Колеги, да започнем регистрацията. Докато тече регистрацията, ще изчета имената на колегите, които са карантинирани, за да може да влязат в протокола все пак. Всеки един от тях е онлайн в момента. По азбучен ред: Андрей Гюров, Анна Александрова, Александър Ненков, Байрам Байрам, Владислав Панев, Георги Ганев, Гергана Данева, Десислава Танева, Димитър Иванов, Екатерина Захариева, Ивайло Шотев, Ивайло Мирчев, Инна Иванова, Ирена Димова, Калоян Икономов, Кирил Ананиев, Мария Белова, Никола Минчев, Петър Петров, Петър Чобанов, Росица Кирова, Фатме Рамадан – 22 двама са колегите под карантина днес. Така че гласуването ще бъде известно предизвикателство, но вярвам, че ще се справим. Сега ще имаме гласуване, така че който не е успял, ще има възможност. Имаме 141 регистрирани плюс 22 – 163 са народните представители, които присъстват. [[Звъни.]] Можем да започнем нашата работа. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“ за регистрацията.]] Сега ще се регистрирате на практика с гласуването на Програмата за работата на Народното събрание. Уточнената Програма за работа на Народното събрание: „1. Тържествена церемония по полагане на клетва от избраните Президент на Република България Румен Радев и Вицепрезидент на Република България Илияна Йотова – точка първа за днес, 19 януари 2022 г., от 10,00 ч. 2. Законопроект за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател. Вносител – Министерският съвет. 3. Законопроект за ратифициране на Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране. Вносител – Министерският съвет. 4. Законопроект за допълнение на Закона за ратифициране на Конвенцията, приета от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз, за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, и на Протокола, съставен от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз към Конвенцията за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз. Вносител – Министерският съвет. 5. Законопроект за изменение и допълнение на Закона за ратифициране на Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси и Допълнителния протокол към нея, Конвенцията за трансфер на осъдени лица и Европейската конвенция за екстрадиция с двата допълнителни протокола към нея. Вносител – Министерският съвет. 6. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане. Вносител – Министерският съвет, точка първа за четвъртък, 20 януари 2022 г. 7. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове. Вносител – Министерският съвет, точка втора за четвъртък. 8. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност. Вносител – Министерският съвет, точка трета за четвъртък. 9. Второ гласуване на Законопроекта за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. Вносител – Министерският съвет, приет на първо гласуване на 12 януари 2022 г. Това е предложение за точка първа за петък. 10. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание.“ Моля, гласувайте. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков?
За.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
За.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували в залата 178 народни представители и онлайн 22, общо 200 гласували народни представители: за 175 плюс 22 онлайн, стават общо 197, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието. Постъпило е предложение от група народни представители от ГЕРБ във връзка с Предложение № 47-254-076 от 12 януари 2022 г. да бъде включено в седмичната Програма на Народното събрание за тази седмица за изслушване на заместник министър-председателя и министър на финансите Асен Василев и министъра на енергетиката Александър Николов относно бъдещето на комплекса „Марица изток“ и ангажиментите, които правителството ще поеме с Плана за възстановяване и устойчивост. Трябва да подложа на гласуване това предложение, тъй като е направено от парламентарната група на ГЕРБ. Така че, ако желаете по него нещо да кажете. Ако не, просто да го подложим на гласуване, дали да бъде включено в дневния ред – после ще уточним къде. Моля, гласуване по предложението на парламентарната група на ГЕРБ. Андрей Гюров?
Против.
Анна Александрова?
Да.
Александър Ненков?
Да.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
Въздържал се.
Георги Ганев?
Въздържал се.
Гергана Данева?
Против.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
Против.
Ивайло Мирчев?
Въздържал се.
Инна Иванова?
Въздържала се.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
Въздържам се.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
Въздържал се.
Петър Петров?
За.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Затруднявате ме така, като не гласувате всички едно и също. [[Оживление.]] Гласували в залата 176 народни представители и онлайн 22, стават 198 гласували народни представители: за 66 в зала плюс 22 онлайн, стават 79, против 56 плюс 3, стават 59, въздържали се 54 плюс 6, стават 60. Предложението не е прието. За информация: Постъпило е предложение от парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 47, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за включване като точка в дневния ред за следващата пленарна седмица, тоест тази седмица – Проект на решение за отмяна на предходно решение на Народното събрание от 7 януари 2022 г. за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка с мотиви към него. Информирам, че предложението за решение е разпределено на комисия, която още не го е гледала, не са изтекли и сроковете по Правилника. Така че по принцип е недопустимо за разглеждане през тази седмица. С това, струва ми се, че уточнихме дневния ред. Трябва да вземем още едно решение, което е свързано с точка първа, която гласувахме преди малко. Предлагам точка първа от нашия дневен ред – именно тържественото заседание, да бъде предавано пряко по БНТ 1 и по Българското национално радио. Моля, гласуване. Колегите, които са онлайн – Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова? Александър Ненков?
Против.
Байрам Байрам? Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
Въздържал се.
Димитър Иванов?
Въздържал се.
Екатерина Захариева?
Въздържал се.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
Против.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
Въздържал се.
Мария Белова?
Въздържал се.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
За.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
Против.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували в залата 160 народни представители и онлайн 20 – 180: за 151 и 12 онлайн – 163, против 3, въздържали се общо 14. Решението е прието. С това изчерпахме процедурните въпроси в началото на нашето заседание и ако няма нещо друго, давам почивка до 10,00 ч. Моля, малко преди 10,00 ч. да бъдете в залата, за да започнем точно в 10,00 ч. Благодаря Ви. [[След почивката.]]
Преминаваме към точка първа от дневния ред на Народното събрание за днес: ТЪРЖЕСТВЕНА ЦЕРЕМОНИЯ ПО ПОЛАГАНЕ НА КЛЕТВА ОТ ИЗБРАНИТЕ ПРЕЗИДЕНТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ РУМЕН РАДЕВ И ВИЦЕПРЕЗИДЕНТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ИЛИЯНА ЙОТОВА. Моля, господин Президент и госпожо Вицепрезидент, заповядайте в залата. [[Всички стават. Продължителни ръкопляскания.]] Уважаеми господин Президент, уважаеми господин Министър-председател, уважаема госпожо Вицепрезидент, уважаема госпожо Кмет на град София, уважаеми членове на Конституционния съд, уважаеми народни представители, уважаеми дами и господа министри, уважаеми представители на съдебната власт, уважаеми Председател на Висшия адвокатски съвет, уважаеми президенти на Република България и председатели на Народното събрание, уважаеми господин Началник на отбраната, уважаеми господа генерали, уважаеми председатели на религиозните общности в Република България, Ваши Превъзходителства, дами и господа, скъпи сънародници! Ще Ви запозная със: „РЕШЕНИЕ на Централната избирателна комисия от 23 ноември 2021 г. относно обявяване на окончателните резултати от изборите за президент и вицепрезидент на републиката и на имената на избраните президент и вицепрезидент на републиката На основание чл. 93 и чл. 94 от Конституцията на Република България, чл. 57, ал. 1, т. 1, чл. 311, ал. 1, т. 5 и чл. 344 от Изборния кодекс и Решение № 956 от 16 ноември 2021 г., Решение № 957 от 16 ноември 2021 г. и Решение № 1014 от 23 ноември 2021 г. Централната избирателна комисия РЕШИ: 1. Обявява за избран за президент на Република България Румен Георгиев Радев. 2. Обявява за избрана за вицепрезидент на Република България Илияна Малинова Йотова.“ [[Ръкопляскания.]] Господин Президент, заповядайте на трибуната за полагане на клетва. [[Всички стават.]] Моля да повтаряте след мен.
„Заклевам се в името на Република България да спазвам Конституцията и законите на страната и във всичките си действия да се ръководя от интересите на народа. Заклех се!“ [[Ръкопляскания.]]
Моля да подпишете клетвения лист. [[Президентът Румен Радев подписва клетвения лист.]] Благодаря Ви. Госпожо Йотова, заповядайте за полагане на клетва. [[Всички стават.]] Моля да повтаряте след мен.
„Заклевам се в името на Република България да спазвам Конституцията и законите на страната и във всичките си действия да се ръководя от интересите на народа. Заклех се!“ [[Ръкопляскания.]]
Заповядайте клетвения лист. [[Вицепрезидентът Илияна Йотова подписва клетвения лист.]] Благодаря Ви. Моля да чуем химните на Република България и на Европейския съюз. [[Всички стават. Звучи химнът на Република България и химнът на Европейския съюз.]] Уважаеми господин Президент, имате думата, за да направите Вашето обръщение пред Народното събрание.
Уважаеми господин Председател на Народното събрание, уважаеми господин Министър-председател, уважаема госпожо Вицепрезидент, уважаема госпожо Кмет на Столична община, уважаеми членове на Конституционния съд, уважаеми народни представители, уважаеми дами и господа министри, уважаеми представители на съдебната власт, уважаеми членове на Висшия адвокатски съвет, уважаеми президенти на Република България и председатели на Народното събрание, уважаеми господин Началник на отбраната, господа генерали и адмирали, уважаеми представители на религиозните общности в Република България, Ваши Превъзходителства, уважаеми дами и господа, скъпи сънародници! Преди пет години Вие ми поверихте отговорната мисия като Президент на България да работя за единението и добруването на нашия народ, за суверенитета и сигурността на многовековната ни държава. Пет години по-късно Вие отново поверихте на нас с госпожа Йотова трудната задача да продължим по пътя, по който поехме заедно и направихме първите решителни крачки. Вашето доверие е най-меродавната оценка за сложните решения, които вземахме по време на мандата, за онова, което заедно постигнахме като общество. В деня, в който прекрачваме във втория мандат, първите ми думи са тези на признателност към Вас, скъпи съотечественици. Първият президентски мандат се случи в драматично време, в което старият авторитарен модел на управление достигна своя апогей, докато в обществото нарастваше негодуванието от корупцията, беззаконието и пропагандата, на които той се крепеше. Гражданският бунт през 2020 г. срещу мафиотизацията на властта извади на повърхността факти и процеси, които тя премълчаваше… [[Парламентарната група на ГЕРБ-СДС напуска залата.]] И на мен не ми е приятно, но предпочитам истината. [[Продължителни ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, „БСП за България“, ИТН, ДБ.]] …факти и процеси, които тя премълчаваше, а обществото бе свикнало да приема с примирение. Българите въстанаха срещу едноличната власт, феодализацията по места, схемаджийството, прокурорския чадър над злоупотребите и кривото огледало на медиите, срещу бедността, безпътицата и безправието, които прокудиха стотици хиляди наши сънародници зад граница. Очакванията на гражданите от президентската институция далеч надхвърлиха правомощията, които Конституцията ѝ отрежда. Налагаше се едновременно да катализираме обществената трансформация, но и да бъдем стожер на стабилността в период на остра криза на доверие в политическата класа. Протестите отприщиха процеса по възстановяване на демокрацията и законността. Този процес ще е труден, с неизбежните грешки и разочарования. Наивно е да мислим, че след като повече от десетилетия допуснахме да крепне корупцията и да се шири произволът, от днес за утре ще върнем България в коловоза на правото и демокрацията. Старият режим е в миналото, но демонтажът на завещания властови модел ще отнеме време. Отчуждението на гражданите от политическата класа, недоверието в институциите, партизираната администрация, покварените медии, безнаказаната корупция, злоупотребите с власт и драматичното социално разслоение ще са предизвикателствата пред всички нас през следващите години. През изтеклия мандат назначих три служебни правителства. Последните допринесоха за връщането на доверието в институциите, доказаха, че хора от различни политически хоризонти могат да постигат единодействие в името на България. Създадоха модел на широка демократична алтернатива, разкриха множество злоупотреби, показаха, че страната може да се управлява прозрачно и отговорно според закона и с мисъл за слабите. Но тези правителства вече са част от историята. Изборите през ноември дадоха ново парламентарно мнозинство, което пое отговорност за управлението. От нас, избраните представители на българския народ, се очаква да откроим приоритетите и да обединим усилия за тяхното претворяване на дело. Чака ни справянето с каскада от кризи и техните социални и икономически последици. Тази задача вече обсебва дневния ред на правителството и парламента. Оставам отворен за диалог и споделям отговорността за тежки и непопулярни, но необходими решения. Ще продължавам обаче да бъда критичен, когато намирам решенията на законодателната и изпълнителната власт за неправилни. Текущите кризи, които се изострят и употребяват от задкулисието, не бива да отклоняват вниманието от стратегическите приоритети. Мой дълг като държавен глава е да връщам дневния ред към дългосрочните цели на нацията, далеч отвъд хоризонта на политическите мандати: овладяването на демографската криза, справянето с бедността и неравенствата, повишаването на стандарта и качеството на живот, духовното развитие, гарантирането на суверенитета и сигурността, отстояването на националните интереси и достойнството, утвърждаването на позитивния образ на страната ни навън. Икономиката беше дежурният приоритет на всички политици през годината. Уви, прочитът на макроикономическите показатели често засенчва грижата за човека, който е много повече от работник и потребител. Затова предпочитам да подходя към приоритетите от гледна точка именно на човека. Първото предусловие за успеха на обществото е свободата и достойнството на личността, чувството, че е равноправен член на общност, която гарантира правата ѝ и в чиито съдбини има право на глас. Демокрацията и правовата държава са фундаментът, който трябва да възстановим. Организираните от служебните правителства избори доказаха, че купеният и контролиран вот могат да бъдат пречупени, а недействителните гласове – сведени до минимум. Считам за необходимо българският парламент да продължи с промените, които да отстранят несъвършенствата в изборния процес, и оставам готов за ползотворно сътрудничество. Убеден съм, че в България е налице антимафиотски консенсус. Той обединява огромното болшинство от почтени българи, които го заявиха по площадите и в урните. Нашите сънародници гласуваха за много и различни партии, но с една надежда – за справедливост и законност. Държавата занапред не бива да се управлява през екрана, под масата, по телефона или зад кулисите. Корупцията трябва да бъде съкрушена, за да оцелеем като държава и общество. Съзнават го младите, съзнава го бизнесът, съзнават го почтените хора в администрацията, съзнават го хилядите, които подкрепиха партиите на протеста. Налице е историческа възможност да върнем България в руслото на закона. От това зависят всички други добри намерения. Без укрепване на държавността страната ни не може да разгърне огромния си потенциал. Партиите и политиците, които споделят каузата в България да се установи върховенството на правото и здрава и прозрачна медийна среда, да се изгради добре уредена държава с ефективни институции, могат да разчитат на разбирането и подкрепата на президентската институция. При връчването на мандата споделих, че ако управляващото мнозинство не постигне бърз, решителен пробив в реформата на прокуратурата и съдебната система, ще отвори пътя за реванш на статуквото. Повтарям го и сега. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]] Нужни са ясно изразена политическа воля, законови и конституционни промени. Считам, уважаеми дами и господа, че отварянето на Конституцията за промени не трябва да се изчерпва само с ревизия на съдебната власт в посока отговорна и ефективна прокуратура. След три десетилетия от началото на демократичните промени следва да покажем зрялост в убеждението си, че основната конституционна ценност е човекът. Затова промените в Конституцията следва да включват и разширяване на гражданското участие в управлението на държавата, и засилване на гаранциите за защита на човешките права. Демокрацията е несъвместима с обществената апатия. Тя се нуждае не просто от избиратели, а от активни граждани с амбиции за бъдещето на страната и инструменти за тяхното участие във формирането на това бъдеще. Укрепването на държавността изисква засилени конституционни гаранции за разделението на властите, прозрачен и предвидим законотворчески процес. Време е да се даде шанс и на общините за икономически и социален подем чрез конституционно гарантиране на финансовата децентрализация. Вторият консенсус е продиктуван от здравия разум. За да я има България, трябва да ги има и българите. Демографската катастрофа е проекция на всички кризи от прехода – бедността, несигурността, проблемите в здравеопазването и моралната криза. Нацията ни преживява прехода като травма, сравнима с война. Време е за дългосрочни, финансово осигурени политики за увеличаване на раждаемостта с фокус върху отговорното родителство, за намаляване на смъртността и ограничаване на емиграцията. Благотворителността не може да замести държавната грижа, пазарът и пиарът не могат да компенсират липсата на работещи социални механизми. Третият консенсус, около който съм убеден, че следва да се обединим, е каузата за просветена и образована нация. Той е исторически вкоренен още във Възраждането и век и половина беше двигател на българското развитие. Покварата на прехода обезцени образованието. Хиляди блестящи българи търсят реализация навън, науката страда от липса на финансиране, а бедността изхвърли хиляди деца от образователния процес. Неотложно трябва да инвестираме в младите българи. Залогът е оцеляването ни като народ. Това е дългосрочна инвестиция, която няма да донесе политически дивиденти на нашето поколение държавници, но това е дълг и историческа задача, която не търпи отлагане. Времето на стратегиите отмина. Трябват бързи, ефективни и устойчиви мерки за обхващане в училище на всички деца, за тяхното патриотично възпитание и борба с обездвижването и наркотиците, за квалификация на преподавателите и изграждане на критично и творческо мислене в училище, за повишаване на критериите при хабилитация на учени и акредитация на висши учебни заведения, за стимулиране на образованието през целия живот и превръщането му в солидна основа за модерна икономика на знанието и растежа. Без здрава нация не може да бъде постигната нито една национална цел. Пандемията оголи проблемите на българското здравеопазване и потвърди наличието на обществен консенсус за промяна на здравния модел към качествено и достъпно здравеопазване, в което здравето на пациента не е стока, а младите лекари и сестри не напускат България. Служебното правителство заложи важни проекти в Плана за възстановяване и устойчивост, които да осигурят качествена спешна помощ за всеки български гражданин и да върнат здравеопазването в малките и отдалечени населени места. Реализацията им ще бъде силен знак, че държавата се връща при хората. Прогресът ни като общество изисква ускорена трансформация към нов икономически модел, основан на науката, иновациите, производствата с висока добавена стойност, изисква осигуряването на чиста, достъпна и предсказуема енергия. Очаквам новата енергийна стратегия да гарантира максимална енергийна независимост, рационално