Налице е кворум. Откривам пленарното заседание. Eдно съобщение: На 15 юли 2015 г. в Народното събрание постъпи препис от Решение № 4 за 2015 г. на Конституционния съд по Конституционно дело № 3 от 2015 г. С Решението си Конституционният съд се произнася по искането на главния прокурор на Република България и обявява за противоконституционна разпоредбата на чл. 2, ал. 6 от Закона за държавния бюджет на Република България за 2015 г. Колеги, съгласно приетата от нас седмична програма, като точка първа днес, следва да обсъдим на: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА СОБСТВЕНОСТТА И ПОЛЗВАНЕТО НА ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ЗЕМИ. Вносител – Министерският съвет. Постъпил е доклад от водещата Комисия по земеделието и храните и доклад на Комисията по правни въпроси. Първо ще чуем доклада на водещата комисия. Няма постъпил доклад от Комисия по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Заповядайте, господин Христов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Представям на Вашето внимание: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи, № 502-01-55, внесен от Министерския съвет на 6 юли 2015 г. Комисията по земеделието и храните проведе заседание на 8 юли 2015 г., на което обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи, № 502-01-55, внесен от Министерския съвет на 6 юли 2015 г. В работата на комисията взеха участие: от Министерството на земеделието и храните Цветан Димитров – заместник-министър, Стилиян Митев – директор на дирекция „Поземлени отношения и комасация”, Кирил Стоянов – началник на отдел в същата дирекция, Магдалена Дакова – директор на дирекция „Административно и правно обслужване”, и Ивелина Колева – главен юрисконсулт в същата дирекция. Присъстваха и представители на Националното сдружение на общините в Република България. Законопроектът беше представен от заместник-министър Димитров. Основната група промени в Законопроекта е свързана с ползването на държавни и общински пасища, мери и ливади. Прецизира се процедурата по тяхното отдаване под наем или аренда на собственици или ползватели на животновъдни обекти с регистрирани пасищни селскостопански животни. Всички ползватели на такива площи, които не притежават животни или техният брой не отговаря на размера на ползваните от тях площи, в срок до 1 февруари 2016 г. следва да придобият животни, чийто брой и вид да съответства на нормата за площ на една животинска единица, определена в Закона. В противен случай кметовете на общини, съответно директорите на областните дирекции „Земеделие” ще следва да прекратят договорите. При неизпълнение на това задължение са предвидени санкции за длъжностните лица. Предвидено е осъществяване на ежегоден контрол върху броя и вида на животните и е разписан ред за изменението и прекратяването на вече сключени договори, които не отговарят на изискванията на Закона. Договори, подлежащи на прекратяване, няма да се смятат за правно основание за подпомагане по реда на Закона за подпомагане на земеделските производители и за съответните площи няма да бъдат получавани субсидии. Освен това се предлага, при разпределението на пасища, мери и ливади, когато е възможно, кандидатстващите лица да ползват същите площи, които са ползвали по вече изтекли договори. Отпада изискването списъците на имотите, обявени за разпределение, да съдържат данни за средното годишно рентно плащане за землището или общината. Втората група промени е свързана с реда за плащане на сумите за ползване на прилежащите площи към сгради или съоръжения от имуществото на прекратените организации по § 12 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона (бившите ТКЗС), които се дължат от 10 февруари 2011 г. до момента на придобиване на собствеността върху земята. Уредени са различните хипотези за периодите на плащане, които отчитат момента на придобиване на собствеността върху сградите или съоръженията. Като форма на предварителен административен контрол е предвидено, решенията на общинските служби по земеделие, свързани с възстановяване на собственост, с обезщетяване на собственици и с оземляване на граждани да бъдат подписвани и от длъжностни лица, определени от министъра на земеделието и храните. Същевременно срокът за изменение на решенията за възстановяване на правото на собственост върху земеделски земи се удължава от две на три години. Аналогични предложения са направени по отношение на Закона за възстановяване на собствеността върху горите и земите от горския фонд. С Преходните и заключителните разпоредби се предлагат промени в Закона за опазване на земеделските земи, с които се предлага промяна на предназначението на общински пасища, мери и ливади да се разрешава единствено при влязъл в сила общ устройствен план за съответната територия или за изграждане на обекти с национално и първостепенно значение. Предвиден е ред за довършване на неприключилите производства. Правят се и редица промени в други закони, свързани с промяната в наименованието на Закона. Според вносителя Законопроектът няма да окаже пряко или косвено въздействие върху държавния бюджет. От Националното сдружение на общините в Република България изразиха опасението, че предвиденият ред за привеждане в съответствие с изискванията на закона на вече сключените договори за общински пасища, мери и ливади може да се отрази негативно на общинските бюджети. В последвалата дискусия от парламентарната група на ДПС заявиха, че ще подкрепят Законопроекта, но държат преди да бъдат гласувани конкретните текстове да бъдат изслушани всички заинтересовани страни. Като цяло народните представители бяха единодушни, че е наложително да бъдат направени промени в Закона и заявиха, че ще подкрепят Законопроекта, като поеха ангажимент между първо и второ четене да направят предложения за прецизиране на текстовете. След проведените разисквания, Комисията по земеделието и храните с 15 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи, № 502-01-55, внесен от Министерския съвет на 6 юли 2015 г.” Благодаря.
Следва докладът на Комисията по правни въпроси.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Представям на Вашето внимание: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи, № 502-01-55, внесен от Министерския съвет на 6 юли 2015 г. На свое заседание, проведено на 15 юли 2015 г., Комисията по правни въпроси обсъди посочения Законопроект. На заседанието присъстваха: от Министерството на земеделието и храните – господин Стилиян Митев, директор дирекция „Поземлени отношения и комасация”, госпожа Магдалена Дакова, директор дирекция „Административно и правно обслужване”, госпожа Валентина Шишкова, държавен експерт в дирекция „Поземлени отношения и комасация”. Законопроектът беше представен от господин Стилиян Митев. Предвижда се пасищата, мерите и ливадите от държавния, съответно общинския поземлен фонд, да се разпределят само на животновъди без провеждане на тръжна процедура по отношение на изтеклите им договори. Създава се възможност за изменение и прекратяване на сключени договори при установяване на несъответствие между броя и вида животни и наетите площи. Законопроектът въвежда и предварителен административен контрол върху решенията за възстановяване на правото на собственост по реда на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи и Закона за възстановяване на собствеността върху горите и земите от горския фонд и удължава срока за изменение на решенията за възстановяване на правото на собственост върху земеделски земи. Със Законопроекта са направени изменения и относно реда за плащане на сумите за ползване на прилежащите площи към сгради или съоръжения от имуществото на прекратените организации по § 12 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи, които се дължат от 10 февруари 2011 г. до момента на придобиване на собствеността върху земята. След проведената дискусия, Комисията по правни въпроси с 11 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи, № 502-01-55, внесен от Министерския съвет на 6 юли 2015 г.” Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Кирилов. От името на вносителя – министър Танева, ще каже ли нещо? Заповядайте!
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Искам да представя пред Вас мотивите за предлаганите Ви промени в Закона за собствеността и ползването на земеделските земи и най-вече основните от тях, поради които правим тези изменения. Преди това искам да благодаря на всички народни представители от всички политически групи, които подкрепиха Законопроекта в Комисията, както и на председателството за включването ни в дневния ред. Промените, които представяме днес, са продължение на промените в същия Закон, които приехме през февруари месец на Министерски съвет и които Вие приехте в Народното събрание след това. Основната цел на промените е посоката на подпомагането и управлението на публичните ресурси от постоянно затревени площи на държавата и общините, а именно с предимство към животновъдите. През февруари месец направихме първата стъпка, въведохме национален критерий за допустимост на подпомагането на ползвателите на такива площи, а именно правното основание. Макар и трудно, макар и в административен ред и не толкова пълна и най-добра подготвеност за тази кампания, ние я проведохме успешно с усилията на всички, с разбирането на бранша. Какво показа анализът от тази кампания по отношение на постоянно затревените площи и животните? Постоянно затревените площи, които са декларирани за подпомагане, разбира се, няма да останат в същия вид, тъй като знаете, че подлежат на проверка за допустимост, за отговаряне на условията за добро състояние, така че данните са предварителни. Общо заявените постоянно затревени площи за подпомагане са 439 хил. 394 хка. От тях 146 хил. 507 хка са заявени без ползвателите да имат животни, или говорим за около една трета от фонда, който се заявява и е годен за подпомагане, се прави от ползватели, които нямат животни. Средната запасеност на една животновъдна единица по резултатите от кампанията за директни плащания е 0,4 хка на животинска единица, като минималната норма е 1 хка. С какви ресурси разполага държавата или с какви ресурси разполагаме като страна? Ще кажа няколко цифри от статистиката след 2007 г. – 58 млн. дка близо са земите със селскостопанско предназначение, от които 46 – 47 млн. дка са обработваеми, включително постоянно затревени площи – 10,8 млн. дка. От тях над 10,2 млн. дка са държавен и общински поземлен фонд. Основният фонд постоянно затревени площи е общински. Ако се върви в посока за увеличаване на усвояемостта на този фонд със съответните мероприятия, ние имаме шанса да увеличим запасеността и нуждите за различните видове животни от такъв фонд. Въз основа на тези данни и на ситуацията в момента, както и въз основа на това, че търсим инструменти, с които възможните ресурси, които имаме – националните са минимални, а най-вече европейските, като средства за подпомагане – да ги насочим към животните. С настоящите промени ние предлагаме продължение на промените от февруари, и настоящите, които представям, са възможни точно, защото направихме февруарските, да въведем и критерий за допустимост на подпомагането от следващата година, което ще е възможно, ако ползвателят на съответния постоянно затревен фонд няма съответния брой животни, дори кметът да не му прекрати договора, въпреки че му вменяваме това задължение, този договор да не го приеме системата за правни основания и да го регистрира за подпомагане. Каква е целта на промяната? Средствата за подпомагане, които са предвидени за постоянно затревени площи, чието основно предназначение и функция не е да се поддържат в добро състояние, за което безспорно трябват разходи, а да се изхранва животновъдството в България, да се ползват от животновъдите. Това е основната промяна в Закона, който предлагаме в момента. Аз, разбира се, ще помоля този Законопроект при възможност да го приемем до началото на Вашата ваканция, защото през лятото трябва да протекат поредните, но редовни процедури за разпределение на такъв фонд между, първо, общините, а после – държавата, за да могат всички оператори, ползватели и собственици на животни да имат предвид условията, по които ще става кандидатстването през следващата година и да приведат дейността си съгласно приетите промени във вида, в който се приемат. Разбира се, картината в отделните райони е различна. Говоря за норми, които са в национален план. Имаме общини, в които ако вдигнем усвояемостта на фонда, за което ще приложим допълнителни мерки както в законодателството, така и в обхвата на Програмата за развитие на селските райони, които да стимулират усвояването на повече такъв фонд – има община, примерно община Главиница, където запасеността е 0,1 хка на животинска единица. На практика нямаме област, в която нуждата на животните е покрита такава, каквато трябва по технологична норма за отглеждането на животните. Но в някои общини положението е по-лошо. Това са основните промени. Това е основната и най-важна промяна. Трябва да направим така, че ограниченият ресурс от постоянно затревени площи да се ползва по предназначение. Това е националната политика, а именно за животните. Благодаря на Комисията по правни въпроси. Съгласно становището за така решената хипотеза за ползвателите на такъв фонд, които нямат животни, е безспорно, ако съответният кмет, който е отдал публичния ресурс, или държава формално не прекрати договора, то тези площи няма да могат регистрирани в обхвата на следващата кампания за директни плащания. Благодаря за вниманието.
Дебатът е открит. Моля народни представители, които желаят да участват в него, да дадат знак. Заповядайте, господин Станков.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! В началото на 2015 г. ние приехме изменения и допълнения на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи. Сега отново се занимаваме с него, а вероятно до края на годината ще има още предложения за промени. Това е така, защото този Закон е един от най-важните за земеделското производство. Необходимостта от толкова скоростно обсъждане се налага от факта, че спешно трябва да се разреши проблемът с използването на земеделските земи по предназначение – както вече каза и госпожа министърът, и най-вече на пасищата, които трябва да се предоставят на реалните животновъди. Затова аз и някои мои колеги сме поели инициативата още в началото на 2013 г., и се радвам, и благодаря на министър Танева, че прие сериозно проблема и има амбицията до месец февруари 2016 г., може би и малко след това, този проблем да бъде разрешен. В Законопроекта се предлагат решения на няколко основни, чакащи проблеми, от които ще посоча два. Първият е решаването на проблеми на животновъдите, които изпитват големи затруднения и крещяща нужда от осигуряването паша на животните. Такива са преживните животни: говеда, биволи, овце, кози. В същото време по наши изчисления над 40% от пасищата, мерите и ливадите се стопанисват от хора, които не отглеждат животни и имат само задължението да ги поддържат в добро земеделско и екологично състояние, за което, разбира се, получават субсидии. Считаме това за парадокс – неразумно е този естествен природен ресурс да не се използва по предназначение и България, която е изнасяла животински продукти на 4 континента, сега да внася половината от млякото и месото и около 90% от вълната. Тъй като това е първо четене и обсъждаме философията на Закона, ще посоча още някои цифри. Парадокс е и това, че сега с наличните пасища, мери и ливади, както каза и министър Танева, осигуряваме на една животинска единица едва 0,4 хектара, а Холандия, за която знаем с каква земя разполага, осигурява на животните 1,17 хектара, а Европа – 1,5 хектара. Това означава, че не можем да осигурим нашите преживни пасищни животни с необходимата паша, въпреки че разполагаме с такъв огромен фонд. Това се дължи на силно нарушената структура в земеделието. Сега над 80% от земята е обработваема, а 93% от нея е заета със зърнени и маслодайни култури. Размерът, относителният дял на пасищата е едва 9%, докато средно за Европа е 33%, което означава, че голяма част от нашите пасища, мери и ливади са разорани. Министерството на земеделието и храните и областните служби по земеделие ще имат сериозната задача да извършат проверка – тежка задача, но се надявам да стане и ние я препоръчваме. Ще направим нашите предложения в периода между първо и второ четене. Надявам се, че тук ще има някакви корекции, защото не е нормално да не можем да осигурим необходимата паша, след като разполагаме с такъв огромен природен ресурс. Нерешен е и въпросът с неизползваните територии. Голяма част от нашите земи са превърнати едва ли не в джунгли, които не се използват и при всички случаи трябва да се оползотворяват по-нататък, за да можем да осигурим животните с паша. Вторият проблем е свързан с ползването на земите и прилежащите към тях сгради и съоръжения – обикновено това са бившите стопански дворове в ТКЗС-тата и АПК-тата. Предложените изменения посочват решения кой и как може да ги използва. Следователно със Законопроекта се решава и този важен проблем. Определят се също така и отговорници, които ще подписват документите, така че всичко необходимо за решаването на посочените два основни проблема е заложено в този Законопроект. Искам да кажа пред колегите народни представители, че Парламентарната група на АБВ ще подкрепи Законопроекта и ще подкрепя всички разумни и целесъобразни предложения по-нататък с оглед превръщането на нашето българско аграрно производство и хранително-вкусовата ни промишленост във водещи направления в българската икономика. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми проф.Станков. Реплики? Заповядайте, господин Божинов.
Уважаема госпожо Министър, уважаеми господин Председател! Уважаеми проф. Станков, Вие сте един признат български учен аграрник, организатор и ръководител на селскостопанското образование и наука в България. Бяхте и служебен министър и лансирахте в този период интересни идеи. Днес в своето изказване Вие подчертахте, че на гласуване в момента е предложен Законопроект, който заслужава подкрепа, и инструмент, с който се подобрява структурата на използването на част от земеделските земи – пасищния фонд. Посочихте обаче тревожни цифри – каква част от земята в България е обработваема и каква огромна част от обработваемата земя е за зърнени култури, която продукция изнасяме навън, а внасяме животновъдна продукция, което е износ на национален доход. Вие, като човек, какъвто Ви характеризирах, какви други механизми за промяна на структурата на земеделското производство виждате и бихте поддържали днес като депутат, от тези, които поддържахте като служебен министър? Този въпрос остана само загатнат във Вашето изказване, а търси своето решение при оптимизирането на политиката. Това е моята реплика.
