Налице е кворум. Откривам пленарното заседание. [[Звъни.]] Във вчерашния ден след изтичане на определеното по правилника ни пленарно време бяхме в режим на второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита от дискриминацията. Правя процедурно предложение т. 8 от седмичната ни програма да стане т. 13 – последна, а всички останали да се изтеглят с една точка напред. Колеги, нужно ни е още малко време, за да уточним позицията си по текстовете, които дебатирахме във вчерашния ден. Режим на гласуване по така направеното процедурно предложение за разместване на точките в дневния ред...
За обратно предложение!
Вие сте за същото, господин Кърджалиев.
Обратно процедурно предложение!
Обратно предложение, господин Кърджалиев.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Аз съм срещу Вашето предложение, защото вчерашният ден мен много ме учуди метаморфозата в ГЕРБ и най-общо казано в реформаторското мнозинство по отношение на тази тема. На първо гласуване Вие подкрепихте този Законопроект, а сега бламирахте не просто Министерския съвет и Бойко Борисов, бламирахте един текст, който определя по един или друг начин, признато или не, част от европейския път на Република България. Вие отказахте да приемете истината от един четящ човек в лицето на заместник-министър Лазар Лазаров, а предпочетохте да повярвате на девиантна истина, представена от хора, които понятие си нямат от този въпрос по принцип. Аз Ви призовавам този въпрос най-сетне да го приключим в днешния ден, да не отлагаме разискванията, защото съм сигурен, че когато премиерът се върне от Европа и му докладват, че на база на това, на този гаф ще има санкции за Република България, ще се случи онзи анекдот от преди три-четири години, когато се говореше как когато фактите говорят, боговете мълчат, а когато Бойко Борисов говори, фактите мълчат. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Кърджалиев. Да припомня само, че във вчерашното заседание такова процедурно предложение направи господин Четин Казак.
За днес!
Да, но то не е гласувано, защото стана 14,00 ч. Гласуваме предложената процедура за промяна в точките от седмичната ни програма. Режим на гласуване. Гласували 136 народни представители: за 102, против 29, въздържали се 5. Предложението е прието. Продължаваме заседанието с: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ОТБРАНАТА И ВЪОРЪЖЕНИТЕ СИЛИ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ. Постъпил е доклад за второ гласуване. Господин Михов, заповядайте да ни докладвате текстовете по този Законопроект.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Считам, че би било добре ако министърът на отбраната присъства в залата, но и в негово отсъствие стартирам процедурата.
Аз се надявам Вие да сте го поканили, господин Михов.
Беше поканен и вчера.
Той дойде вчера.
„ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, внесен от Министерския съвет под № 502-01-12 от 2 февруари 2015 г., внесен за второ гласуване от Народното събрание” В Комисията по отбрана не са постъпили предложения за промяна или за допълване на Законопроекта преди второ гласуване. Затова преминавам по същество към процедурата. „ЗАКОН за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България.” Комисията подкрепя текста на вносителя за наименование на Закона.
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията в подкрепа на текста на вносителя за наименованието на Закона. Гласували 121 народни представители. За 112, против 3, въздържали се 6. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1.
Гласуваме, колеги. Гласували 114 народни представители: за 98, против 2, въздържали се 14. Предложението е прието.
„В § 2, чл. 160, ал. 3 думите „заемащи академични длъжности „доцент” или „професор” се заменят с „по ал. 2” и се създава чл. 290б, който също се подкрепя от Комисията без възражения.”
Имам друг доклад. Изглежда четем различни доклади.
Да.
На страница 2 във Вашия доклад след § 1 пише § 2. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2 и следва да докладвате буквално § 2 в черно.
Който докладвах. „В чл. 160, ал. 3 думите „заемащи академични длъжности „доцент” или „професор” се заменят с „по ал. 2”.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 2. Гласували 115 народни представители: за 94, против 1, въздържали се 20. Предложението е прието.
„В чл. 296, ал. 1 в текста преди т. 1 след думите „цивилните служители” се добавя „работещи по трудово правоотношение в Българската армия и в структурите на пряко подчинение на министъра на отбраната, за които не се прилагат Законът за държавния служител...”
Господин Михов, в доклада, който е представен от Вашата комисия след § 2 следва § 3, който Комисията подкрепя по вносител за § 3.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3.
Изказвания има ли, колеги? Няма. Гласуваме § 3 по вносител. Гласували 119 народни представители: за 98, против 3, въздържали се 18. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4.
Гласуваме § 4. Гласували 116 народни представители: за 96, против 3, въздържали се 17. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5: „§ 5. В чл. 296, ал. 1 в текста преди т. 1 след думите „цивилните служители” се добавя „работещи по трудово правоотношение в Българската армия и в структурите на пряко подчинение на министъра на отбраната, за които не се прилагат Законът за държавния служител и чл. 107а от Кодекса на труда”.”
Изказвания има ли? Няма. Подлагам на гласуване § 5 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 113 народни представители: за 91, против 4, въздържали се 18. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 6.
Гласуваме. Гласували 111 народни представители: за 93, против 5, въздържали се 13. Предложението е прието.
„Заключителни разпоредби”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението.
Гласуваме, колеги. Гласували 121 народни представители: за 99, против 6, въздържали се 16. Предложението е прието.
Ще докладвам по ред няколко параграфа – § 7, § 8 от същото подразделение и § 9. Комисията подкрепя текста на вносителя за тези параграфи.
Има ли изказвания? Няма. Анблок подлагам на гласуване параграфи с номера 7, 8 и 9 по вносител, подкрепени от Комисията. Гласували 114 народни представители: за 95, против 7, въздържали се 12. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за §10: „§ 10. В рамките на бюджета на Министерството на отбраната за 2015 г. и за 2016 г. се предвиждат средства за административното осигуряване на председателството на Междусъюзническата конфедерация на офицерите от резерва (СИОР) на страните – членки на НАТО, поето от Република България и осъществявано от Съюза на офицерите и сержантите от запаса и резерва, които се предоставят при условията и по реда, предвидени в акта на министъра на отбраната по чл. 226м, ал. 3.”
Има ли изказвания, колеги? Няма. Гласуваме § 10 в редакцията му по доклада на Комисията. Гласували 120 народни представители: за 98, против 7, въздържали се 15. Предложението е прието, а с това и Законопроектът на второ четене.
От името на членовете на Комисията по отбрана най-сърдечно благодаря за активната работа, за своевременното приемане и добрата работа с Министерството на отбраната. Благодаря. [[Ръкопляскания.]]
И аз Ви благодаря, господин Михов. Следващата точка от седмичната ни програма: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТИ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА УБЕЖИЩЕТО И БЕЖАНЦИТЕ. Постъпили са доклади от комисиите, на които са разпределени законопроектите. Първо ще чуем доклада на водещата Комисия по правни въпроси. Господин Кирилов, слушаме Ви. [[Заместник-председателят Димитър Главчев заема председателското място.]]
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27 октомври 2014 г. и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 7 ноември 2014 г. На свое заседание, проведено на 16 декември 2014 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27 октомври 2014 г. и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 7 ноември 2014 г. На заседанието присъстваха: от Министерство на вътрешните работи – госпожа Любомила Станиславова – парламентарен секретар, госпожа Нина Чимова – държавен експерт в дирекция „Правно-нормативна дейност”, и госпожа Росица Грудева – държавен експерт в дирекция „Миграция” към Главна дирекция „Гранична полиция”; от Държавната агенция за бежанците при Министерския съвет – господин Даниел Инджиев – директор на дирекция „Качество на процедурата за международна закрила”, госпожа Калина Попянева – старши юрисконсулт в дирекция „Административно-правно обслужване и човешки ресурси” и господин Димитър Киров – началник-отдел „Качество на производството” в Държавната агенция за бежанците. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители, беше представен от госпожа Магдалена Ташева. Предвижда се ограничаване правата на чужденците с предоставен статут на бежанец или хуманитарен статут и ползващи се с временна закрила по отношение на възможността да се събират със семействата си на територията на Република България. Госпожа Ташева обоснова внесените предложения, като отбеляза, че България е най-бедната страна в Европейския съюз и няма възможност да издържа хиляди нелегални имигранти. Като пример за решаване на въпроса посочи предприетите мерки във Франция, Германия, Великобритания и Холандия. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев, беше представен от вносителя. Господин Кърджалиев обърна внимание на обстоятелството, че внесеният от него законопроект е резултат от дейността на работна група с широко експертно участие, включваща представители на всички институции и на неправителствени организации, чиято дейност е свързана с прилагането на Закона за убежището и бежанците. Със Законопроекта се цели транспониране на разпоредбите на две директиви: Директива 2011/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно стандарти за определянето на граждани на трети държави или лица без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, за единния статут на бежанците или на лицата, които отговарят на условията за субсидиарна закрила, както и за съдържанието на предоставената закрила, срокът за транспониране на която е изтекъл на 21 декември 2013 г., и Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила, срокът за транспониране на която изтича на 20 юли 2015 г. В заключение, господин Кърджалиев подчерта, че внесеният законопроект категорично усъвършенства Закона за убежището и бежанците, като подобрява уредбата на последиците от този асиметричен бежански поток към България. По Законопроекта, внесен от народния представител Волен Сидеров и група народни представители, са постъпили становища от Омбудсмана на Република България, министъра на образованието и науката, Държавната агенция за закрила на детето, Държавната агенция за бежанците и Представителството на Върховния комисар на ООН за бежанците в България. В представените становища е акцентирано върху противоречието на предлаганите изменения с относимите към материята Директиви на Европейския съюз и международни актове, които са в сила за Република България. Представителите на МВР госпожа Грудева и госпожа Чимова изразиха становищата си по двата проекта. Във връзка с първия законопроект, внесен от народния представител Волен Сидеров и група народни представители, госпожа Грудева отбеляза, че той не съответства на Директива 2001/55/ЕС относно минималните стандарти за предоставяне на временна закрила в случай на масов поток от разселени лица и мерките за постигане на баланс в усилията на държавите членки по приемане на такива лица и поемане на последиците от това и на Директива 2003/86/ЕО относно правото на събиране на семейството, които са част от общата политика на Европейския съюз в областта на убежището и изрази опасения, че приемането на проекта може да предизвика стартиране на наказателна процедура срещу Република България. Освен противоречието с директивите, госпожа Грудева посочи и нарушение на ангажиментите на Република България по множество международноправни актове като Конвенцията за защита правата на човека и основните свободи, Международния пакт за граждански и политически права и Конвенцията за правата на детето. По отношение на втория законопроект, внесен от народния представител Тунчер Кърджалиев, госпожа Чимова изрази подкрепа за Законопроекта, който е изцяло в унисон с приетите законодателни актове на Европейския съюз и потвърди, че той се базира на широк консенсус на представителите на всички ангажирани институции, като с него се осигуряват неотложни национални мерки, синхронизират се понятията и обхватът на международната закрила, осигурява се отговор на засиления миграционен натиск към страната чрез мерките, които се предлагат, търси се баланс чрез така наречените компенсиращи мерки. Представителят на Държавната агенция за бежанците при Министерския съвет господин Даниел Инджиев изрази становище, че приемането на първия законопроект, внесен от народния представител Волен Сидеров и група, би довело до липса на хармонизация с европейското законодателство и същевременно не би могло да допринесе за постигане на целите, които бяха изтъкнати от вносителя. Във връзка с втория законопроект, внесен от народния представител Тунчер Кърджалиев, господин Инджиев изрази подкрепа, като обоснова необходимостта от своевременното му приемане, за да се прекрати наказателната процедура, образувана поради забавяне в транспонирането на първата директива. В обсъждането на Законопроекта участие взеха народните представители Христиан Митев, Димитър Делчев, Явор Нотев и Данаил Кирилов. След като отговори на поставените към него въпроси относно финансовата обезпеченост на дейностите, предвидени в Законопроекта и относно наличието на справка за съответствието с транспонираните директиви, господин Кърджалиев посочи като водещ мотив за решението си като народен представител да внесе такъв важен законопроект необходимостта от спешни действия, за да не се компрометира европейският облик на Република България. След проведената дискусия, Комисията по правни въпроси: - с 1 глас „за”, 8 гласа „против” и 4 гласа „въздържали се”, предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27 октомври 2014 г.; - с 10 гласа „за”, без „против” и 3 гласа „въздържали се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 7 ноември 2014 г.” Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Кирилов. С доклада на Комисията по вероизповеданията и правата на човека ще ни запознае нейният председател народният представител Красимир Велчев. Заповядайте, господин Велчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27.10.2014 г., и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от народния представител Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 07.11.2014 г. На редовно заседание, проведено на 05.03.2015 г., Комисията по вероизповеданията и правата на човека разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27.10.2014 г., и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от народния представител Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 07.11.2014 г. На заседанието присъстваха: от Министерство на вътрешните работи – госпожа Росица Грудева - главен юрисконсулт в дирекция „Миграция”, госпожа Вяра Станкова – главен юрисконсулт в отдел „Правнонормативно обслужване” към Главна дирекция „Гранична полиция” и господин Тодор Драгнев – експерт в дирекция „Миграция”; от Държавната агенция за бежанците – господин Никола Казаков – председател на Агенцията, господин Даниел Инджиев – директор на дирекция „Качество на процедурата за международна закрила” и госпожа Калина Попянева, господин Борис Чеширков – съветник към представителството в България на Върховния комисариат на ООН за бежанците, както и представители на други неправителствени организации. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители, беше представен от народния представител Николай Александров. В Законопроекта се предлага да бъдат отменени разпоредби, регламентиращи възможността чужденците с предоставен статут на бежанец или хуманитарен статут и ползващи се с временна закрила да се събират със семействата си на територията на Република България. Господин Александров обоснова направените предложения за промени в Закона, с невъзможността на страната ни да издържа хилядите нелегални имигранти, още повече че се очакват нови имигрантски вълни. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от народния представител Тунчер Мехмедов Кърджалиев, беше представен от вносителя. Господин Кърджалиев изтъкна обстоятелството, че внесеният от него Законопроект е резултат от дейността на широка експертна група, включваща водещи експерти както от държавните институции, така и от неправителствените организации, чиято дейност е свързана с прилагането на Закона за убежището и бежанците. Законопроектът транспонира разпоредбите на две директиви: Директива 2011/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно стандарти за определянето на граждани на трети държави или лица без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, за единния статут на бежанците или на лицата, които отговарят на условията за субсидиарна закрила, както и за съдържанието на предоставената закрила (срокът за транспониране на тази директива е изтекъл на 21 декември 2013 г.) и Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила (срокът за транспониране на разпоредбите й изтича на 20 юли 2015 г.). Вносителят подчерта, че внесеният Законопроект усъвършенства действащият Закон, като допълва и синхронизира понятията и запълва съществуващи празноти в него. Представителите на Министерство на вътрешните работи, Държавната агенция за бежанците и представителството в България на Върховния комисариат на ООН за бежанците представиха становищата си по двата законопроекта. По Законопроекта, внесен от народния представител Волен Николов Сидеров и група народни представители, беше споделено че направените предложения противоречат на изискванията за събиране на семействата, регламентирани в чл. 9 – 12 на Директива 2003/86/ЕО и на чл. 15 от Директива 2001/55/ЕО. Изтъкна се фактът, че Законопроектът е в нарушение на ангажиментите на Република България и по множество международни актове, като Конвенцията за защита правата на човека и основните свободи, Международния пакт за граждански и политически права и Конвенцията за правата на детето. В заключение, представителите на институциите заявиха, че не подкрепят Законопроекта. По Законопроекта, внесен от народния представител Тунчер Кърджалиев в становищата на институциите се изразява подкрепа. Представителите на Министерство на вътрешните работи, Държавната агенция за бежанците и Върховния комисариат на ООН за бежанците отбелязаха факта, че Законопроектът е в унисон с приетите законодателни актове на Европейския съюз и се базира на широк консенсус на всички ангажирани институции. С него се въвеждат неотложни национални мерки, синхронизират се и се допълват понятията и обхватът на международната закрила. Председателят на Държавната агенция за бежанците изрази подкрепа на Законопроекта, като обоснова необходимостта от приемането му за прекратяване на наказателната процедура, образувана поради забавяне на транспониране на първата директива. Той заяви, че ръководената от него Агенция ще направи предложения, с цел усъвършенстване на Законопроекта между първото и второто гласуване, до водещата комисия. При проведената дискусия по Законопроекта, внесен от Волен Сидеров и група народни представители бяха изразени мнения в подкрепа на становищата на институциите с аргумента за несъответствието му с европейското право и противоречието му с относимите към материята директиви на ЕС и международни актове, които са в сила за Република България. По Законопроекта, внесен от народния представител Тунчер Кърджалиев, голяма част от членовете на Комисията изразиха подкрепа на мотивите на вносителя. Изказани бяха мнения, че предлаганият Законопроект е в посока на проевропейското развитие на Република България и хармонизацията на вътрешното ни законодателство с европейското. След проведените разисквания Комисията по вероизповеданията и правата на човека: с 0 гласа „за”, 0 гласа „против” и 16 гласа „въздържали се” предлага на Народното събрание да не приема на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от народния представител Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27.10.2014 г.; с 16 гласа „за”, 0 гласа „против” и 0 гласа „въздържали се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от народния представител Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 7.11.2014 г.” Колеги, благодаря за вниманието.
Благодаря, уважаеми господин Велчев. Процедура. Заповядайте, господин Иванов.
Благодаря. Господин Председател, моля да подложите на гласуване процедура за допуск в залата на началника на кабинета на заместник министър-председателя госпожа Бъчварова – господин Златко Тодоров. Благодаря Ви.
Подлагам на гласуване направената от народния представител Станислав Иванов процедура за допускане в залата. Гласували 81 народни представители: за 80, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Поканете Златко Тодоров в залата. С доклада на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред ще ни запознае нейният председател народният представител Атанас Атанасов. Заповядайте, господин Атанасов.
Уважаеми дами и господа! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 7 ноември 2014 г., и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27 октомври 2014 г. На редовно заседание, проведено на 11 март 2015 г., Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, внесен от Тунчер Кърджалиев, и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, внесен от Волен Сидеров и група народни представители. На заседанието присъстваха представители от: - Министерството на вътрешните работи: Вяра Станкова – главен юрисконсулт в отдел „Правнонормативно обслужване”, и Росица Грудева – главен юрисконсулт в дирекция „Миграция”; - Държавната агенция за бежанците: Александър Димитров – зам.-председател, Даниел Инджиев – директор на дирекция „Качество на процедурата за международна закрила”, Калина Попянева – старши юрисконсулт, и Петя Караянева – съветник към представителството в България на Върховния комисариат на ООН за бежанците. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев, беше представен от вносителя. Господин Кърджалиев изтъкна, че внесеният от него Законопроект е резултат от дейността на широка работна група, включваща водещи експерти както от държавните институции, така и от неправителствените организации, чиято дейност е свързана с прилагането на Закона за убежището и бежанците. През месец ноември 2013 г. Законопроектът е внесен от Министерския съвет на Република България и е приет на първо гласуване от Четиридесет и второто народно събрание. Основната цел, заложена в Законопроекта, е да транспонира разпоредбите на две директиви: Директива 2011/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно стандарти за определянето на граждани на трети държави или лица без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, за единния статут на бежанците или на лицата, които отговарят на условията за субсидиарна закрила, както и за съдържанието на предоставената закрила – срокът за транспониране на тази Директива е изтекъл на 21 декември 2013 г., и Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила, като срокът за транспониране на разпоредбите й изтича на 20 юли 2015 г. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, внесен от Волен Сидеров и група народни представители, беше представен от народния представител Николай Александров. В Законопроекта се предлага да бъдат отменени разпоредби, регламентиращи възможността чужденците с предоставен статут на бежанец или хуманитарен статут, ползващи се с временна закрила, да се събират със семействата си на територията на Република България. Господин Александров сподели мнението на вносителите, че по-голямата част от бежанците всъщност са закононарушители, а събирането на членове от семейството се осъществява само с подадена декларация, която е нестабилен акт и не може да гарантира истинността на изнесените в нея данни и обстоятелства. Представителите на Министерството на вътрешните работи, Държавната агенция за бежанците и Върховният комисариат на ООН за бежанците представиха и писмени становища по двата законопроекта. По Законопроекта, внесен от народния представител Тунчер Кърджалиев, в становищата на институциите се изразява подкрепа. На заседанието представителите на Министерството на вътрешните работи, Държавната агенция за бежанците и Върховния комисариат на ООН за бежанците отбелязаха, че Законопроектът е в унисон с приетите законодателни актове на Европейския съюз. С него се въвеждат неотложни национални мерки, синхронизират се и се допълват понятията и обхватът на международната закрила. Председателят на Държавната агенция за бежанците изрази подкрепа на Законопроекта, като обоснова необходимостта от приемането му за прекратяване на наказателната процедура, образувана поради забавяне на транспонирането на първата Директива. В същото време бе обърнато внимание от Държавната агенция за бежанците, че следва да се регламентират подробно действията, свързани със задържане на чужденците и разкриването на здравни кабинети. Представителят на Върховния комисариат на ООН за бежанците отбеляза, че не е уреден институтът на настойничеството и попечителството. В изказванията си вносителят и народните представители потвърдиха, че между първо и второ четене на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците празнотите следва да бъдат запълнени. По Законопроекта, представен от народния представител Тунчер Кърджалиев, се изрази подкрепа на мотивите на вносителя. Изказани бяха мнения, че предлаганият Законопроект осъществява хармонизацията на вътрешното ни законодателство с европейското. Народният представител Атанас Атанасов направи препоръка Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците да бъде приведен в съответствие с изискванията на Закона за нормативните актове. В Законопроекта, внесен от Волен Сидеров и група народни представители, основната промяна е свързана с отпадане на правната възможност на чужденец, ползващ се от временна закрила, да се събере със своя съпруг и с техните ненавършили пълнолетие и невстъпили в брак деца, ако и те заявят желание за това. Беше споделено, че изискванията за събиране на семействата са регламентирани в чл. 9 – 12 на Директива 2003/86/ЕО и са въведени в Закона за убежището и бежанците – конкретно в чл. 34, който е предложен за отмяна. Предложенията противоречат и на чл. 15 от Директива 2001/55/ЕО. Тази разпоредба на Директивата е всъщност съдържанието на чл. 39а, с който се предлага да отпаднат ал. 1 – 4, уреждащи този проблем. Представителите на институциите подчертаха в изказванията си, че Законопроектът е в нарушение на ангажиментите на Република България по множество международни актове, в нарушение на Женевската конвенция за защита на семейството, както и на Конвенцията за защита правата на човека и основните свободи, Международния пакт за граждански и политически права и Конвенцията за правата на детето. След проведените разисквания Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред, със 17 гласа „за”, без гласове „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 7 ноември 2014 г. Без гласове „за”, с 8 гласа „против” и 6 гласа „въздържали се” предлага на Народното събрание да не приема на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27 октомври 2014 г.”
Благодаря Ви, уважаеми господин Атанасов. Със становището на Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове ще ни запознае председателят й Светлин Танчев.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми колеги народни представители! „На заседание, проведено на 18 февруари 2015 г., Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, внесен от господин Волен Сидеров, и Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, внесен от господин Тунчер Кърджалиев. Предложените законопроекти бяха представени съответно от народния представител господин Илиан Тодоров и народния представител господин Тунчер Кърджалиев. Законопроектите имат за цел да въведат изменения в действащия Закон за убежището и бежанците, позовавайки се на международната практика, както и на нормативните актове на Европейския съюз. Законопроект № 454-01-8, внесен от господин Волен Сидеров, предвижда заличаване на чл. 34 и алинеи 1, 2, 3 и 4 на чл. 39а, касаещи правото на събиране на семейства, както и редакция на чл. 39, с която да се въведе определен срок на пребиваване на чужденците, ползващи се от временна закрила. Вносителите на Законопроекта се позовават на Директива 2008/115/ЕО, както и на някои случаи от практиките в тази сфера на Холандия, Италия, Малта и Гърция. Следва да се има предвид, че Директива 2008/115/ЕО изрично постановява, че гражданин на трета страна, който е подал молба за убежище в държава – членка на Европейския съюз, не следва да бъде считан за лице, което е в незаконен престой на територията на държавата членка до влизането в сила на отрицателно решение относно молбата или на решение, прекратяващо правото му на престой като кандидат за убежище. Също така трябва да се отчете, че приемането на предложените поправки би противоречало на ангажиментите на Република България, произтичащи от Директива 2001/55/ЕС и Директива 2003/86/ЕО относно правото на събиране на семейството, както и от редица други международноправни актове. От своя страна Законопроект № 454-01-37, внесен от господин Тунчер Кърджалиев, цели да въведе в националното законодателство изискванията на Директива 2011/95/ЕС, срокът за чието транспониране изтече на 22 декември 2013 г. В Законопроекта се въвежда понятието „международна закрила”, което включва статут на бежанец и хуманитарен статут. Прецизират се основанията за предоставяне на международна закрила, понятията „субекти на преследване”, „действия на преследване”, „основанията за отказ”, „прекратяване и отнемане на различните видове закрила и за прекратяване на производството за предоставяне на закрила”. Въвеждат се като изключващи клаузи основанията „заплаха за националната сигурност” и „заплаха за обществото”. Законопроект № 454-01-37 предвижда също така въвеждане на изискванията на Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила. Целта е да се гарантират правата на лицата, търсещи закрила, и същевременно да се предоставят на приемащата държава необходимите инструменти, чрез които да се обезпечат опазването на обществения ред, сигурността и здравето на населението. Ограничения на правото на свободно движение следва да се прилагат единствено, когато те са необходими и пропорционални и са придружени от съответните правни гаранции, а на лицата, търсещи международна закрила, трябва да се осигури ефективен достъп до правосъдие, включително и възможност да обжалват наложените мерки. Срокът за транспониране на Директива 2013/33/ЕС е 20 юли 2015 г. В заключение, с Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта се предлагат изменения в други закони, уреждащи отделни аспекти на закрилата на бежанци – Закона за чужденците в Република България, Закона за българските лични документи, Закона за признаване на професионални квалификации, Закона за народната просвета и Закона за здравето. С оглед на гореизложеното и в резултат на проведеното гласуване Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове с 1 глас „за”, 6 гласа „против” и 6 гласа „въздържали се” предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27 октомври 2014 г., и предлага с 9 гласа „за”, 1 глас „против” и 2 гласа „въздържали се” на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 7 ноември 2014 г.” Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Танчев. За становища от вносителите? Заповядайте, господин Тодоров, по Законопроекта, внесен от народния представител Волен Сидеров и група народни представители.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Тук не става ясно точно какво предлагаме ние от „Атака”, и затова ще си позволя да Ви запозная с мотивите на така предложените промени в Закона за убежището и бежанците. Поради несъобразността на чл. 34 и чл. 39а с настоящата реалност тези членове създават предпоставки за социално напрежение. България е най-бедната страна в Европейския съюз и наличието на такъв текст в Закона за убежището и бежанците създава прекомерно натоварване на социалната система. Също така фактът, че това са многочислени семейства от предимно арабски и африкански произход и практически невъзможност да бъде получена вярна, достатъчна и адекватна информация за членовете на семействата, създава заплаха за националната сигурност и демографския баланс в страната. В чл. 39, ал. 1, т. 1 новият текст, който се дописва, изразява смисъла на Закона по чл. 11, ал. 2 и е в съответствие с Решение на Съвета на Европейския съюз. Практически 100% от нахлулите в страната ни минават през зелената граница, тоест те не се регистрират в единствено законовите точки на проникване, или именно граничните контролно-пропускателни пунктове. С това те осъществяват престъпление по смисъла на чл. 279, ал. 1 и 2 от Наказателния кодекс, което се наказва със затвор от една до пет години и глоба от 300 лв. Нещо повече, те влизат със суми, възлизащи на десетки хиляди долари, тоест се осъществява контрабанда на валута, което също е престъпление по смисъла на Наказателния кодекс по чл. 251, което се наказва със затвор до шест години или глоба в размер на двойната сума на предмета на престъплението, което се отнема в полза на държавата. Към месец януари 2014 г. пришълците наброяваха вече 13 хил. души по данни на Държавната агенция за бежанците и нито един от тях не бе осъден ефективно по горните два члена от Наказателния кодекс. В рамките на Европейския съюз през месец декември 2008 г. беше приета Директива 2008/115/ЕО за депортиране на нелегални имигранти, включително на семейства. На такива имигранти се дава период от 7 до 30 дни да напуснат доброволно страната. Ако откажат, могат да ги държат до 18 месеца под охрана в общежития, след което ги депортират принудително в държавата на произход или трета приемна страна. В края на 2013 г. Холандия приложи Европейската директива – имигрантите без документи да бъдат глобявани с 3800 евро. Те бяха задържани в центрове от затворен тип до 18 месеца, след което бяха принудително експулсирани. Италия и Малта редовно прибягват до тази възможност. Гърция започна да връща незабавно заловените имигранти, опитващи се да проникнат в страната. Ето защо, позовавайки се на европейския опит, ние от „Атака” внасяме промени в настоящото законодателство именно в тази сфера. Моля Ви, нека тук да не минаваме с номера, че предложението от „Атака” било против европейските директиви, защото, както виждаме, държави от Европейския съюз, като Холандия, Италия, Малта, Гърция, правят точно това, което ние от „Атака” предлагаме. След това тук не става въпрос за хора, които са получили статут на бежанец, а за хора, които са влезли незаконно през границата на Република България и са временно пребиваващи. В момента Законът казва, че те могат да останат в държавата ни колкото си поискат. Ние предлагаме точно това, което се прави в държавите от Европейския съюз, които споменах преди малко – тези хора да бъдат експулсирани след края на военните действия примерно в Сирийска арабска република или след бедствието, където и да било. Това е практика в европейските държави. Много Ви моля, да не разглеждаме – когато говорим за европейски директиви, един път, като ни изнася, да ги спазваме, втори път – да казваме, че, не, не е така. Така е, защото прочетохме, казахме Ви държавите, в които това се прави. Не заблуждавайте хората. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Тодоров. Вносителят по другия Законопроект е народният представител Тунчер Кърджалиев. Заповядайте, господин Кърджалиев.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа! Този Законопроект в по-различен вид, както казаха и четиримата председатели на комисии, беше внесен още през месец ноември 2013 г. Вносител беше Министерският съвет. Той имаше за цел да транспонира две директиви на Европейския съюз в българското законодателство – Директива 2011/95/ЕС, със срок за транспониране 22 декември 2013 г., и Директива 2013/33/ЕС, със срок 20 юли 2015 г., тоест след няколко месеца. Веднага, за съжаление, той предизвика тогава сериозни възражения, дори несъгласие, бурни протести от най-различни организации и институции. Тук визирам Агенцията за закрила на детето, Върховната касационна прокуратура, ЮНЕСКО, Върховния комисариат за бежанците към ООН и най-вече Българския хелзинкски комитет. Те бяха свързани с най-различни текстове – относно режима за задържане, полицейските функции, които бяха вменени в тогавашния текст на Държавната агенция за бежанците, основанията за задържане, задържането на малолетни и непълнолетни, а също и процедурата за достъп до пазара на труда. Въпреки че е хармонизационен текст, поради императивните срокове, които гонеше правителството на Република България, този Законопроект в рамките на Четиридесет и второто народно събрание беше приет единодушно и в Комисията по правата на човека и жалбите на гражданите, която беше водеща, и в пленарната зала, но с едно условие. Условието беше, че се удължи максимално срокът за корекция – първо, срокът за внасяне на първо четене, и второ, срокът между първо и второ четене, и да се създаде експертна комисия с водещи специалисти в тази област – специалисти по бежанско право, които да прецизират всички спорни текстове, по които имаше толкова много възражения. Такава Комисия беше създадена и в нея участваха, и то на 4-5 заседания общо близо над 20 специалисти. По мое мнение от комуникациите си с тях мога да кажа, че безспорно това са най-добрите специалисти по бежанско право от може би над 15 институции. Институциите са: Министерството на вътрешните работи – двама представители, Държавната агенция за бежанците, Върховният административен съд, Касационната прокуратура, Администрацията на Президента, Омбудсманът на Република България, няколко министерства, освен това Агенцията за социално подпомагане, Комисията за защита от дискриминация, а също Върховният комисариат на бежанците на ООН и Българският хелзинкски комитет заедно с УНИЦЕФ и още няколко организации. Тази Комисия заедно с ръководството на Комисията по правата на човека създадоха този Законопроект, който сега предлагам аз. Този текст беше приет с пълно единодушие в рамките на Четиридесет и второто народно събрание – на първо четене в Комисията и в пленарната зала, а след това дори на второ четене беше приет от водещата комисия. За съжаление, на второ четене не се прие и поради тази причина Република България е в процедура по отношение на неприемането. Не се прие заради хаоса в последните дни на Четиридесет и второто народно събрание и невнасянето на този текст от тогавашния председател на Народното събрание. През месец април 2014 г. имаше официално запитване от страна на Европейската комисия защо Законът не е приет. Тогава Министерството на вътрешните работи отговори, че това приемане е в процедура. На 27 ноември 2014 г. комисар Димитрис Аврамопулос констатира необходимостта от общо бежанско право на общността. Той каза, че всички държави членки трябва да работят за доброто функциониране на системата и че пълното и ефективно транспониране на общата европейска система за убежището е абсолютен приоритет. Аз си позволих да внеса този текст поради няколко причини. Първо, за да не остане напразен и неоценен трудът на всички специалисти по бежанско право, за които говорех, и второ, като опит да улесня Министерството на вътрешните работи, респективно Министерския съвет, предлагайки консенсусен текст, тоест да спестя време на съответните институции, а също и Република България да не е в наказателна процедура по отношение на тези разпоредби. Внасям го като бивш председател на споменатата Комисия, като Закон за изменение и допълнение на Закона за бежанците. До този етап от внасянето му през месец ноември 2014 г. няма сериозни, дори никакви възражения от никоя страна. Който се е запознал с него, знае, че текстът е без партийни пристрастия, и преди да го внеса, аз съгласувах този акт с тогавашния министър на вътрешните работи Йордан Бакалов, със следващия министър на вътрешните работи – господин Вучков, а също и с господин Николай Чирпанлиев – тогавашен председател на Държавната агенция за бежанците, дори и с госпожа Петя Караянева като представител на Върховния комисариат на бежанците към ООН. Всички подкрепят този Законопроект. Имайки предвид и четирите комисии, които с убедително мнозинство го подкрепиха, аз моля народните представители също да го подкрепят. Благодаря.
Благодаря, господин Кърджалиев. Откривам разискванията. Имате думата за изказвания. Заповядайте, господин Бинев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, транспонирането специално на този закон е доказателство, че всяко нещо има своето време. Във всяка работа има тайник. Когато нещо се направи и когато срокът е закъснял или изтекъл, то няма абсолютно никаква стойност. Защото заради сроковете за транспонирането специално на европейските директиви по този въпрос подлежим на санкции, евентуално ако не ги транспонираме. Предложеният Законопроект въвежда изискванията от Директива 33 от 2013 г. на Европейския съюз, която се счита за един от най-важните актове на Европейския съюз, уреждайки условия за приемане и гарантиране на достоен стандарт и живот на бежанците, което от една страна уеднаквява българското законодателство с европейското, но от друга, докато тук със закъснение уреждаме стандарта и комфорта на бежанците, в Европа вече търсят алтернативни мерки за засилване на граничния контрол и патрул на фона на безпрецедентния бежански поток през Балканите и Средиземно море. В най-бедната страна в Европа – България, миграционният натиск може да бъде пагубен за страната и гражданите, защото българският проблем и бежанският проблем като цяло не само не намалява, а се разраства и ще продължи да се увеличава. За сведение в сравнение с 2013 г., през изминалата 2014 г. бежанският поток през Европейския съюз се е увеличил 138%. И докато ние с Вас изпълняваме закъснелите си ангажименти към Европейския съюз, предоставяйки международна закрила, хората от Хасково, Харманли, където се намира един от основните бежански центрове, се притесняват от терористи и настояват за сигурност и закрила. Опасността от разширяване на ислямската цивилизация и установяване на контрол върху държави в Европа е заплашително реална. Насаждайки в обществото думата „бежанци” за нелегалните имигранти, се насажда и чувството за вина и състрадание чрез репортажи за майки с деца и се извърта, че проблемът не е в това, че се приемат нелегални имигранти, идващи от 80-милионна мюсюлманска Турция, където сирийците могат да останат и наистина да се интегрират, а в това, че не им осигуряваме добри условия. Мълчи се обаче за милиардната издръжка на новите заселници и опасността от фалит на държавата, мълчи се за риска в България да се развихри бъдеща дейност на радикални терористични организации като Ал Кайда и Ислямска държава. Никой не смее да каже как се изтеглят повечето инвеститори, освен мюсюлманските. В момента по данни на БНБ инвестициите в сравнение с 2014 г. – за месец януари, са три пъти надолу – от 50 милиона за месец януари 2014 г., за месец януари 2015 г. са 16 милиона. Освен тези, защо не обявим квота за сирийците – 500 души, както направиха във Франция. Защо никой не говори в България за налагане на квоти? Това явно не е случайно, но е пагубно за нас – семействата и страната ни. Затова нека наистина не само да транспонираме европейските директиви със закъснение, а да имаме предвид новите тенденции в Европа, които наистина внимават и не сляпо транспонират европейските мерки. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Бинев. Колеги, имате ли реплики към изказването на народния представител Слави Бинев? Няма. Други изказвания? Заповядайте, господин Тодоров.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, ще Ви кажа нещо, което много от Вас го знаят, но незнайно защо не го правят обществено достояние. Само със затопляне на времето, когато настъпват летните месеци – в момента 250 хиляди нелегални емигранти от Афганистан, Сирия, Судан чакат на границата с Бургас, за да нахлуят в страната ни. Двеста и петдесет хиляди души! Знаем и за плановете за тяхното трайно настаняване в така наречения „триъгълник на смъртта” – Средец, Елхово и Звездец. Знаем какво е казано от Европа – къде трябва да бъдат настанени тези хора. Ако позволите това да се случи, неприемайки нашето предложение, наистина ще докарате държавата до фалит, наистина тогава вече ще има абсолютно пълна липса на контрол на терористични звена и от „Ислямска държава”, и от Боко Харам, и тогава ще се чудите какво да правите и какво да обяснявате на Вашите избиратели. Но това обаче е най-малкият проблем. Проблемът е, че ще поставите държавата в изключително тежка ситуация. Тогава просто наистина ще отговаряте за действията си. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Тодоров. Реплики? Няма. Други изказвания няма. Закривам разискванията и преминаваме към гласуване. Поставям на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-8, внесен от Волен Николов Сидеров и група народни представители на 27 октомври 2014 г. Гласували 109 народни представители: за 9, против 62, въздържали се 38. Законопроектът не е приет на първо гласуване. Поставям на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, № 454-01-37, внесен от Тунчер Мехмедов Кърджалиев на 7 ноември 2014 г. Становищата на четирите комисии, които са разгледали Законопроекта, са в негова подкрепа. Моля, гласувайте. Гласували 112 народни представители: за 105, против 5, въздържали се 2. Законопроектът е приет на първо гласуване. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТИ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА НАКАЗАТЕЛНО-ПРОЦЕСУАЛНИЯ КОДЕКС. Вносители – Данаил Кирилов и група народни представители на 13 февруари 2015 г., и още един Законопроект от Данаил Кирилов и група народни представители от 17 февруари 2015 г. С доклада на първо гласуване на Комисията по правни въпроси ще ни запознае председателят на Комисията господин Данаил Кирилов. Заповядайте, господин Кирилов.
Благодаря, господин Главчев. „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 554-01-34, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители на 13 февруари 2015 г. и Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 554-01-35, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители на 17 февруари 2015 г. На свое заседание, проведено на 18 февруари 2015 г., Комисията по правни въпроси обсъди законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс № 554-01-34, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители на 13 февруари 2015 г. и Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 554-01-35, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители. На заседанието присъстваха: господин Сотир Цацаров – главен прокурор, госпожа Мария Шишкова – заместник на главния прокурор при Върховната касационна прокуратура, госпожа Павлина Панова – заместник-председател на Върховния касационен съд и председател на Наказателната колегия, госпожа Соня Найденова – представляваща Висшия съдебен съвет, госпожа Магдалена Лазарова – член на Висшия съдебен съвет, господин Петко Петков – заместник-министър на правосъдието, господин Красимир Ципов – заместник-министър на вътрешните работи, госпожа Кристина Лазарова – експерт в дирекция „Правнонормативна дейност” в Министерството на вътрешните работи, госпожа Петя Петкова – директор на дирекция „Български документи за самоличност” в Министерството на вътрешните работи и госпожа Пламена Недялкова – експерт по правни въпроси в дирекция „Български документи за самоличност” в Министерството на вътрешните работи. От името на вносителите господин Данаил Кирилов представи накратко двата законопроекта за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс и предвид начина на изготвянето им, даде думата за детайлното им представяне на заместник-председателя на Върховния касационен съд госпожа Павлина Панова и на главния прокурор господин Сотир Цацаров. Заместник-председателят на Върховния касационен съд госпожа Павлина Панова акцентира върху целта на внесения законопроект за промяна в подсъдността в част от случаите на възобновяване на наказателни дела, а именно – да се осигури възможност на Върховния касационен съд да изпълнява конституционно възложеното му правомощие за осъществяване на върховен съдебен надзор за точно и еднакво прилагане на законите от всички съдилища. С оглед на тази цел се предвижда вместо Върховния касационен съд, апелативните съдилища да разглеждат исканията за възобновяване на наказателни дела по чл. 422, ал. 1, т. 5, когато актовете по чл. 419 са постановени от районен съд или от окръжен съд като въззивна инстанция, с изключение на новите присъди. Апелативните съдилища имат възможност за насрочване и разглеждане на делата в по-кратки срокове, отколкото Върховния касационен съд, което осигурява възможност за своевременно привеждане в изпълнение на влезлите в сила актове. По този начин ще се осигури по-голяма бързина на производството, като вместо от един съд – Върховния касационен съд, делата ще се разглеждат от всички апелативни съдилища и правосъдието ще се осъществява по-близо до гражданите. Това няма да повлияе върху качеството на правораздаването, тъй като апелативните съдилища имат необходимия опит за възобновяването на наказателни дела по глава двадесет и осма от НПК. Главният прокурор господин Сотир Цацаров представи основните групи изменения, които се предвиждат в проекта: за прецизиране на някои от действащите разпоредби, за повишаване на ефективността на мерките за неотклонение и другите мерки на процесуална принуда, за обезпечаване качеството на процесуалната дейност чрез съответни промени в компетентността на органите на досъдебното производство и в подсъдността, за осигуряване на по-голяма ефективност, самостоятелност, оперативност и гаранции за опазване на следствената тайна в работата на органите на досъдебното производство. В тази връзка главният прокурор акцентира върху необходимостта от предвиждането на повече надеждни гаранции за изпълнение на мерките за неотклонение и другите мерки на процесуална принуда, за да се осигури безпрепятствено водене на наказателното производство, неговото своевременно приключване и особено изпълнението на влязлата в сила присъда. С оглед на това се предлага възможност за електронно наблюдение и за отнемане на документите за самоличност, чрез които могат да се напуснат пределите на Република България, като се издадат заместващи ги документи. Главният прокурор обоснова предложението исканията за използване на специални разузнавателни средства по отношение на съдии, прокурори и следователи да се внасят от главния прокурор или изрично оправомощен от него заместник, а разрешенията за прилагането им да се дават от председателя на Върховния касационен съд или изрично оправомощен от него заместник. Предвид това предложение, както и свързаното с възможност за прилагане на специални разузнавателни средства по отношение на свидетели по наказателни дела, които са дали съгласие за това, се предвиждат и съответните промени в Закона за специалните разузнавателни средства. Господин Данаил Кирилов представи постъпилото от Министерството на вътрешните работи сравнително проучване на законодателствата в десет държави от Европейския съюз относно мерките за неотклонение и другите мерки на процесуална принуда. Госпожа Соня Найденова – представляваща Висшия съдебен съвет, подкрепи по принцип втория законопроект за изменение и допълнение на НПК, предвиждащ промяна в компетентността при възобновяване на наказателни дела, идеята за която е подкрепена от Висшия съдебен съвет още при обсъждането на внесения от Висшия съдебен съвет Доклад за прилагането на закона и за дейността на съдилищата през 2013 г. По отношение на първия законопроект, с оглед на краткия период за запознаване, заяви, че Висшият съдебен съвет би могъл в подходящ срок да представи становище. Господин Петко Петков – заместник-министър на правосъдието, изрази подкрепа за законопроекта, внесен по инициатива на Върховния касационен съд, каквато е получил още при внасянето му в 42-то Народно събрание. По отношение на законопроекта, внесен по инициатива на прокуратурата, той изрази становище, че е удачно да се използва капацитетът на Дирекция „Процесуално представителство на Република България пред Европейския съд по правата на човека“, която да представи експертиза за съответствието на някои от предложените разпоредби с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи. Г-н Красимир Ципов – заместник-министър на вътрешните работи изрази принципна подкрепа за първия законопроект, като обърна внимание, че към настоящия момент не съществува ред за издаване на заместващи документи, поради което са необходими съответни изменения в Закона за българските лични документи, с оглед на което Министерството на вътрешните работи ще предостави своята експертиза. Госпожа Павлина Панова изрази подкрепа за законопроекта, внесен по инициатива на Върховната касационна прокуратура и направи някои бележки, които биха могли да подобрят част от внесените предложения. В обсъждането на законопроектите взеха участие народните представители Филип Попов, Данаил Кирилов, Емил Димитров, Кирил Калфин, Димитър Лазаров, Петър Славов, Хамид Хамид, Явор Нотев и Четин Казак. Като се обединиха около необходимостта от усъвършенстване на разпоредбите на Наказателно-процесуалния кодекс, те акцентираха върху възможността законопроектите да се ползват като една добра основа, като между първо и второ гласуване се прецизират направените предложения относно: правомощията на съда по чл. 309 от НПК, възможността за използване на специални разузнавателни средства по отношение на свидетел, който е дал съгласие за това, задължителното присъствие на подсъдимия във въззивната инстанция и др. След проведено гласуване, Комисията по правни въпроси: - с 15 гласа „за”, без „против“ и „въздържал се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване законопроекта за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс № 554-01-34, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители на 13 февруари 2015 г. - с 15 глас „за”, без „против“ и „въздържали се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване законопроекта за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 554-01-35, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители на 17.02.2015 г.”
Благодаря Ви, уважаеми господин Кирилов. За да приключим с докладите на комисията в днешното заседание, ще помоля народния представител Атанас Атанасов да ни запознае с доклада на Комисията с дългото име „За контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специални разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения.”
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специални разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения по Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 554-01-34, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители на 13 февруари 2015 г. Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специални разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения на свое редовно заседание, проведено на 12 март 2015 г., разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 554-01-34, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители на 13 февруари 2015 г. На заседанието присъства Данаил Димитров Кирилов, който представи предлаганите изменения и допълнения на Наказателно-процесуалния кодекс пред Комисията. Правят се допълнения в три основни направления за повишаване на ефективността на мерките за неотклонение, подследствеността и подсъдността на наказателните дела и повишаване на гаранциите за опазване на следствената тайна в работата на досъдебното производство. Обсъди се прилагането на специалните разузнавателни средства спрямо съдии, прокурори и следователи, които правомощия за внасяне на искане и даване на разрешение ще имат най-високите нива в съдебната система. По този начин се търси превенция срещу изтичане на информация и опазване на следствената тайна. След приключване на дебатите при гласуването с 18 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” Комисията одобри предлагания Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс. Въз основа на горното Комисията предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 554-01-34, внесен от Данаил Димитров Кирилов и група народни представители на 13 февруари 2015 г.”
Благодаря Ви, уважаеми господин Атанасов. Преди да обявя почивка позволете да Ви съобщя, че на балкона наши гости са жители от град Пловдив, заедно с кмета на града Иван Тотев и областния управител Розалин Петков. [[Ръкопляскания.]] Часът е 10,31. Обявявам почивка до 11,00 ч., когато ще продължим с парламентарен контрол. (След почивката.)
Моля народните представители да заемат местата си. Заседанието продължава с: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Новопостъпили питания за периода 13-19 март 2015 г. няма. Писмени отговори за връчване: - от министъра на отбраната Николай Ненчев на въпрос от народния представител Петър Славов; - от министъра на икономиката Божидар Лукарски на въпрос от народния представител Стефан Кенов; - от министъра на енергетиката Теменужка Петкова на въпрос от народния представител Георги Божинов; - от министъра на околната среда и водите Ивелина Василева на въпрос от народния представител Атанас Ташков; - от министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Атанас Ташков; - от министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията Ивайло Московски на въпрос от народния представител Атанас Ташков; - от министъра на здравеопазването Петър Москов на два въпроса от народния представител Султанка Петрова; - от министъра на културата Вежди Рашидов на въпрос от народния представител Методи Андреев; - от министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на три въпроса от народния представител Гроздан Караджов; - от министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Любомир Владимиров; - от министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Иван Вълков; - от заместник министър-председателя по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова на въпрос от народния представител Илиан Тодоров; - от министъра на правосъдието Христо Иванов на въпрос от народния представител Стефан Дедев; - от министъра на правосъдието Христо Иванов на въпрос от народния представител Ралица Тодорова; - от министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на питане от народния представител Ахмед Ахмедов; - от министъра на отбраната Николай Ненчев на въпрос от народния представител Вили Лилков. Първи в днешния Парламентарен контрол ще отговаря господин Томислав Дончев – заместник министър-председател по европейските фондове и икономическата политика, на два въпроса, първият от които е на народния представител Слави Бинев относно усвояване на средства от Европейския съюз в нарушение на европейското законодателство. Господин Бинев, имате думата да развиете своя въпрос.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Господин заместник министър-председател, госпожо Министър, колеги! Въпросът ми към Вас, господин Дончев, е относно евентуални нарушения при усвояване на безвъзмездно предоставени средства от Европейския съюз във връзка със строежа на ново депо за отпадъци. Както знаете, тази тема е изключително важна за България и Европейската комисия ни следи изключително внимателно по тези въпроси. Строежът на депото при с. Баня, Разлог е в състояние да предизвика сериозни проблеми на българската държава с европейските органи. Този въпрос съм го задавал и в Европейския парламент, а също така и в Гръцкия парламент, тъй като това касае и Гърция. Съмненията са за създадена корупционна схема, злоупотреба с власт и влияние за присвояване огромни средства по Проект „Изграждане на Регионална система за управление на отпадъци в регион Разлог, по Договор за безвъзмездна финансова помощ – номерът няма смисъл да го цитирам. Проектът не спазва изискванията на Наредба № 7, за отстоянията от с. Баня, а именно най-малко на 3 км, от населеното място. Площадката, определена за регионално депо, в землището на с. Баня е на около 1 км от последните къщи на селото по шосе, а по въздушна линия на около 500 м. В близост на около 400 м от сметището има два цеха с над 30 работници. По Директива 1999/31 на Европейската общност тогава от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци...
Задайте въпроса – двете минути като време изтекоха. Министърът знае аргументите и очакваме в отговора да се съобрази с подробно развития от Вас въпрос.
Наистина проблемите са сериозни, само ще завърша с края на изложението по проблемите с това депо. Уважаеми господин Дончев, смятам, че не трябва да допускате подобно харчене на европейски средства. Какво смятате да предприемете по този въпрос? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
За отговор – вицепремиерът Дончев.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Бинев, доколкото разбирам от поставения от Вас въпрос, притесненията или съмненията за незаконни действия не са толкова свързани с разходването и финансирането от Оперативната програма, колкото от всички процедури и разрешителни, свързани с разполагането на самото съоръжение за третиране на отпадъци. Затова с оглед на подадения от Вас сигнал, аз поисках справка от Министерството на околната среда и водите, която включва следните данни. Проектът за изграждане на Регионална система за управление на отпадъците за регион Разлог се финансира със средства от Оперативна програма „Околна среда 2007-2013 г.”, след проведена подробна експертна оценка и на основание подписан на 11 юли 2012 г. договор за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ между Министерството, от една страна, и водещата община Разлог в партньорство с общините Банско, Белица и Якоруда. В рамките на проведената оценка на проектното предложение не са установени нарушения по отношение на изискващата се процедура по реда на Глава шеста от Закона за опазване на околната среда, както и по Закона за биологичното разнообразие – задължителна оценка за въздействието върху околната среда на инвестиционното предложение в съответното регионално депо. Оценяваният доклад по ОВОС е съгласуван от: РИОКОС – Благоевград, Министерството на здравеопазването, Регионалния исторически музей, Областно пътно управление, Регионална дирекция „Гори”, Министерството на земеделието и горите, Басейнова дирекция, ВиК – Благоевград, както и „Електроразпределение – София”. Според данните, с които разполагам, на 14 септември 2009 г. е проведено общественото обсъждане. Издадено е решение по ОВОС от 8 декември 2009 г. на директора на РИОСВ – Благоевград, с което се одобрява осъществяването на съответното инвестиционно предложение. В МОСВ е проведена процедура по преценяване на необходимостта от извършване на ОВОС за съответното инвестиционно предложение, като е постановено решение от 17 април 2012 г. за преценяване на необходимостта от извършване на ОВОС на министъра на околната среда и водите с характер да не се извършва ОВОС. Двете решения са обжалвани, като с Решение на Върховния административен съд на последна инстанция са отхвърлени жалбите на жалбоподателите. Доколкото съм информиран, в годините назад, включително и по Ваша инициатива, съответните решения на Министерството и на други отговорни институции са били обект на коментар, включително от Омбудсмана на Република България, ангажиран със съответния казус. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Към момента на ниво документи проверките показват това, което казах преди малко. В заключение, искам да отбележа, че при управлението на отпадъците следваме няколко основни принципа. Първият, разбира се, е да се създадат условия за безопасно третиране и обезвреждане на отпадъците.
Определеното време за отговор изтече, господин Вицепремиер. В дупликата ще можете да довършите мисълта си.
Наред с това в процеса на третиране да не се създава опасност за здравето и живота на хората, които се намират в близост до съответните съоръжения за третиране на отпадъците. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Господин Бинев, имате две минути за реплика.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми господин Заместник министър-председател, тук сме абсолютно всички хора, които трябва да се справим с един изключително голям проблем, наречен „бюрокрация”. Може би, чисто бюрократично погледнато, всичко да е наред. Трябва тук обаче да го решим и тук сме хората, а и Вие сте тези, които трябва да изпълнят волята на хората. Според Вас нормално ли е място, което би трябвало да се развива като туристически център, където има повече от 70 извора минерална вода, нормално ли е там точно да се прави сметище?! Тук сме хората, които трябва да решат дали това е правилно, или не! Това не е нормално, независимо дали отговаря на абсолютно всички критерии, които трябва да са попълнени. Тук сме хората, които трябва да ударим спирачка и да ударим стоп, като кажем, че това е недопустимо! Не трябва да зарязваме единственото нещо, което носи средства в България – туризма. Там има минерална вода. Сигурен съм, че в Швейцария или Австрия ще опънат на бесилото човек, който е допуснал това да се случи на такова място! Трябва да сме луди, за да допуснем да се случи такова нещо! Смятам, че като разумни хора трябва да поправим тази несправедливост или изпълнението на норми, които са спазени чисто бюрократично. Моля уважаемия Заместник министър-председател и хората, които отговарят по тези въпроси, да поправят тази несправедливост. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Бинев. Дуплика, господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Бинев, като пояснение към изказаните от Вас опасения, искам да отбележа няколко неща. Първото е, че със средства от Оперативната програма никъде не се градят сметища. Със средства от Оперативна програма „Околна среда” сметища не се градят, а се градят редица регионални системи за управление на отпадъците и депа, които са много, много различни от познатите преди десетилетия сметища. На второ място, ако подобно съоръжение е проектирано и изпълнено, както трябва, то не би трябвало да създава никакъв риск нито за живота и здравето на хората, нито да създава рискове за туризма. Искам да отбележа освен това, че не се сещам от всички регионални системи за управление на отпадъците, градени през последните години, изграждането на някаква обособена територия да е накарало всички хора, които живеят и имат бизнес наоколо, да бъдат доволни. Няма как да очакваме да бъде така. За съжаление, по една или друга причина регионалните системи за управление на отпадъците трябва да се разполагат някъде, и то на българска територия. И последно, доколкото е наша отговорността, като политици, не просто да посредничим между гражданите и институциите, да не забравяме, че институциите работят не за нас, а за гражданите, предлагам следното. Да Ви предоставя копие от всичко документи, които съм изискал от компетентните институции. Прочетете ги, погледнете ги. Ако има някъде разминаване между това, което пише в документите, и това, което сте виждали, включително при посещения на място, лично се ангажирам да проверя на какво се дължи подобно разминаване. Казвам го неслучайно. По една или друга причина не съм бил на място, не съм имал възможност лично да премеря отстоянието между въпросното съоръжение до най-близките къщи. Тук споменавате едни данни, в докладите пише друго. Ще Ви предоставя копие от документите. Моля, ако откриете несъответствие, или ако вътре пише нещо невярно, да ме информирате. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Дончев. От името на Парламентарната група на Движението за права и свободи има думата господин Лютви Местан. [[Реплики от залата.]] Моля, без подвиквания от залата. [[Продължаващи реплики от залата.]] Слушаме Ви, господин Местан, обявила съм, дала съм Ви думата.
Благодаря и се надявам, че няма да ми бъде отнета, госпожо Председател. [[Шум и реплики от ПФ.]]
И от Вас зависи, господин Местан.
Уважаема госпожо Министър, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми госпожи и господа народни представители! Да, и за избори, и за нещо много по-сериозно във връзка с тези избори. [[Реплики от ПФ.]] Уважаеми госпожи и господа народни представители, на първия тур на изборите за общински съвет и кмет на най-новата, 265-а община Сърница, проведени на 15 март тази година, всички ние в тази зала, без изключение, получихме един много сериозен урок по голяма политическа култура от жителите на една малка родопска община. По наши данни се оказва, че избирателната активност не е 74%, а е близо 100%, тоест в деня за изборите правото си на вот са упражнили почти всички налични жители на Сърница, Побит камък и Медени поляни. Избирателите упражниха своя вот спокойно, със съзнанието, че отново ще живеят заедно като комшии и след като изборите преминат. Резултатите са ясни. За нас те не са изненадващи. Кандидатът на ДПС е първи с огромно предимство пред кандидатите на две от управляващите партии, класирани съответно на второ и на трето място. Става ясно, че кандидатите на управляващите партии губят битката на полето на политиката и затова, за съжаление, изтърваха нервите си. Нашият призив от вторник – между първия и втория тур, беше да представим спокойно идеите си, без агресия, защото сърничани са доказали, че имат висока политическа култура и ще решат по своя свободна воля кой да ги представлява като кмет на общината. Наистина съжаляваме, че не бяхме чути. След като политическите Ви аргументи се оказват недостатъчни, прибягнахте към неполитически средства – към брутален политически натиск, който от вчера придобива и елементи на репресия. Уважаеми госпожи и господа, тук искам предварително да се обърна към онези, които непременно, неизбежно след мен ще вземат думата, ...
Естествено.
...вероятно с достатъчно високи децибели да се похвалят, че нарушават статуквото на ДПС в община Сърница и затова е реакцията на председателя на ДПС. Бързам да ги успокоя и да кажа – ако нечие статукво е нарушено, то това е на онази политическа сила, която в момента има кметовете и на трите населени места. Да припомня, през 2011 г. изборите в Сърница бяха спечелени от ГЕРБ – ГЕРБ има кмет и на Сърница, и на Побит камък, и на Медени поляни! Централната власт е на ГЕРБ и на реформаторите, в съюз с Патриотичния фронт. Горските служители са Ваши, цялата власт е Ваша! С какво Движението за права и свободи „държи” тези избиратели, ако трябва да цитирам любимия Ви израз? Този аргумент на фона на изредените от мен факти е просто нелеп. Това е заместващо политическо говорене, което трябва да скрие политическото Ви безсилие и затова прибегнахте към бруталния натиск, който се изразява в заплахи от местните кметове на управляващите, че временно заетите по чл. 9 от Правилника за социално подпомагане ще бъдат уволнени, ако не гласуват за правилния кандидат! Второ, превръщането на горските служители от служители на българската държава в партийни не пропагандатори, а насилници, които плашат и избиратели, и местен бизнес, който е в пряка зависимост от Родопа планина. Трето, особено брутално, антихуманно е отношението на директора на Държавно горско стопанство – Велинград, инж. Велизар Чолаков, който със свое уведомление предупреждава жителите на махала „Селище”, в която има 5 – 6 къщи, забележете, с писмо от 18 март: до 19-и, тоест дават им се 24 часа да потърсят друг доставчик на електроенергия, в противен случай на 20 март, днес, електрозахранването ще се прекъсне! Знаете ли защо? Защото тези хора са били уличени, че са подкрепили кандидата на ДПС. Ние не знаем за кого са гласували те. И когато използваме израза „са били уличени”, за Вас е потребно да знаете, че „уличени” е страдателно причастие и не означава, че ние знаем за кого, а назоваваме Вас като източници на информацията, че те били гласували за ДПС и по тази причина ще се прекъсне електрозахранването им, независимо че точно от този източник получават ток десетилетия наред! Защо точно между първия и втория тур? Защо? Защото трябва да бъде притиснат избирателят, да бъде сплашен! Има въпрос: какво общо има това с нас? Аз си позволих да извадя една снимка от сайта на ГЕРБ – това е от Вашия сайт, от 18-и. Въпросният Чолаков е зад гърба на господин Цветанов, зад лявото му рамо! [[Показва снимка.]] Ето този човек е автор на мракобесното писмо! Факт! [[Показва писмо.]] Във Ваша декларация от вчера Вие твърдите, че ДПС лъже, защото нямало предложение да си търсят друг доставчик и въобще нямало да се прекъсне токът. Но ето Ви го писмото [[показва го]] , тук пише: „Намерете си друг доставчик”. И второ, „ще прекъсне” – ето го глагола, „ще прекъсне”! Защо лъжете в декларацията си от вчера? Може би не сте допускали, че тези факти ще бъдат огласени?! Ще бъдат огласени. Не може служителите, стоящи зад Вашия гръб, да отиват при избирателите и нагло, и цинично да им казват: „ДПС да Ви даде ток”. Ако сме я докарали дотам парламентарна партия да осигурява ток, ако е необходимо, и това ще дадем. Но ДПС дава нещо много по-важно – ДПС дава куража, самочувствието и свободата на сърничани да гласуват единствено по своята съвест и с разума си! Това е големият проблем и това е залогът на тези избори! [[Ръкопляскания от ДПС.]] Никакви опити, дори да вкарвате деца – тук има много деца, ученици [[показва снимката]] , които вчера трябваше да бъдат на училище, а не тук! Поканете ги в събота, поканете ги по време на ваканция. Стигнахте дотам и деца да използвате за целите на предизборната си пропаганда.
Всеки ден има деца!
Само че тези са отсъствали от училище и ние имаме сигнал, оплакване от учители, че децата им са откъснати от учебния процес. [[Оживление и реплики от ГЕРБ.]] Едно от засегнатите лица, завършвам, единият от тези, на които токът щеше да бъде прекъснат, ако не бе реакцията на ДПС, е болен от рак. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Искам да завърша с призив – съхранете екзистенц минимума човешко отношение. Политика, лишена от хуманизъм, губи собствения си смисъл. Отговорът на сърничани ще бъде така, както отговаряме ние, родопчаните – „на насилието с отговорност, разум и чувство”.
Дадох Ви знак за времето, господин Местан.
Никой в демократична България не може да бъде подложен на репресия. И ако така мислите да правите изборите през есента, ние ще настояваме не за частично, а пълно наблюдение на изборния процес от ОССЕ и ПАСЕ. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
От името на Парламентарната група на ГЕРБ – госпожа Цвета Караянчева. [[Реплика от народния представител Славчо Атанасов.]] Вие искате процедура? Заповядайте за процедура.
Госпожо Председател, господин и госпожо министри, колеги народни представители! Вземам думата, за да изкажа своето възмущение от колегите от парламентарната група, от която преди малко се изказаха. [[Реплика от ДПС: „Процедурата каква е?”.]] Процедурата е по начина на водене. В края на краищата днес имаме парламентарен контрол, изключително важни въпроси имаме да задаваме към министрите. А тук да се прави политическа агитация по време точно на избори е недопустимо! Това е недопустимо! Ако имахте желание да правите това, да си бяхте взели една пресконференция днес в Народното събрание, да си я направите или по-рано, в 9,00 ч. сутринта да бяхте направили тази декларация. В момента сте абсолютно неадекватни и злоупотребявате с парламентарното си право. В това съм категоричен. Така че не правете внушения три дни преди изборите за кого трябва да се гласува в Сърница. В момента направихте точно това, което категорично не Ви прави чест. Още повече, че идеята на това упражнение беше, както казват руснаците, „Я в газету попал”. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ и ПФ.]]
От името на Парламентарната група на ГЕРБ – госпожа Цвета Караянчева.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаема госпожо Министър! Слушах – не мога да кажа, че съм възмутена, втрещена съм, защото тук колегата направи преразказ на това какво прави ДПС в смесените региони! Той разказа как брутално се смачкват хората, как горските не дават дърва на тези, които гласуват за ГЕРБ, как социалните помощи ги дава ДПС, как пенсиите ги дава ДПС. Това е политиката, която се говори в смесените региони. И когато няма ДПС, няма да има пенсии, няма да има социална политика, няма да има нищо. [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]] Дори продуктите, които се дават от БЧК, пак се дават от ДПС. На този, който не гласува за ДПС, не му чистят пътя. От 2009 г., откакто съм тук, в този парламент, разказвам. Откакто съм тук аз успявам, ходейки по регионите, да знам какво точно се случва и как хората се отърсват от този гнет, защото знаят, че има и друга алтернатива, но не съм тук в момента да говоря за това. Само преди няколко дни, когато беше бедствието в Кърджали, в едно от селата в Ардинско беше занесен генератор и беше вързан кметът и депесарската махала. Четири дни тези, които са гласували за ГЕРБ, нямаха ток. Много такива неща имам да разказвам. [[Шум и реплики от ДПС.]] Много мога да Ви ги кажа. Само че да Ви кажа и нещо друго – днес тук се говори от собствения опит на Вашата партия. [[Шум и реплики от ДПС.]] Само преди два дни кметовете на засегнатите общини, област Кърджали и област Смолян, бяха при министър-председателя, който е издигнат от мандатоносителя ГЕРБ, и тези хора са от Вашата партия. Те са от ДПС, но въпреки всичко министър-председателят покани всички общини, за да види какъв е проблемът, колко са пострадали и какво може да се направи, за да се помогне на тези общини, независимо дали са от ГЕРБ, БСП, ДПС. [[Шум и реплики от ДПС.]] Така се работи! Преди няколко дни вертолетите на Военното министерство летяха над област Кърджали и помагаха на хора в региони, като сега ще Ви кажа и къде: Голобрад, Горно Прахово и други населени места в Кърджалийско. Там живеят повече избиратели на ДПС, но какво от това?! Това е човешки живот! Това политиканстване от тази трибуна настройва хората. Това политиканстване, за да се изкарат евтини политически дивиденти, да се настрои някой срещу някой. Хората обаче са мъдри, както каза колегата преди мен. Да, хората са мъдри и ни гледат сеира тук. В крайна сметка кой използва временно заетите хора по населени места, временната заетост, която я дава държавата? В смесените региони отново се говори, че ДПС дава това нещо. Тази привилегия си я присвоявате Вие. И сега, когато има една община, в която може да се направи достоен избор, ние не се замерваме с политики, а се замерваме с такива празнодумия от парламентарната трибуна. Да, възможно е, има и болни хора и не е допустимо да се спира токът, но защо и как се е случило това, и дали наистина това е политически акт. Нека да бъдем политици. Нека да бъдем хора с разум, защото хората гледат нас и не бива да ставаме за смях, за да можем по един или друг начин да заставаме и да казваме колко сме добри. Не, колеги, имаме много да работим върху себе си. Отношението към българските граждани трябва да ни води, а не спечелването на всяка цена. Не да се раздават торбички и часовници, а да се говори за политика. Надявам се, защото и аз съм от такава родопска община, наистина родопчани са много естествени, много чисти хора, много разумни и благодарение на тази разумност в смесените региони се пази етническият мир, а не заради това, че ние тук си вадим кирливите ризи и искаме да извадим дивиденти, както някои колеги. Не, българските граждани са изключително разумни и ние трябва да вземаме пример от тях. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Колеги, можем ли да преминем вече към въпросите? Да. Следва въпрос на народния представител Мартин Димитров към вицепремиера господин Дончев относно причините, поради които цената на дизела в България е сред най-високите в Европейския съюз.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, госпожо Министър, колеги народни представители! Аз Ви изпратих, господин Министър, справка, която официално е за Европейския съюз и която показва, че цената на дизела, без данъците, без акциз и без ДДС в България за последния месец е между третата и четвъртата най-скъпа в целия Европейски съюз. Забележете, колеги – третата или четвъртата най-висока цена на дизела е в България, без данъците, в целия Европейски съюз. Или по-конкретно взех данни от вчера, които показват, че по-висока е цената на дизела, без данъци, само в Дания, Гърция и Малта, и следва България. В страни като Австрия и Белгия цената на дизела, без данъци, е между 30 и 33 стотинки за литър по-ниска, отколкото в България. Между 30 и 33 стотинки е по-ниска, отколкото в България! Средно за Европейския съюз – цената на дизела, без данъци, в България е между 13 и 20 стотинки по-висока от средното ниво за целия Европейски съюз. Между 13 и 20 стотинки по-висока! Това показва, че има нещо гнило на пазара на горива, че конкуренцията не работи. Там, където работи конкуренцията, не се наблюдават такива пазарни аномалии, защото не може да имаш най-ниското платежоспособно търсене в България и това да предполага една от най-високите цени на дизела. А цената на дизела, уважаеми колеги, означава цената на транспорта. Транспортът в България, и в повечето страни, основно е на дизел. Скъпият дизел означава натоварване цените на повечето стоки с допълнителни разходи, когато той е толкова скъп. Затова, уважаеми господин Вицепремиер, се обръщам към Вас да предложите конкретни действия, които трябва да предприемем, тъй като тази ситуация е обезпокоителна. Тя показва, че има гнили неща, които трябва да бъдат решени веднага. Благодаря Ви.
За отговор – вицепремиерът господин Дончев.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Димитров, едва ли точно на Вас има смисъл да обяснявам какво огромно значение имат цените на горивата, особено цената на дизела, не само от социална гледна точка, не само от гледна точка възможности за потребление, но и от гледна точка на шансовете за ръст на икономиката. Доказан факт е, има изведени математически зависимости, че едни ниски цени на горивата дават големи, дори бих казал, огромни шансове за по-ускорен икономически растеж. Тръгвам с убеждението, че смисълът на парламентарния дебат е не само Вие да ми задавате въпроси и аз да се опитвам да намеря добре звучащите отговори, а да се направи добър анализ и ако е възможно, да се върви към намиране на решение. За това на Вашия въпрос ще отговоря по следния начин. Не само като резултат от въпроса Ви в последните седмици аз съм предприел следните действия. Поисках становище от Министерството на финансите, които предоставиха детайлна справка относно акциз и данък добавена стойност. Искам да отбележа, че това, което се получава от всички справки, в пълна степен съвпада с това, което казахте преди малко. Трябва да се прави разлика между цената на крайния пазар и цената преди облагане. Анализът показва, че в България очевидно има проблем с цената преди облагане, доколкото и данъкът добавена стойност, и акцизите далеч не са най-високите в Европа, по-скоро обратното. От Министерството на икономиката и от Министерството на енергетиката получих еднотипни становища, които имаха за цел да представят пазара на горива като отворен и независим от съответните две ведомства. Аз обаче не спрях дотук, доколкото целта ми и правомощията ми не предполагат само да си кореспондирам с другите институции. Проведох среща с Българската петролна и газова асоциация, на която повдигнах включително и този въпрос, откъдето получих следния отговор, като специално представителите на „Лукойл” изложиха следните твърдения в защита или като обяснение на по-високата цена. „Лукойл” разполага с по-ниско технологично ниво на оборудването в сравнение с рафинериите на Западна Европа, като за пример беше дадено, че модерните рафинерии в Западна Европа от един тон нефт могат да извлекат 90, а дори и повече процента висококачествени продукти. В България този процент е доста по-нисък – 67%. Беше посочено, че компанията работи със завишени оперативни разходи поради работата на завода в непълен капацитет. Всичко това може да е вярно, но не е проблем на българския потребител. И още нещо. „Лукойл” държи около 60% от цената на пазара. Всичко това не би следвало да има значение, защото където има работеща конкуренция, ако някой продава по-скъпо, винаги се намира някой, който да продава по-евтино. В това обяснение радостният факт е, че след модернизация на рафинерията за около 1,5 милиарда се очаква новите мощности да бъдат въведени в експлоатация през месец май. Очаква се степента на обработка да нарасне, като се доближи до европейските нива. Не можах да отговоря напълно за всички предприети от мен действия. Вярвам, че ще имам възможност да ги доразвия по време на дупликата.
Реплика – господин Димитров.
Уважаеми господин Дончев, аз съм доволен, че се ангажирате с тази тема и затова Ви зададох въпроса, защото за мен беше ясно, че Вие работите по този сериозен проблем, който касае не просто социалните разходи за домакинствата, което също е важно, но и растежа на икономиката. Не е луд този, който яде зелника. Луди сме ние, които не вземаме мерки да има защита на конкуренцията в България. В много европейски страни не се получава тази картина по една основна причина – има работеща КЗК, която санкционира тогава, когато се получават изкривявания на пазарите. За нас е важно, а без всякакво съмнение и Вие го знаете, че КЗК е била сезирана по тези въпроси, но като че ли никога не се е ангажирала достатъчно с тяхното решаване. Ако очакваме фирмите сами да решат да си свалят цените, това няма да стане. Вие знаете много добре, господин Дончев, и не случайно точно към Вас е адресиран този въпрос, защото смятам, че Вие вече сте се ангажирали и ще се ангажирате още повече с неговото решаване – имаме нужда от нова КЗК, която да работи изключително активно по подобни въпроси и да не позволява да плащаме такава висока цена. Една от основните цели на това управление е висок растеж още тази година. Само че Вие правилно казахте – високите цени на горивата и особено скъпият дизел, на който е огромна част от транспорта, вреди пряко да постигнем растеж на икономиката. А без растеж ние не можем да решим нито един от важните проблеми на България. Затова, представете си, КЗК дори не констатира тази картина, дори не са Ви написали писмо, дори не са се обърнали към обществото, да кажат какво става и дали не са предприели някакви действия. Няма нищо! Все едно ние нямаме Комисия за защита на конкуренцията. Такова нещо няма! По тази тема ние за съжаление нямаме никаква защита на конкуренцията. Затова действието, което можем да предприемем веднага – разбира се, правилно сте се видели с фирмите, правилно сте поставили въпросите – на нас ни трябва Комисия за защита на конкуренцията, която да е активна и да решава тези въпроси.
Дуплика – господин Дончев, две минути.
Уважаема госпожо Председател, ще се опитам да бъда още по-кратък и да пестим парламентарно време. Уважаеми господин Димитров, съгласен съм с всичко, казано от Вас. Позволете ми само да продължа с предприетите от мен действия. Вие няколко пъти коментирахте КЗК. Има решение на въпросната Комисия от 26 юни 2012 г., което гласи: „Лукойл” – България не е злоупотребило с господстващото си положение на пазара”. Добре знаете това. Разбира се, аз приемам темата за дебат как изглеждат регулаторните органи в България, дебат, който няма да проведем днес. Но към момента ние имаме действаща Комисия за защита на конкуренцията. Какво направих аз? Още преди няколко дни с мое писмо поисках компетентното мнение на КЗК като единственият орган, който може да се произнесе относно зададения въпрос. Конкретно очаквам становище дали се спазват правилата на свободната конкуренция при образуване цената на горивата на българския пазар и разполага ли Комисията с данни за нарушения и злоупотреба? Срокът за отговор е до 31 март 2015 г. Искам да Ви уверя, че щом получа компетентното становище на Комисията, ще имам грижата да Ви запозная с него, с което аз лично не считам нито случая, нито дебата за затворен. Благодаря.
Благодаря, господин Дончев, за участието Ви в настоящия парламентарен контрол днес. Преминаваме към въпросите и отговорите на госпожа Лиляна Павлова – министър на регионалното развитие и благоустройството. Пръв ще зададе своя въпрос народният представител госпожа Корнелия Нинова относно кадрови политики във ВиК сектора – София област. Заповядайте, госпожо Нинова.
Госпожо Министър, депутат съм от София област. В моята област напоследък има напрежение. В доста общини се правят подписки, в които се включват хора, независимо от различията им в политическите възгледи и пристрастния. Притеснението е за масовите уволнения и назначения във ВиК сектора в София област. Фактите са следните. За два месеца Вие уволнихте управителя на ВиК София област Цанко Маринов, ръководителя на район Етрополе, ръководителя на район Горна Малина, ръководителя на район Костинброд, ръководителя на район Драгоман, ръководителя на район Ихтиман, ръководителя на район Златица и ръководителя на район Долна баня. Не спряхте дотук, слязохте и на по-ниските равнища в сектора. Сменихте организатор инкасо Елин Пелин, организатор инкасо Костенец и така нататък, да не продължавам. Отивате вече и към пречиствателните станции – управители, например управителя на пречиствателната станция в Самоков и други. Въпросът ми е: защо? Какви причини налагат тези смени? Защото уволнените колеги са професионалисти, с висше образование, отговарят на изискванията, имат необходимия ценз. Кое Ви накара да направите тези масови смени? Според мен поставяте на риск една от най-големите области в страната – София област, с 22 общини, със сложен релеф, разпокъсана мрежа, в условия, в които ВиК секторът изобщо в страната има проблеми. Рискувате изключително много, пускайки – извинете за това, което ще кажа – една зверска политическа метла, защото няма други мотиви. Рискувате да обезглавите сектора в тази област и последствията да бъдат тежки за населението на моята област. Та за това – кое Ви накара да предприемете тези мерки?
Благодаря, госпожо Нинова. Заповядайте, госпожо Министър, за отговор.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Нинова, както коректно отбелязахте, на 15 януари беше сменен ръководителят на ВиК дружеството – София. Съгласно изискванията на закона правомощията, които са предоставени на ръководителя на това ВиК дружество, той има договор за управление. Съгласно този договор за управление той носи цялата отговорност за кадровата политика, управлението на дружеството, включително правомощията му за оптимизация на дружеството и ръководството на това дружество. Това, което трябва да отбележа, е, че съгласно чл. 328, ал. 2 от Кодекса на труда, съгласно договора за управление на ВиК дружеството, управителят на това ВиК дружество има право в срок от 9 месеца на своето назначение и поемане управлението на дружеството да направи всички необходими кадрови промени, които счита, че са необходими, за да оптимизира ръководството на управляваното от него дружество и всички поддружества към него. Това, което имам като информация във връзка с Вашия въпрос от управителя на ВиК дружеството, е, че кадровите промени, които Вие споменахте, касаят шест броя ръководен персонал и три броя помощен персонал. Това е справката към момента на подадения от Вас въпрос. То представлява спрямо общата численост на това дружество, която към момента е 571 човека – 1% от общия числен състав на това ВиК. Така че за масова чистка не можем да говорим категорично, тъй като говорим за 1,6% от служителите на това дружество, които са били сменени с други – нещо, което, пак казвам, е в неговите правомощия. Ако Вие имате конкретни сигнали или сигнал към мен, отправете го към мен, ще инициираме проверка, ако това е необходимо, но нека не забравяме, че това е търговско дружество и неговият управител оперира в рамките на закона и в рамките на Кодекса на труда, които му дават тези правомощия. Надявам се, този човек е бил управител на това ВиК дружество и преди, има свой управленски опит, също отговаря на изискванията да ръководи дружеството. Така че ако искате, можем заедно с Вас да проверим. Може би предишният, който беше назначен в рамките на Вашето управление, е правил аналогични промени в структурата. Надявам се това да не е някаква реципрочност в уволнения и назначения, а наистина да се търси професионализмът в тези кадри, които се назначават. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. Заповядайте госпожо Нинова за реплика – имате думата.
Госпожо Министър, от отговора разбрах, че прехвърлихте отговорността на новия управител на ВиК София област, който се казва Никола Нитов и, че било в неговите правомощия да решава какво да прави от тук нататък. Ако не знаете, сега да Ви кажа, че Никола Нитов беше и преди това управител на ВиК София област и остави дружеството с минус 400 хил. лв. загуба. Следващият – Цанко Маринов, когото сега уволнявате, изведе дружеството на положителен финансов резултат през 2014 г. Какво ми казвате сега?! Значи махаме Цанко Маринов, който е оправил финансовото състояние на дружеството и го е извел на печалба за по-малко от една година, и връщаме човек, който го е докарал до минус 400 хил. в предишния си мандат, защото има качества. Оттам нататък той по закон – чл. 328 от Кодекса на труда, може да назначава всички надолу. Тогава да си поговорим освен за Кодекс на труда, за Наказателен кодекс. Ако не знаете, да Ви кажа какво е направил той надолу, защото все пак Ви е подчинен. Назначава роднини, корумпирани типове и некадърни хора. Сега ще разшифровам всяка една от тези думи. Роднини – новият началник на пречиствателната станция в Самоков Даниела Стефанова е кръщелница на госпожа Йорданка Фандъкова. Новият началник на Драгоман Бойко Николов е собственик на имота, в който се помещава цялото имущество на ВиК и който плаща наем на себе си, затова че като управител на ВиК съхранява имуществото на дружеството в собствения си имот. И познайте каква му е първата работа като нов началник на Драгоман – естествено, да си увеличи наема и да си плаща по-висок наем на себе си. Третото, което казвам за некадърни хора, повтарям аргумента си за господин Нитов, довел ВиК до минус 400 хил. лв., който сега възстановявате. Госпожо Павлова, моля обърнете внимание на тези факти. Наистина рискувате! Освен обективните и субективни причини, които съществуват за състоянието на ВиК-сектора и за катастрофите в държавата, добавяте изкуствено още една нова причина – кадровия проблем. Каквито и закони да приемаме, каквито и стратегии, когато ги оставим в изпълнение в ръцете на такива хора, резултатът ще е катастрофален.
Благодаря за репликата. Желаете дуплика, госпожо Министър – заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Нинова, благодаря Ви за този сигнал. Надявам се да го отправите и официално към мен, за да мога да инициирам и разпоредя проверка, защото в крайна сметка, така, както той носи отговорност като управител, Министерството като принципал ще инициира проверката. Мисля, че винаги истината излиза наяве, винаги нещата имат две страни. Надявам се, че обективно ще можем да направим анализ и оценка на ситуацията. Благодаря.
Благодаря госпожо Министър. Ясен, точен и конкретен отговор. Продължаваме със следващия въпрос от народния представител Петър Иванов Петров относно лошото състояние на Път ІІІ – 623 Трекляно – Земен. Заповядайте, господин Петров.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Пътят Трекляно – Земен свързва Треклянска община и област Кюстендил със Земенска община и област Перник. Лошото състояние на пътя затруднява пътуващите от години. Разстоянието е около 17 км и поради бързите смени на областните управители и правителството не са стигнали до решаването му. Въпросът ми е: одобрен ли е пътят Трекляно – Земен за рехабилитация и реконструкция на третокласните пътища за програмния период 2014 – 2020 г.?
Благодаря, господин Петров. Госпожо Министър, имате думата да отговорите на поставения въпрос.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Петров! Третокласният път, който визирате, вероятно е път ІІІ-623 от разклона при Дупница в посока Кюстендил до с. Габрашевци, мисля, че визирате този участък. Пътният участък се намира на територията на две области – област Перник и област Кюстендил. На територията на област Перник горе-долу почти 13 км е протежението на този път, той е в доста по-лошо състояние, безспорно, от участъка от пътя, който се намира на територията на област Кюстендил. Този път е предвиден след приключване на зимния сезон да бъдат направени необходимите действия от Пътната агенция. След всеки зимен период се прави анализ, за да може да бъде направено изкърпване на компрометираните участъци от пътя, които допълнително влошават неговото състояние, след зимното почистване и след материалите, които се употребяват за неговото поддържане. Специално този път не е част от проектите, които са приоритетни в списъка за финансиране по Оперативна програма „Региони в растеж” в частта „Пътища”, тъй като имаме конкретна методика, на основата на която се анализират пътищата от гледна точка на трафика, който преминава по тях, от гледна точка на населението, което обслужват. И най-важното, тъй като Оперативна програма „Регионално развитие” все пак има свой ограничен ресурс, се приоритизират пътища, водещи до туристически атракции, пътища с голям трафик. Тъй като този път не е отговорил изцяло на тези критерии, той е останал на по-задни места. Искам обаче да Ви уверя, че в област Перник и в област Кюстендил ще бъдат рехабилитирани над 135 км от републиканската пътна мрежа – пътища, които са попаднали в този приоритетен списък, отговаряйки именно на критериите, които споменахте. За всички пътища обаче, които не попаднат като възможност за финансиране за цялостна реконструкция, рехабилитация и ремонт по линия на тази оперативна програма, ще търсим възможности за цялостната им рехабилитация напред в бюджетните години. Тази година ще правим или едроплощно, където е необходимо, изкърпване на пътните участъци, или частично изкърпване, така че все пак да приведем пътя в сравнително добро експлоатационно състояние.
Благодаря, госпожо Министър. Реплика желаете ли? Заповядайте, господин Петров.
Благодаря, госпожо Министър за отговора. Доволен съм, че правителството обръща внимание на най-малките общини. Това че ще се започне рехабилитация ме удовлетворява, защото Трекляно е община с най-голяма безработица в Кюстендилска област и по този начин ще има заетост за хората и ще се намали безработицата в този регион. Благодаря.
Благодаря, господин Петров. Дуплика – не желаете. Следващите три поредни въпроса са отново за пътища. Следващият въпрос е от народния представител Валентин Николов Иванов относно лошото състояние на пътя гр. Добрич – курортен комплекс „Албена”. Заповядайте, господин Иванов, имате думата.
Уважаема госпожо Министър, уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Шосеен път ІІ –71 от гр. Добрич до курортен комплекс „Албена” от години е в окаяно състояние, още повече че през последните осем месеца този шосеен път в района на с. Батово три пъти се наводнява, което доведе и до сериозно нарушаване на асфалтовата настилка и наложи затварянето на пътя за моторни превозни средства към курортен комплекс „Албена” за по няколко дни през летния сезон. Този път е натоварен изключително много, по него пътуват както работещите в комплекс „Албена”, така и български и чуждестранни автомобили и автобуси с туристи. Ежедневно се провеждат посещения на чуждестранни туристи до гр. Добрич и културните забележителности в областта. Пътят е изцяло в дупки и кръпки и това представлява сериозна опасност и е предпоставка за тежки произшествия на моторни превозни средства. Уважаема госпожо Министър, в какъв срок ще вземете необходимите мерки за реновирането на пътя от гр. Добрич до курортен комплекс „Албена”? Благодаря.
Благодаря за въпроса, господин Иванов. Госпожо Министър, продължаваме с Вашия отговор на тема „пътища”. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Иванов! Да, безспорно, факт е, че състоянието на пътя Добрич – Албена не е добро, незадоволително е състоянието. Пътят има частични деформации, особено както този път и много пътища в близост до реки, водни пространства се случват чести наводнения и затваряне на пътя за обезопасяване на движението, на трафика. Това, което предвиждаме в рамките на ограничения бюджет, с който разполагаме за тази година, и частичен ремонт особено по линия на програмата за аварийно поддържане и текущ ремонт, особено в тези по-критични участъци. За съжаление за цялостното решаване на проблема, за цялостната рехабилитация на този пътен участък за момента не разполагаме с достатъчно финансов ресурс, но се надявам, че поне с тези мерки, които предвиждаме за авариен текущ ремонт, ще преодолеем част от проблемите, които срещат пътуващите по това направление, особено най-често пътуващите, това са работещите в Курортен комплекс „Албена”. В допълнение използвам случая да Ви уверя, че другото направление в тази посока, свързано с курорта, все пак предстои туристическият сезон, това е направлението Варна – Добрич – Кардам, също е едно изключително важно натоварено пътно направление в лошо състояние, направление, по което има огромен трафик, значително по-сериозен трафик и от туристи, и от работещи в региона. Именно затова тогава, когато беше правен анализът, съгласно методика за оценка на проекти по Оперативна програма „Региони в растеж 2014–2020 г.”, този път е с предимство, получил е висока оценка, той е и на трето място в списъка с проекти, с които АПИ ще кандидатства по новата оперативна програма. Така че усилията ни се надявам да бъдат насочени в посока до края на годината да се обновят тръжните процедури, за да можем максимално скоро в следващата година да започнат и тези ремонтни работи на този пътен участък, а през всичкото това време, разбира се, усилията ще бъдат за частичното поддържане в сравнително добро състояние и на пътя Добрич – Албена. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Павлова. Господин Иванов, заповядайте за реплика, виждам че желаете. Заповядайте.
Естествено. Все пак искам да Ви напомня, че наскоро Ви зададох въпрос именно за пътя Добрич – Варна и съм доволен. Получих информация впрочем, че, ако е вярно, аз Ви благодаря – за 11,5 милиона за рехабилитация на пътя. Ако това е вярно, Ви благодаря. Благодаря Ви за отговора, между другото, за пътя Добрич – Албена. Удовлетворен съм, че все пак ще се направят някакви частични ремонти, защото наистина и Вие го отбелязахте, пътят е в ужасно състояние, а идва все пак и туристическият сезон и наистина трябва да се положат усилия и се надявам, че това, което казахте, ще бъде изпълнено. Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Навярно нямаме дуплика. Оставаме на територията на Северното Черноморие и пътищата там. Въпрос от народния представител Калина Петрова Балабанова относно изграждане на скоростен трилентов път на отсечката Добрич – Варна и реконструкция на участъка село Любен Каравелово – община Аксаково, разклон за село Долище, община Аксаково. Заповядайте, госпожо Балабанова, да зададете Вашия въпрос.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, колеги! Ще задълбочим темата за пътя Добрич – Варна. Моят въпрос по-конкретно касае изграждането на скоростен трилентов път на отсечката Добрич – Варна, както и реконструкция на участъка село Любен Каравелово до разклона на село Долище. Защо е важен този въпрос? Немалка част от гражданите на област Добрич и област Варна ползват този пъти всекидневно и в двете посоки поради факта, че работното им място не се намира в същата община. Също така натоварванията с тежкотоварни автомобили е наистина сериозно. Стойностите на дневната интензивност на автомобилното движение със сигурност предполагат изграждането на трета скоростна лента по пътя Добрич – Варна. Проблемът с трафика по тази отсечка съществува от години, но за съжаление вече няколко правителства подценяват ситуацията. Също така искам да акцентирам върху особено тежкото състояние на частта в отсечката село Любен Каравелово до разклона за село Долище. Тази отсечка е близо 5,7 – 6 км, а в момента е наистина в критично положение и предразполага за сериозни пътно-транспортни произшествия. Моят въпрос към Вас е: възнамерява ли правителството да започне работа по изграждането на скоростен трилентов път по пътя Добрич – Варна и може би по-наложително имате ли намерение да направите реконструкция на участъка село Любен Каравелово до разклона за село Долище? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Балабанова. Уважаема госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Балабанова! Да, безспорен факт е, както отговорих и преди малко на народния представител господин Иванов – в този участък от пътя има сериозен интензивен трафик, макар и основно сезонен, предвид обслужването на курортните комплекси по протежението на този път. Именно затова този проект отговаря на всички критерии, които сме поставяли за възможност за неговото финансиране с европейски средства за цялостна реконструкция, ремонт и рехабилитация на този пътен участък в рамките на Оперативна програма „Региони в растеж 2014–2020 г.” Това, което още веднъж потвърждавам, тук още веднъж да допълня и отговора си към господин Иванов и към Вас, този проект е на трето място в проектосписъка. Общата стойност на финансовия ресурс, което, разбира се, е индикативна стойност, на необходимите средства е 19,3 млн. лв., които включват допроектирането, цялостна рехабилитация и реконструкция, ремонт на пътя, включително отводнителни системи и всички съпътстващи мерки, които се включват, включително мерки за публичност. Разбира се, когато говорим за европейско финансиране, този проект има своята проектна готовност в Пътната агенция и ще бъде от първите, с които, надявам се, Агенцията ще има възможност да кандидатства за финансиране след окончателното одобрение на новата Оперативна програма „Региони в растеж”, което се надявам да се случи още това лято, за да може до края на годината Агенцията да е кандидатствала и да е получила своето одобрение, и да предприемем необходимите действия за извършването на участъците. И в отговор на втория Ви въпрос: потвърждавам, че участъкът от село Любен Каравелово до село Долище е включен с цялостната реконструкция, която е необходима там, предвидено е в този проект по това направление. Влиза участъкът между двете населени места, защото то наистина е в много лошо, в критично състояние. От казаното дотук обаче трябва за съжаление да Ви уведомя, че това, което предвиждаме на този етап, е цялостна реконструкция, рехабилитация, включително разширяване, ако е необходимо такова на места, но не и на този етап изграждането на трета лента. Но аз считам, че въпреки всичко, независимо че няма да има трета лента, когато приведем пътя в добро експлоатационно състояние с всички необходими мерки, които са предвидени в проекта, отговарящи на критериите за този габарит и този клас пътища, ще осигурим добро преминаване – безконфликтно и безпроблемно, и безаварийно, надявам се, по този участък. Благодаря.
Благодаря Ви, Министър Павлова. Госпожо Балабанова, заповядайте да направите своята реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, колеги! Относно отсечката село Любен Каравелово до разклона за село Долище смятам, че може правителството и Вие в частност като министър да помислите предварително за някакви ремонтни дейности, защото наистина е трагично положението. Мисля, че колегите като се избрани от Добрич област и от Варна област ще потвърдят това. Лично ще се ангажирам да изискам справка от МВР за броя и сериозността на ПТП в този участък и ще Ви ги предоставя, защото тази реконструкция не е необходима, тя е наложителна в момента, поне за този участък от 6 км. Колкото до изграждането на бърза лента по пътя Добрич – Варна, бих искала да Ви предоставя още няколко аргумента в подкрепа на искането на абсолютно всички живущи в тези райони. Този път касае не само добричлии и варненци, които всекидневно пътуват в двете посоки, но е важен и за развитието на региона, особено след бъдещото изграждането на автомагистрала „Черно море”, тъй като този път ще касае всички граждани, които искат да стигнат до границата Кардам. Нека да не забравяме и сферата на туризма, особено след като бяха наложени санкции от страна на Европейския съюз към Русия, България загуби мнозинството от руски туристи. Да не окаже така, че ще изгоним и мнозинството от английски и румънски туристи. Във Вашите правомощия е да вземете всички необходими мерки по изложения от мен проблем. Разчитам, че ще го направите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Балабанова. Не желаете дуплика. Продължаваме със следващия въпрос, който е от народния представител Чавдар Георгиев Георгиев относно републиканския път 55-09 Свиленград – Райкова могила – Щит – Пашово – Сладун – Варник – Маточина, област Хасково. Надявам се, че слънчевото затъмнение, което тече в момента, не ни е фиксирало на тема пътища, но явно проблемът е изключително важен. Заповядайте, господин Георгиев, да развиете своя въпрос.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги, госпожо Министър! Въпросът, който поставям на вниманието Ви касае състоянието на републикански път 5509 Свиленград – