali za sve amandmane koji su tretirali tu materiju da se sudovi iz malih opština širom Srbije ne ugase. U tom kontekstu smo glasali i da ostanu sudovi za koje su bile zainteresovane i nacionalne manjine. Dakle, moguće je da je ovde neko pogrešno protumačio stav DSS-a. Dakle, nismo podržali zahteve nacionalnih manjina, nego su zahtevi i nacionalnih manjina, i DSS, i SRS, razumeo sam i SNS, bili da se, jednostavno, koncept koji je ovim zakonom predložen u ovoj skupštini ne podrži. Činjenica je, imali smo tu snagu i mogli smo da imamo dovoljno poslanika da ne dozvolimo da taj zakon - za koji je ovde već rečeno, to želim da potvrdim, siguran sam, ponovo će doći u skupštinsku raspravu i ponovo ćemo sledeće godine raspravljati o setu pravosudnih zakona - mogli smo da izdejstvujemo da taj štetan zakon ne prođe. Zbog čega to nije urađeno, rekao je profesor Šami i ja ne bih ponavljao, ali želim samo još jednom da kažem da, što se tiče DSS-a, mi smo načelno podržali sve amandmane koji su išli u smislu da koncept koji je postavljen pogrešno i koji je na štetu i koji ide na to da se gase sudovi po malim opštinama, to nije mali broj opština, skoro 130 opštinskih sudova se gasi, mi smo protiv tog koncepta i podržali smo sve amandmane iz bilo koje stranke da dođe. Da li i zbog čega pojedine stranke nisu učestvovale, ili su učestvovale na način na koji su to demonstrirale danas, o tome nismo govorili niti u to ulazimo, ali je činjenica da zbog takvog postupka nismo uspeli, a mogli smo, kao opozicija, da izdejstvujemo da taj štetan zakon ne prođe. Samo toliko. Što se tiče pozicije DSS-a, situacija je tu apsolutno čista.
Zahvaljujem. Gospodin Marković se javio za reč, po Poslovniku. Izvolite.
Pošto me je gospodin Nikolić pomenuo po imenu, samo ću dva pitanja da postavim. Tačno je, gospodine Nikoliću, i vi i svi mi smo naučili sve što znamo o politici od dr Vojislava Šešelja dok nije otišao u Hag. Ko vas je učio ono od kada je otišao u Hag? Jer, ovo što ste uradili i ovo što radite sigurno vas nije on učio. To je prvo pitanje. Drugo pitanje je vezano za ideologiju, za različitost ideologija i za ponašanje vaše sadašnje stranke. Objasnite građanima Srbije, ne morate meni – kada ste lagali, da li ovih 18 godina ili ste sada počeli? Jednom ste morali, dve istine ne postoje. Siguran sam, pošto Vojislav Šešelj nije ni vas ni nas učio onome što vi sada radite, da su to verovatno uradili engleski ambasador, pošto vam ne izbija iz prostorija i američki ambasador, pošto vi ne izbijate iz američke ambasade. Odredite se prema problemu Kosova i prema svim problemima, izađite za govornicu pa kažite kakav je stav te vaše ''napredne stranke''.
Reč ima gospodin Tomislav Nikolić.