използване на нашите природни дадености и изградени мощности и въплъщаването на перспективни технологии, но най-вече всичко посочено изисква стабилна и предсказуема нормативна среда, защита на собствеността и конкуренцията, насърчаване на предприемчивостта и инвестициите. Както често се случва, в трудни времена забравяме за българската култура, а тъкмо на нея разчитаме за изграждането на онези духовни ценности, които ни сплотяват като нация. Държавната подкрепа за културата е неотменима инвестиция в нашето бъдеще. Активният ми диалог със Светия синод на Българската православна църква и ръководствата на регистрираните вероизповедания, представени в Националния съвет на религиозните общности в България, както и работата ми с парламентарно представените политически сили, бе в основата на промените в Закона за вероизповеданията, които спомогнаха за пълноценно функциониране на религиозните общности при гарантирана защита за националния интерес. И в бъдеще Българската православна църква и традиционните вероизповедания могат да разчитат на моята подкрепа като държавен глава. Ще продължа да развивам благотворителните инициативи на моите предшественици – „Българската Коледа“ и „Подкрепи една мечта“, не само заради помощта към нашите деца, но и заради вярата, с която ни зареждат, че живеем в хуманно общество. Уважаеми госпожи и господа, гарантирането на сигурността в свят, наситен с динамика на геополитическите процеси и комплексен характер на рисковете и заплахите, е основна задача на държавната политика. Затова и развитието на въоръжените сили винаги е било основен приоритет в ролята ми на върховен главнокомандващ. Първият Консултативен съвет за национална сигурност, който свиках, бе посветен на основните предизвикателства пред Българската армия – остарялото оборудване, липсата на ресурси за пълноценна подготовка, тревожният отлив на личен състав. Призовах за разработване на дългосрочна визия за развитие на въоръжените сили, за ускорена реализация на проектите за модернизация, които да се съпътстват задължително от програми за индустриално сътрудничество, за решително повишаване на професионалната квалификация, мотивацията и социалния престиж на военнослужещите, за поддръжка на техниката и въоръжението до замяната им с нови образци, за участието на българската отбранителна индустрия в развитието на сектор „Сигурност“. Поради липсата на напредък в решаването на посочените проблеми свиках в кратък времеви период още два консултативни съвета на същата тематика. Твърдата ми настойчивост като върховен главнокомандващ допринесе за стартиране на редица конструктивни процеси в развитието на въоръжените сили. Разбира се, немалко задачи остават нерешени и се нуждаят от ресурси, организация и силно лидерство, но вярвам, че процесът е необратим. Нуждаем се от общото разбиране, че ангажиментът на държавното ръководство към отбраната не се изчерпва с големите проекти за модернизация. Модернизацията е непрекъснат процес по изграждането на съвременни отбранителни способности с фокус върху хората в армията, върху иновациите и новите технологии. Развитието на способности и оперативна съвместимост е не само съюзнически дълг, а преди всичко висша отговорност към сигурността на Родината. Определено считам, че при по-добра подготовка и политическа воля договорите за индустриално сътрудничество могат да предоставят по-добри възможности както за въоръжените сили, така и за икономиката, и то в областта на високите технологии. Противодействието на съвременните форми на тероризъм, престъпност и корупция, гарантирането на сигурността на българските граждани изисква непрекъснати усилия за повишаване на професионалната подготовка, мотивацията и технологичното осигуряване на служителите от МВР и службите за сигурност. През целия ни мандат с вицепрезидента госпожа Илияна Йотова отстоявахме убеждението, че България трябва да води проактивна външна политика, неотклонно следвайки националния интерес. Балансираният и прагматичен подход, аргументираното формулиране на позициите, както и отвореният диалог допринесоха България да продължи да се утвърждава като предсказуем и желан партньор и съюзник, който може да генерира перспективни идеи, да търси прагматични решения, да допринася за стабилността и устойчивото развитие. В обществото ни е налице консенсус за европейската принадлежност на България. Той беше утвърден и официализиран от предното поколение политици с присъединяването на България към Европейския съюз. Членството в Съюза е процес на активно взаимодействие със страните партньори, на укрепване на неговото единство и всекидневно отстояване на българските позиции в общността. Гласът на България трябва да отеква силно в дебата за бъдещето на Европа, за нейната стратегическа автономност и сигурност. Поетият ангажимент от всички страни – членки на НАТО, за изразходване на 2% от БВП за отбрана е важна стъпка за укрепване на сигурността, но и заставя по-малките страни като нашата да инвестират значителен ресурс в икономическите и социалните системи на по развитите държави, производителки на въоръжение. Затова на Срещата на върха през 2019 г. поставих открито този проблем и призовах да търсим механизми алиансът да не се превръща в съюз между производители и купувачи на отбранителни продукти, а да се утвърждава като съюз между партньори, които заедно развиват отбранителни способности, чрез интеграция на научноизследователската дейност и съвместно производство – идея, посрещната със значителен интерес и допринесла за създаването на инвестиционен фонд на алианса и механизми за съвместно развитие на иновациите. Вярвам, че България ще продължи да бъде активен участник в този процес и ще работи за интегриране на нашите научни звена и иновативни компании в инициативата. През годините на мандата укрепихме стратегическото партньорство със САЩ. Възстановихме диалога с Русия на най високо политическо ниво след десетилетно прекъсване. С президента на Китай издигнахме отношенията ни на ниво стратегическо партньорство. Задълбочихме връзките с редица държави отвъд европейското пространство. Както преди пет години, така и днес, стоя на позицията, че в условията на сблъсък на геополитически интереси и растяща конфронтация в нашия регион ролята на държавния глава не е да екзалтира тревогите и да посочва враг, а да способства за разрешаване на кризите с механизмите на съюзите, в които членуваме. Тези кризи нямат военно решение, а изискват диалог и дипломатически усилия за деескалация. Отново ще заявя, че външната ни политика трябва да се формулира у нас с консенсус между институциите и да се отстоява последователно навън. Няма как да не посоча като пример отношенията ни с Република Северна Македония. Когато изпълнението на договора от 2017 г. забуксува, свиках Консултативна среща въпреки обтегнатите ми отношения с правителството. Постигнат беше консенсус за разработване на Рамкова позиция, приета с Декларация на Четиридесет и четвъртото народно събрание, с цел прецизиране и отстояване на българския интерес и позиции. Удовлетворен съм от факта, че въпреки дълбоките политически промени оттогава последният Консултативен съвет за национална сигурност демонстрира единство и последователност по тази важна тема. Предложеният от правителството многопистов подход в отношенията с нашите съседи има потенциал да динамизира диалога, да укрепи доверието и трябва да бъде подкрепен. Той обаче не бива да оставя на заден план проблемите, свързани с правата на нашите сънародници и общото историческо и културно минало. Искам да бъда правилно разбран. Аз съм сред политиците, които желаят час по-скоро Република Северна Македония да стане член на Европейския съюз. Тъкмо затова трябва да помогнем на нашите братя да преодолеят по-бързо идеологемите от тоталитарното минало и да постигнат критериите за членство. Като отговорен член на Европейския съюз, България трябва да интегрира в него партньори, а не проблеми. Ще потвърдя своята позиция като президент на всички българи, че равноправието на македонските българи, много от които са и български граждани, трябва да бъде гарантирано чрез вписването им в Конституцията на страната наравно с другите части от народи. Този акт, редом с приемането на надеждни механизми за изкореняване езика на омразата и опазване на българското културно-историческо наследство, следва да бъде предварително условие за нашето съгласие за начало на преговорите за членство. Убеден съм, че икономизацията на външната политика, за която работих активно, може да даде много по-добри резултати, ако постигнем по-ефективна координация между институциите и преодолеем липсата на проектна готовност във важни инвестиционни направления. От началото на мандата с госпожа Йотова използвахме всеки възможен повод за разширяване на българското културно пространство и за отстояване на нашите достижения. Един от примерите в това отношение бе участието по моя покана на Генералния директор на ЮНЕСКО в тържествата на 24 май в София, което бе признание за приноса на България към световното културно наследство. Ще продължим още по-активно тази политика на фона на зачестилите посегателства върху българската култура и история. И в този мандат приоритет в дейността ни ще бъде поддържането на жива връзка и духовното приобщаване на българските общности зад граница, както и отстояването на техните права и идентичност. Нужни са неотложни законови промени за ускоряване получаването на българско гражданство от сънародниците ни зад граница. Надявам се също отдавнашната идея на вицепрезидента за създаване на български културен институт за нашите общности да срещне подкрепата на изпълнителната власт. Тук е мястото, уважаеми дами и господа, да изразя още веднъж своята благодарност към вицепрезидента Илияна Йотова. [[Ръкопляскания.]] Предизвикателствата на първия мандат укрепиха нашето разбирателство и единодействие и вярвам, че така ще бъде и занапред. Искам да изкажа своята дълбока благодарност към екипа ми от президентската администрация за всеотдайната работа. Убеден съм, че можем да преодолеем кризите и да сбъднем мечтата си за България само със знанието, таланта и обединените усилия на цялата нация. Затова Президентството ще продължи да бъде отворено за гражданите и организациите, за всички, които имат идеи за по-доброто ни бъдеще. Скъпи сънародници, в началото на изтеклия мандат заявих, че за мен не е важно колко време ще бъда президент, а какъв президент ще бъда. Това убеждение ме мотивираше да не правя компромис с принципите си и да стоя на страната на хората. Заедно с вас, скъпи съотечественици, преодоляхме много изпитания. Днес, с ръка на Конституцията искам да ви уверя, че ще продължавам да служа честно и отговорно на Отечеството. С госпожа Йотова ще вложим всичките си сили, за да градим заедно с Вас свободна, демократична, модерна и просперираща България. Благодаря ви! [[Бурни и продължителни ръкопляскания.]]