Благодаря Ви, уважаеми господин Божинов. Други реплики? Няма. Професор Станков, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Аз благодаря за направената реплика. В нея се крие загриженост как ще решим този изключително важен проблем за България – как ще обезпечим преживните животни, защото има и други цифри. Някога сме имали около милион и седемстотин хиляди говеда, а сега са по-малко от шестстотин хиляди. Били са около 11 млн. овце, а сега са някъде около милион и триста хиляди. Историята не помни по-тежко състояние на българското животновъдство от настоящия момент. По-малки цифри статистиката не е доказала. И въпреки това не можем да обезпечим и тези животни, защото, както казах, голяма част от мерите, пасищата и ливадите са разорани. Първата мярка, която аз виждам, е Министерството на земеделието и храните и областните служби да направят сериозен преглед и да се възстановят мерите, пасищата и ливадите в това си състояние, да се възстанови статутът, такъв, какъвто трябва да бъде. Смятам, че това ще стане. Заедно с това предлагаме и сме внесли в парламента Национална стратегия за развитието на земеделието в България през следващите 20 години. Там сме посочили всички важни подробности, които трябва да се изпълнят и да се случат в този период, за да можем наистина да увеличим броя на животните. Резервите са в това: да използваме интензивно земята, защото няма да отглеждаме преживните животни само на пасищата, а ще ги отглеждаме и оборно, което означава, че интензивните култури – люцерната, бобовите, соята – вчера посочихме, трябва да бъдат увеличени и да използваме всички тези възможности за оборно изхранване на животните и получаване на максимална продукция. Сега сме силно поляризирани: с много ниска млечност – около 2 тона, а има ферми, които имат 10 тона. Това показва, че имаме резерви, които не сме използвали максимално. Имаме обаче потенциал. Това са нещата, но има и други, които ще анализираме по-нататък и ще предложим. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми проф. Станков. За следващо изказване думата има народният представител Светла Бъчварова.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! За пореден път се променя Законът за собствеността и ползването на земеделските земи. Моят колега преди това спомена. Месец февруари беше последната промяна, която отново касаеше същата тема, тоест темата е достъпът на животновъдите до мери, пасища и ливади. Причината да се прави тази поредна промяна беше в резултат на натиск, който беше упражнен от неправителствения сектор, също така и тежкото състояние на сектор „Животновъдство”, особено след руското ембарго, а също и на млечното говедовъдство и отпадането на млечните квоти. БСП лява България ще подкрепи този Законопроект, защото нашето виждане е, че той създава правила, които дават възможност достъпът на животновъдите до този фонд да бъде осигурен, независимо че една година полезно време се пропусна да се случи подпомагане за 2015 г. Тоест вървим за 2016 г. Искам да припомня, че през месец февруари ние предложихме подобни промени, които изискваха ревизия на договорите, които са сключени, особено от общините, както стана дума – голяма част от този фонд е в общините, но тогава това предложение не беше прието с различни мотиви, най-вече бяха свързани в сферата на правото, че нарушаваме закони, свързани с договорни отношения, дългосрочни договори и така нататък, но се радвам все пак, че разписваме една процедура, която според нас може да бъде удачна, която може да бъде приложена успешно, ако навреме се приеме Законът и всички необходими указания се направят, за 2016 г. Фактите, които бяха изложени за 2015 г., по отношение на наетите ливади и пасища от странни фирми, или така наречените „фалшиви фермери”, показват, че няма особена разлика в последните години в системата на подпомагане и също така хората, или кръгът от фирми, които са се облагодетелствали по тази схема. Аз имам информация от 2013 г., когато около 150 фирми – адвокатски, какви ли не, свързани или много далеч от сектора „Земеделие”, са наели преди всичко общинска земя. Тогава, за 2013 г. пасищата, които те са наемали, са около милион и половина. От тези 150 фирми по-голямата част притежават или са подпомагани в рамките на милиони левове. Сега Вие говорите за 1 млн. 465 от общинския фонд, които са съответно подадени заявления за подпомагане без животни...
Общо.
Общо, но така или иначе 95% се предполага, че това са общински ливади и пасища, тъй като общините са и най-големият собственик на тези площи. Подкрепата за Закона е свързана и може би с предложения от наша страна, свързани с усъвършенстване или изчистване на някои текстове, които ни притесняват. На първо време – огромният брой проверки. Животновъдите са подложени непрекъснато на проверки. Един път са проверени, когато подават заявлението за подпомагане, след това когато получават националните доплащания през октомври. Сега е въведена трета проверка между 1 и 20 февруари, за да се уточни дали има разлика 30% при броя на животните. Това може би е добре да се осъществява служебно, при положение че Вие имате създадена непрекъснато действаща информационна система, която генерира информация за движението на броя на животните в реално време и има възможност всеки един, включително и общините, да разполагат с тази информация, за да направят своите разчети или да редуцират площите, които са предоставени на животновъдите по системата без сключени договори, или без участие в търгове. Не е ясна и корекцията с 30% за кои договори става въпрос – за първите ли, за второто ли участие. Прецизираната е най-малкото необходима, за да се знае наистина тези 30% редукция на площите кога ще бъде осъществена и за кои търгове говорим. Така че едното ни притеснение наистина е съвпадането на огромния брой проверки, които ще се правят. С нашите колеги говорихме също така, че мерите са една особена категория площи, която трябва да бъде достъпна за всички животновъди на територията на населеното място. Може би трябва да се помисли те да бъдат запазени и достъпът на всеки един да бъде свободен, без да се включат в общата система на търгове, тъй като тя е най-близко до съответното населено място. Това е също въпрос, който ние ще поставим. Считаме, че приемането на тези предложения ще даде възможност да направим необходимите полезни стъпки в посока подпомагане на сектора наистина с реални европейски средства, които те досега много трудно успяваха да реализират в общата система, която се прилагаше, тоест търгове с наддаване и съответно финансови загуби и средства, които те не можеха да си позволят. Искам да поставя един въпрос, на който по време на дискусията не можах да получа адекватен отговор. Става въпрос за предложението промяната на предназначението на земеделски земи, говорим за пасища, мери и ливади от общинския поземлен фонд да се случва при влезли в сила общи устройствени планове за съответната територия. За нас това е доста облекчена процедура, знаейки, че в началото на 2016 г. тези планове трябва да са готови. Досега действащата процедура предвижда две трети от общинския съвет да гласува, когато е необходимо това. Тоест облекчаването на процедурата може пак да създаде предпоставки голяма част от общинските ливади и пасища да бъдат изключени. Вие вероятно няма как да знаете какво ще се случи, но тази процедура с общия устройствен план е значително по-облекчена от това, което досега се реализира като практика в общините. Вярно е, че там са сложени и важни инфраструктурни обекти. За тях не коментираме, но в общия устройствен план е възможно да попаднат още с тяхното създаване площи, които след това да се използват не по предназначение и общо да се намали фондът, с който може да се разполага. Вероятно в някои общини това ще бъде доста чувствително намаление. Подкрепата на Закона означава, че ние вървим в правилната посока за подпомагане на сектора и даване на възможност да излезе донякъде от кризата, в която, за съжаление, тенденциите са негативни поне през тази и следващата година. Благодаря.
Реплики? Няма. Заповядайте, госпожо Министър.
Уважаема проф. Бъчварова, уважаема госпожо Председател! На Вашето изказване имам да направя няколко реплики. Да, Вие сте права за ресурса. Ако гледаме статистиката за подпомагането, която обявих за заявените при директни плащания, или около 30%, или една трета от заявения слой постоянно затревени площи не е от животновъдите, и ако приемем, че средната ставка е около 45 лв. на дка подпомагане, защото освен СЕПП, обикновено този слой е в други зони, които получават допълнителни плащания, говорим може би за около 60 млн. лв. – един ресурс, който от следващата година няма да се дава вече на фирми, които само ги поддържат в добро състояние, или ползватели, а ще отиде към животновъдите. По отношение на Вашите притеснения за проверките. Тук говорим само за служебна информация и служебна проверка, съгласно системата Вет ИС, която регистрира броя животни. По никакъв начин няма да бъдат утежнявани земеделските производители. Второ, ние ще приемем всяко предложение за по-стриктен контрол и много ясен текст, който гарантира справедливото разпределение на този фонд, тоест броят животни, който съществува и е регистриран в националната система Вет ИС, който удостоверява съществуването на животното, да бъде установен към една дата, да е ясно, за да не става чрез прехвърляне на различен брой животни в течение на годината повече лица от правоимащите да ползват този ресурс. По отношение на общините – промяната, която сега предлагаме, е продължение от февруарската. Договорите, които са сключвали общини с лица, които нямат животни, за съжаление, законодателството е било такова, че го е позволявало, и ние, ако бяхме тръгнали само на ситуация за проверка, просто щяхме да го установим и нямаше как да го променим. Дори и в момента в Министерството пристигат много оплаквания на фермери от местните власти и ние като държава няма как на кмета да вменим задължение или отговорности, казани от нас. Ние правим така, че ако и в законодателството е така разписано, дори местната власт да не се съобрази с изискването за прекратяване на договора, ако няма този брой животински единици, просто този договор, който е сключила общината, няма да се приеме в системата за правно основание за подпомагане. Това е основната разлика. Иначе ние сме в невъзможност. Имам много отговори на парламентарно питане, които са все за случаи в община. И ние отиваме като държавен орган и просто изискваме информация, но ние няма друго какво да направим на местната власт. По отношение на Вашите притеснения за облекчаване режима за смяна на предназначението. Нашата идея е била точно обратно – да го утежним, и ако имате предложения в друга посока, разбира се, ние ще ги приемем, но идеята на това предложение е промяната на предназначение да става в изключителни случаи. Ако този терен попада в обхвата на урбанизирана територия, на национален обект или е част от общ устройствен план, точно обратна е идеята – да не може да се променя предназначението, за да можем този фонд само да го усвояваме. Ние сме имали 10 млн. 800 хил. декара пасища до 1990 г. В момента една част са разорани. Тя със сигурност обаче е много по-малка част. Основната част е захрастена, друга част вече е с горска растителност, но в обхвата на всички, които са изгубили своето предназначение, те представляват над 60% от общия такъв фонд, от който се е ползвала България. Ние с подходящи инструменти следва да направим така, макар и не до 100%, а по наши данни, поне до 70% усвояемост от този фонд, който се е ползвал, можем да достигнем.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Сега за изказване думата има госпожа Салиха Емин, а след нея – господин Славов.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми госпожи и господа народни представители! Министерският съвет предлага проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи. Законопроектът, както беше представен и от вносителя, бе приет на първо четене на заседание на Комисията по земеделието на 8-ми и днес в пленарната зала го обсъждаме. В основни линии в Законопроекта е предвидено всички ползватели на постоянно затревени площи, което включва мери, ливади и пасища от Държавния поземлен фонд и общинския поземлен фонд, които не притежават животни или техният брой не отговаря на изискванията, които приехме само преди няколко месеца, да имат възможност да закупят животни, чийто брой и вид да отговаря на наетите от тях площи, съобразно нормата за площ на една животинска единица и то в срок до февруари 2016 г. В Законопроекта е заложено ползвателите, сключили договори за наем или аренда на пасища, мери и ливади, преди датата 24 февруари 2015 г., се задължават да ги преведат в съответствие с изискванията на Закона. Те се задължават да представят пред кмета на общината, съответно пред областна дирекция „Земеделие”, всички необходими документи. Ако не отговарят на тези изисквания, автоматично договорите за наем или за аренда се прекратяват. Ако съответните длъжностни лица не изпълнят изискванията на Закона, ще им бъдат наложени глоби. Уважаеми колеги, до тук – добре, но добре е днес при обсъждането на Законопроекта на първо четене в пленарната зала да чуем становищата на всички парламентарни групи, да вникнем във философията на Закона, да определим плюсовете и минусите, ползата от тези промени, съответно и ефекта върху развитието на земеделието в страната. Парламентарната група на Движението за права и свободи приветства предложенията на Министерството на земеделието и храните, госпожо Министър, по отношение на контрола при провеждането на процедурите за отдаване на държавни и общински мери и пасища. Тези нови разпоредби предвиждат извършването на проверки от страна на кмета на съответната община, съответно от директора на областната дирекция „Земеделие” за онези договори, които са сключени за периода от 1 до 20 февруари. Тези разпоредби ще действат и занапред. Залагането на контрол именно в този момент е целесъобразна мярка. Това е мнението на Парламентарната група на Движението за права и свободи. Ние сме страна – членка на Европейския съюз, и няма нищо по-естествено от това да има прозрачност и правила, които да важат по един и същи начин за всички земеделски производители. В една правова държава всеки има право на равен достъп при наличие на правно основание – в конкретния случай визирам всички земеделски производители, собственици на действащи животновъдни обекти да имат реалния шанс да се възползват от възможността за директно предоставяне на пасища от държавата или от общината. В Законопроекта намират място и противоречиви текстове. Например съгласно Закона за нормативните актове обратна сила на закон може да се придаде само по изключение. Необходимо е да се внесе яснота по отношение на стария ред за отдаване на общински постоянно затревени площи както за собствениците на животни, така и за онези лица, които са поели задължение да ги поддържат в добро земеделско и екологично състояние за срок от 5 години. С предлаганите промени тези лица ще бъдат лишени от правно основание, техните договори ще бъдат прекратени, ако не станат животновъди до февруари 2016 г. Ако лицето стриктно е изпълнявало клаузите в договора, сключен между него и общината, какво правим оттук нататък? Тази мярка адекватна ли ще е за развитието на земеделието или отново ще ставаме свидетели на един правен хаос и множество съдебни дела и на обезщетения в полза на наемателите? Тук визирам преди всичко онези земеделски производители, които имат поети ангажименти по мярка „Биологично земеделие” и „Агроекология и климат”. В крайна сметка при един съдебен спор, разноските естествено ще са за сметка не на някой друг, а на общинския бюджет. Да не говорим дали общините имат възможността да поемат тези разноски при тези ограничени и малки бюджети. Всеки един от нас много добре знае, че отглеждането на животни е сериозна дейност – било то за мляко или месо. За привеждането на един животновъден обект в добро работещо състояние се искат и сериозни инвестиции, колеги. Ще се направят ли тези инвестиции? Кой ще осъществи контрола или отново ще сме свидетели на измислени схеми и виртуални животни, които ще се движат в пространството? Ако Министерството на земеделието и храните поеме ангажимента, че ще осъществява постоянен контрол и няма да позволи заобикалянето на Закона – добре, ако разполага с такъв капацитет, нека, госпожо Министър, да ни запознаете днес с тези мерки, които ще предприемете. Иначе, имайки предвид, че 27% от мерите и пасищата, отдадени под наем или аренда, се ползват от лица, които нямат животни, бих си помислила, че тук се допуска и лек лобизъм с цел да се удовлетворяват нечии искания. Уважаеми дами и господа, Законът за собствеността и ползването на земеделските земи е изключително важен от гледна точка на това, че обхваща много широк кръг от хора. Всяка промяна води след себе си и много неизвестни. Всяка промяна създава лек смут и напрежение сред земеделските производители. Затова при приемането на определени текстове е добре да влезем в ролята си на законодатели и да обърнем внимание на представителите на различните отрасли. Министерството трябва да направи сериозен анализ след днешния дебат на възникналата ситуация. В мотивите си към Законопроекта вносителят акцентира върху това, че поредното изменение се прави в резултат на множество сигнали и жалби от страна на земеделски производители, предимно животновъди. Моят въпрос е: тези жалби от какво естество са, от кои региони са, колко са на брой? Проверени ли са тези жалби от Ваша страна? Това е по отношение на жалбите и мотивите за внасянето на Законопроекта. Затова е добре тук, в Народното събрание, да получим отговор на тези въпроси. Според сега действащия Закон пасищата, мерите и ливадите се разпределят между правоимащите, които имат регистрирани животновъдни обекти, съответно землище, съобразно броя и вида им, но не повече от 10 дка за една животинска единица за определена категория от първа до седма, и до 20 дка от осма до десета категория. Би трябвало да получим актуална информация от ресорното министерство за броя на пасищните животни с цел техните нужди да бъдат удовлетворени. Има ли недостиг на мери и пасища? В кои общини? Какъв е недостигът, който се поражда от страна на животновъдния сектор? Има ли наличие на животновъдни обекти във всеки район на страната, където има държавни и общински мери и пасища? Добре е да си зададем и следния въпрос: основната причина животновъдите да не могат да разполагат с необходимите мери и пасища финансови ли са, тоест липса на средства, или поради непрозрачност на процедурите нямат достъп до търговете и процедурите, които се провеждат в съответните общини? Наблюдава се една порочна практика и много земеделски производители в нашите избирателни райони са притеснени от този факт. Уважаеми дами и господа, Парламентарната група на ДПС ще подкрепи онези текстове във внесения Законопроект, в които има логика и смисъл и най-вече са в интерес на земеделските производители от всички сектори. Решенията, които вземаме, трябва да са справедливи и да не са за сметка на едни или други от различните отрасли. Тези решения би трябвало да се вземат след обстоен анализ, след изслушването на представителите от различните сектори. Затова предложението ни е да не се съкращава срокът за внасяне на предложения между първо и второ четене. Комисията на земеделието и храните съвместно с ръководството на Министерството на земеделието и храните да инициира срещи, ако имаме противоречиви текстове в Законопроекта, със заинтересованите страни, както и с Националното сдружение на общините. Промените трябва да са адекватни, и отново повтарям – справедливи. Нашата парламентарна група ще подкрепи Законопроекта на първо четене, като ще се възползваме от правото си да внесем предложенията ни между двете четения. Надявам се управляващото мнозинство да ги подкрепи, а не да ги отхвърли само заради това, че са предложени от Движението за права и свободи. Благодаря.
Реплики? Няма. Госпожо Министър, отговорете на поставените въпроси.
Ще отговоря на поставените въпроси. В представянето на Законопроекта дадох статистика по отношение на броя на животните. Обърната е в животински единици, защото е по-лесно. Заявените в кампанията по директни плащания са 734 хил. 058 животински единици. Регистрираните в системата „Ветис” на Българската агенция по безопасност на храните са 1 млн. 103. От тях във видове животни мога да кажа, че говедата месодайно направление, без пасищно животновъдство, заявените са малко над 100 хил. броя животни. За овцете, за да не сгреша в системата, а и господин Станков каза, че са около 1 млн. 200 хил. В момента нямам готовност да кажа точния брой в системата, регистрирани по директни плащания. В началото при представянето на Закона обясних, че недостигът на пасища за българските животновъди е над два пъти от техните необходимости, смятани 1 хектар на животинска единица. В момента осигуреността е 0,4 хектара на една животинска единица. Пасищният фонд, с който разполагаме, или публично постоянно затревени площи, е бил 10,8 млн. дка. В момента допустимият за подпомагане, който се заявява, е 4,2 млн. дка, като една трета от него е за хора, които нямат животни. Основната идея на промяната е да се подкрепи сектор „Животновъдство” като част от политиките за балансирано земеделие, и средствата, които могат да се насочат като видове подпомагане – национално и европейско, върху тази една трета допустим слой в момента – да се насочат към животните. Това е смисълът на подпомагането. Аз знам, че общините имаха много въпроси и много неясноти по повод на прилагането през месец февруари на процедурата – първата за преразпределението. Имахме двустранни срещи. Знам, че няма много съгласие от тяхна страна по всички точки, но в крайна сметка 170 общини от 256 приключиха успешно февруарската (или преди) кампания по процедурата за разпределение на постоянно затревени площи по норма на брой животни. Няма нито една община на база на общия брой регистрирани животни, в която в момента средната норма на ползвания постоянно затревени площи слой да е над 1 хектар. Нито една! На база на националната справка, примерно Областна земеделска служба – София град е с повече от 1 хектар, но това е нормално. Община Габрово също е над една единица, както и област Перник. Мисля, че това не са характерните области. Недостигът е доста сериозен.
За изказване – господин Славов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Министър, ние от Реформаторския блок ще подкрепим този Законопроект. Много се каза за добрите неща, които той предвижда да се случат. Ще си позволя да спомена още едно. Изненадва ме, че досега не беше споменато. Затова вземам и думата. Още в самото начало на Законопроекта, колеги, ще видите, че той се опитва да помогне за отстраняването на една несправедливост, която продължава може би 25 години, по отношение на някои собственици на земи, на които до ден-днешен не са им възстановени земите в реални граници, или не са им възстановени. Става дума за това, че вече министърът ще може, когато е сезиран от подобни граждани, лица, които не са успели да си възстановят земята, да отменя решения на съответните общински служби по земеделие и тези процедури да се довеждат до разумен завършек. Този проблем продължава да стои 25 години. Ние в Реформаторския блок продължаваме да получаваме и до ден-днешен сигнали. Много хора, които имат проблеми да си възстановят собствеността, да си възстановят притежаваната земеделска земя. Очевидно проблемът е сериозен. Очевидно е, че сегашната му уредба, както е дадена, а именно службите по земеделие по своя преценка и свое усмотрение при открити нарушения на процедурите или Закона да си отменят актовете, очевидно не работи добре. Приветствам това предложение за промени – в случая под надзора на министъра да се случва този процес, включително да може да отменя порочни решения на тези общински служби, и да ги задължава да спазват закона. Използвам присъствието на госпожа министъра да апелирам – да има стройна организация, защото постъпват доста жалби, за да може да се отговори на основателните претенции на тези хора и наистина земята им да бъде възстановена – в реални граници или не, но наистина да им бъде възстановена собствеността, за да могат да си я ползват. Благодаря.
Реплики? Няма. За изказване има думата господин Добрин Данев.
Госпожо Председател, госпожо Министър, уважаеми колеги! Чухме преждеговорившите колеги за желанието на всички парламентарно представени партии да подкрепим изменението на Закона. Искам да обобщя всичко казано до този момент с убеждението, че предложението за промяна на Закона за подпомагане собствеността и ползването на земеделските земи трябваше да се случи много по-рано. Такова беше желанието. Не искам всяка една политическа сила да си приписва заслуги за това. В крайна сметка всички считаме, че това е полезно за земеделските производители и за животновъдите, които в последните две-три години упражниха много сериозен натиск, за да се случи това. Говорим за много малка площ, усвоена за ползване на едно животно в сравнение с Европейския съюз, а в същото време около 30%, а именно 1 млн. 465 хил. дка се ползват със сключени договори от фирми, които нямат нищо общо със земеделското производство, в частност с животновъдството. Това са европейски субсидии, които искаме да дадем на нашите производители в много труден момент за тях, тъй като знаем ембаргото срещу Украйна и Русия и голямата конкуренция на нашите животновъди във връзка с това, че влизат стоки на колеги, производители от съседни страни на много по-ниски цени. Млекопроизводителите са поставени до стената и помощта, която ще им окажем – субсидиите да не отиват във фирми, които не произвеждат, а да отидат в тях, мисля, че в този момент е много сериозно рамо. Вярно е, че в крайна сметка намерихме изхода да развалим тези договори, а именно в частта за правно основание и точно за тях бяха дискусиите, които продължиха доста време. Считаме, че това е начинът, подкрепяме го. Искам да спомена и проблем, който стои пред животновъдите, особено с пасищата – общинска собственост. Задавали сме въпроси на министъра, а именно, че много от пасищата – общинска собственост, не са в допустимия слой. Когато животновъдите сключват договори с общините, се оказва, че не получават субсидията за сключените договори; редуцират им се наетите площи във връзка с допустимост и по този начин ги лишаваме от нормалната субсидия, която би трябвало да получат. Затова предложението ни към министъра е да намерим форма и начин да решим този проблем. В крайна сметка и аз, и от БСП лява България ще подкрепим Законопроекта, като си запазваме правото между първо и второ четене да направим съответните промени не само по тази част, а и в други части на Закона. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Данев. Реплики? Няма. Госпожа Белова, след нея господин Петър Петров.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Парламентарната група на Партия ГЕРБ ще подкрепи внесения Законопроект. Няма да се спирам отново на данните, които бяха изложени от министър Танева и с които бяхме запознати в Комисията по земеделието и храните. Ще продължа думите на господин Данев – да, той е прав, че тези промени са очаквани и искани от българските животновъди. Промяната на тези текстове ще прецизира процедурата по отдаването на мерите, пасищата и ливадите на реалните животновъди. Както каза господин Данев, от много години се коментират промени, касаещи отдаването на тези пасища, мери и ливади на реалните животновъди, а не на фирми, които нямат нищо общо с реалното производство и с реалното животновъдство. Госпожо Министър, поздравления към Вас и Вашия екип, че имахте политическата воля да предложите тези промени, които ще бъдат реална подкрепа на българското животновъдство. От това, което чухме, се надяваме, че ще бъдат подкрепени единодушно и в залата. Благодаря.
Реплики към госпожа Белова? Няма. Господин Петров, Вие сте.
Благодаря, госпожо Председател. Госпожо Министър, уважаеми колеги, искам да обърна внимание на § 6а от предлаганите промени в Закона, за който бих поздравил вносителите, че внасят ясни условия, при които отсега нататък ще се променя статутът на затревените площи. Показано е, че това може да става само чрез съответния устройствен план или при изпълнение на обекти от национално значение, което е много важно. На мен лично ми се струва, че ако не в тази зала, то в следващото Народно събрание ще бъде внесено предложение и дано да бъде внесено навреме – да се влезе в процедура, превърнатите затревени площи в ниви да възстановят отново статута си. Ще Ви кажа, тук е народният представител Румен Желев от с. Ливада – там му е родът, той не е оттам – където няма ливади, или пък в с. Чукарка, където няма мери и пасища. Всичко е разорано, всичко е превърнато в ниви. Какво получават от тези ниви? Това е една от причините да имаме проблеми в животновъдството. Във връзка с това, госпожо Министър, струва ми се, че вниманието на населението, по-скоро животновъдите да бъдат информирани, за да знаят и да натискат съответните общински служби, че могат да получават допълнителни средства освен тези, за които казахте – 45%, пък някъде достигат и до 60% още по Програмата за агроекология, където има отделни средства за превръщане на обработваеми в затревени площи. В рамките на пет години те наистина могат да започнат да получават сериозни средства и да са заинтересовани от това сами да увеличават фонда си, защото той наистина е недостатъчен. Другото, което ми направи впечатление, докато се запознавах със Законопроекта, е, че най-после се слага яснота за земеделските производители, най-вече животновъди, които ползват сграден фонд и досега някои от тях много се притесняваха, че ще бъдат накарани да плащат наеми за дълги периоди от време. В това изменение Вие сте посочили срок, който е напълно поносим. Тези, които искат сериозно да се занимават с животновъдство, могат бързо да пристъпят към изплащането на наеми и минаване в процедури за закупуване на съответните имоти. Най-накрая, разбира се, като представител на Патриотичния фронт не мога да не се вслушвам внимателно какво говорят от страна на ДПС. Там се загатна, че има някакъв лобизъм в този Законопроект. Госпожо Министър, искам да бъдете още по-голям лобист, отколкото сте сега! Да лобирате за животновъдите, да лобирате за земеделските производители с всичките възможности...
Господин Петров, правилно ли чувам, че обиждате министъра?
Искам наистина да видя в лицето й още по-сериозен лобист за това, че тя иска с всичките си действия и с цялото Министерство и администрацията да защитава интересите на българските животновъди и българските земеделски производители – нещо, което, за съжаление, не виждахме в предишните мандати от страна на съответните водещи министри и екипите им.
Други народни представители? Заповядайте, господин Желев – надявам се за изказване, а не за лично обяснение.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Това е може би седемдесета или седемдесет и някоя поправка или изменение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи, откакто е приет на 31 март 1991 г., или това прави средно по три, три цяло и нещо поправки на година. Явно ние поддържаме инерцията и тенденцията. Това изменение наистина е необходимо и ние го подкрепяме. Вече се каза – ще бъда кратък, защото ще се наложи да повтарям част от казаното от преждеговорившите, наистина той възстановява една справедливост. Най-после истинските животновъди – хората, които реално отглеждат животни, ще могат без провеждане на търг или конкурс да ползват мерите и пасищата, с които България разполага. А тези милион и половина декара, като абсолютна цифра, които в момента се ползват от лица – юридически или физически, които просто боравят добре с нормативната уредба или имат необходимите връзки, ще отидат там, където е необходимо. Тук не се каза само нещо много важно. Скритият текст в този Закон е, че по този начин индиректно ние ще помогнем на животновъдите, защото те вече знаят на базата на реални цифри и числа, тоест 10 декара на животинска единица за земи до осма категория и 20 декара за десета категория и ще могат, дай Боже, да увеличават числеността на животните, които отглеждат, а, както чухме от изказването на проф. Станков, числеността на животните, отглеждани в България, силно е намаляла. Това е първата стъпка Надявам се освен това да успеем наистина да увеличим за в бъдеще като абсолютна цифра площите на мерите, пасищата и ливадите като процент от общите обработваеми земи, тъй като в момента те са силно занижени. Чухте и сравнителните характеристики, няма да ги повтарям. Освен това, това ще допринесе до голяма степен до запазване на екологичната картина в страната, ще отговори на изискванията на екологичната мрежа „Натура 2000”, където ливадите, пасищата и мерите са силно застъпени, до голяма степен ще отговори на назряващите проблеми, които поставят напоследък ловците за нарушените местообитания на дивеча, а като говорим за интереса на животновъдите, да прибавим към това число и интереса на пчеларите. Знаете колко е важно отглеждането на пчели. Също така приветстваме в новия Закон промените, които целят по-трудното преотреждане на земеделски земи и превръщането им в урегулирани поземлени имоти. По този начин се синхронизират нещата със Закона за горите и земеделски земи. Няма да виждаме, израснали сред нивите в нищото постройки, тъй като преотреждането досега беше лесно, а това ще става само при приет Общ устройствен план, който знаем, че минава през широко обществено обсъждане. Приветстваме промените. Надяваме се да прецизираме текстовете между първо и второ четене и пожелаваме успех на новия Закон. Благодаря.
Реплики? Няма. Други народни представители? Господин Георгиев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Очевидно е, че има принципен консенсус за подкрепа на този Законопроект между различните парламентарни групи и наистина целта да дадем пасищата и мерите за ползване на животновъдите не може да има възражения. Само че от преждеговорившите като че ли се прокраднаха зад тази благородна и правилна цел, според мен, две по-други цели. Първо, да преразпределим потока финансов ресурс, който се използва за подпомагане. Второ, някакъв рестарт на реституционните претенции, доколкото схванах в този смисъл изказването на колегата Славов. Няма да се спирам на тези тенденции дали е така или не, по-скоро бих искал да обърна внимание на някои несъвършенства на предлаганата регламентация от чисто правно-техническа гледна точка. С някои от разпоредбите на предлагания Законопроект ние отново въвеждаме една спорна такава правна технология за своеобразна последваща недействителност и то на фактически основния, а не на правни. Би следвало, според мен, да има по-ясен ред за прекратяване на договорите между тези лица, които сега са арендатори и при установена проверка, ако нямат съответните животни. Тъй като, ако препратим начинът за прекратяване в Закона за арендата, оттам в общото гражданско законодателство, ще видим, че наистина има опасност да се създаде един огромен правен хаос, да възникнат едни безброй процедури, които няма да способстват за постигане на иначе благородната цел – да дадем пасищата на животновъдите, а само ще затруднят общините и ще създадат ред препятстващи обстоятелства пасищата да се използват по предназначение, да се изхранват животни и така нататък. Аз например си задавам въпроса: добре, прекратяваме договорите за аренда, … [[Министър Десислава Танева разговаря с народния представител Янаки Стоилов.]] Моля, чуйте ме, госпожо Министър! ... ако съответният арендатор не е животновъд? Какво ще стане в хипотезите, ако има някаква болест и Вие сте му унищожили стадото? Пак ли ще прекратите договора му? По сега предложения текст, трябва задължително да го прекратите, тъй като ще има фактическо основание и то обективно и ще трябва да действа новата регламентация, която предлагате. Затова обръщам внимание на тези, според мен, правно-технически слабости на предлаганите текстове и Ви моля още веднъж да регламентирате по-ясно начина на прекратяване на тези договори. Иначе наистина ще се получи един огромен правен хаос, безброй дела, които няма да са от полза за никой. Второ, искам да кажа, че тази разпоредба, която дава право наново да рестартираме някакви реституционни искове – ние с колегите от БСП лява България ще я преразгледаме и вероятно на второ четене няма да я подкрепим. Благодаря.
Реплики към господин Георгиев? Няма. Други народни представители? Има въпроси към Вас, госпожо Министър. Чакаме Вашия отговор.
Уважаеми господин народен представител, искам да Ви уверя, че Вашите съмнения за предизвикване на правен хаос са абсолютно неоснователни. Как кметът, като задължено лице в хипотезата, че има ползвател на общински поземлен фонд такъв, ще прекрати договора зависи от условията по договора. И да не прекрати договора, философията и смисълът на законовата промяна е, че този ползвател, който не отглежда животни, просто няма да може да го заяви за субсидия. С предложените промени се прекратява практиката европейски средства да се ползват от ползватели, на които дейността за почистване на пасищата от храсти, е вид занятие – един доходоносен бизнес. Това е смисълът. А начинът на прекратяване на договора с праводателя, бил той община или държава, зависи в крайна сметка и от условията в самия договор. Второ, по отношение на рестарт на процедурата по реституционните претенции. Няма такъв рестарт, има въвеждане на предварителен административен контрол от министъра на земеделието и храните, увеличаване на някои административни срокове. Мисля, че Вие се запознахте, в хода на дебата Ви стана интересен този Законопроект, но, разбира се, за второ четене предложенията дали са от БСП, дали са от ДПС, дали са от ГЕРБ, или друга политическа сила, ще бъдат разгледани в контекста и философията на Закона, особено със старите колеги от парламентарните групи, с които сме работили по-отдавна, знаят много добре това. Наистина е много добре, че има такъв принципен консенсус за посока, в която ще се развива земеделието. Тъй като основната част за подкрепа на това земеделие са европейските средства, поради недостига на нашия бюджет, затова е изключително важно какви инструменти и мерки за подкрепа и начин на управляване на тези ресурси се правят, за да може посоката на развитие на земеделието да е тази, в която всички имаме принципно съгласие. Тя е възстановяването на една балансирана структура. Професор Станков в качеството си на служебен министър беше първият, който направи такава стратегия. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. Колеги, има ли още някой, който желае да се изкаже? Не виждам желаещи. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Поставям на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи, № 502-01-55, внесен от Министерския съвет. Гласували 142 народни представители: за 141, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Процедура.
Процедура. [[Реплика от народния представител Цвета Караянчева.]] Искане за процедура, отказано искане за процедура. Госпожо министър, считайте се поканена за следващата точка – Закона за горите. Колеги, връщаме се на: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ВОДИТЕ – продължение. Върви от вчерашното пленарно заседание. Господин Костов е допуснат в залата. Колеги, припомням, че във вчерашното пленарно заседание сме гласували § 48 включително по доклада на Комисията. Предстои да бъде докладван § 45 по вносител, който ще стане § 49 на Комисията.
Комисията подкрепя текста на вносителя за параграфи 45, 46 и 47, които стават съответно параграфи 49, 50 и 51.
Изказвания? Няма. Анблок подлагам на гласуване трите докладвани параграфа. Гласували 118 народни представители: за 118, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
По § 48 по вносител има направено предложение от народния представител Георги Андонов, което Комисията подкрепя. Има направено предложение и от народните представители Борислав Великов и Вили Лилков, което Комисията не подкрепя по точки 2, 3 и 5, и подкрепя по принцип предложението по точки 1 и 4. Има направено предложение от народния представител Ирена Коцева. Комисията не подкрепя предложението по т. 1 и подкрепя по принцип предложението по т. 2. Предложение от народния представител Манол Генов. Комисията не подкрепя предложението по т. 1 и т. 3 и подкрепя по принцип предложението по т. 2. Предложение от народния представител Живко Мартинов, направено по реда на чл. 80. Комисията подкрепя предложението.
Някои от колегите вносители – по отношение на неподкрепените текстове, ще ги оттегли ли, за да не ги четем? [[Реплика от докладчика Станислав Иванов.]] Добре, значи докладвайте неподкрепените и докладвайте Комисията какво ни предлага, защото не сте предложили редакцията на Комисията.
По първите предложения, които са на господата Борислав Великов и Вили Лилков – неподкрепени, по точки 2, 3 и 5: „2. в новата ал. 5 на чл. 194, т. 1, буква в) да се добави нова подбуква вв) със следния текст: „за постигнато качество на пречистените отпадъчни води до или под определените стойности на показателите в разрешителното за заустване.”;” „3. в новата ал. 5 на чл. 194, т. 1, буква г) предлагаме подбуква гг) да отпадне;” Точка 5 от тези предложения, която не е подкрепена: „5. предлагаме редакция на новата ал. 9 на чл. 194, както следва: „Чл. 194 (9) За възстановяването на разходите за околна среда и ресурсните разходи се определя корекционен коефициент за завишаване на таксата за замърсяване: 1. във водни тела, химичното или екологичното състояние на които е по-ниско от добро; 2. в зони за защита на водите; 3. при заустване в пресъхващите, карстовите и пониращите реки, както и в малките и средните реки, определени в наредбата по чл. 135, ал. 1, т. 9.” Следващото предложение по т. 1 – на госпожа Ирена Коцева, което не е подкрепено. „1. Чл. 194, ал. 5, т. 1 от Законопроекта се изменя така: „1. като се изчислява годишно въз основа на стойностите, получени от извършен собствен мониторинг на количеството зауствани отпадъчни води и на концентрацията на характерни замърсители в отпадъчните води, за които в разрешителното са определени индивидуални емисионни ограничения, за ВиК операторите – фактурираното количество вода, доставено от оператора към потребителите, които ползват услугата „отвеждане” в куб.м.”;” Предложението на господин Генов по точки 1 и 3, което не е подкрепено: „1. ал. 5, т. 1 да отпадне;” „3. ал. 9, т. 2 – корекционният коефициент за завинтване на таксата за замърсяване да се отнася до новопроектирани ПСОВ и за реконструирани канализационни системи.” Предложението на господин Мартинов е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 48, който става § 52, и предлага следната редакция: „§ 52. В чл. 194 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в т. 2: аа) в буква „а” думите „повърхностните води” се заменят с „река Дунав и водохранилища”; бб) създава се буква „г”: „г) нарушаване на непрекъснатостта на река от съоръженията по чл. 156и, ал. 2, т. 4.”; б) точка 3 се изменя така: „3. такса за замърсяване: а) за заустване на отпадъчни води в повърхностни води; б) за отвеждане на замърсители в подземните води; в) от дифузни източници от селското стопанство; тази такса не се заплаща, ако се заплаща такса по буква „а” или „б”.” 2. Алинея 2 се изменя така: „(2) Таксата по ал. 1, т. 1, букви „а” и „б” се определя на базата на отнетия обем вода и съответните норми за водопотребление, определени в наредбата по чл. 117а.” 3. Алинеи 4 и 5 се изменят така: „(4) Таксата по ал. 1, т. 2 се определя на базата на: 1. разрешен обем на изземване – в случаите по буква „а”; 2. височината на преградното съоръжение – в случаите по буква „г”. (5) Таксите по ал. 1, т. 3 се определят: 1. по буква „а” за замърсяване от: а) канализационни системи на населени места, селищни и курортни образувания – въз основа на годишното фактурирано водно количество от ВиК оператора за потребителите, които ползват услугата „отвеждане на отпадъчни води” в куб. м., с корекционни коефициенти, отчитащи вида на водоприемника, броя на заустванията и степента на пречистване; б) промишлени предприятия, формиращи биоразградими промишлени отпадъчни води и от други обекти, формиращи отпадъчни води само с битов характер – въз основа на годишното количество зауствани отпадъчни води в повърхностния воден обект, с корекционните коефициенти по буква „а”; в) промишлени предприятия извън случаите по буква „б” – като сума от: аа) таксата, определена въз основа на годишния товар по химична потребност от кислород за промишлените отпадъчни води, зауствани в повърхностния воден обект, с корекционни коефициенти в зависимост от броя на приоритетно опасните, приоритетните и специфичните вещества, и бб) таксата за битовите отпадъчни води, определена въз основа на годишното количество зауствани битови отпадъчни води в повърхностния воден обект; г) производствени отпадъчни води, които нямат битов характер и са заустени в канализационни системи на населени места, селищни и курортни образувания – въз основа на количеството, веществата и показателите на отпадъчните води, съгласно писмен договор с В и К оператора, с корекционните коефициенти по буква „в”, подбуква „аа”; 2. по буква „б” – въз основа на годишното количество на отвежданите води и концентрацията на характерни замърсители, за които в разрешителното са определени максимално допустими стойности; 3. по буква „в” - с наредба на Министерския съвет, по предложение на министъра на земеделието и храните, съгласувано с министъра на околната среда и водите, с която се определят размерът, редът и начинът за изчисляване и заплащане на таксите.” 4. Създават се нови ал. 7, 8 и 9 и ал. 10: „(7) Таксата по ал. 5: 1. точка 1: а) буква „а” се включва в признатите годишни разходи, формиращи необходимите годишни приходи на ВиК операторите; б) буква „г” не се включва в признатите годишни разходи, формиращи необходимите годишни приходи на ВиК операторите, а се заплаща индивидуално от потребителите чрез ВиК оператора, предоставящ услугата „отвеждане на отпадъчни води”; 2. точка 3 се заплаща индивидуално от собственика или ползвателя на стопанството или лицето, което пуска на пазара продукти за растителна защита. (8) Ако титулярят на разрешителното изгради и експлоатира система за непрекъснат автоматизиран мониторинг и когато показанията на системата са валидирани от контролиращия орган, таксата по ал. 1, т. 3, буква „а” се определя на базата на реалните товари на замърсяващите вещества. (9) За възстановяването на разходите за околна среда и ресурсните разходи се определя корекционен коефициент за завишаване на таксата: 1. за водовземане – при самостоятелно водоснабдяване (чрез собствени водовземни съоръжения); 2. за замърсяване: а) във водни тела, химичното или екологичното състояние на които е по-ниско от добро; б) в зони за защита на водите; в) при заустване в пресъхващите, карстовите и пониращите реки, както и в малките и средните реки, определени в наредбата по чл. 135, ал. 1, т. 9. (10) Таксата по ал. 1, т. 2, буква „г” се дължи до въвеждане в експлоатация на съоръжение, осигуряващо непрекъснатостта на реката.” 5. Досегашната ал. 7 става ал. 11 и в нея: а) текстът преди т. 1 се изменя така: „Такса по ал. 1 не се заплаща в случаите:”; б) създават се т. 6, 7 и 8: „6. замърсяване от дифузни източници от селското стопанство при: а) отглеждане на животни за задоволяване на собствени потребности на домакинството, при брой на различните видове животни, съгласно наредбата по чл. 137, ал. 10 от Закона за ветеринарномедицинската дейност; б) биологично отглеждане на животни, пчели и аквакултури; 7. за водовземане с цел създаване на нови, възстановяване и/или поддържане на местообитания и/или местообитания на видове, включително влажни зони, в територии - част от Националната екологична мрежа по смисъла на чл. 3 от Закона за биологичното разнообразие, в които поддържането и/или подобряването на водния режим е важен фактор за тяхното опазване; в тези случаи не се допуска използването на иззетата вода за дейност, насочена към упражняване на професия или занаят и реализиране на печалба; 8. за изземване на наносни отложения в случаите по чл. 140.” 6. Досегашните ал. 8 и 9 стават съответно ал. 12 и 13.”
Моля Ви да докладвате и предложението на госпожа Елена Коцева в неподкрепената му част по т. 1. Обявихте, че има неподкрепена, но след това като се върнете да четете неподкрепените...
Аз го четох това!
Това го прочетохте?
Да, да, това първото го четох.
Добре, благодаря Ви. Дебатът е открит. Заповядайте, господин Генов.
Гледайте и надясно!
Там някаква баталия се случи, лаптоп падна, заради това шумът ми привлече вниманието наляво. Надявам се да няма щети по лаптопа.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Няма никой от... А, от Министерството господин Гуджеров е тук. Гледам, че и от Министерство на регионалното развитие има хора.
Има хора от Регионалното министерство.
По отношение на моето предложение за § 48, чл. 194 оттеглям т. 1, ал. 5, т. 1 с текста, където предлагам да отпадне. Също така оттеглям и т. 3, ал. 9...
Това какво оттегляте вече на второ четене, след като има редакция на текст от Комисията... Изкажете се по предложението на Комисията!
Да, и по предложението ще се изкажа.
Там ако имате редакционни промени, иначе другото е безсмислено на тази фаза от дебата да го оттеглите. Можехте и по-рано да го направите, да не губим време да го четем.
Искам да призова колегите да подкрепим в § 8, чл. 194, т. 1 в новата ал. 5 думите „общото количество заустени отпадъчни води” да се заменят с думите „фактурирано количество вода, доставена от ВиК оператора”. Колеги, имайте предвид, че ако беше приет текстът както беше предложено в Закона, би трябвало всички ние тук, гласувайки този текст, да си бръкнем в джоба, тъй като тази такса щеше да бъде платена и на дъждовната вода, която се отвежда през канализационната мрежа. Предложението на Вили Лилков и господин Великов е същото, на госпожа Коцева е същото с друга редакция. Така че предлагам по този член да подкрепим това предложение.
Моля Ви само още веднъж да повторите: § 52 за промени в чл. 194. После?
Член 48, чл. 194 следните изменения...
Ние сме на § 52 по доклада на Комисията! Вие работите по някакъв стар доклад на вносител. Параграф 52 за чл. 194 променяте, нали така?
Параграф 52, точно така.
Така. Къде сега да пипаме – точка, алинея, подбуква?
Общото количество заустени...
Къде е това, кажете на коя точка е? Две страници текст е!
В новата... То е подкрепено по принцип, но има два текста на предложението. Единият е на господин Лилков, другият е на госпожа Коцева.
Господин Генов, дебат за второ четене... [[Реплики.]] Моля, колеги, не се обаждайте от място! Обсъждаме редакцията на Комисията! Какво е имало преди това, ако е гледала Комисията! Пленарната зала обсъжда редакцията на Комисията. Ако Вие имате предложения различни от това, което предлага Комисията, сега е моментът да заявите точната редакция, за да мога да го подложа на гласуване.
Комисията го предлага, но аз не го виждам в доклада? За фактурираната вода, § 52, ал. 5, т. 1. Има го.
52, ал. 5, т. 1... По буква „а” за замърсяване от... Алинея 5 е: „таксите по ал. 1, т. 3 се определят от”. Има т. 1 – по буква „а” за замърсяване от... Букви „а” „б”, „в”, „аа”, „бб” и така нататък. Къде точно?
Не знам, нещо имаме фалшиви доклади, госпожо Председател... [[Смях и оживление.]] И не може този доклад на мен да ми го дават в Комисията, този доклад сега да го чете председателят на Комисията!
На комисията се дава проектодокладът, по който се съобразяват всички предложения!
Да, а в този доклад беше предложението...
След което излиза общ доклад на комисията, който се качва на страницата на Комисията...
Моля господин председателят да внесе яснота!
Ама гответе се, бе, господин Генов! Гответе се предварително за изказванията си! [[Оживление.]]
Спокойно, колеги, ще се разберем! [[Смях и оживление.]]
Всички сме много спокойни, ама такова чудо не е било на трибуната.
Да, и предлагам да го подкрепим – правилно, господин Председател. [[Смях и ръкопляскания.]]
Кое? Сега се оказа, че текстът го има и искате да го подкрепим?
Има го, има го, да, и ще го подкрепим.
Вие се изказвате в подкрепа текста на Комисията, който на Вас не Ви е даден, а Вие сте работили по фалшивия доклад?
Точно така.
Е как ще е фалшив текстът, госпожо Председател?!
Ето го! Да Ви го дам, госпожо Председател?
Разбрах. Това е предварителният доклад, господин Генов, за работа на Комисията, след което окончателният доклад...
Не е предварителният, това е допълнителният! Това е допълнителният!
Не, не, не...
А, ето сега! Значи моят е фалшив! Сам си призна. [[Смях и оживление.]] Благодаря.
Реплики, колеги?
Процедура!
Има процедура. Заповядайте, господин Лазаров. Отправете критика към мен по начина на водене.
Уважаема госпожо Председател! Не, няма да отправям критики към Вас. Ще предложа да прекратим този съдържателен дебат по гласувания текст. Благодаря.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение... [[Реплика]] Ако няма записани изказвания, няма какво да прекратяваме.
Аз исках да се изкажа преди господин Генов. Вие решихте, че лаптопът му е много важен...
Не неговият, а на господин Румен Гечев лаптопа! Има процедурно предложение, трябваше да се уточните с господин Лазаров, но все пак...
Оттеглям го.
Оттеглено е предложението за прекратяване на дебата. [[Ръкопляскания.]] Заповядайте, господин Великов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Благодаря и на колегата Лазаров, тъй като, действително, колеги, вярно, че темата е малко по-специализирана, но тя е важна. Аз ще се изкажа само по нашето предложение № 5, което е свързано с § 48 по вносител и § 52 нов. Специално нашето предложение е свързано с редакция на новата ал. 9 на чл. 194. Нашата редакция означава какво, колеги – означава oтпадане на т. 1 от ал. 9 по вносител, с която се завишава и таксата за водовземане при самостоятелно водоснабдяване, тоест, когато имаме собствени водовземни съоръжения. Мотивите на нашето предложение с проф. Лилков са свързани с това, че да се приложи едно финансово утежнение, да се завиши таксата за водоползване чрез собствени водовземни съоръжения, особено за производства, които са свързани с производство на храни или на лекарства, пък дори и на козметични продукти - нещо, което е свързано с брутния вътрешен продукт на страната, с възможностите за износ, не е добър тон в дни, седмици, месеци и години, когато искаме да възстановяваме икономиката, дори да имаме икономически растеж. В този смисъл смятаме, че не е правилно дори и сега, когато таксата за водовземане чрез самостоятелно водоснабдяване... Тя и досега е достатъчно висока. Представете си, че даден предприемач е построил собствен сондаж от водоносен хоризонт с подходящи хидрохимични и микробиологични качества на водата, вложил е средства за допълнително пречистване или кондициониране, както се казва, тоест, провеждане в някакви по-специални граници на някакви показатели и след това като едва ли не наказание за това, че той се е подготвил така, че да може да произвежда с тази вода храни и лекарства, да му завишаваме таксата за водовземане със собствени водовземни съоръжения. Това създава притеснение в бизнеса. Направили са значителни по размер инвестиции и сега дайте да ги накажем. Затова, госпожо Председател, не само предлагам това да се подкрепи, и на колегите го предлагам, разбира се, а и чисто процедурно ще Ви моля това наше предложение по т. 5 на нашето предложение, което не е подкрепено от Комисията по не съвсем ясни причини, да бъде гласувано отделно. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Великов. Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Поставям на гласуване по Допълнителния доклад предложението на господин Борислав Великов и Вили Лилков в частта, в която то не е подкрепено, а това е по точки 2, 3 и 5. Вие искахте разделно гласуване на т. 5?
Нека да видим кои от народните представители подкрепят бизнеса реално. Благодаря.
Има предложение за разделно гласуване на отхвърлените предложения по точки 2, 3 и 5. Длъжна съм да го подложа на гласуване. Подлагам на гласуване предложението да се гласуват разделно трите точки, неподкрепени от господин Великов като вносител, а не че той не ги е подкрепил. Гласували 109 народни представители: за 34, против 21, въздържали се 54. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване предложенията на господин Великов и господин Лилков, които Комисията не подкрепя – в тази част, неподкрепената. Гласували 105 народни представители: за 33, против 14, въздържали се 58. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на Ирена Коцева и група народни представители в частта, в която Комисията не го подкрепя. Това е по т. 1 от предложението. Гласуваме неподкрепената от Комисията част. Гласували 105 народни представители: за 22, против 3, въздържали се 80. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Манол Генов в частта, в която Комисията не го подкрепя. Това е по точки 1 и 3 от неговото предложение. Гласуваме неподкрепената част от предложението. Гласували 108 народни представители: за 23, против 21, въздържали се 64. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване § 52 за промени в чл. 194 по Допълнителния доклад на Комисията. Гласуваме редакцията на Комисията за § 52. Гласували 110 народни представители: за 105, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието.
Връщам се към Основния доклад, колеги. Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители: създава се нов § 48а. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 53: „§ 53. В чл. 198в се правят следните изменения: 1. В ал. 7 думите „три четвърти” се заменят с „две трети”. 2. В ал. 9 думите „всички гласове” се заменят с „гласовете на присъстващите по ал. 7”.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 53 по Основния доклад във връзка с предложението на госпожа Коцева. [[Смяна на председателите.]]
Гласували 98 народни представители: за 93, против няма, въздържали се 5. Параграф 53 е приет.
Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 54: „§ 54. В чл. 198л се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 думите „тарифа за ВиК услугата за група потребители” се заменят с „цена на ВиК услуга ”. 2. Създава се нова ал.2: „(2) Принципът по ал. 1 се спазва задължително за цените на ВиК услугите „доставяне на вода на потребителите и/или на други ВиК оператори” и „отвеждане на отпадъчните води”. Цената за ВиК услугата „пречистване на отпадъчни води” може да се определя диференцирано за групи потребители в зависимост от степента на замърсеност по реда на Закона за регулиране на водоснабдителните и канализационните услуги и актовете по неговото прилагане.” 3. Досегашната ал. 2 става ал. 3.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 54. Гласували 89 народни представители: за 88, против няма, въздържал се 1. Предложението на Комисията за създаване на нов § 54 е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 49, който става § 55.
Изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за § 49, който в доклада на Комисията става § 55. Гласували 90 народни представители: за 88, против няма, въздържали се 2. Текстът на вносителя за § 49, подкрепен от Комисията, който става § 55 по нейния доклад, е приет. Прегласуване. Заповядайте.
Много от колегите не можаха да гласуват. Много беше кратко времето за гласуване.
Благодаря Ви, господин Янков. Процедура по прегласуване. Гласували 101 народни представители: за 99, против няма, въздържали се 2. Текстът на вносителя, подкрепен от Комисията в доклада й като § 55, е приет.