Kad lažete, lažite malo. Engleski ambasador nikada nije bio u prostorijama Srpske napredne stranke, ja nikada nisam bio u prostorijama američke ambasade. Ovo govorim kao čovek čije se kretanje prati, prate ga i neki vaši ljudi. (Momir Marković, sa mesta: Zakuni se.) U šta da se zakunem? Samo prtljaš nešto bez veze. Evo, u šta da se zakunem? U tebe? U sebe? (Predsednik: Gospodine Nikoliću, gospodine Markoviću, nemojte komunicirati među sobom, obratite se parlamentu.) Ako javno, sa skupštinske govornice, kažem da nikada nisam bio u američkoj ambasadi, onda stojim iza tih reči, a ti sad donesi ovde dokaz da sam bio. To tako ide, Momo, kada neko laže. Dakle, ja ne lažem. Kad smo već kod ideologije, nama je rečeno da nikad ne idemo sa Koštunicom i sa Tadićem, to je bio testament, pa evo sad je Koštunica ideolog vaše stranke. Išao sam u kampanju da obezbedimo što više mandata, a predstavljao Koštunicu kao predsednika buduće vlade. Da li je to bio nalog iz Haga? Jeste. Da li je to ideologija? Da li je ideologija da sad možemo u vladu pošto je palo Kosovo i Metohija? Je l' to ideologija? Tako je rekao predsednik Šešelj u Hagu – sad možemo u vladu, palo je Kosovo i Metohija. Pa, ja sam rekao – nije, Vojo. Pitam vas da li je to ideologija. Da li je ideologija to što sam slušao Vojislava Šešelja i na kraju morao da odem? A vi sedite, nemate šta da čekate više. Čekate neki novi nalog, je l' da ? Čekate nešto pred čim ćete i vi da budete zgranuti, ili ja možda lažem, Gordana? Ne može toliko da se luta. Je l' rekao, Gordana, bila si na sastanku – ako prihvate amandmane, glasaćemo za sporazum? Sad ja tebi da kažem - zakuni se. Evo, bila je i Vjerica, ona ne laže nikad. Znači, ja to više nisam mogao da izdržim, vi možete. I šta ćemo sad? Idite svojim putem, nemojte da me terate da otkrijem sve razloge zbog kojih sam morao da odem. Jesam li nekoga zvao? Jesam li nekog od vas zvao telefonom? Jesam li nekome govorio da treba... (Srboljub Živanović, sa mesta: Mene si zvao.) Tebe sam zvao, Srbo, ali si bio zauzet dvanaestom ženidbom, nisi mogao da mi se javiš. Jesam li ja uticao na vas? Ostanite zajedno. Ja volim da budete i zajedno i jaki, ali da budete ideološki jaki. Ali, vi ne znate šta će da vam naredi kad vas bude gore pozvao u onu kancelariju sa zvučnicima, ne znate šta je novo. Zbog toga sam otišao - da znam šta je novo, šta očekujem od života, šta deca da očekuju od života. A vi nastavite ovako državotvorno, to znači da više nećete reći da sam lupež, šta sam ono sve bio, za vas sam bio pseto, ološ, stoka, izdajnik... (Sve vreme govora narodnog poslanika Tomislava Nikolića narodni poslanici SRS lupali su o klupe.)
Reč ima gospodin Paja Momčilov, po Poslovniku. Zaista bih vas zamolila da privedete ovaj dijalog kraju. Mislim da ovo nije dobro ni za jedne ni za druge.
Dame i gospodo narodni poslanici, pozivam se na član 104. našeg poslovnika i, naravno, na dostojanstvo. Vidite, gospodin Nikolić, nekada nesumnjiva ikona SRS-a, koja je visoko bila pozicionirana, dozvoljava sebi danas da vodi razgovore sa nama u poslaničkim klupama, da iznosi detalje iz privatnog života i da mu to bude sadržaj političkog delovanja. Naravno, ja neću upasti u tu zamku. Mislim da i ne treba da upadnemo. Mi raspravljamo o zakonima, raspravljamo o najvažnijem zakonu, a to je budžet. Jednostavno, ono što želimo da kažemo, i mislim da se time zaokružuje ova naša priča i rasprava, jeste da su gospodin Nikolić i njegova grupacija omogućili danas da se ne donese čitav niz amandmana koji bi obezvredili jedan štetan zakon. Zašto štetan? Bilo je preko 100 amandmana. Ko je upućivao amandmane? Svi su ih upućivali, i iz opozicije (ne takozvane, nego realne opozicije) i iz pozicije. Nismo mi glasali za grupu Mađara, nacionalnih manjina. Mi smo glasali za nešto što smo prepoznali da je interes građana Srbije. Građana Srbije kao što su u Adi, kao što su u Beloj Crkvi, kao što su u vašem Kniću. To je ono što je nas rukovodilo, a nikako neki čudan, već i pomalo morbidan stav, da ne treba izaći čak ni Mađarima u susret, jer, eto, Srbi su nešto uskraćeni. To je sve što imam da kažem u vezi s tim. Činjenica je, možete sada da kažete šta hoćete, ali vi danas niste bili opozicija. Jer, ne postoji konstruktivna opozicija. Jednom opozicija je uvek protiv pozicije - to je osnovni element engleskog parlamentarizma, a taj parlamentarizam je i dan-danas na snazi u svetu i vi ste, jednostavno, danas bili pozicija. To je realnost. Možete sada da prizivate razne priče. Možemo mi pričati o nekim ličnim stvarima koje ne interesuju ni ovaj parlament ni naše građane. Sramota je onoga ko istinu zamenjuje nekim drugim šablonskim pričama koje apsolutno ne interesuju ni građane ni parlament. Prema tome, mi vam ništa nećemo odgovarati, a vi izvolite, uveseljavajte, ako mislite da je to potrebno, i auditorijum a i građane Srbije. Hvala vam.