Уважаеми господин Президент, уважаема госпожо Вицепрезидент, уважаеми колеги народни представители, уважаеми гости! Истинските държавници усещат духа на времето, разбират болките и надеждите на своя народ и не се колебаят да действат решително, когато трябва да защитят бъдещето на Родината си. В своя първи мандат Вие се доказахте като такива. Когато за милиони българи беше най-тъмно, президентската институция остана да свети като фар, който дава посока. Събрахте и умножихте обществената енергия, което позволи да спечелите безапелационно втория си мандат и да се създаде мнозинство на промяната в Четиридесет и седмото народно събрание. Днес България навлиза в нов етап на своето развитие. Идва време за отворената длан и за протегнатата ръка. Идва време за градеж, за диалог, за справедливост, за укрепване на държавността и законността, за изпълване със съдържание на ценностите на демокрацията и свободата. Идва време, изправени пред кризите, да осмислим идеята за единението. Само преди месец всеки един от нас произнесе клетвата, която положихте и Вие днес. Тази клетва ни свързва, тя ни задължава всеки един поотделно и всички заедно в действията си да се ръководим от интересите на народа. Затова нямам съмнение, че заедно ще установим нов конструктивен диалог между институциите, ще проявим нужната мъдрост и воля за градивни и съзидателни политики в името на една по-добра и просперираща България. Историческото време отреди на Вас – избраните за Президент и Вицепрезидент на Република България, и на новоизбраното 47-о народно събрание нелеки изпитания. Вярвам, че заедно ще се справим! От свое име и от името на народните представители приемете пожеланието да продължавате достойно да изпълнявате високо отговорната си държавническа мисия. На добър час! [[Бурни ръкопляскания.]] С това официалната церемония по полагане на клетва от избраните за президент и вицепрезидент приключи. Благодаря Ви. Давам 30 минути почивка. [[След почивката.]]
Колеги, продължаваме нашето заседание с точка втора: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА ПАРАЛЕЛНОТО СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА ЗАЩИТЕН МЕХАНИЗЪМ МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ КАТО КРЕДИТОР И ЕДИННИЯ СЪВЕТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ КАТО КРЕДИТОПОЛУЧАТЕЛ. Вносител е Министерският съвет на 10 декември 2021 г. За Доклад от Комисията по бюджет и финанси – господин Каримански, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател, № 47-102-02-4, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На заседание, проведено на 13 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения Законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите Ивайло Яйджиев – заместник-министър, Калоян Симеонов – изпълняващ длъжността директор на дирекция „Регулация на финансовите пазари“, и Росица Петкова – началник на отдел „Банки, платежни услуги и застраховане“ в дирекция „Регулация на финансовите пазари“. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател се сключва в изпълнение на ангажиментите на страната, произтичащи от членството в Банковия съюз, и по-специално в Единния механизъм за преструктуриране. На Срещата на върха на държавите от еврозоната на 14 декември 2018 г. е одобрен мандат за Общ защитен механизъм на Единния фонд за преструктуриране (ЕФП) , който е допълнителна защита и ще се използва като крайна мярка за подкрепа на ЕФП едва когато финансовите средства на фонда са изчерпани, последващите вноски не са достатъчни и Единният съвет за преструктуриране не може да осигури пазарно финансиране. Общият защитен механизъм включва револвираща кредитна линия от Европейския механизъм за стабилност, който осигурява подкрепа за фонда от името на еврозоната и паралелни защитни механизми (револвиращи кредитни линии) , които се предоставят от всяка участваща в Банковия съюз държава членка извън еврозоната – България и Хърватия. Трите споразумения осигуряват равнопоставеност и еквивалентно третиране на всички държави членки в Банковия съюз. На заседанието на Еврогрупата в разширен формат на 30 ноември 2020 г. е взето политическо решение Общият защитен механизъм да започне да функционира от началото на 2022 г. В Паралелното споразумение между България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател е определена максималната сума, до която могат да бъдат предоставени заеми от България в рамките на Общия защитен механизъм. Максималната сума е пропорционална на съответните предварителни вноски в Единния фонд за преструктуриране от кредитните институции, установени на територията на България, и е определена на 187 923 874 лв. (96 083 951 евро) . Планирано е сумата да бъде заложена в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. в операциите в частта на финансирането на бюджетното салдо и в актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г., с посочен ефект за бюджета по години. Паралелното споразумение се прекратява, ако България влезе в еврозоната или ако напусне Банковия съюз. Заемните линии на Паралелното споразумение са с цел да се подкрепят инструментите за преструктуриране на банки в Банковия съюз. България решава дали да отпусне искания заем за всеки конкретен случай на преструктуриране на базата на установените критерии и при спазване на процедурите, заложени в Споразумението. Всеки заем се отпуска с първоначален падеж до 3 години, като той може да бъде удължен до максимум 5 години. Когато заемът е за осигуряване на ликвидност от Единния фонд за преструктуриране, неговият първоначален падеж е 12 месеца. Върху главницата по заемите се начислява лихва, обвързана с приложимия базов лихвен процент плюс марж, като Единният съвет за преструктуриране като кредитополучател изплаща и разходите за емитиране и други разходи и разноски. За да влезе в сила Общият защитен механизъм, Споразумението за защитен механизъм между Европейския механизъм за стабилност и Единния съвет за преструктуриране, както и двете Паралелни споразумения за защитен механизъм между България и Хърватия като кредитори и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател следва да са подписани, ратифицирани и да е изготвено правно становище по приложимостта на Споразумението най-късно до края на 2021 г. С Решение на Министерския съвет от 4 ноември 2021 г. Проектът на паралелно споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател е одобрен като основа за водене на преговорите, а министърът на финансите е упълномощен да проведе преговорите и подпише Споразумението при условие за последващо ратифициране. Паралелното споразумение е подписано от страна на председателя на Единния съвет за преструктуриране на 11 ноември 2021 г. и от министъра на финансите на Република България на 25 ноември 2021 г. Предвид конфиденциалния характер на приложение 9 на Паралелното споразумение – „Списък на лицата за контакт“, с оглед на съдържащите се в този списък лични данни на определените от двете страни лица за контакт, е предложено на основание чл. 25, ал. 2 от Закона за международните договори на Република България Народното събрание да разпореди списъкът на лицата за контакт да не се обнародва в „Държавен вестник“. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Председателят на Комисията по бюджет и финанси разясни, че Паралелното споразумение е следвало да бъде ратифицирано до края на 2021 г., но има и други държави, които не са успели да го ратифицират в този срок. Процесите по ратификация от всички държави, които са го подписали, се очаква да приключат в началото, има се предвид до края на януари месец 2022 г. Международният договор подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, точки 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 16 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател, № 47-102-02-4, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Доклад на Комисията по конституционни и правни въпроси. Господин Матеев има думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Комисия по конституционни и правни въпроси: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател, № 47-102-02-4, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 12 януари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател, № 47-102-02-4, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На заседанието присъстваха от Министерството на финансите: господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър, господин Калоян Симеонов – изпълняващ длъжността директор на дирекция „Регулация на финансовите пазари“, и госпожа Росица Петкова – началник-отдел в дирекция „Регулация на финансовите пазари“. От името на вносителя Законопроектът беше представен от господин Яйджиев, който посочи, че сключването на Паралелното споразумение за защита произтича от ангажиментите на Република България във връзка с членството на страната в Единния механизъм за преструктуриране в рамките на Банковия съюз. Той допълни, че Споразумението за защитен механизъм е част от Европейския механизъм за стабилност и осигурява равнопоставеност и еквивалентно третиране на държавите членки в Банковия съюз. Заемът по линия на Паралелното споразумение е с цел да се подкрепят инструментите за преструктуриране, заложени в правото на Европейския съюз. Всеки заем се отпуска с първоначален падеж до три години, като падежът може да бъде удължен за целия заем или за част от него до максимум пет години. Когато заемът е поискан за финансиране на подпомагане с оглед на осигуряване на ликвидност от Единния фонд за преструктуриране, неговият първоначален падеж е дванадесет месеца. Общият защитен механизъм, осигурен чрез Паралелното споразумение, ще бъде на разположение за 10-годишен период и представлява револвираща кредитна линия, като между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател е определена максимална сума на кредита в размер на 187 млн. 923 хил. и 874 лв. Беше посочено, че Паралелното споразумение се прекратява, когато Република България се присъедини към еврозоната или напусне Банковия съюз. Господин Яйджиев уточни, че е планирано сумата да бъде заложена в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. и добави, че Споразумението подлежи на ратифициране на основание чл. 85, ал. 1, точки 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България. В резултат на проведеното гласуване, Комисията по конституционни и правни въпроси единодушно с 19 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател, № 47-102-02-4, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г.“
Благодаря, господин Матеев. Откривам дискусията по Законопроекта. Има ли желаещи за изказване? Заповядайте, господин Ганев. След това господин Гечев.