По § 50 има направено предложение от народния представител Георги Андонов. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 50, който става § 56, и предлага следната редакция: „§ 56. В чл. 200, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: 1. Точка 23 се изменя така: „23. изземва наносни отложения от водни обекти с механизация и без разрешително – от 20 000 до 50 000 лв.;” 2. В т. 24 думите „118в” се заменят с „118в, ал. 1”. 3. Създава се нова т. 38: „38. не изпълни задължение по чл. 141, ал. 1 – от 1000 до 10 000 лв.;”. 4. Създават се т. 39-41: „39. не изпълни предписание по чл. 138а, ал. 3, т. 2 и чл. 190а, ал. 1, т. 3 – от 1000 до 20 000 лв.; 40. не изпълни заповед по чл. 199б, ал. 1 и 3 – 10 000 лв.; 41. не изпълнява задължението си по чл. 138в, ал. 1 – от 10 000 до 50 000 лв.” 5. Досегашната т. 38 става т. 42.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редактирания от Комисията текст на вносителя за § 50, който става в доклада й § 56. Гласували 96 народни представители: за 95, против няма, въздържал се 1. Текстът за § 56 е приет. Заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Поради краткото време, в което се предостави възможност да се проведе гласуването, много от колегите не можаха да гласуват. Лично аз не гласувах, тъй като беше кратко времето. Моля за прегласуване.
Процедура по прегласуване. Гласували 96 народни представители: за 96, против и въздържали се няма. Текстът за § 56 по доклада на Комисията е приет.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 51, който става § 57, и предлага следната редакция: „§ 57. В чл. 201 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 след думите „чл. 200, ал. 1” се добавя „с изключение на нарушенията по т. 16 и т. 34-4”. 2. В ал. 2 след думата „постановления” се добавя „по ал. 1”. 3. Създават се нова ал. 11 и ал. 12: „(11) Актове за нарушенията по чл. 200, ал. 1, т. 38-41 се съставят от длъжностни лица, оправомощени от органа по чл. 190, ал. 4. (12) Наказателните постановления по ал. 11 се издават от председателя на Държавната агенция за метрологичен и технически надзор или от оправомощени от него длъжностни лица.” 4. Досегашната ал. 11 става ал. 13.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редактирания от Комисията текст за § 51 по вносител, който в доклада на Комисията става § 57. Гласували 102 народни представители: за 102, против и въздържали се няма. Текстът за § 57 по доклада на Комисията е приет.
Преминаваме по Допълнителния доклад. По Допълнителния доклад има направено предложение от народните представители Великов и Лилков. Комисията не подкрепя предложението по т. 98 и подкрепя по принцип предложението по т. 97. Предложение от народния представител Борислав Великов, направено по чл. 80. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Живко Мартинов, направено също по реда на чл. 80 от нашия Правилник. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Борислав Великов, направено отново по реда на чл. 80. Комисията подкрепя предложението. Неподкрепеното предложение, направено от господата Великов и Лилков, остава само по т. 98: „98. „находище на изворна вода” е подземно водно тяло, съдържащо еднотипни по химически състав и качества подземни води, отговарящи на изискванията за бутилиране като „изворна вода”, експлоатиращи се чрез един или няколко естествени извора и/или сондажа.” По принцип Вие ги оттеглихте, да го гласуваме ли?
Да, ще се изкажа.
Добре. Това е единственото, което не е подкрепено, господин Председател.
Прочетете редакцията на Комисията.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 52, който става § 58, и предлага следната редакция: „§ 58. В допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: „1. В § 1, ал. 1: а) точка 6 се изменя така: „6. „водоносен хоризонт” е един или повече слоеве от скали или други геоложки пластове, разположени под повърхността, които имат достатъчна порестост и водопропускливост, позволяваща значителен поток или черпене на значителни количества подземни води;” б) в т. 16, буква „б” след думата „средномногогодишните” се добавя „максимални”; в) в т. 17 думите „подземните води от находищата” се заличават, а думата „посочени” се заменя с „посочените”; г) точка 56 се изменя така: „56. „естествени ресурси на подземните води” са дългосрочната годишна средна стойност на общо подхранване на подземното водно тяло;” д) точка 77 се изменя така: „77. „значима и устойчива тенденция за повишаване” е всяко статистическо и екологично значимо повишаване на концентрацията на замърсител, група от замърсители или изменение на показател на замърсяване в подземните води, за което е преценено, че е необходимо обръщане на тенденцията в съответствие с чл. 156а, ал. 1, т. 2, буква „в”;” е) в т. 92 думите „т. 12” се заменя с „т. 13”; ж) създават се т. 93-99: „93. „домакинство” са съпрузите, лицата, живеещи във фактическо съпружеско съжителство, както и техните деца и роднини, ако живеят при тях; 94. „язовир” е водностопанска система, включваща водния обект, язовирната стена, съоръженията и събирателните деривации; 95. „оператор на язовирна стена” е физическо лице хидроспециалист или юридическо лице, което разполага със служител хидроспециалист за осъществяване на дейностите по стопанисване, поддържане и експлоатация на язовирни стени и на съоръженията към тях, възложени му от собственика; 96. „натиск върху състоянието на водите” е всяка човешка дейност, която може да окаже неблагоприятно въздействие върху състоянието на водите; 97. „зона за защита на водите” е територията на водосбора на повърхностно водно тяло или земната повърхност над подземно водно тяло; 98. „находище на минерална вода” е подземно водно тяло съдържащо минерални води, еднотипни по химически състав и свойства; 99. „замърсяване от дифузен източник” е замърсяване в резултат от човешка дейност, което не е заустване на отпадъчни води в повърхностни води и/или отвеждане на замърсители в подземните води, концентрирано в определена точка.” 2. Параграф 2в се изменя така: „§ 2в. Този закон въвежда изискванията на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите, Директива 2007/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. относно оценката и управлението на риска от наводнения (OB, L 288/27 от 6 ноември 2007 г.) и чл. 11 и 12 на Директива 2008/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. за определяне на стандарти за качество на околната среда в областта на политиката за водите, за изменение и последваща отмяна на директиви 82/176/ЕИО, 83/513/ЕИО, 84/156/ЕИО, 84/491/ЕИО, 86/280/ЕИО на Съвета и за изменение на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ, L 348/84 от 24 декември 2008 г.).”
Изказвания? Заповядайте, господин Великов.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги, вярно, че тази материя е твърде специализирана, но водите са нещо важно, поради което всяко определение, което вкарваме в допълнителните разпоредби, би трябвало да е съвсем изчистено. Това, което предложихме с проф. Лилков, включително като преподаватели в Минно-геоложкия университет, както за определението за находища на минерална вода, така и находища на изворна вода, смятаме, че са издържани от всяка и най-вече научна гледна точка, експертна гледна точка и съжаляваме, че те не бяха възприети от Комисията главно под въздействие на Министерството и тамошните експерти. Експертите на Министерството надделяха над експертите народни представители в Комисията по околната среда и водите. Трябва да кажа, че тези две определения за находища на минерална вода и на изворна вода би трябвало да се възприемат, тъй като на практика става дума за един и същ ресурс, който се формира обикновено в подземната хидросфера, и съответно не би трябвало да се прави някаква съществена разлика, че едното да се приеме, а другото да се отхвърли, доколкото, разбира се, при минералната вода имаме може би някакво по-специално сертифициране в зависимост от качествата – балнеологични или някакви други. Така или иначе, аз ще помоля да се гласува това наше неприето предложение за т. 98 – „Находища на изворна вода”, но за да можем да спасим поне малко осакатеното ни предложение за находища на минерална вода, бих искал тук една редакционна поправка да предложа, уважаеми господин Председател, колеги, а именно: „98. ”Находище на минерална вода” е част от подземно водно тяло, съдържащо минерални води, еднотипни по химически състав и свойства”. Да добавим „част от подземно водно тяло”, тъй като очевидно е, че в едно подземно водно тяло, да си представим Североизточна България, която е богата на подземни води в различни водоносни хоризонти, като се започне от Сарматския, Малм-валанжския и така нататък, но само в Малм-валанжския водоносен хоризонт знаем, че в зависимост от степента на залягане, на формиране на подземните води имаме различни типове води и някои от тях, разбира се, имат минерални свойства, минерални качества или могат да бъдат определени като минерални. Или, ако дадем някакъв друг пример за колегите, които не са специалисти по водите – да предположим, че имаме мраморна кариера. Очевидно е, че мраморът е някакъв метаморфизиран варовик и цялата планина може да бъде едно тяло, където имаме варовик, но само в една определена част от тази планина имаме кариера, тъй като там са подходящи качествата на образувалия се метаморфизиран варовик под формата на мрамор за добив, за концесии и така нататък. Така че както от планината ние можем да обособим кариерата, така и от подземното водно тяло ние можем част да обособим като находище на минерална вода, така че с това мисля, че обосновавам чисто експертно необходимостта да добавим, че „находище на минерална вода е част от подземно водно тяло,” и така нататък, както е текстът. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Великов. Реплики? Заповядайте.
Уважаеми господин водещ, уважаеми колеги! Аз предлагам да се гласува така, както е текстът –предложен и подкрепен от Комисията, защото ако влизаме в хипотезата на това кое от кое е част и влезем в кръговрата, примерно, на водния цикъл, всяка една вода може да се разглежда като част от друга вода, така че от чисто научна гледна точка и философски обосновано могат да се търсят различни хоризонти на съвпадане на мнения, но предлагам да се гласува така, както е текстът от Комисията, без да се прецизира кое от кое е част и така нататък. Защото ние дори ще влезем в колизия с текстове, които приехме вчера. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Ебатин. Други реплики? Господин Иванов, заповядайте.
Първо, съгласен съм с това, което казахте, господин Ебатин. Допълнение, като реплика на господин Великов: господин Великов, ако бяхте насочили усилията и Вашата експертиза, с която безспорно разполагате, можеше да придобие друга редакция и да влезе в доклада друго Ваше предложение. Но, извинявайте, господин Великов, единственото неподкрепено тук е следното: „Находища на изворна вода е подземно водно тяло, съдържащо еднотипни по химически състав и качества подземни води, отговарящи на изискванията за бутилиране”. Господин Великов, какво бутилиране в нашия Закон? МОСВ и ние, нашата Комисия, не сме органът и да кажем тази вода става ли за бутилиране, тази вода става ли за пиене и за какво става. Нашите компетенции са съвсем други, затова не беше прието, защото не е изчистено като дефиниция понятието, за да залегне в Закона за изменение и допълнение на Закона. Вие много точно обяснихте. Наистина познанията Ви са големи. Аз не мога да споря с Вас за това, но не бива да твърдим, че текстът некоректно е подкрепен, защото некоректно е зададен. Казвам, ако го нямаше това бутилиране тук, в този текст, и той имаше някаква по-друга редакция, тогава можеше да разсъждаваме. И ако имахте тогава упреци, Ви разбирам. Но пак питам: в компетенциите ли е на нашето Министерство да издава разрешително за бутилиране? Аз мисля, че нямате такива права, господин заместник-министър. Благодаря Ви.
Трета реплика има ли? Няма. Заповядайте, доц. Великов, за дуплика.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Все пак искам да изясня, че аз нямам никакъв личен интерес за бутилиране или за някакви други работи, ако някой от това би се развълнувал. Но смятам, че чисто експертно, находището на изворна вода, става дума за натурална изворна вода, и в този смисъл би могло да има дефиниция за това понятие в нашия Закон. Пък това, че в някои случаи се дават разрешителни от Министерството на околната среда и водите или негови поделения, където се пише, че целта е бутилиране, това вече е отделен въпрос, който би могъл да се регулира и впоследствие. Господин Председател, Вие не обърнахте внимание на онази част, която смятам за по-важна, тъй като допускам, че залата няма да приеме дефиницията за находище на изворна вода и в крайна сметка човек не може да се сърди на това, но мисля, че като експерт би трябвало да не уважим тук съображенията на колегата, който се изказа – Ерджан Ебатин. При цялото ми уважение, но все пак аз се занимавам повече от 35 години с подземни води и твърдя, че включително и с колегата проф. Павел Пенчев, и с други колеги, просто дефиницията, която имаме в момента в доклада на Комисията за находище за минерална вода, господин Председател, и господин председател на Комисията Иванов, в т. 98, там моля само за разбиране, че ако се добави, че находище на минерална вода е част от подземно водно тяло, това ще бъде по-точно. Говоря за т. 98. [[Шум и реплики.]]
Това ще го уточните в почивката. Имате ли още, за да приключите с дупликата си?
Значи, говорим за т. 98 по един от докладите.
Не, не! По Допълнителния доклад.
Аз гледам работния доклад. Не знам за Допълнителния.
„Находище на минерална вода е подземно водно тяло”...
...”е част от подземно водно тяло”. Колеги, Малм-валанжския водоносен хоризонт в Североизточна България заема огромна площ. Това е един подземен океан. Само някаква част от него може да бъде минерална вода и то е така на практика, затова моля чисто експертно да приемете това предложение. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми доц. Великов. След почивката ще продължим с други изказвания и гласуване. Почивка до 12,05 ч. (След почивката.)
Заседанието продължава. Продължаваме с второ гласуване на Закона за изменение и допълнение на Закона за водите. Преди почивката е докладван § 58 в редакцията му по Допълнителния доклад. Има направени изказвания с редакционно предложение на господин Великов по т. 98. Дебатът продължава. Има думата за изказване господин Иванов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Предлагам редакцията, която предложи колегата Великов, да бъде подкрепена и текстът на т. 98 от Допълнителния доклад да придобие следния вид: „находище на минерална вода” е подземно водно тяло или част от него, съдържащо минерални води, еднотипни по химически състав и свойства”. Не бива да ограничаваме до „част от него”. Считам, че е по-добре да се добави „или”, защото включва всичко. Няма да има ограничения. Ако остане само „част от него”, въвеждаме ограничение, което не е правилно.
И как трябва да звучи – „находище на минерална вода” е подземно водно тяло или част от него” и текстът по-нататък остава? Господин Великов, има ли съгласие? Добре. Други народни представители в тази връзка? Заповядайте.
Подкрепям направеното предложение, а също призовавам и колегите от Парламентарната група от ДПС да го подкрепят. Считам, че е научно коректно. Тук обаче липсва, господин Великов, по какъв начин се експлоатира. Когато в едно научно определение влиза само научното определение, експлоатацията за съответното водно тяло само по себе си изключва формулата на експлоатация. Така че направената корекция е напълно възприемлива от нас. Благодаря.
Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Първо ще подложа на гласуване новата редакция на т. 98: „находище на минерална вода” е подземно водно тяло или част от него, съдържащо минерални води, еднотипни по химически състав и свойства.” Моля, гласувайте. Гласували 80 народни представители: за 80, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Сега гласуваме общата редакция на § 58 по Допълнителния доклад ведно с новата редакция на т. 98. Гласували 82 народни представители: за 81, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Колеги, предлагам за чистота да гласуваме предложението на господин Великов и господин Лилков – в неподкрепената му част по т. 98, въпреки че част от него вече сме възприели като решение, но да не стои по доклада като неподкрепена част. Подлагам на гласуване предложението на господин Великов и господин Лилков. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 85 народни представители: за 11, против 29, въздържали се 45. Предложението не е прието.
Комисията предлага да се създаде нов § 59: „§ 59. В Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Закона за водите (обн., ДВ, бр. 47 от 2009 г., изм. бр. 95 от 2009 г.) се правят следните изменения и допълнения: 1. В § 31, ал. 1 накрая се добавя „или от търговски дружества, чийто капитал е собственост на други търговски дружества с държавно участие”. 2. Параграф 32 се отменя.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 59 по доклада на Комисията. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението се приема единодушно.
Комисията предлага да се създаде нов § 60: „§ 60. В Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Закона за водите (обн., ДВ, бр. 103 от 2013 г.) се правят следните изменения и допълнения: 1. В § 9, ал. 8 се създава изречение трето: „ВиК системите и съоръженията публична държавна собственост се въвеждат в баланса на областните администрации на съответната обособена територия”. 2. В § 12, т. 2 след думата „оператор” се добавя „на язовирна стена”. 3. В § 14: а) в ал. 1 думите „2015 г.” се заменят с „2016 г.”, а думите „2016 г.” се заменят с „2017 г.”; б) в ал. 5 след думата „услуги” се поставя точка и текстът до края се заличава.” Комисията предлага да се създаде нов § 61: „§ 61. В останалите текстове на Закона думите „и микроязовирите” се заличават.”
Изказвания? Няма. Гласуваме новите параграфи с номера 60 и 61 със съдържание по доклада на Комисията. Гласували 91 народни представители: за 91, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията предлага да се създаде подразделение „Преходни и заключителни разпоредби”.
Гласуваме. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Параграф 53 – предложение от народните представители Великов и Лилков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Генов. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 53, който става § 62, и предлага следната редакция: „§ 62. (1) Наредбата по чл. 141, ал. 2 и методиката по чл. 156е, ал. 9 се издават в срок до 6 месеца от влизането в сила на този закон. (2) Наредбите по чл. 135, ал. 1, т. 1а, 2, 7, 11 и 13 и тарифата за таксите за водовземане, за ползване на воден обект и за замърсяване по чл. 194, ал. 6 се привеждат в съответствие с изискванията на този закон в срок до една година от влизането му в сила. (3) До привеждането на наредбите по чл. 135, ал. 1, т. 7 и т. 13 в съответствие с този закон се прилагат отменените наредби по чл. 135, ал. 1, т. 10 и т. 12, доколкото не противоречат на този закон. (4) До привеждането на тарифата по чл. 194, ал. 6 в съответствие с изискванията на този закон, таксите за водовземане, за ползване на воден обект и за замърсяване се изчисляват и заплащат по досегашния ред.”