Gospodin Buha ima reč, kao predstavnik poslaničke grupe SRS.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, pred nama je najvažniji akt koji usvaja ova skupština i aktuelna vlast je morala daleko ozbiljnije da prione pripremi za izradu ovog akta i da se drži kalendara koji je predviđen Zakonom o budžetskom sistemu. Za ovaj zakon, zakon o budžetu, moramo reći da je ''papirnati'' zakon, da iza sebe nema ni finansijsku ni materijalnu podlogu, da će prihodi koji su predviđeni budžetom biti jako teško ostvarivi, da je finansijska podloga na kojoj se baziraju prihodi i rashodi ''papirnata'' i mislimo da ćemo vrlo brzo u ovim klupama imati rebalans budžeta, korekciju budžetskih prihoda i rashoda i temeljitu izmenu, shodno realnom stanju. SRS smatra da je ovaj budžet rasipnički, trošadžijski, da nema razvojnu komponentu, da je inflatoran i neće glasati za njega. Kada sam spomenuo Zakon o budžetskom sistemu, zbog građana Srbije moram napomenuti, članom 14. Zakona o budžetskom sistemu predviđeno je da Vlada usvoji budžet do 1. novembra tekuće godine, dostavi ga na usvajanje Skupštini do 1. novembra, a Skupština je dužna usvojiti budžet do 15. decembra tekuće godine. U ovom slučaju Vlada je ovaj zakonski projekat dostavila 7. decembra, van zakonskog roka, a poslanici u ovom parlamentu su počeli danas sa raspravom i jako teško mogu da okončaju raspravu po ovom zakonskom projektu i po svim propratnim aktima koji idu uz ovaj budžet. Moramo spomenuti vrlo značajan akt, Memorandum o budžetu, ekonomskoj i fiskalnoj politici, koji ide uz budžet, kao i tri finansijska plana i set fiskalnih i carinskih zakona koji je sada trenutno u skupštinskoj proceduri. Znači, moramo se kritički osvrnuti i kritikovati vlast, da nije ispunila zakonom predviđen uslov - 1. novembar i 15. decembar, za usvajanje. Nadalje, kada govorimo o razlozima zbog kojih aktuelna vlast to nije učinila, nekoliko je bitnih elemenata, a najznačajnije je to što unutar vladajuće koalicije ne postoji dogovor o svim bitnim elementima koji se definišu budžetom. Zbog toga je pozvan finansijski policajac, imenom i prezimenom MMF, koji je trebalo da miri zaraćene političke partije koje su tražile što veći kolač i učešće u budžetu za 2009. godinu. Finansijski policajac je obigravao po Vladi i ministarstvima 25 dana. Tek kada je finansijski policajac dao zeleno svetlo, ušlo se u izradu konačnog Predloga budžeta, o kome mi danas raspravljamo. Inače, za aktuelnu vlast moramo reći da do pre mesec dana nijedan od zvaničnika aktuelne vlasti nije spomenuo reč "kriza", uglavnom smo se kretali u makroekonomskim ciljevima koji su definisani budžetom za 2008. godinu i rebalansom budžeta, a ti ciljevi makroekonomske politike su makroekonomska i finansijska sigurnost i stabilnost, dinamičan privredni razvoj i rast investicionih aktivnosti, rast zaposlenosti i standarda života, ubrzano sprovođenje ekonomskih reformi, ubrzan proces stabilizacije i pridruživanja Evropskoj uniji, ravnomerniji regionalni razvoj itd. Otprilike, onakvi ciljevi kakve danas imaju Norveška, Luksemburg i visokorazvijene zemlje. Svi državni čelnici su govorili o određenim problemima koji će, uglavnom, proći pored nas. Čak jedan od njih, potpredsednik Vlade Đelić reče - možda bi bilo i dobro da ta ekonomska kriza prođe kod nas, da će to imati pozitivne efekte na našu ekonomiju. Ne reče, ne objasni šta u stvari iza svega toga stoji. Ali, da se vratimo na surovu stvarnost u kojoj mi živimo, na monetarne, ekonomske i finansijske agregate u kojima žive naše stanovništvo i naša privreda, a to je - zaduženost građana je na nivou 368 milijardi dinara ili 4,3 milijarde evra; zaduženost privrede kod banaka je 798 milijardi dinara ili 9,2 milijarde evra; a zaduženost malih privrednika je 69 milijardi dinara ili oko 800 miliona evra. Predlogom budžeta predlagač je išao sa određenim korekturnim faktorom u odnosu na Memorandum iz 2007. godine, kada je bio predviđen rast od 7%, pa korekcija rebalansom budžeta od 6%. Međutim, sada vidimo, u ovoj projekciji je to 3%. Ali, ako uzmemo inflaciju koja je 