Господин Председател, по същността си това, което ще направи българската държава – ще дадем едни пари, които, ако нещо стане и някои банки тръгнат да фалират, в краен случай ще започнат да използват други европейски банки и за да ги спаси, Европейският съюз ще започне да използва българските пари. Хубаво е управляващата коалиция да помисли какви рискове и какво ще прави, като влезем в еврозоната – там, закъдето декларирахте и Вие, че България категорично трябва да влезе, защото рисковете стават още по-големи, при положение че имаме държави с колосални дългове – само ще спомена – Гърция, Италия, Испания, Португалия, и това са само малка част от държавите, които са не потънали в дългове, ами много над всичко това, което произвеждат в момента. В тази връзка ние чисто принципно няма как да подкрепим това нещо. Групата на ВЪЗРАЖДАНЕ няма как да подкрепи тази ратификация, която сама по себе си е, да кажем, нещо формално. Но въпросът е съвсем принципен и поставя друг голям въпрос: какво място има въобще България в еврозоната и въвеждане на еврото като евро в България? Защото вчера чух изявление на един председател на комисия в сегашния парламент, в което обясни, че еврото не е само монети, еврото е проводник на евроценности. Извинявайте, това не е приоритет на всеки един българин извън тази зала. Именно заради това ние няма да подкрепим вкарването в европейските сметки на над 190 млн. български лева. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. За изказване – господин Гечев, заповядайте.
Господин Председател, уважаеми колеги! Нека да не политизираме чисто професионални схеми за гарантиране сигурността на банковата система. Нека да преведем на разбираем език. След финансовата криза 2007 – 2009 г. Европейската централна банка, Съветът на Европа, който има пряко отношение към Европейската централна банка, и Европейската комисия взеха система от мерки, така че да повишат капацитета на Европейския съюз, в който ние членуваме, да минимизира вероятността от фалита на банки, а когато фалират банки, то да стане при определени условия, тъй като няма власт в света и не е необходимо да се забрани и да се изключи фалирането на банки. Въпросът е да не фалират банки, които имат ключово значение за банковата система на отделните страни – членки на Европейския съюз. И в тази връзка беше създаден Единен фонд за преструктуриране, уважаеми колеги, 95 на сто от който се формира от самите търговски банки. Сумата е 55 млрд. евро, които самите банки превеждат в Единния фонд, тези 55 млрд. евро са 1% от гарантираните депозити на всяка банка. Тоест става дума за гарантирани депозити от 5 трилиона и половина в Европейския съюз. И към тези частни фондове, които се управляват от Единния механизъм за преструктуриране, тоест частните банки и където има държавни банки, превеждат тези 55 милиарда, ще се съберат в това ново тяло за управление, към основната маса от тези пари страните – членки на Банковия съюз и на Еврозоната, се съгласяват в зависимост от размера на брутния си вътрешен продукт, ако е необходимо и при ясни условия, да дофинансират операциите на този Единен механизъм за управление на кризи, нека го наречем, в условията на банкиране. Тази сума за Република България е 188 млн. лв. Тези 188 млн. лв. трябва да бъдат блокирани в бюджетите на Република България тази година и всяка следваща година. Тези по 200 млн. лв. при около и над 130 млрд. брутен вътрешен продукт е сума, която за България не представлява проблем, и ако се наложи тези средства да бъдат ползвани, те ще бъдат ползвани със съгласието на българското правителство и министъра на финансите, но те ще бъдат ползвани като заем. Крайната лихва се оформя като основния лихвен процент на Европейската централна банка плюс лихвен марж, тоест тук не става дума, че българската държава ще подарява някакви пари на банки в криза. Освен това банкови кризи има в целия свят, в развиващите се страни, така че може и в България да възникнат проблеми, не дай си боже, когато да се налага да ползваме помощта на колективната схема за решаването им. Тоест тези малко под 200 млн. лв. се включват в бюджета на България всяка година, те се ползват само когато България е съгласна спрямо решенията на Единния механизъм за преструктуриране и този кредит е на основата на пазарни условия, тоест кредит при пазарни условия. И от тази гледна точка съм убеден, че ние трябва да го подкрепим, първо, защото сумата, която се ангажира в бюджета, е малка, второ, защото става дума за колективна банкова сигурност, и трето, ние сме взели решение като страна – България е член на Банковия съюз, подала е официална молба за членство в еврозоната. Колегата, който се изказа преди мен – нещата са свързани косвено, тъй като проблематиката на еврозоната е свързана, но е коренно различен проблем, който ще бъде въпрос на дискусии, когато му дойде времето. Към момента не би трябвало ние да имаме притеснение за подкрепата на това решение за ратификация на този закон. Освен това ще кажа нещо, което също е важно за България – тези средства формално ще присъстват в бюджета като замразени, но Ви уверявам – добре са познати техниките, при които тази сума може да бъде използвана за бюджетните нужди на България, без да се нарушава това ограничение. Има си техники, които колеги, занимаващи се с финанси и икономика, много добре знаят. Тоест няма колебание, колеги. Препоръчвам Ви да подкрепим този законопроект, да го ратифицираме и България да се включи в ангажиментите си както останалите страни – членки на Банковия съюз, а това са всички страни – членки на еврозоната, плюс Хърватска и България. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Гечев. Има ли реплики? Ако няма реплики – господин Сабрутев за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! От „Продължаваме промяната“ подкрепяме така входираната ратификация на Паралелното споразумение за защитен механизъм. Считаме, че тази ратификация е крайно необходима и дори леко закъсняла. Синхронизирането на европейските директиви е приоритет на коалиционното споразумение и считаме, че в най-бърз порядък трябва да синхронизираме законодателството си с Европейския съюз, какъвто ангажимент имаме като член на Съюза. Благодаря.
Благодаря, господин Сабрутев. Реплики? Не виждам. Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусиите. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване на първо четене Законопроекта за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател. Започвам да питам колегите, които са онлайн: Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков?
За.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева? Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев? Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова? Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 155 плюс 19 – 174 народни представители: за 145 в залата и 18 онлайн – 163, против 11, въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам така приетият на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател, № 47-102-02-4, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г., да бъде приет и на второ четене в днешното пленарно заседание, тъй като не са направени никакви предложения – конкретни, а и не виждам дали ще бъдат направени такива. Благодаря Ви.
Никой не е заявил. Има ли обратно предложение? Не виждам. Да преминем към гласуване на предложението на господин Каримански за гласуване на второ четене на Законопроекта за ратифициране на въпросното споразумение. Започваме онлайн: Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков?
За.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Тук всички двадесет и двама са гласували. Гласували 144 в залата – общо 166: за 155, против 11, въздържали се няма. Предложението е прието. [[Народният представител Искра Михайлова иска думата за декларация от парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Първо декларацията – заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Ние, народните представители от парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ, считаме за недопустима намеса във вътрешните работи на Република България изказването на Клаудия Тени – член на Републиканската партия, депутат в Камарата на представителите на САЩ и член на Комисията по външни работи, за възможно налагане на санкции срещу България заради изразената ни позиция за Република Северна Македония. Крайно неприемливо е американски политици да заплашват със санкции българската държава, като настояваме българското правителство да извика американския посланик в България и да му обърне внимание, че въпреки американските бази на българска земя България е суверенна държава и българската външна политика се определя изцяло на основание на българските национални интереси, като настоява за ненамеса на САЩ във вътрешните работи на България и определянето на външната ни политика. Българските политици, както и Народното събрание многократно са изразявали позицията ни, че е недопустим компромис с българската история, език и национална идентичност. Ние изразяваме безпокойство и тревога от изявления на македонски медии и политици с език на омразата, насочени към България, както и намесата от страна на САЩ и отделни американски политици в така наречения македонски въпрос. Считаме, че докато се използва език на омразата по отношение на България и се отрича българската идентичност, история, култура и език от Република Северна Македония, тя не е готова за членство в Европейския съюз. Българските политици, без значение от тяхната политическа принадлежност, трябва да отстояват българските национални интереси и външната ни политика да бъде съобразена само и единствено с тях. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Михайлова. Думата има господин Каримански. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ЗАКОН за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател Чл. 1. Ратифицира Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател, подписано от председателя на Единния съвет за преструктуриране на 11 ноември 2021 г. и от министъра на финансите на Република България на 25 ноември 2021 г. Чл. 2. Разпорежда Списъкът на лицата за контакт – приложение № 9 към Паралелното споразумение по чл. 1, да не се обнародва в „Държавен вестник“.“ Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Все пак съм длъжен да открия дискусия по така представения текст. Няма изказвания. Закривам дискусията. Господин Каримански, да Ви помоля да прочетете и Заключителната разпоредба и тогава ще гласуваме целия текст.