Изказвания? Заповядайте, господин Георгиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, таксите за водоползването са едни от спорните въпроси при регулацията на тези отношения. Към настоящия момент има много недоволни ползватели, които плащат, според тях, незаслужени такси „водоползване”. Ще Ви дам за пример АЕЦ „Козлодуй”, който плаща огромни такси за водоползване, заради това че няма определени технически възможности да зауства битово-фекални води на определени места и всъщност за целия обем отходни води от АЕЦ „Козлодуй” се плащат определени такси. Мисля си, че като редакционна поправка можем срокът от една година да го променим на шест месеца и по този начин да дадем възможност по-бързо да се направят новите наредби, за да може да влезе по-ясна подзаконова регулация във връзка с таксите за водоползване. Всъщност предложението ми е за редакционна поправка – една година да се промени на шест месеца.
Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Господин Георгиев предложи в ал. 2 накрая на изречението „този Закон в срок до шест месеца от влизането му в сила” вместо написаното в доклада на Комисията. Подлагам на гласуване предложението, направено от господин Георгиев. Гласуваме предложение, което се различава от предложения текст от Комисията. Гласували 87 народни представители: за 21, против 17, въздържали се 49. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване редактирания текст на вносителя за § 53, който в доклада на Комисията е § 62. Гласували 95 народни представители: за 94, против няма, въздържал се 1. Параграф 62 по доклада на Комисията е приет.
Параграф 54 – предложение от народните представители Великов и Лилков. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Манол Генов. Комисията не подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 54 и предлага да бъде отхвърлен.
Изказвания? Заповядайте, господин Генов. [[Председателите се сменят.]]
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, предложението, което съм направил, е... [[Реплики]] .
Колеги, моля без подвиквания от залата! Не влизайте в диалог!
Госпожо Председател, влизат в диалог, предизвикват ме. [[Оживление, реплики.]] Колеги, искам да Ви обясня за какво става въпрос. В Комисията предложих срокът от две години да бъде скъсен и да стане една година. Ако попитате представителя на Министерството на регионалното развитие, ще Ви каже, че няма ВиК оператор, който за шест месеца да си организира работата по учредяване на сервитутните зони на водоизточниците. Освен това с приемането на текста – че това е задължение само на ВиК операторите, ние игнорираме собствениците. В Закона за водите същият този, който е пред Вас, колеги, „публична общинска собственост е всяко съоръжение, което обслужва територията на една община”. Подкрепям предложението на господин Великов, че и общините трябва да имат ангажимент към учредяването на тези санитарно-охранителни зони. Все едно да отида и да заградя на господин Иванов личния му двор – това е същото, което ние ще гласуваме сега. [[Реплики и възгласи.]]
Сега ще гласуваме предложение на Комисията за отхвърляне на този параграф. Това ще гласуваме сега. Вие против ли сте, или не сте? [[Реплики.]] Оставете ги предложенията. Колеги, на второ гласуване сме в момента. Тук основно се обсъждат…
Да, госпожо Председател, аз ще гласувам за предложението на господин Великов, когато Вие го подложите на гласуване. [[Реплики, оживление, смях.]] Искам да внеса малко разяснение на колегите за същността на това, което се предлага от Комисията. Може би тук не всички знаят, но някои ВиК оператори на територията на Южна България имат водоизточници в Турция – да ги видя как ще учредят санитарно-охранителна зона там; или пък ВиК – Силистра, отпреди 1936 г., преди Крайовската спогодба, има водоизточници на територията на Румъния. Хайде да видим как ще изпълнят този Закон. Просто си слагаме един безсмислен срок от шест месеца. [[Реплика от народния представител Станислав Иванов.]] Не, разбрал съм, не съм се объркал.
Реплики? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на господин Великов и на господин Лилков, което Комисията не подкрепя. Гласували 108 народни представители: за 29, против 24, въздържали се 55. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Генов, което Комисията не подкрепя. Гласували 103 народни представители: за 29, против 32, въздържали се 42. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на Комисията, която не подкрепя текста на вносителя и предлага изцяло да бъде отхвърлен § 54. Гласували 111 народни представители: за 107, против 2, въздържали се 2. Предложението е прието.
Благодаря, госпожо Председател. Следващото предложение...
Оттеглям предложението.
Благодаря. Има направено предложение от народния представител Георги Андонов, което е подкрепено по принцип от Комисията. Комисията предлага да се създаде нов параграф § 63: „§ 63. Разрешителните за ползване на воден обект за изземване на наносни отложения, с изключение на тези за река Дунав и водохранилищата, издадени до влизането в сила на този закон, запазват своята валидност и се прекратяват след изтичането на срока за който са издадени, като не се прилага чл. 78, ал. 2.”
Изказвания? Няма. Гласуваме новия § 63. Гласували 113 народни представители: за 112, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Предложение от Ирена Коцева и група народни представители за създаване на нови параграфи 54а, 54б и 54в, което Комисията подкрепя по принцип. Комисията предлага да се създадат нови § 64 и § 65: „§ 64. Започнатите до влизането в сила на този закон процедури за промяна на собствеността на обекти по отменения § 32 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Закона за водите (ДВ, бр. 47 от 2009г., изм. бр. 95 от 2009 г.) се довършват по досегашния ред. § 65. (1) Отписването от баланса на търговските дружества – ВиК оператори, на земи публична държавна и/или публична общинска собственост по чл. 15 и 19, се извършва в срок от 6 месеца след определяне на санитарно-охранителните зони около водовземните съоръжения за питейно-битово водоснабдяване. (2) В срок от 6 месеца след определянето на санитарно-охранителните зони, ВиК операторите предприемат всички правни и фактически действия за отписването по ал. 1, включително при необходимост предприемат счетоводни и регулационни процедури за отделяне на пояс I на санитарно-охранителните зони съгласно заповедта на компетентния орган, и изпращат на министъра на регионалното развитие и благоустройството списък, съдържащ посочване и индивидуализация на земите, представляващи пояс I на санитарно-охранителна зона, намиращи се в обособената територия. (3) За разпределение на собствеността на земите от пояс I на санитарно-охранителните зони между държавата и общините се подписват протоколи по образец, утвърден от министъра на регионалното развитие и благоустройството. Протоколите за разпределение са допълнение към протоколите по § 9 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Закона за водите (ДВ, бр. 103 от 2013 г.). (4) Разпоредбите на § 9 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Закона за водите (ДВ, бр. 103 от 2013 г.) се прилагат съответно и за разпределението и отписването на земите публична собственост.”
Изказвания? Няма. Гласуваме анблок параграфи 64 и 65. Гласували 98 народни представители: за 98, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията предлага § 55 да бъде отхвърлен, тъй като систематично е отразен в § 62.
Гласуваме. Гласували 105 народни представители: за 104, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 56, който става § 66.
Гласуваме. Гласували 109 народни представители: за 109, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Комисията предлага § 57 да бъде отхвърлен, тъй като систематично е отразен в § 31.
Гласуваме. Гласували 107 народни представители: за 107, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 58, който става § 67.
Гласуваме § 67. Гласували 97 народни представители: за 97, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 59 и предлага да бъде отхвърлен.
Гласуваме. Гласували 109 народни представители: за 108, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Предложение от Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в § 59, т. 2. Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 60 и предлага да бъде отхвърлен.
Гласуваме. Гласували 101 народни представители: за 101, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията предлага § 61 да бъде отхвърлен, тъй като систематично е отразен в § 59, т. 1. Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 62 и предлага да бъде отхвърлен.
Гласуваме отхвърлянето на § 62. [[Реплики.]] Само предложения на Комисията гласуваме докрая. Параграф 61 систематично е отразен и вече сме го гласували в § 59, т. 1. Там няма какво да гласуваме. Сега гласуваме отхвърлянето на § 62 по вносител. Гласували 109 народни представители: за 108, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението по принцип, което е отразено на систематичното му място в § 60, т. 3. Комисията предлага § 63 да бъде отхвърлен, тъй като систематично е отразен в § 61. Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 68: „§ 68. В Закона за регулиране на водоснабдителните и канализационни услуги (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 14: а) в ал. 1, изречение първо думите „които се предлагат по потребителски групи в зависимост от потребяваното количество вода и технологията на добиване и доставяне на водата” се заличават; б) създава се нова ал. 2: „(2) ВиК операторите прилагат принципа на единна цена на ВиК услуга на обособената територия. Принципът се спазва задължително за цените на ВиК услугите „доставяне на вода на потребителите и/или на други ВиК оператори” и „отвеждане на отпадъчните води”. Цената за ВиК услугата „отвеждане на отпадъчни води” може да се определя диференцирано за групи потребители в зависимост от степента на замърсеност по реда на този закон и актовете по неговото прилагане.”; в) досегашните ал. 2 и 3 стават съответно ал. 3 и 4. 2. В чл. 21, ал. 1, т. 3 думите „ал. 3” се заменят с „ал. 4”. 3. В чл. 34, ал. 1 думите „ал. 2” се заменят с „ал. 3”. 4. В § 1, ал. 1, т. 4 от допълнителната разпоредба думите „4 на сто” се заменят с „2,5 на сто”.”
Изказвания? Заповядайте, господин Генов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Предлагам следната редакция към § 63а, където отиваме в Закона за регулиране на водоснабдителните и канализационни услуги, в чл. 14б: „(2) ВиК операторите прилагат принципа на единна цена...” и така нататък – „Цената за ВиК услугата „отвеждане на отпадъчни води” може да се определя диференцирано за групи потребители”. Предлагам към „отвеждане на отпадъчните води” да се добави „и пречистване на отпадъчни води”. Защото пречистването по принцип също е условие и не знам колегите защо са забравили да го прибавят тук в този Закон. За да съкратя времето, предлагам и в следващия § 68, пак от същия Закон, цената на ВиК услугата – „отвеждане и пречистване на отпадъчните води може да се определя диференцирано за групи потребители в зависимост от степента на замърсеност”.
Второто не можах да го отбележа, защото работите по друга номерация. Първото предложение е по § 68 в ал. 2.
Да, така е.
В § 68 – записах, в ал. 2 в изречението „Цената на ВиК услугата „отвеждане на отпадъчните води” да се добави „и пречистването”. Кажете следващото предложение.
Следващото предложение е за § 63а. В Закона за 63а...
Това е предложението на Ирена Коцева за § 63а. Само това, което е болдвано – в черно, текстовете на Комисията.
Предлагам в § 68.
Това го разбрахме, това предлагате.
Засега нямам друго предложение. Благодаря.
Добре, благодаря Ви. Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на господин Генов в § 68, т. 1, ал. 2 – изречението: „Цената за ВиК услугата” – след текста „отвеждане на отпадъчни води”, да се добави и „пречистване”. Тогава ще стане: „...на услугите „отвеждане на отпадъчни води и пречистване” може да се определя...” и така нататък. Гласуваме. Гласували 103 народни представители: за 103, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Сега гласуваме пълната редакция на § 68 по доклада на Комисията, с току-що приетото от нас редакционно допълнение. Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Предложение от народния представител Живко Мартинов, направено по реда на чл. 80 от нашия Правилник. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 69.
Казвайте, че отиваме вече в Допълнителния доклад. Работим с няколко доклада, господин Иванов. Сега сме на Допълнителния доклад, слушам Ви.
Комисията предлага да се създаде нов § 70: „§ 70. Таксата за замърсяване от дифузни източници...
Защо § 70, като преди малко гласувахме § 68?
Параграф 69, извинявайте. Предложение от народния представител Живко Мартинов. Комисията подкрепя предложението. Това е от Допълнителния доклад. Комисията предлага да се създаде нов § 69: „§ 69. Таксата за замърсяване на дифузни източници от селското стопанство се дължи от 1 януари 2017 г.”
Изказвания? Няма. Гласуваме новия § 69, по Допълнителния доклад на Комисията. Гласували 106 народни представители: за 105, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 64, който става § 70, и предлага следната редакция: „§ 70. Параграф 26, § 27, т. 2, относно чл. 138а, ал. 4, т. 1, § 31, т. 1, относно чл. 140, ал. 2, т. 1, § 32, т. 1, относно чл. 141, ал. 1, т. 2 и 3, § 48, т. 2, § 49, § 55, § 56 и § 57, т. 3, относно чл. 201, ал. 11 и 12 влизат в сила от 1 януари 2016 г.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 69 по Основния доклад, който става § 70. Гласували 103 народни представители: за 103, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Параграфи 65, 66, 67, 68 и 69 по вносител Комисията предлага да бъдат отхвърлени, тъй като систематично са отразени в § 70, който преди малко приехме с гласуване.
Благодаря. Изказвания? Няма. Анблок гласуваме предложението на Комисията параграфи 65, 66, 67, 68 и 69 по вносител да бъдат отхвърлени, тъй като тяхното съдържание сме гласували обобщено в чл. 70. Гласували 95 народни представители: за 95, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. С това приехме на второ четене и Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за водите.
Благодаря, госпожо Председател. Благодаря на всички Вас, че бяхте в залата, на колегите, които направиха предложения. [[Ръкопляскания.]] Уважаеми колеги, това е закон, за който в няколко народни събрания не можа да се намери време да бъде приет, много важен закон с оглед на събитията от миналата и по-миналата година – наводненията и съпътстващите природни бедствия. Още веднъж благодаря на всички!
Колеги, има един § 63, който Комисията предлага да бъде отхвърлен, тъй като систематично е отразен в § 61. Нека да гласуваме това предложение, за да има яснота и да не създаваме драма във „Финални текстове”. Поставям на гласуване предложението на Комисията за отхвърляне на § 63 по вносител. Неговата редакция е на друго място. Гласували 95 народни представители: за 95, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Уважаеми колеги, преди да преминем към второто четене на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за горите, предлагам Народното събрание да приеме решение на основание чл. 45, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за провеждане на извънредно пленарно заседание на 21 юли 2015 г. – вторник, от 11 до 17,00 ч. при следния дневен ред: 1. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пряко участие на гражданите в държавната власт и местното самоуправление. Продължение от предходно пленарно заседание на второ четене. 2. Проект на решение за откриване на филиал в Шумен в структурата на Медицински университет „Проф. д-р Параскев Иванов Стоянов”, Варна. Вносител – Министерският съвет. 3. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за банковата несъстоятелност. Вносители – Менда Стоянова и група народни представители. 4. Проект за решение за изменение на Решение на Народното събрание от 29 април 2015 г. за възлагане на Сметната палата да извърши одит на изпълнението: Ефективност и ефикасност на Банковия надзор, осъществяван от Българската народна банка за периода 1 януари 2012 г. до 31 декември 2014 г. 5. Проект за решение за приемане на Решение на Съвета от 26 май 2014 г. относно системата на собствените ресурси на Европейския съюз (2014/335/ЕС, Евратом). Вносител – Министерският съвет. 6. Първо гласуване на Законопроекта за изменение на Закона за висшето образование. Вносители: Борислав Великов, Милена Дамянова, Милен Михов, Мариана Тодорова, Мариана Георгиева, Красимира Ковачка, Станислав Станилов и Валери Жаблянов. [[Единични ръкопляскания от БСП ЛБ.]] 7. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за митниците. Вносител – Министерският съвет. Колеги, Законът за прякото участие на гражданите и Законът за митниците са и в настоящата ни седмична програма, но като гледам колко е часът и колко време остава за законодателната ни програма, предвид обемния Доклад за второ гласуване по Закона за горите, предлагам тези две точки да влязат в програмата ни за вторник. Моля да гласуваме. Гласували 110 народни представители: за 100, против 6, въздържали се 4. Предложението е прието. Процедура – госпожа Караянчева.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, на основание чл. 80, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам срокът за предложения между първо и второ четене на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи от седем да стане на три дни.
Обратно становище? Заповядайте, господин Георгиев.
Госпожо Председател,, уважаеми колеги! Видяхме, че има принципен консенсус по този Законопроект между различните политически партии. Много от тях направиха съществени предложения, изказаха становища за необходими промени в текста между първо и второ четене. Няма необходимост такъв важен Закон да се претупва набързо, затова правя обратно процедурно предложение – да не се съкращава срокът по нашия Правилник, а да бъде нормалният срок от седем дни. Благодаря.
Гласуваме направеното предложение. Гласували 102 народни представители: за 85, против 16, въздържал се 1. Предложението е прието. Още една процедура. Заповядайте, госпожо Дариткова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Предлагам на основание чл. 80, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание удължаване на срока за предложения между първо и второ четене по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за лечебните заведения със седем дни.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване предложението за удължаване на срока за предложения между първо и второ гласуване по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за лечебните заведения. Гласували 95 народни представители: за 95, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ГОРИТЕ. Имаме ли готовност да започнем със Законопроекта? Заповядайте, господин Христов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Преди да започнем да разглеждаме Законопроекта за второ гласуване, правя процедурно предложение на основание чл. 46, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за допускане в пленарна зала на доц. Георги Костов – заместник-министър на земеделието и храните, инж. Тони Кръстев – изпълнителен директор на Агенцията по горите, и Даниела Ангелова – юрисконсулт в Изпълнителната агенция по горите. Моля да го поставите на гласуване.
Моля да гласуваме процедурното предложение на народния представител Румен Христов за допускане в зала на посочените от него лица. Гласували 84 народни представители: за 83, против няма, въздържал се 1. Можете да поканите лицата в залата.
Уважаеми господин Председател, на основание на чл. 12, т. 4 от Закона за предотвратяване и установяване на конфликт на интереси, заради евентуален конфликт на интереси заявявам, че няма да участвам в гласуването на този Закон. „Доклад относно Закон за изменение и допълнение на Закона за горите, № 502-01-40, внесен от Министерския съвет на 28 май 2015 г., приет на първо гласуване на 10 юни 2015 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за горите”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за наименованието на Закона, което е подкрепено от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Наименованието на Закона единодушно е прието.
По § 1 има направено предложение от народния представител Светла Бъчварова. Предложението е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя по § 1.
Изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за § 1, който се подкрепя от Комисията. Гласували 80 народни представители: за 80, против и въздържали се няма. Параграф 1 единодушно е приет.
По § 2 има предложение от народния представител Румен Желев. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. В чл. 14 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в текста преди т. 1 думите „Областните планове за развитие на горските територии, горскостопанските” се заменят с „Горскостопанските”; б) в т. 1 след думите „чл. 241” се добавя „ал. 1”. 2. Създава се ал. 3: „(3) Областните планове за развитие на горските територии се изработват от търговци, вписани в търговския регистър.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 2, който е редактиран от Комисията по нейния доклад. Моля, гласувайте. Гласували 80 народни представители: за 80, против и въздържали се няма. Параграф 2, съгласно доклада на Комисията, е приет.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 3, който е подкрепен в доклада на Комисията. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Параграф 3 от доклада на Комисията единодушно е приет.
Има предложение от народния представител Дора Янкова за създаване на нов параграф: „Създава се параграф 3а: „§ 3а. В чл. 27, ал. 5 т. 3 се отменя.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Румен Желев и група народни представители за създаване на § 3а. Предложението е прието. Комисията предлага да се създаде нов § 4: „§ 4. В чл. 35, ал. 5 т. 1 се изменя така: „1. върху имотите, собственост на физически или юридически лица, са учредени ипотека или други вещни права;”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението, направено от народния представител Дора Янкова, което не е подкрепено от Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 89 народни представители: за 30, против 35, въздържали се 24. Предложението не е прието. И сега гласуваме предложението на Комисията за създаване на нов § 4, заедно със съдържанието на този параграф, както беше докладвано от народния представител Румен Христов. Моля, гласувайте. Гласували 81 народни представители: за 81, против и въздържали се няма. Предложението на Комисията за създаване на нов § 4, заедно със съответния текст по доклада, единодушно е прието.
Предложение от народния представител Румен Желев и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение на народния представител Цвета Караянчева, направено по реда на чл. 80, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 5: „§ 5. Създава се чл. 43а: „Чл. 43а. (1) Когато под наем се отдават имоти в горски територии – държавна и общинска собственост, които съгласно горскостопанския план са пасище, ливада или поляна, срокът на договора за наем е не по-малко от 5 години. До участие в търг се допускат кандидати, които отговарят едновременно на следните условия: 1. са собственици или ползватели на животновъдни обекти с пасищни селскостопански животни по смисъла на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи; 2. обектите са регистрирани в интегрираната информационна система на Българската агенция по безопасност на храните (БАБХ); 3. обектите са регистрирани на територията на общината, в която попадат имотите, предмет на търга. (2) Областната дирекция на БАБХ предоставя служебно извлечение от интегрираната система за животновъдните обекти за територията на съответната община. (3) Останалите свободни площи се отдават под наем по реда на чл. 43.”
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията за създаване на нов § 5, заедно със съдържанието му, както е записано в доклада на Комисията. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма. Предложението на Комисията за създаване на нов § 5, заедно със съдържанието по доклада, е единодушно прието.
Параграф 4 – предложение на народния представител Светла Бъчварова и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, който става § 6.
Изказвания? Заповядайте, госпожо Бъчварова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Предложението, което сме направили, е отпадането на § 4 от чл. 54, ал. 1, т. 3. Става въпрос за учредяване на право на строеж върху поземлени имоти в горска територия без промяна на предназначението и предложението, което се прави с тази промяна в Закона за горите, е в този текст да се включат също така и противопожарни кули. Много изключения има в този член 54, където не се иска промяна на предназначението и то, като започнете – навеси, кантони, информационни, посетителски центрове и така нататък. Ние заобикаляме Закона за устройство на територията. Как досега се създаваха противопожарни кули и в предишния програмен период, сега изведнъж облекчаваме – кого облекчаваме? Ако са двама-трима, които ще правят кули, да ни ги кажат, съответно да им съдействаме да преминат нормалната процедура, но информацията, която получихме, е, че едно такова съоръжение обикновено поема около 6-7 дка. Това е огромна територия, на която Вие нямате смяна на предназначението, а говорим за строителство. И затова нашето предложение е този текст, това изключение да не се включва в Закона. Този Закон е над всички закони – над Закона за устройство на територията под всичките изключения, над Закона за обществените поръчки, защото и търговете не са по Закона за обществените поръчки, а в същото време, когато говорим за санкции, както по-нататък ще видите, ни препращат в НПК, защото те не могат да се оправят заедно с всичките тези нарушения, които стават в горите. Или трябва да спрем с изключението, или просто на всяка промяна в Закона ще добавяме списъка. Може да стане безкраен и в горите да се строи безконтролно и без никакъв ред. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема проф. Бъчварова. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, в Комисията дебатирахме подробно този въпрос. Наистина в Закона за горите подробно са описани кои, какво не се счита за строителство и не е необходимо на промяна на предназначението на територията. Считаме, че напълно уместно е да не е необходима промяна на предназначението на територията в горите, когато се изграждат съоръжения като кули с противопожарно значение. Превенцията по отношение на борбата с пожарите е едно от най-важните мероприятия, което трябва да се извършва в горите, затова е необходимо на първо място ранно оповестяване, а какво по-важно от това – от кулите, където вече разполагаме, не само, както беше старата практика, с пожаронаблюдатели, а и с модерна видеотехника. И на второ място – пътища, осигуряващи достъп на пожарните коли до съответния пожар. Това, че за една кула за пожарно наблюдение са необходими 5-6 дка, е невярно и силно преувеличено. Не е необходимо за противопожарна кула да бъде вадена тази територия от горската територия, да бъде променено предназначението и тя завинаги да стане урегулиран поземлен имот. Според мен това е голямото недоразумение, така че по никакъв начин не мога да подкрепя искането, както сме направили в Комисията, на проф. Бъчварова. Апелирам да остане текстът, както го е предложила Комисията!
Благодаря Ви, уважаеми господин Желев. Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Закривам разискванията и подлагам на гласуване предложението, направено от народния представител Светла Бъчварова и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 78 народни представители: за 17, против 35, въздържали се 26. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване текста на вносителя за § 4, който е подкрепен от Комисията, и в нейния доклад става § 6. Моля, гласувайте. Отменете гласуването! Поименна проверка! Айдоан Муталиб Али - отсъства Айхан Ахмед Етем - отсъства Александър Руменов Ненков - отсъства Александър Христов Методиев - отсъства Алиосман Ибраим Имамов - тук Алтимир Емилов Адамов - тук Ана Георгиева Баракова - отсъства Ангел Петров Найденов - отсъства Анна Василева Александрова - отсъства Антон Ангелов Долапчиев - тук Антони Антониев Тренчев - отсъства Атанас Зафиров Зафиров - тук Атанас Иванов Ташков - тук Атанас Петров Атанасов - тук Атанас Славчев Стоянов - отсъства Атанас Тодоров Мерджанов - отсъства Ахмед Реджебов Ахмедов - тук Бойка Грозева Маринска - отсъства Борис Борисов Станимиров - тук Борис Янков Ячев - тук Борислав Любенов Великов - тук Борислав Михайлов Борисов - отсъства Борислав Райчов Миланов - отсъства Борислав Сабинов Иглев - отсъства Бюнямин Хюсеин Хасан - отсъства Валентин Алексиев Николов - тук Валентин Иванов Радев - тук Валентин Кирилов Касабов - отсъства Валентин Любенов Павлов - отсъства Валентин Николов Иванов - отсъства Валентин Стефанов Василев - тук Валери Мирчев Жаблянов - отсъства Валери Симеонов Симеонов - отсъства Васил Миланов Антонов - отсъства Велизар Пенков Енчев - тук Венцислав Йорданов Каймаканов - отсъства Вили Младенов Лилков - тук Владимир Цветанов Тошев - тук Владислав Тошков Николов - отсъства Волен Николов Сидеров - отсъства Вяра Михайлова Церовска - отсъства Галя Енева Захариева - тук Галя Симеонова Георгиева - тук Георг Даниелов Георгиев - тук Георги Александров Ковачев - тук Георги Иванов Андонов - отсъства Георги Недков Кючуков - тук Георги Николов Недев - тук Георги Стоянов Кадиев - тук Георги Страхилов Свиленски - тук Георги Тодоров Божинов - тук Георги Чавдаров Анастасов - отсъства Георги Ченков Търновалийски - тук Георги Янчев Гьоков - тук
Гроздан Спасов Караджов - отсъства Гюнай Хюсмен Хюсмен - отсъства Данаил Димитров Кирилов - тук Даниела Анастасова Дариткова-Проданова - тук Даниела Владимирова Савеклиева - тук Дарин Иванов Димитров - тук Делян Александров Добрев - тук Делян Славчев Пеевски - отсъства Десислав Славов Чуколов - отсъства Десислава Вълчева Атанасова - отсъства Десислава Йорданова Костадинова-Гушева - отсъства Джевдет Ибрям Чакъров - отсъства Джейхан Хасанов Ибрямов - отсъства Джема Маринова Грозданова - отсъства Диана Иванова Йорданова - тук Димитър Ангелов Горов - тук Димитър Андреев Делчев - отсъства Димитър Бойчев Петров - тук Димитър Борисов Главчев - тук Димитър Григоров Шишков - отсъства Димитър Иванов Гечев - тук Димитър Кирилов Байрактаров - тук Димитър Крумов Танев - отсъства Димитър Николов Лазаров - тук Димитър Спасов Димитров - тук Димитър Стоянов Дъбов - отсъства Димитър Танев Танев - отсъства Димитър Христов Желев - отсъства Добрин Ненов Данев - тук Добромир Проданов Проданов - тук Дончо Спасов Баксанов - тук Дора Илиева Янкова - отсъства Драгомир Велков Стойнев - отсъства Дурхан Мехмед Мустафа - отсъства Евгени Димитров Стоев - тук Евгения Бисерова Алексиева - тук Евгения Даниелова Ангелова - тук Емил Димитров Райнов - тук Емил Димитров Симеонов - тук Ерджан Себайтин Ебатин - отсъства Ердинч Исмаил Хайрула - отсъства Жельо Иванов Бойчев - отсъства Живко Иванов Мартинов - тук Здравко Димитров Димитров - отсъства Иван Валентинов Иванов - отсъства Иван Кирилов Иванов - тук Иван Костадинов Станков - тук Иван Пенков Иванов - тук Иван Славов Иванов - тук Иван Стефанов Вълков - отсъства Иван Стоев Чолаков - тук Иван Тодоров Димитров - отсъства Илиан Сашов Тодоров - отсъства Илия Янков Илиев - отсъства Ирена Иванова Коцева - тук Искрен Василев Веселинов - тук Йордан Кирилов Цонев - отсъства Калина Петрова Балабанова - отсъства Камен Костов Костадинов - отсъства Катя Николаева Попова - тук Кирил Андонов Котев - отсъства Кирил Боянов Калфин - отсъства Кирил Добрев Добрев - тук Кирил Николаев Добрев - отсъства Кирил Петров Цочев - тук Кирчо Георгиев Карагьозов - тук Клавдия Георгиева Григорова-Ганчева - тук Корман Якубов Исмаилов - тук Корнелия Добрева Маринова - тук Корнелия Петрова Нинова - тук Костадин Иванов Марков - отсъства Красен Георгиев Кръстев - тук Красимир Дончев Каракачанов - отсъства Красимир Илиев Богданов - отсъства Красимир Любомиров Велчев - отсъства Красимир Петров Петров - тук Красимир Христов Янков - тук Красимира Арангелова Ковачка - тук Красимира Пенева Анастасова - тук Кристиан Иванов Вигенин - тук Кънчо Янев Филипов - тук Лъчезар Богомилов Иванов - тук Лъчезар Стаменов Никифоров - тук Любомир Владимиров Владимиров - отсъства Любомир Димитров Христов - тук Лютви Ахмед Местан - отсъства Магдалена Ламбова Ташева - отсъства Манол Трифонов Генов - отсъства Мариана Василева Георгиева-Бенчева - отсъства Мариана Георгиева Тодорова - тук Мариана Радева Бояджиева - тук Мария Щерева Белова - тук Мартин Димитров Димитров - тук Мартин Стоянов Иванов - отсъства Мая Божидарова Манолова - тук Менда Кирилова Стоянова - тук Методи Борисов Андреев - тук Мехмед Юмер Атаман - отсъства Миглена Дойкова Александрова - отсъства Милен Василев Михов - тук Милена Цветанова Дамянова - тук Митхат Сабри Метин - тук Михаил Райков Миков - отсъства Михо Димитров Михов - тук Муса Джемал Палев - отсъства Мустафа Сали Карадайъ - отсъства Мустафа Фахри Ахмед - отсъства Найден Маринов Зеленогорски - тук Настимир Ананиев Ананиев - отсъства Невин Халил Хасан - отсъства Нели Рускова Петрова - тук Нено Христов Влайков - отсъства Никола Пейчев Хаджийски - тук Николай Веселинов Александров - отсъства Павел Алексеев Христов - тук Петър Владиславов Славов - тук Петър Георгиев Кадиев - тук Петър Георгиев Кънев - тук Петър Иванов Петров - тук Петър Костадинов Петров - тук Петър Пандушев Чобанов - отсъства Петър Христов Беков - тук Петър Христов Петров - тук Петя Цветанова Аврамова - тук Пламен Веселинов Йорданов - тук Пламен Дулчев Нунев - тук Пламен Иванов Манушев - тук Пламен Тачев Петров - тук Полина Кръстева Карастоянова - отсъства Радан Миленов Кънев - тук Радослав Любчов Стойчев - тук Ралица Тодорова Ангелова - тук Рамадан Байрам Аталай - отсъства Росен Петров Петров - тук Румен Василев Гечев - тук Румен Димитров Христов - тук Румен Динев Желев - тук Румен Иванов Иванов - тук Румен Маринов Йончев - отсъства Руслан Здравков Тошев - тук Рушен Мехмед Риза - отсъства Салиха Хакиф Емин - отсъства Светла Маринова Бъчварова-Пиралкова - тук Светлана Ангелова Найденова - отсъства Светлин Димитров Танчев - отсъства Светослав Димитров Белемезов - отсъства Допълнително влезнали до момента: Айхан Етем, Александър Ненков, Атанас Стоянов, Георги Андонов, Валентин Николов, Димитър Шишков, Владислав Николов, Ерджан Ебатин, Десислава Атанасова, Кирил Калфин, Вяра Церовска, Димитър Желев, Бойка Маринска, Дора Янкова. Има кворум. Продължаваме Процедура – господин Попов.
Благодаря, госпожо Председател. Процедурата ми е по начина на водене, като моля да обърнете внимание на господин Главчев, който си позволи да отмени гласуване, за което имаше кворум – бяха гласували 74 народни представители, при кворум по-нисък от 74, и направи поименна проверка. Направи го, защото очевидно предложението на Комисията не минаваше. Това не е процедурата и начинът, по който да се прокарват законопроектите, подкрепени от Комисията. Моля Ви, да му обърнете внимание. Благодаря.
Обръщам внимание на господин Главчев, че в конкретната хипотеза трябваше да се поиска прегласуване и с оглед на предстоящото прегласуване да се направи поименна проверка. Поставям на гласуване предложението на Комисията в подкрепа текста на вносителя за § 4, който става § 6. Гласували 96 народни представители: за 77, против 18, въздържал се 1. Предложението е прието. Слушаме Ви.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Предложение на народния представител Борислав Миланов и група народни представители.
Господин Вили Лилков каза, че оттегля предложението, то е в групата.
Предложение на народния представител Борислав Миланов и група народни представители.
Предложението е оттеглено.
Предложение на народния представител Велизар Енчев – „в чл. 79 ал. 3 се допълва със следното изречение:”
Предложението е подкрепено по принцип, не го четете. Отразено е на систематичното му място в § 9.
Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в § 9. Параграф 5 – предложение на народния представител Светла Бъчварова и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5, който става § 7.
Изказвания? Госпожа Бъчварова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, ще направя изказване по параграфи 5, 6 и 25, тъй като касаят една и съща тема. Предложението да се създаде в Закона правната възможност земи, възстановени като земеделски – и в Закона за собствеността и ползването на земеделските земи – да бъдат преобразувани в горски фонд при определени обстоятелства и при определена процедура. Трябва да кажем, че тази процедура веднъж вече е приета в Закона с изискването в рамките на шест месеца да бъде направен оглед на териториите, които влизат в хипотезата на горски фонд и в същото време да бъдат преобразувани. Явно тя не е проработила. Сега се предлага същата тази процедура, като съответно опциите са две: първата, която приемаме, е, че ако имате възстановена собственост върху земеделска земя като обработваема, от тук нататък следва, че по Ваше собствено желание тя може да бъде преобразувана в горски фонд. Това можем да го разберем, защото това е правото на собственика. Втората хипотеза, която се предлага, е, ако собственикът в рамките на три години не направи необходимото този терен, който съответно е с храсти или тук-таме някаква горска растителност, не почисти терена, министърът на земеделието служебно да има право да преобразува земеделската земя в горски фонд. Правото на собственост според нас е нарушено най-малко, поради това че това е обработваема земя, която има много по-висока природна стойност, носи много по-високи доходи. Всяка една държава се стреми да запази и увеличава обработваемата си земя, а не обратното, която хипотеза съответно се предлага да бъде гласувана тук. Извинете ме за много пунктуалното разглеждане на Закона „Какво е това гора?” В Закона за горите няма определение как земеделската земя се определя като гора. Там има какво е гора в земи, заети от горскостопанска растителност и така нататък. Има едни корони на дървета, които са височини, ширини, но земеделска земя – дали три дървета, които са едно до друго, ще станат гора, могат и да станат гора, но не е гора. Предлагам този текст най-малкото да се прецизира в Преходни и заключителни разпоредби или къде? Кажете какво е гора в земеделска земя. Ние имаме гора в горскостопанска територия. [[Реплика от народния представител Станислав Иванов.]] Вижте, не искам да спорим по принцип, искам да прочета някъде какво представлява, защото другото ще бъде изключително субективно решение. Имате карта, която е стара, поглеждате, имате храсти и три ореха – и това ще Ви бъде гора, и ще накарате този собственик, ако не я почисти, да стане гора. Смятам, че не е законно дори към собствениците, на които е възстановена земя. Лично аз бих се противопоставила срещу такъв административен натиск от страна на държавата – задължително да ми преобразува върнатата собственост върху земята в горски фонд. Затова казвам, че и трите параграфа, които не са приети от Комисията, касаят тази материя и се изказват по същество по тези три параграфа с моите предложения. Благодаря.