8% projektovana ovim budžetom, onda ćemo videti da ćemo mi stvarno u 2009. godini imati daleko manji zalogaj nego što je to projektovano ovim budžetom i nego što je to stvarno potrebno ovom napaćenom narodu. Deficit tekućih plaćanja se kreće na nivou 2008. godine, negde oko 7,5 milijardi evra. Spoljni dug je 23,1 milijardi, a javni dug je 8,9 milijardi evra. To su podaci sa desetim mesecom ove godine. Privatni dug je 14,2 milijarde evra, što znači ukupno 23,1 milijarda evra. Spoljni dug je (ovde smo čuli neke druge podatke, međutim ovo su zvanični podaci koji su dati od guvernera Narodne banke) na nivou 62,1% bruto društvenog proizvoda. U 2009. godini možemo očekivati i dalji rast spoljnog duga, posebno privatnog duga. Zaduživaće se država, međutim biće, u smislu obezbeđenja kreditnih linija, određenih teškoća, s obzirom da i u svetu imamo ogromne probleme u smislu obezbeđenja kvalitetnog novca. Dalje, spoljnotrgovinski deficit u privih osam meseci ove godine je na nivou 10,4 milijarde dolara, a do kraja godine se očekuje da bude između 12 i 13 milijardi dolara. Deficit budžeta prema ovoj projekciji je 50 milijardi dinara, odnosno blizu 600 miliona evra. Međutim, podaci koje dobijamo od Vlade govore o tome da mi već imamo čak i veći deficit u ovoj poslovnoj godini i da ćemo negde na kraju godine imati negde oko šezdesetak milijardi dinara deficita. Samo je pitanje iz kojih sredstava ćemo mi namiriti ovaj deficit. Ranije smo to mogli kroz privatizacione prihode. Međutim, ove godine završavamo postupak privatizacije. Nema je više. Ostaju velika preduzeća, pre svega veliki javni sistemi. Ne isplati se ovoj državi u periodu krize, nemogućnosti obezbeđenja adekvatnih ino kredita, prodavati sve ono što mi imamo sada trenutno u velikim sistemima. Nadalje, mi u ovoj poslovnoj godini, a posebno u devetom, desetom i jedanaestom mesecu, a to će biti verovatno još do kraja godine, imamo drastično smanjenje devizne štednje, povlačenje dinara iz banaka, a time slabimo bankarski sistem. Mi smo početkom devetog meseca ove godine imali 5,7 milijardi evra devizne štednje, koncem jedanaestog meseca to je palo na 4,8, što znači da je oko 900 miliona evra povučeno iz banaka. Imamo naglašenu neproduktivnu potrošnju, prema projekciji budžeta za 2009. godinu. Naime, ovim budžetom je predviđeno finansiranje 260.000 radnika u državnoj administraciji i oko 450.000 ukupno građana koji se finansiraju iz budžeta. Prema podacima određenih međunarodnih institucija, imamo ozbiljnu kritiku korumpiranosti državnih službenika, moramo tu spomenuti razne mafije - carinsku, stečajnu, prosvetnu, zdravstvenu itd. i otvorene prigovore međunarodnih organizacija. Ono što je bitno u monetarnom smislu, to je da smo imali jako veliko kolebanje dinara u periodu od 45 dana. Moneta je za 45 dana izgubila vrednost 25%, a sa današnjim danom to je negde oko petnaestak posto. Verovatno će se dirigovanom politikom ići do pravoslavnog Božića, a posle toga će naša moneta ponovo krenuti u nebesa, onako kako je krenula pre petnaestak dana. Predlagač zakona kaže za ovaj zakon da je on razvojni, investicioni, reformski itd. Međutim, niti jedan od ovih ciljeva, koje je projektovao predlagač zakona, ne stoji. Moramo ukazati i reći građanima Srbije da su subvencije koje su predviđene za one za koje je neophodno, gde su naglašeni prioriteti, posebno u oblasti poljoprivrede, 24% manje Predlogom budžeta u odnosu na 2008. godinu. Cifarski rečeno, u 2008. godini imali smo 25 milijardi dinara, ono što je uloženo u subvenciju poljoprivrede, a za ovu godinu oko 18 milijardi. Za ''Železnice'' smo imali u 2008. godini 11,1 milijardi dinara, a u 2009. godini, pod uslovom da punjenje budžeta bude adekvatno, nekih 10 milijardi. Subvencije u privredu u 2008. godini su nešto više od 4 milijarde dinara, a za 2009. godinu nešto više od 3 milijarde dinara. Sve to treba da nas zabrine. Zatim, morali smo imati još i kapitalne izdatke. U 2008. godini bile su u vrednosti od 59 milijardi dinara, a sada smo smanjili, u ovoj projekciji za 2009. godinu, na 40 milijardi dinara. Ono