„Заключителна разпоредба Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Подлагам на гласуване представения проект на закон на второ четене. Започваме отново онлайн: Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков?
За.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували общо 166 народни представители: за 155, против 11, въздържали се няма. Законопроектът е приет на второ гласуване. С това изчерпваме тази точка от дневния ред. Продължаваме със следващата: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕХВЪРЛЯНЕТО И ВЗАИМНОТО ИЗПОЛЗВАНЕ НА ВНОСКИ В ЕДИННИЯ ФОНД ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ. Доклад на Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране, № 47-102-02-3, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На заседание, проведено на 13 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: Ивайло Яйджиев – заместник-министър, Калоян Симеонов – изпълняващ длъжността директор на дирекция „Регулация на финансовите пазари“, и Росица Петкова – началник на отдел „Банки, платежни услуги и застраховане“ в дирекция „Регулация на финансовите пазари“. Законопроектът беше представен от Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране е подписано от договарящите държави членки, включително България, на 21 май 2014 г. То е ратифицирано със закон (ДВ, бр. 96 от 2018 г.) , обнародвано е в „Държавен вестник“, бр. 4 от 2019 г., и е в сила за Република България от 24 ноември 2018 г. Измененията в Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране се налагат във връзка с по-ранното въвеждане на Общия защитен механизъм на Единния фонд за преструктуриране (ЕФП) , политическо решение за което е взето на заседанието на Еврогрупата в разширен формат на 30 ноември 2020 г. Общият защитен механизъм е крайна мярка и представлява допълнителна защита, която ще е на разположение в случай на недостиг на средства в ЕФП. Механизмът следва да започне да функционира от началото на 2022 г. Чрез измененията в Споразумението се осигурява взаимно използване на извънредните последващи вноски, като по този начин се създава ефективен и надежден механизъм на възстановяване на предоставените средства от банките, участващи в Банковия съюз. Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране (изменителното Споразумение) е подписано на 27 януари 2021 г. от всички държави членки, включително от България. Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в ЕФП влиза в сила в деня, в който инструментите за ратифициране, одобрение или приемане бъдат депозирани от всички подписали Споразумението страни, участващи в Банковия съюз. Законопроектът съответства по принцип на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Председателят на Комисията по бюджет и финанси господин Любомир Каримански информира народните представители, че в наименованието на Законопроекта има неточност от правно-технически характер, като при второ гласуване наименованието на закона следва да се измени в съответствие с изменителното Споразумение и разпоредбата на член единствен. Той разясни още, че изменителното Споразумение е следвало да бъде ратифицирано до края на 2021 г., но има и други държави, които не са успели да го ратифицират в този срок. Процесите по ратификация от всички държави, които са го подписали, се очакват да приключат в началото на 2022 г., има се предвид края на месец януари 2022 г. Международният договор подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 7 и ал. 3 от Конституцията на Република България. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 16 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране, № 47-102-02-3, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г.“
Благодаря, господин Каримански. Откривам дискусия по Законопроекта за ратифициране. Има ли изказвания? Не виждам. Закривам дискусията. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване на първо четене Законопроекта за ратифициране на Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране, № 47-102-023, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. Преминаваме към гласуването на колегите, които са онлайн. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков? Няма го. Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За
Петър Петров?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 163 народни представители: за 152, против 11, въздържали се няма. Предложението е прието. Господин Каримански, искате ли думата? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, бих искал да направя една редакционна – ние казахме, че е и техническа поправка, между двете четения. Във връзка с допълване към Закона със съответните държави, които не са изброени, аз посочих моята бележка и в Доклада на Комисията по бюджет и финанси. Затова предлагам към „Закон за ратифициране на Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето на взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране“ да се добави „между Кралство Белгия, Република България, Чешката Република, Кралство Дания, Федерална Република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Френската република, Република Хърватия, Италианската република, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Великото херцогство Люксембург, Унгария, Република Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Република Полша, Португалската република, Румъния, Република Словения, Словашката република и Република Финландия“. Благодаря Ви.
Вашето предложение е това да се добави към наименованието на Закона. Първо ще трябва да направите предложение да го гледаме на второ четене и ако се съгласим…
Добре, да го направим.
Направете го и ако приемем, че го правим, ще отчетем това, което предложихте, защото наистина е технически.
Правя предложение на основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание така приетият на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране, № 47 102 02-3, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г., да бъде приет и на второ гласуване в днешното пленарно заседание. Благодаря.
Има ли обратно предложение? Не виждам. Преминаваме към гласуване на предложението на господин Каримански Законопроектът за ратифициране на това споразумение да бъде разгледан на второ четене сега, на днешното заседание. Моля, процедура за гласуване. И минаваме към колегите, които са онлайн. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков? Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За
Петър Петров?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 157 народни представители: 20 гласуваха онлайн, 146 за, против 11, въздържали се няма. Предложението е прието. Аз предлагам господин Каримански да не повтаря отново това, което вече съобщи, но си мисля, все пак, че трябва да изчете целия текст. Така че направо го изчетете заедно със заглавието и с текста. То е едно и също, но трябва да го изчетем. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ЗАКОН за ратифициране на Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране Член единствен. Ратифицира Споразумението…
Само да помоля, нали в заглавието трябваше да добавим…
Да. … „между Кралство Белгия, Република България, Чешката Република, Кралство Дания, Федерална Република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Френската република, Република Хърватия, Италианската република, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Великото херцогство Люксембург, Унгария, Република Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Република Полша, Португалската република, Румъния, Република Словения, Словашката република и Република Финландия.“ Член единствен. Ратифицира Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране между Кралство Белгия, Република България, Чешката Република, Кралство Дания, Федерална Република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Френската република, Република Хърватия, Италианската република, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Великото херцогство Люксембург, Унгария, Република Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Република Полша, Португалската република, Румъния, Република Словения, Словашката република и Република Финландия, подписано в Брюксел на 27 януари 2021 г.“
Благодаря, господин Каримански. Има ли изказвания? Няма. Закривам дискусията. Преминаваме към гласуване на така изчетеното Споразумение. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков? Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За
Петър Петров?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 156 народни представители общо: за 145, против 11, въздържали се няма. Законът за ратифициране на Споразумението е приет и на второ четене. С това изчерпваме и тази точка от дневния ред и преминаваме към следващата: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА КОНВЕНЦИЯТА, ПРИЕТА ОТ СЪВЕТА В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛ. 34 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ВЗАИМОПОМОЩ ПО НАКАЗАТЕЛНОПРАВНИ ВЪПРОСИ МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ – ЧЛЕНКИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, И НА ПРОТОКОЛА, СЪСТАВЕН ОТ СЪВЕТА В СЪОТВЕТСТВИЕ ЧЛ. 34 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ КЪМ КОНВЕНЦИЯТА ЗА ВЗАИМОПОМОЩ ПО НАКАЗАТЕЛНОПРАВНИ ВЪПРОСИ МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ – ЧЛЕНКИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ. Първо, вносителят. Желаете ли да представите като вносител на Законопроекта? Не сте длъжна, разбира се, но е хубаво – както прецените. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Представям на Вашето внимание един законопроект, който изглежда технически по своя характер, но е изключително важен с оглед функционирането на правосъдната ни система, и по-точно с оглед осигуряване на широтата на прилагане на всички правомощия на Европейската прокуратура, включително и на територията на нашата родина, тогава, когато става въпрос за трансгранично сътрудничество по наказателноправни въпроси. В същата логическа връзка е и следващият законопроект и няма да говоря по него отново. Това, което правим с този законопроект и съответно със следващия законопроект – даваме възможност, признаваме възможността Европейската прокуратура да служи като съдебен орган, тоест да бъде като точка за получаване и искане на правна помощ в случаите, когато се засягат наказателно-правни въпроси в обхвата на нейната компетентност. Това е по първия законопроект. По следващия законопроект има едно допълнително разширяване. Става въпрос възможността за предаване на временно задържани лица пак в обхвата на нейната компетентност. Призовавам Ви да подкрепите този законопроект, както и следващия, разбира се, защото по този начин, пак казвам, ще предоставим възможност на Европейската прокуратура да изпълнява ефективно правомощията си тогава, когато има необходимост от трансгранична помощ. Благодаря.
Благодаря, госпожо Йорданова. Заповядайте сега да представите Доклада на Комисията по конституционни и правни въпроси – господин Матеев има думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по конституционни и правни въпроси относно Законопроект за допълнение на Закона за ратифициране на Конвенцията, приета от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз, за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, и на Протокола, съставен от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз към Конвенцията за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, № 47-102-02-1, внесен от Министерския съвет нa 6 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 12 януари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за допълнение на Закона за ратифициране на Конвенцията, приета от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз, за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, и на Протокола, съставен от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз към Конвенцията за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, № 47-102-02-1, внесен от Министерския съвет нa 6 декември 2021 г. На заседанието присъстваха от Министерството на правосъдието госпожа Юлия Ковачева – заместник-министър, и господин Милен Георгиев – главен експерт в отдел „Сътрудничество по наказателноправни въпроси“. Законопроектът беше представен от госпожа Ковачева, която посочи, че по силата на присъединяването към Европейския съюз Република България е страна по Конвенцията за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, и Протокола към нея. Тя отбеляза, че Законът за ратифициране съдържа декларациите на Република България, приети за целите на прилагането на тези инструменти и свързани с определянето на национални централни и компетентни органи, както и на език, на който следва да се получават молбите и документите за правна помощ. Проектът на закон урежда трансграничното правно сътрудничество по наказателни дела и определя Европейската прокуратура за компетентен съдебен орган по изпращането и получаването на молби за правна помощ по наказателни производства с необвързаните с Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета от 12 октомври 2017 г. за установяване на засилено сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура държави членки.“ Проектът на закон урежда правомощията на Европейската прокуратура в съответствие с делегираната ѝ компетентност по чл. 22, 23 и 25 от Регламента да издава молби за прихващане на далекосъобщения и създава необходимата нормативна основа за обезпечаване въвеждането на Европейска прокуратура и нейната компетентност, като регламентира необходимото функционално разпределение на правомощията на компетентните органи на равнище Европейски съюз и на национално ниво. Госпожа Ковачева допълни, че с приемането на Законопроекта се осигуряват условия за ефективното упражняване на правомощията на Европейската прокуратура и се повишава защитата на финансовите интереси на Съюза в областта на наказателното право. В резултат на проведеното гласуване Комисията по конституционни и правни въпроси единодушно с 19 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за допълнение на Закона за ратифициране на Конвенцията, приета от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз, за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, и на Протокола, съставен от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз към Конвенцията за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, № 47-102-02-1, внесен от Министерския съвет нa 6 декември 2021 г.“
Благодаря, господин Матеев. [[Уточнения между докладчика и председателя.]] Не, засега няма нужда. Откривам дискусията на първо четене по Законопроекта. Има ли изказвания? Няма. Закривам дискусията. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване на първо четене на Законопроект за допълнение на Закона за ратифициране на Конвенцията, приета от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз, за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, и на Протокола, съставен от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз към Конвенцията за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, № 47-102-02-1, внесен от Министерския съвет нa 6 декември 2021 г.“ Процедура за гласуване и започваме с колегите, които са онлайн. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков?
За.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 154 народни представители: за 143, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието. Заповядайте, господин Матеев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, моля току-що приетият законопроект да бъде разгледан и подложен на второто гласуване в настоящото заседание.
Благодаря, господин Матеев. Има ли обратно предложение? Не виждам. Преминаваме тогава към гласуване на предложението на господин Матеев да разгледаме Законопроекта и на второ четене. Моля, процедура за гласуване. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков? Явно не е свързан в момента, но съм длъжен да го спомена. Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева, тук ли е? Не. Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова? Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
Въздържал се.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 149 народни представители: за 137, против няма, въздържали се 12. Предложението е прието. Господин Матеев, заповядайте да го представите за второ четене.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! „ЗАКОН за допълнение на Закона ратифициране на Конвенцията, приета от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз, за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, и на Протокола, съставен от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз към Конвенцията за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз Параграф единствен. В чл. 1 се правят следните допълнения: 1. В т. 2 след думите „Република България декларира, че“ се добавя „декларацията, направена до Съвета на Европа по отношение на Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси от 1959 г. и протоколите към нея, се прилага също и за настоящата конвенция, както и че“.“ Тъй като в т. 2 ще има техническа редакция, предлагам да гласуваме първо заглавието и т. 1.
Предлагам, ако е техническа редакцията, направо да я прочетете и да гласуваме всичко заедно.
Добре. Запознавам Ви с направената техническа редакция, която е съгласувана между вносителя и референтите в Народното събрание. Става въпрос за промяна на думата „издадени“, която е в т. 2 от Закона, изречение първо: „издадени“ да се замени с „отправени“. Същата редакционна поправка, предлагам и в т. 3 от Закона: „издава“ да се замени с „отправя“.
Добре, тъй като наистина е техническо, предлагам да не го гласуваме отделно, особено при тази сложност на гласуването, така че изчетете текста на т. 2 с редакционната поправка.
„2. В т. 3 накрая се създават изречения четвърто, пето, шесто и седмо. Този ред не се прилага за молби или съобщения, отправени или адресирани до Европейската прокуратура. Молбите, адресирани до Европейската прокуратура, като орган, към който е отправено искането, следва да се предават на централната служба на Европейската прокуратура. В спешни случаи те могат да бъдат предадени директно на европейския делегиран прокурор в Република България. В такива случаи копие трябва да бъде изпратено до централната служба на Европейската прокуратура. 3. В т. 4 накрая се създава изречение второ: „Европейската прокуратура при упражняването на правомощията си, предвидени в чл. 22, 23 и 25 от Регламент на Европейския съюз 2017/1939 на Съвета от 12 октомври 2017 г. за установяване на засилено сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура, е компетентна да отправя молби в съответствие с чл. 18 от Конвенцията и да действа като компетентен орган в съответствие с чл. 19, § 2 и чл. 20, § 1 – 5 от Конвенцията.“
Благодаря. Откривам дискусията. Има ли изказвания по представения законопроект? Не виждам. Закривам дискусията. Господин Летифов, махахте с ръка, но не стана ясно на кого и за какво. [[Шум и реплики.]] Преминаваме към гласуване на второ четене на Законопроект за допълнение на Закона за ратифициране на Конвенцията, приета от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз, за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз и на Протокола, съставен от Съвета в съответствие с чл. 34 от Договора за Европейския съюз към Конвенцията за взаимопомощ по наказателноправни въпроси между държавите – членки на Европейския съюз, № 47-102-02-1, представен от господин Матеев. Моля, процедура за гласуване и преминаваме към колегите, които са онлайн. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков?
За.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
Въздържал се.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 155 народни представители: за 143, против няма, въздържали се 12. Предложението е прието. С това изчерпахме тази точка от дневния ред и преминаваме към последната точка: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА КОНВЕНЦИЯ ЗА ВЗАИМОПОМОЩ ПО НАКАЗАТЕЛНОПРАВНИ ВЪПРОСИ И ДОПЪЛНИТЕЛНИЯ ПРОТОКОЛ КЪМ НЕЯ, КОНВЕНЦИЯТА ЗА ТРАНСФЕР НА ОСЪДЕНИ ЛИЦА И ЕВРОПЕЙСКАТА КОНВЕНЦИЯ ЗА ЕКСТРАДИЦИЯ С ДВАТА ДОПЪЛНИТЕЛНИ ПРОТОКОЛА КЪМ НЕЯ. Давам думата на господин Матеев да представи Доклада на Комисията по конституционни и правни въпроси.
Благодаря, господин Председател. Колеги народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за ратифициране на Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси и Допълнителния протокол към нея, Конвенцията за трансфер на осъдени лица и Европейската конвенция за екстрадиция с двата допълнителни протокола към нея, № 47-102-02-2, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 12 януари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроекта. На заседанието присъстваха от Министерството на правосъдието госпожа Юлия Ковачева – заместник-министър, и господин Милен Георгиев – главен експерт в отдел „Сътрудничество по наказателноправни въпроси“. Законопроектът беше представен от госпожа Ковачева, която посочи, че Република България е страна по Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси и допълнителните протоколи към нея и добави, че предложеният законопроект е дължимата реакция на страната по отношение на поетите задължения с Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета от 12 октомври 2017 г. за установяване на засилено сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура. Законопроектът обезпечава ефективното изпълнение на съдебни поръчки и молби за правна помощ между компетентните органи на държавите – членки на Европейския съюз, и обезпечава създаването на Европейската прокуратура и нейното признаване от държавите – членки на Европейския съюз, като компетентен орган по прилагането на правна помощ по наказателни въпроси. Предлага се Европейската прокуратура при упражняване на своите правомощия чрез европейските делегирани прокурори да се счита за национален съдебен орган в държавите членки и на нея да се делегират правомощия за правно сътрудничество при упражняването на международна правна помощ с трети държави. Проектът на закон прецизира реда за изпълняване на съдебни поръчки, молби за правна помощ и подаване на искания за временно предаване на задържани лица по дела от компетентността на Европейската прокуратура. Госпожа Ковачева добави, че Законопроектът е съгласуван по съответния ред и получените бележки, включително от органите на съдебната власт, са отразени, преди да бъде одобрен от Министерския съвет, като неговото приемане ще повиши доверието в институциите на Европейския съюз и в правосъдните системи. В резултат на проведеното гласуване Комисията по конституционни и правни въпроси с 18 гласа „за“, без „против“ и 1 „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за ратифициране на Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси и Допълнителния протокол към нея, Конвенцията за трансфер на осъдени лица и Европейската конвенция за екстрадиция с двата допълнителни протокола към нея, № 47-102-02-2, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г.“
Благодаря, господин Матеев. Откривам дискусията по Законопроекта. Има ли изказвания? Не виждам. Закривам дискусията и преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване на първо четене Законопроект за изменение и допълнение на Закона за ратифициране на Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси и Допълнителния протокол към нея, Конвенцията за трансфер на осъдени лица и Европейската конвенция за екстрадиция с двата допълнителни протокола към нея, № 47 102 02 2. Моля, процедура за гласуване – колегите онлайн. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков?