Реплики? Няма. Други народни представители? Заповядайте, господин Желев.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, няма такова понятие като „Що е това гора в земеделска земя”. Каква е била земята преди това няма никакво значение. Важно е към момента на този Закон какъв вид е придобила. А що е то гора – в Закона за горите, целият чл. 2 описва точно какво е гора. Много точни и екзактни са текстовете за всички специалисти. Който не разбира, може да се консултира с такива и да разбере що е то гора. Мисля, че това са едни от най-добрите предлагани текстове в поправките на Закона – чл. 83 и 84. Тъй като и друг път съм говорил по тази тема, в момента в земеделските земи, придобили характеристика на гора, цари абсолютен хаос. За никой не е ясно точно по какъв начин да ги стопанисва, как да извършва сечта, как да бъде санкциониран, ако тя е неправилна и така нататък. Сега са написани изключително ясни, точни и императивни текстове, така че всеки един собственик на гора да прецени дали иска тази територия – неговата нива, да остане гора, да я превърне в земеделска земя. Сроковете, които му се дават, никак не са кратки. Презумпцията е, че ако е имало интерес да я превърне в земеделска земя, досега трябваше да го е направил. Но ако все още не го е направил, оттук нататък има време да може инвентаризаторите или той самият да прецени, че това е станало гора. След това се дават шест месеца на изпълнителния директор да уведоми министъра, след което министърът разглежда преписката на изпълнителния директор и дава още три години. Е колко години да даваме? Все пак трябва да има някакви обозрими срокове, за да се случват нещата в тази държава. Предлагам да подкрепите текстовете на Комисията.
Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Поставям на гласуване предложението на госпожа Светла Бъчварова и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 94 народни представители: за 19, против 46, въздържали се 29. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на Комисията в подкрепа текста на вносителя за § 5, който става § 7. Гласували 88 народни представители: за 77, против 11, въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 6 има направено предложение от народния представител Иван Станков, което е оттеглено. Предложение от Румен Желев и група народни представители, което е подкрепено от Комисията. Предложение от Светла Бъчварова и група народни представители, което се свежда до отпадане на § 6. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Румен Желев, направено по реда на чл. 80, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6, който става § 8: „§ 8. Член 84 се изменя така: „Чл. 84. (1) Извън случаите по чл. 83, когато физическо или юридическо лице, собственик на поземлени имоти в земеделски територии установи, че имотите му са придобили характеристиките на гора по смисъла на този закон след 1 март 1991 г., но желае да ги ползва като земеделска територия, той подава декларация до директора на съответната регионална дирекция по горите. (2) Към искането се прилагат документ за собственост и скица на имота. (3) Директорът на регионалната дирекция по горите назначава комисия, която да установи обстоятелствата по ал. 1. Комисията включва представители на регионалната дирекция по горите и на общинската служба по земеделие. Комисията уведомява заинтересованото лице или упълномощен негов представител за датата и часа, в който ще бъде извършена теренна проверка на имота. (4) Комисията извършва проверка по горскостопанска карта, чрез цифровата ортофотокарта и по други налични документи за обстоятелствата по ал. 1 и съставя протокол. (5) Когато от наличните документи по ал. 4 не може да се установи кога имотите са придобили характеристиката на гора по смисъла на чл. 2, ал. 1, т. 1, комисията извършва проверка на място за установяване на тези обстоятелства. (6) Когато собственикът е декларирал писмено пред директора на регионалната дирекция по горите, че желае да ползва имота си като земеделска територия, и комисията е установила, че данните от декларацията отговарят на състоянието на имота, в срок до три години от подаване на декларацията той е длъжен да почисти имота си от горскодървесната растителност. (7) Когато в срока по ал. 6 собственикът не почисти имота си от горскодървесната растителност, се прилага чл. 83, ал. 7 и 8.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на госпожа Бъчварова и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 91 народни представители: за 20, против 45, въздържали се 26. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване § 8, в редакцията му по доклада на Комисията. Гласували 87 народни представители: за 80, против 6, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията предлага да се създаде нов § 9: „§ 9. В чл. 85 след думите „ал. 6” се добавя „както и стойността на пазарната оценка по чл. 79, ал. 3”.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 9. Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от Светла Бъчварова и група народни представители, което е подкрепено от Комисията. Комисията предлага да се създаде нов § 10: „§ 10. В чл. 88, ал. 5 т. 5 се отменя.” Комисията предлага да се създаде нов § 11: „§ 11. В чл. 93, ал. 2 т. 3 се отменя.”
Изказвания? Няма. Гласуваме анблок двата нови параграфа 10 и 11 в съдържанието им по доклада на Комисията. Гласували 94 народни представители: за 94, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Румен Желев, което е прието по принцип от Комисията. Комисията предлага да се създаде нов § 12: „§ 12. В чл. 94, ал. 1 след думите „чл. 241” се добавя „ал. 1”.” Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7, който става § 13.
Гласуваме анблок параграфи 12 и 13 по доклада на Комисията. Гласували 87 народни представители: за 87, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Велизар Енчев: „Текстът на чл. 102 става алинея 1. В алинея 1, т. 1 числото „60” се заменя с числото „120”. Създава се нова алинея 2: „(2) Конкретната възраст на насажденията, при която се провеждат възобновителните сечи се определя в зависимост от зрелостта на насажденията, която отговаря на функционалното им предназначение посочено в Областните планове за развитие на горските територии.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Румен Желев и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 8, който става § 14: „§ 14. В чл. 102 се правят следните изменения и допълнения: 1. В т. 1 числото „60” се заменя с „80”. 2. Точка 2 се изменя така: „2. 50 години в издънковите гори за превръщане в семенни;”. 3. В т. 3 накрая се добавя „и 20 години за останалите нискостеблени гори”.
Изказвания по предложението на господин Енчев и § 14? Заповядайте, господин Енчев.
Госпожо Председател, колеги! Предлагам по отношение на § 7 от Закона за горите, промяната в чл. 102, т. 1 – да се завиши възрастта за провеждане на възобновителни сечи на 120 години, каквато е минималната възраст за количествена зрялост на насажденията за стопански цели, като допълнително се създаде нова ал. 2, която да уточнява, цитирам, че: „Конкретната възраст на насажденията, при която се провеждат възобновителните сечи се определя в зависимост от зрелостта на насажденията, която отговаря на функционалното им предназначение посочено в Областните планове за развитие на горските територии.” Мотивите за това са, че у нас повечето гори се считат за зрели на възраст над 120 години и смятам, че не е редно Законът да насърчава възобновяването на гората на по-млада възраст. Благодаря Ви.
Вие предлагате в т. 1 числото „60” да се замени със „120”. Реплики? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Аз мисля, че предложението, което е прието от Комисията, вместо числото „60” се заменя с „80” е правилно и обосновано. Мисля, че в научните среди тълкуванието и предложението, което господин Енчев направи, е трудно доказуемо, така че правя реплика на господин Енчев да подкрепи предложението на Комисията и това, което приехме на заседанието на второ четене. Благодаря.
Други реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Поставям на гласуване предложението на господин Велизар Енчев, което Комисията не подкрепя, но същото предложение той направи и в пленарната зала – да стане ал. 2 на § 14, в редакцията на Комисията. Гласували 94 народни представители: за 16, против 57, въздържали се 21. Предложението не е прието. Гласуваме § 14 по доклада на Комисията. Гласували 94 народни представители: за 93, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 9 има предложение на народния представител Румен Желев и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Велизар Енчев: „В чл. 104, ал. 2 се изменя както следва: „(2) Забранява се превишаването на средногодишното планирано ползване по площ от възобновителни сечи за срока на действие на съответните горскостопански планове или програми, освен поради бедствия, пожари, каламитети и промяна на предназначението на горските територии.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Светла Бъчварова и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9, който става § 15: „§ 15. В чл. 104 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в т. 1 думата „липовите” се заличава; б) създава се нова т. 2: „2. провеждането на гола сеч в липовите гори на площ по-голяма от 2 хектара;”; в) досегашните т. 2, 3 и 4 стават съответно т. 3, 4 и 5. 2. Създава се ал. 3: „(3) Забранява се извършването на добив на дървесина през тъмната част на денонощието.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Велизар Енчев, което Комисията не подкрепя. Гласували 96 народни представители: за 16, против 60, въздържали се 20. Предложението не е прието. Сега гласуваме § 15 в редакцията на Комисията. Гласували 90 народни представители: за 90, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Светла Бъчварова и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение на народния представител Румен Желев и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението, което в частта по § 9б и 9в е отразено на систематичното му място съответно в § 17 и § 18. Комисията предлага да се създаде нов § 16: „§ 16. В чл. 105 се правят следните изменения: 1. В т. 3 думите „след предписание от лесозащитна станция” се заличават. 2. Точка 9 се отменя.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 16. Гласували 101 народни представители: за 101, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Иван Станков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Велизар Енчев. Комисията не подкрепя предложението, което е следното: „1. В чл. 108, ал. 3 след израза „позволително за сеч,” се допълва „носи отговорност,”. 2. В чл. 108 се създава нова ал. 4: „(4) Срокът, за който действа позволителното за сеч, не може да бъде по-дълъг от: - 3 месеца за количества добивана дървесина до 1000 плътни кубически метра; - 6 месеца за количества добивана дървесина до 2000 плътни кубически метра; - 12 месеца за количества добивана дървесина над 2000 плътни кубически метра.” Предложение от народния представител Цвета Караянчева, направено по реда на чл. 80, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 17: „§ 17. В чл. 108 се правят следните допълнения: 1. В ал. 1, т. 2 след думата „община” се добавя „или от управителя на общинската горска структура по чл. 181, ал. 1, т. 1”. 2. В ал. 2 накрая се добавя „при условия и по ред, определени в наредбата по чл. 101, ал. 3.”
Изказвания? Господин Енчев, заповядайте.
Ще кажа мотивите за това предложение. Предлагам срокът, в който се позволява дърводобив в дадено насаждение, да се определя чрез диференциран подход съобразно обема на предвиденото ползване. Тази мярка цели да бъде ограничено във времето и пространството ползването на отделните насаждения, чрез което да се повиши ефективността на контролната дейност на горските инспектори и съответно да се намалят възможностите за широко практикуване на незаконния дърводобив.
Реплики на господин Енчев? Господин Георгиев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Енчев, правя Ви реплика във връзка с това, че Вие не обяснявате как определяте тези срокове. Защо три, а не шест месеца? Плюс това трябва да се има предвид и сезона. В зимен сезон вероятно за три месеца не може да се добие съответната дървесина, а в летен сезон пък това е твърде достатъчно време. Иначе напълно и по принцип споделям Вашето желание да има ред при издаването на разрешителните. Трябва да има яснота в посока на тези разрешителни и наистина това ще улесни контролната дейност на съответните органи. Но когато правите диференциация във времето, тя трябва да е съобразена с климатичните условия. Благодаря.
Втора реплика? Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Енчев, всички промени в този Закон са насочени към повишаване на контрола на дейностите в горите. Всички знаят защо се наложиха тези промени – в резултат на големия обществен натиск, оказван върху системата на горите, че върху нея се извършват безконтролни действия, варварски сечи и така нататък. Всички текстове са в посока на повишаване на превенцията, повишаване на контрола, подобряване на организацията, прозрачността и това – от началото до края. Точно този текст обаче, който Вие предлагате – за обвързване на позволителните сечи със срок от три, шест, девет и така нататък месеца с точно определена кубатура, е абсолютно неприложим на практика – казвам Ви го като човек, който 30 години работи в горите. Благодаря.
Трета реплика? Няма. Дуплика, господин Енчев? Няма да ползвате, благодаря. Поставям на гласуване предложението на народния представител Велизар Енчев, което Комисията не подкрепя. Гласували 102 народни представители: за 25, против 63, въздържали се 14. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 17. Гласували 98 народни представители: за 98, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Часът е 14,00 ч. Дотук ще спрем с второто четене. Съобщение за парламентарен контрол на 17 юли 2015 г. от 11,00 ч., петък: 1. Първи ще отговори министър-председателят на Република България Бойко Борисов на два въпроса от народните представители Мая Манолова, и Станислав Станилов. 2. Заместник министър-председателят по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова ще отговори на четири въпроса от народните представители Георги Божинов, Красимир Янков – два въпроса, и Георги Кадиев. 3. Министърът на транспорта, информационните технологии и съобщенията Ивайло Московски ще отговори на три въпроса от народните представители Георги Кадиев и Светослав Белемезов, и Васил Антонов. 4. Министърът на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова ще отговори на 7 въпроса от народните представители Мая Манолова [[2 въпроса]] , Васил Антонов, Петър Славов, Иван Пенков Иванов, Димитър Горов и Михаил Миков. 5. Министърът на земеделието и храните Десислава Танева ще отговори на 15 въпроса от народните представители Иван Кирилов Иванов и Румен Христов, Димитър Делчев – два въпроса, Михаил Миков, Борислав Иглев, Мая Манолова, Красимир Янков, Филип Попов, Петър Кадиев, Петър Славов, Калина Балабанова, Вили Лилков, Жельо Бойчев, Светла Бъчварова и Драгомир Стойнев – общ, и Георги Гьоков. 6. Министърът на правосъдието Христо Иванов ще отговори на 2 въпроса от народните представители Петър Славов и Станислав Станилов и на едно питане от народния представител Явор Хайтов. 7. Министърът на здравеопазването Петър Москов ще отговори на 6 въпроса от народните представители Любомир Владимиров, Владимир Тошев, Велизар Енчев, Мая Манолова, Бойка Маринска и Димитър Горов, и на едно питане от народния представител Димитър Бойчев. 8. Министърът на околната среда и водите Ивелина Василева ще отговори на четири въпроса от народните представители Любомир Владимиров [[2 въпроса]] , Велизар Енчев и Корнелия Нинова. 9. Министърът на отбраната Николай Ненчев ще отговори на три въпроса от народния представител Волен Сидеров, Велизар Енчев и Кирил Добрев, и Георги Кадиев. 10. Министърът на образованието и науката Тодор Танев ще отговори на едно питане от народния представител Иван Станков. 11. Министърът на културата Вежди Рашидов ще отговори на един въпрос от народния представител Димитър Горов. 12. Министърът на финансите Владислав Горанов ще отговори на един въпрос от народните представители Румен Христов и Мартин Димитров и на едно питане от народните представители Вили Лилков, Петър Славов и Мартин Димитров. 13. Министърът на енергетиката Теменужка Петкова ще отговори на осем въпроса от народните представители Калина Балабанова и Николай Александров, Георги Божинов – три въпроса, Мартин Димитров, Борислав Иглев и Жельо Бойчев – два въпроса. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 95, ал. 2 от Правилника отлагане на отговори със седем дни са поискали: - министърът на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на 3 въпроса от народните представители Гюнай Хюсмен, Чавдар Георгиев и Дора Янкова и на 3 въпроса с писмен отговор от народните представители Димитър Байрактаров, Джевдет Чакъров и Михо Михов; - министърът на околната среда и водите Ивелина Василева – на въпрос от народния представител Корнелия Нинова и на въпрос с писмен отговор от народния представител Джевдет Чакъров; - министърът на културата Вежди Рашидов на въпрос с писмен отговор от народния представител Ахмед Ахмедов; - министърът на образованието и науката Тодор Танев – на въпрос от народния представител Мариана Бояджиева и на въпрос с писмен отговор от народния представител Митхат Метин; - министърът на финансите Владислав Горанов на въпрос от народните представители Мартин Димитров и Петър Славов; - министърът на икономиката Божидар Лукарски – на въпрос с писмен отговор от народния представител Мартин Димитров; - министърът на земеделието и храните Десислава Танева – на въпрос от народните представители Дора Янкова, Кирчо Карагьозов и Добрин Данев; - министърът на здравеопазването – на 3 въпроса от народните представители Кирил Добрев и Радослав Стойчев, Красимир Янков и Георги Кадиев. На основание чл. 92, ал. 4 и чл. 97, ал. 3 от Правилника поради отсъствие на народни представители по уважителни причини се отлагат отговорите на: - въпрос от народния представител Гюнай Хюсмен към министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова; - въпрос от народния представител Иван Вълков към министъра на отбраната Николай Ненчев; - въпрос от народните представители Хюсеин Хафъзов и Шабанали Дурмуш към заместник министър-председателя по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова; - въпрос от народния представител Хасан Адемов към министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова; - въпрос от народния представител Ахмед Ахмедов към министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова; - 6 въпроса и 2 питания от народния представител Слави Бинев към министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията Ивайло Московски – 2 въпроса и едно питане, към министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова, министъра на околната среда и водите Ивелина Василева, министъра на културата Вежди Рашидов, министъра на отбраната Николай Ненчев и министъра на икономиката Божидар Лукарски. Поради ползването на отпуск в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министърът на туризма Николина Ангелкова. Поради отсъствие от страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват заместник министър-председателят по социалната и демографската политика и министър на труда и социалната политика Ивайло Калфин и министърът на външните работи Даниел Митов. Утре – редовно пленарно заседание с начален час 9,00 ч. Закривам пленарното заседание. [[Звъни.]]