što treba da zabrine građane Srbije jeste mir i tišina aktuelne vlasti kada se govori o kontroli javnog sistema, javnih preduzeća. Za ovom govornicom je SRS, unazad godinu dana, govorila o visokim zaradama u javnim preduzećima. U ovih godinu dana su se iskristalisali podaci. Nisu to samo zarade,to su i razni bonusi, to su i razne naknade, to su i ugovori koji obezbeđuju predsednicima upravnih odbora, direktorima javnih preduzeća da čak i posle odlaska sa funkcije dve do tri godine imaju visoke zarade, onakve kakve su imali u javnim preduzećima. Evo, vidite, ovo je srpski brend i ovo bi trebalo izvesti, prodati. Ovo je intelektualna svojina. Ovo moramo patentirati i izvesti. Ovo nigde nema, sigurno nigde nema. A još manje ima činjenice da vlast o svemu tome ćuti. Otprilike je to G17 plus, to su njihovi direktori, a DS se ograđuje od toga. Ma, vi učestvujete u svemu tome, to su vaši ljudi. Jer, podaci koji govore o isplatama, sada su to desetine javnih preduzeća - 250 hiljada, 280 hiljada, 320 hiljada, 530 hiljada, milion i 200 hiljada itd. O tome ćutite. Ne smete o tome ćutati. S jedne strane se zalažete za štednju i kažete otvoreno, zvaničnici na vlasti kažu - štednja, mi moramo stegnuti kaiš, moramo podeliti ovaj teret, podeliti ravnomerno. Kako da podelimo? Onaj koji prima penziju 13.000, onaj koji prima invalidski dodatak od 7, 10, 12 hiljada itd., a poljoprivredne penzije su u nivou 6, 8 i 12 hiljada dinara – kako, na čemu on da štedi, u odnosu na rasipanje na drugoj strani? Ovo ozbiljno govorim, patentirajte i izvezite i unovčite, ovo je intelektualna svojina, koja se u svetu plaća. Postavljam pitanje, po drugi put, ministru finansija – da li ste se ikada setili, kada ste izabrali predsednike i članove upravnih odbora, direktore javnih preduzeća, da im date nalog i kažete - odlazite u firmu, hoćemo u roku od 30 dana da sagledate stanje i informišete nadležno ministarstvo? Da li ste zatražili informaciju o tome da li ima problema u tom preduzeću? Izađite i recite. To je uslov svih uslova. Ako konstatujemo činjenice i vi, kao nadležan organ... Svaka isplata u svakom javnom preduzeću dolazi na vaš sto ili nekog od vaših referenata, sve isplatne liste nalaze se u vašem ministarstvu i vi se pravite ludi, ne znate ništa. Kako ne znate? Referenti u vašem ministarstvu znaju, overavaju te liste itd. Znači, svesni ste činjenice da se otima, krade, da je to pljačka, uzimanje itd. Šta ste učinili? Niste učinili ništa. Idemo dalje. Pitanje putara. Evo, pre neki dan ministar za infrastrukturu izađe i reče - isplatiće 20 milijardi do kraja godine. Iz kojih sredstava? Iz budžeta? Zašto niste uneli ta potraživanja putara u budžet? Vi to morate uneti. To mora biti sastavni deo ovog budžeta. Mora ući u ovaj budžet 30 milijardi duga putarima. Tu neko laže, ili ministar infrastrukture, ili vi kada projektujete budžet. Pred medijima izađe i reče - 20 milijardi će biti isplaćeno do kraja godine. Nadalje, ministar rada i socijalne politike je potpisao Opšti kolektivni ugovor negde u oktobru, potpisao je i aneks tog ugovora kojim se garantuje isplata 15% visine prosečne zarade na ime mesečne ishrane koja pripada radniku, 75% na ime regresa i 0,50% za svaku godinu radnog staža. To je ukupno, na nivou budžeta, oko 69 milijardi dinara. Zakonom o radu je predviđena isplata. Opštim kolektivnim ugovorom je predviđena i potpisana isplata. Država tu ne može da ćuti, ne može da ne prihvati. Potpišemo, slikamo se, medijski itd., a kad treba da obezbedimo sredstva, onda nemamo sredstva. Sredstva morate naći, morate obezbediti. Nalaže vam to Zakon o radu, Opšti kolektivni ugovor, to vam je obaveza. Niste isplatili 42 milijarde dinara državnoj administraciji, lokalnoj samoupravi devet milijardi i organizacijama u oblasti socijalnog osiguranja 18 milijardi. SRS smatra da je ovaj budžet ''papirnati'', da nema realnu ekonomsku i finansijsku osnovu, da je rasipnički, da je bez jasnih prioriteta, da nije restriktivan, da nije razvojni, da je trošadžijski, da je inflatoran i neće prihvatiti i neće glasati za ovakav budžet. Hvala.