За.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Петър Чобанов?
За.
Росица Кирова?
Въздържал се.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 150 народни представители: за 140, против 1, въздържали се 9. Предложението е прието. Заповядайте, господин Матеев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, на основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание моля току-що приетият законопроект да бъде разгледан и подложен на второ гласуване в настоящото заседание.
Има ли обратно предложение? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на господин Матеев Законопроектът да се гледа на второ четене на сегашното заседание. Моля, процедура за гласуване. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков?
За.
Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Петър Чобанов? Не се включва в гласуването.
Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Гласували 151 народни представители: за 140, против 1, въздържали се 10. Предложението е прието. Заповядайте, господин Матеев, да изчетете Законопроекта.
Благодаря, господин Председател. „ЗАКОН за изменение и допълнение на Закона за ратифициране на Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси и Допълнителния протокол към нея, Конвенцията за трансфер на осъдени лица и Европейската конвенция за екстрадиция с двата допълнителни протокола към нея § 1. В член единствен, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова буква „г“: „г) декларация по чл. 11, изменен с чл. 3 от Втория допълнителен протокол към Конвенцията (обн., ДВ, бр. 94 от 2004 г., в сила от 1 септември 2004 г.) : „В съответствие с чл. 11 от Конвенцията, изменен с чл. 3 от Втория допълнителен протокол към нея, Република България заявява, че исканията по този член и в съответствие с членове 13 и 14 от Втория допълнителен протокол към Конвенцията, подадени от европейски делегиран прокурор в държава – членка на Европейския съюз, се предават на органите, определени от Република България в направената декларация по чл. 15, ал. 8, буква „б“ от Конвенцията така, както е формулирана в чл. 4 от Втория допълнителен протокол към нея.“ 2. Досегашна буква „г“ става буква „д“. 3. Създава се нова буква „е“: „е) декларация по чл. 15, изменен с чл. 4 от Втория допълнителен протокол към Конвенцията (обн., ДВ, бр. 94 от 2004 г., в сила от 1 септември 2004 г.) .: „В съответствие с чл. 15 от Конвенцията, изменен с чл. 4 от Втория допълнителен протокол към нея, Република България заявява, че исканията за взаимопомощ към Европейската прокуратура, както и информацията, предоставена от договаряща страна в съответствие с чл. 21 от Конвенцията, се адресират директно до Европейската прокуратура. Исканията за взаимопомощ се изпращат или до централната служба на Европейската прокуратура, или до европейския делегиран прокурор на посочената държава членка. Когато е целесъобразно, Европейската прокуратура препраща това искане до компетентните национални органи, ако тя не е компетентна или не упражнява своята компетентност по конкретен случай.“ 4. Досегашните букви „д“ и „е“ стават съответно букви „ж“ и „з“. 5. Досегашна буква „ж“ става буква „и“ и в нея накрая се добавя: „Република България, в съответствие с чл. 24 от Конвенцията, изменен с чл. 6 от Втория допълнителен протокол към нея, в качеството си на държава – членка на Европейския съюз, участваща в засиленото сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура, също така заявява, че Европейската прокуратура при упражняването на правомощията си, предвидени в чл. 22, 23 и 25 от Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета от 12 октомври 2017 година за установяване на засилено сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура, се счита за съдебен орган за целите на отправянето на искания за взаимопомощ съгласно Конвенцията и протоколите към нея, както и за целите на предоставяне по искане на друга договаряща страна в съответствие с Конвенцията и протоколите към нея на информация или доказателства, които Европейската прокуратура вече е придобила или може да придобие след започването на разследване в област от нейната компетентност. Европейската прокуратура се счита също така за съдебен орган за целите на получаването на информация в съответствие с чл. 21 от Конвенцията във връзка с престъпления от нейната компетентност, както е предвидено в чл. 22, 23 и 25 от Регламент (ЕС) № 2017/1939 на Съвета. Република България се възползва от възможността да тълкува правните последици от тази декларация, както следва: Когато в Конвенцията или в протоколите към нея се съдържа позоваване на молещата страна или замолената страна, това позоваване, в случай на искания, отправени от Европейската прокуратура или адресирани до нея, се тълкува като позоваване на държавата – членка на Европейския съюз, на компетентния европейски делегиран прокурор, чиито правомощия и функции са посочени в чл. 13 от Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета. Когато в Конвенцията или протоколите към нея се съдържа позоваване на правото на молещата или замолената страна, това позоваване, в случай на искания, отправени от Европейската прокуратура или адресирани до нея, се тълкува като позоваване на правото на Съюза, по-специално Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета, както и на националното право на държавата – членка на Европейския съюз, на компетентния европейски делегиран прокурор, доколкото е приложимо в съответствие с чл. 5, ал. 3 от посочения регламент. Всички декларации и резерви, направени от Република България по Конвенцията и протоколите към нея, се считат за приложими в случай на искания, отправени от друга страна до Европейската прокуратура, когато европейски делегиран прокурор, който се намира в Република България, е компетентен в съответствие с чл. 13, ал. 1 от Регламент (ЕС) № 2017/1939 на Съвета. В качеството си на молещ съдебен орган, действащ в съответствие с чл. 24 от Конвенцията, изменен с чл. 6 от Втория допълнителен протокол към нея, Европейската прокуратура спазва всички условия или ограничения за използването на получената информация и доказателства, които могат да бъдат наложени от замолената страна въз основа на Конвенцията и протоколите към нея. Задълженията, наложени на молещата страна по силата на чл. 12 от Конвенцията, обвързват и съдебните органи на държавата – членка на Европейския съюз, на компетентния европейски делегиран прокурор. Същото се отнася и за задълженията на молещата страна по чл. 11 от Конвенцията, така както е изменен с чл. 3 от Втория допълнителен протокол към нея, и по чл. 13, 14 и 23 от Втория допълнителен протокол към Конвенцията по отношение на държавата – членка на Европейския съюз, на европейския делегиран прокурор, компетентен в съответствие с член 13, ал. 1 от Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета.“ 6. Досегашна буква „з“ става буква „к“. Заключителна разпоредба § 2. В Закона за ратифициране на Втория допълнителен протокол към Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси (ДВ, бр. 16 от 2004 г.) в член единствен се правят следните допълнения: 1. В декларацията по чл. 15, ал. 6 от Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси, така както е формулирана в чл. 4 от Втория допълнителен протокол, накрая се поставя запетая и се добавя „като този ред не се прилага по отношение на Европейската прокуратура“. 2. В декларацията по чл. 15, ал. 8, буква „b“ от Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси, така както е формулирана в чл. 4 от Втория допълнителен протокол, накрая се поставя запетая и се добавя „като този ред не се прилага по отношение на Европейската прокуратура“. 3. Формулира се резерва по чл. 33, ал. 2 във връзка с чл. 20: „В съответствие с чл. 33, ал. 2 и във връзка с чл. 20 от Втория допълнителен протокол към Европейската конвенция за взаимопомощ по наказателноправни въпроси Република България заявява, че когато съвместен екип за разследване е предназначен да действа на територията на Република България, Европейската прокуратура може да действа в качеството на „компетентен орган“ в съответствие с чл. 20 от посочения протокол само при споразумение със съдебните власти на Република България и в съответствие с Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета и приложимото национално право.“
Благодаря, господин Матеев. Откривам дискусия по Законопроекта. Не виждам изказвания. Закривам дискусията. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване на второ четене така представения от господин Матеев текст на Законопроекта. Минаваме към колегите, които са онлайн. Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Александър Ненков? Байрам Байрам?
За.
Владислав Панев?
За.
Георги Ганев?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Димитър Иванов?
За.
Екатерина Захариева?
За.
Ивайло Шотев?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Ирена Димова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Кирил Ананиев?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Петър Чобанов? Росица Кирова?
За.
Фатме Рамадан?
За.
Благодаря. Прекратете гласуването и обявете резултата. Гласували 152 народни представители: за 141, против няма, въздържали се 11. С това Законопроектът е приет на второ четене. Изчерпваме дневния ред за днешния пленарен ден. Следващо заседание утре в 9,00 ч. Започваме със Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане. Закривам заседанието. [[Звъни.]]