Zahvaljujem. Predsednik poslaničke grupe SPS-JS gospodin Branko Ružić, izvolite.
Poštovana predsednice, poštovano predsedništvo, poštovana gospođo ministar, dame i gospodo narodni poslanici, danas je pred nama Predlog zakona o budžetu za 2009. godinu, koji u skladu sa čl. 92. i 97. Ustava Republike Srbije definiše prihode i rashode kojima se finansiraju nadležnosti naše države. Ovaj predlog je izazvao dosta kontroverzi u javnosti i pre samog ulaska u skupštinsku proceduru. Činjenica je da se iz objektivnih razloga kasnilo sa predlogom budžeta, ali je za građane Srbije mnogo važnije da u ovom domu usvojimo zakon o budžetu za iduću godinu i na taj način redovnim putem izvršimo svojevrsnu preraspodelu ukupnog dela društvenog proizvoda. Struktura ovog predloga zakona sadrži opšti deo – ukupna primanja po izvorima prihoda, dakle poreske i neporeske prihode, ukupne rashode, strukturu rashoda i razliku između prihoda i rashoda, odnosno deficit budžeta. Poreski obveznici, koji u stvari jesu osnovni izvor prihoda kojima se budžet puni, često su u pravu kada su veoma kritični prema budžetu, pre svega u pogledu obima sredstava koja se izdvajaju za funkcije države. Međutim, ako se u ekonomskoj politici Vlade prepoznaju namere da se sredstva budžeta upotrebe na optimalan način koji omogućava podsticaje privredi, koji ima razvojnu funkciju, onda se može reći da i sambudžet ima razvojnu funkciju, a ovaj budžet tu funkciju ima. Ovakav pristup odslikava realna očekivanja da budžetska sredstva dovedu do pozitivnih efekata, kao što su povećanje zaposlenosti, povećanje vrednosti stvorenih materijalnih dobara i, sledstveno tome, povećanju sredstava koja se vraćaju budžetu kroz nove poreze i druge javne dažbine. Struktura rashoda budžeta ima u pogledu subvencija značajan obim, što pokazuje nameru Vlade da se kroz subvencije doprinese održavanju i razvoju privrednih tokova, čime bi se poboljšala stabilnost u uslovima mogućih negativnih uticaja svetske finansijske krize koja, nažalost, jeste realnost, a ne tema kojom se treba manipulisati i kojom mnogi, nažalost, žele da manipulišu. Činjenica je da je u okviru raspoloživog ukupnog bilansa javnih prihoda na nivou Republike bilo veoma teško udovoljiti svim zahtevima budžetskih korisnika koji su tražili obezbeđenje sredstava za svoje aktivnosti u 2009. godini, upravo zbog ove specifične situacije u kojoj se našla naša ekonomija, ali takođe i svetska. Međutim, uočava se da je Vlada učinila napor da u procenjenim uslovima krupnih makroekonomskih kategorija, pre svega stope inflacije, privrednog rasta, uticaja svetske ekonomske krize, predloži jedan budžet u kome ima elemenata i podsticaja privredi u vidu subvencija i namere Vlade da se postojeći obim ukupnih sredstava rasporedi na pojedine funkcije države u okviru budžetskih korisnika kojima se u neophodna sredstva za sprovođenje nadležnosti za koje su i osnovani kao budžetski korisnici. Veoma je značajno da je u okviru raspoloživog obima sredstava budžeta deo rashoda raspoređen za krupne infrastrukturne projekte, a pre svega za projekat Koridor 10, koji je ocenjen kao kapitalni nacionalni poduhvat u sklopu kojeg će se sigurno pokrenuti više grana naše privrede, obezbeđenjem poslova i angažovanjem raspoložive operative i domaćih resursa. To će se zasigurno višestruko odraziti na ukupan razvoj i poboljšanje uslova i za prihodnu stranu budžeta, ne samo u 2009. godini, nego i u narednim godinama. Značajno je da se realizacijom ovog budžeta u 2009. godini očuva socijalno ekonomska stabilnost, što je veoma težak zadatak u uslovima u kojima se trenutno nalazimo, i da se iz tekućih rashoda optimalno pokriju realne potrebe, pre svega u segmentu socijalne zaštite, obrazovanja, zdravstva, zapošljavanja i penzijskog i invalidskog osiguranja. To je za koaliciju SPS-JS i PUPS jedan od veoma važnih elemenata projekcije ovog budžeta. Smatramo da je to nešto što ovaj predlog budžeta u najvećoj meri i garantuje. Veoma je važno, takođe, da iz ovakve projekcije budžeta u praksi proistekne čvrsta ekonomska i fiskalna politika koju će Vlada voditi i to je ono što očekujemo i nadamo se da će biti u praksi primenjeno. Naravno da je moguće stavljati razne primedbe i kritički posmatrati ovaj, kao i svaki drugi budžet, ali smatram da je najcelishodnije da se budžet usvoji i da se time pošalje građanima Srbije, srpskoj javnosti, ali i svetskoj javnosti, jasna poruka da smo stvorili osnovni uslov za funkcionisanje države u 2009. godini, čime ćemo na izvestan način poslati poruku investitorima, odnosno potencijalnim investitorima, koji su zainteresovani za ulaganja u projekte u našoj zemlji. Shodno tome, poslanička grupa Socijalistička partija Srbije-Jedinstvena Srbija će u Danu za glasanje podržati u načelu ovaj predlog zakona o budžetu za 2009. godinu i sve prateće zakone koji su inače i predmet ove objedinjene rasprave. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Predsednik poslaničke grupe PUPS gospodin Čolaković ima reč. Izvolite.
Poštovana predsednice, predsedništvo, poštovani ministri, uvaženi narodni poslanici, u skladu sa vremenom u kojem se nalazimo, ja ću večeras kraće govoriti, a molio bih da u završnoj reči dobijem razliku u vremenu koje ne potrošim večeras. Dakle, naša Partija ujedinjenih penzionera Srbije u okviru vladajuće koalicije podržava Vladu Republike Srbije u naporima da uspostavi ravnotežu između ostvarivanja ekonomskih i socijalnih funkcija države. Jedan od osnovnih parametara u tom smislu je i budžet. U proteklom periodu su socijalne dimenzije države Srbije bile zapostavljene, mi smo svedoci toga, i zbog toga imamo veliki broj onih kojima je, po našoj proceni, pomoć potrebna. Mnogi su ostali bez posla. Značajan broj radnika, pre svega u proizvodnji, ima male plate. Veliki je broj socijalno ugroženih porodica, a najbrojnija grupacija građana naše države je 400.000 penzionera koji primaju ispod 12.000 dinara svoje penzije. Zbog toga PUPS smatra da Vlada i država u celini moraju posvetiti veću brigu građanima koji će najviše osetiti svetsku ekonomsku finansijsku krizu u narednoj godini i u narednim godinama. Mi smatramo i insistiramo da budžet, koji će imati i ima razvojnu funkciju, ima i socijalno pravedniju funkciju, posebno sa aspekta ispunjavanja obaveza prema penzionerskoj populaciji, koja je svoja stečena prava zaradila. U vezi sa tim, treba imati u vidu da penzioneri ne mogu da čekaju neka vremena da bi bolje živeli jer je njihov životni vek i te kako ograničen. Uzmimo na primer najveći broj penzionera poljoprivrednika, neko je ovde o tome govorio, kojih je preko 220.000, a među njima su uglavnom staračka domaćinstva. Kako oni sa navršenih 70, 80 ili 90 godina svog života mogu da dočekaju bolji život u 2015. ili 2020. godini? Njima se mora obezbediti da sada pristojnije žive i da se lakše i besplatno leče. Već sam istakao da onih koji imaju tri do 11.000 penziju ima preko 400.000, a onih do prosečne penzije od 22.000 je preko 900.000. Za njih treba imati najviše razumevanja. To su one kategorije naših građana koji žive u siromaštvu ili su na ivici siromaštva. Tu je značajan broj vojnih penzionera, čiji položaj i status treba konačno rešiti. Zbog toga PUPS insistira da se nađu mehanizmi koji će ovim građanima omogućiti bolji i dostojanstveniji život od onoga koji sada imaju. Mi imamo neka svoja razmišljanja i predloge i ja ću biti slobodan da ih iznesem. Prvi je da se u budžetu za 2009. godinu predvidi mogućnost usklađivanja penzija sa rastom troškova života, i to od 1. aprila i 1. oktobra iduće godine. Drugo, da za sve penzionere, sve građane sa najnižim primanjima ili penzijama, obezbedi besplatno lečenje i besplatni lekovi. Treće, da sve lokalne samouprave u opštinama i gradovima obezbede deo sredstava za pružanje pomoći najugroženijim penzionerima, mislimo na prevoz, solidarnu pomoć, ogrev, zimnicu i drugo. U tom pravcu mislimo da su veoma poučni i dobri primeri opštine Jagodina i grada Beograda. Ovakvim i sličnim merama uspešnije bismo ostvarivali princip socijalno pravedne i odgovorne države prema onima koji su zemlju gradili i stvorili sva njena materijalna i kulturna dobra. Takođe, PUPS se zalaže za budžet koji će označiti opredeljenja za efikasniju državnu funkciju i ujedno opredeljenje za smanjenje državnog aparata i maksimalnu štednju na svim nivoima. Naša je procena da za to u ovom predlogu budžeta ima još prostora, a posebno u nekim ministarstvima, državnim službama i agencijama. Takođe, to se odnosi na sva javna i državna preduzeća od opštine do Republike. Ukazao bih i na još jedan problem, a to je poštovanje Ustava i zakona. Postala je navika i praksa da se zakoni krše i ne poštuju. Sve je više kako državnih i privrednih subjekata, tako i građana koji ne plaćaju obaveze državi. Posebno se to odnosi na penzioni i zdravstveni fond. Pomenuću cifre koje smo dobili od državnih organa. Na primer, Penzionom fondu se duguje 128 milijardi, a nedavno smo u ovom našem parlamentu usvojili Zakon o otpisu duga ili raznim olakšicama po osnovu zdravstvenog osiguranja, oko 42 milijarde dinara. Još jedan problem, o kome je ovde bilo reči, mi takođe mislimo da se obaveza u vezi sa poštovanjem Opšteg kolektivnog ugovora zaključenog između socijalnih partnera mora poštovati. PUPS smatra da se mora ispoštovati sve ono što je dogovoreno u socijalnom dijalogu i to treba učiniti nespornim. U tom smislu bi primena Opšteg kolektivnog ugovora sa proširenim dejstvom uticala na bolji materijalni i socijalni položaj radnika i veći stepen ostvarivanja njihovih radnih prava. Zbog toga dajemo podršku nastojanjima sindikata da se to ispoštuje. Mi smo predložili rešenje, gospodine Markoviću. Na Predlog zakona o budžetu za 2009. godinu PUPS gleda kao na kompromis u razvojnoj i ekonomskoj funkciji, sa jedne strane, i socijalnoj funkciji, sa druge strane, i ocenjuje ga prihvatljivim. Ali, isto tako smatramo da treba učiniti dodatni napor kako bi bio još bolji i prihvatljiviji i da može približiti realne mogućnosti i realne potrebe, pre svega imajući u vidu ono na šta mi ne možemo da utičemo, a to je ekonomska i finansijska kriza u svetu. Smatramo da će rasprava u ovom parlamentu i amandmani koji su pripremljeni ponuditi kvalitetne predloge, bar iz onoga što smo do sada videli, i rešenja koja bi Vlada mogla prihvatiti i te predloge ugraditi u budžet. Na kraju, iz navedenih razloga, naša partija i naša poslanička grupa daje podršku Vladi i podršku budžetu i glasaće u Danu za glasanje za ovakvo opredeljenje. Hvala lepo.
Zahvaljujem, gospodine Čolakoviću. Uvažena gospođo Dragutinović, gospodine Milosavljeviću, gospođo Stojiljković, uvaženi dame i gospodo narodni poslanici, posebno predstavnici i predsednici poslaničkih grupa koji ste aktivno učestvovali u radu, zahvaljujem vam na učešću. Nastavljamo rad sutra u 10.00 časova. Još jedanput molim šefove poslaničkih grupa da dođu na sastanak u 9.15 časova ujutru.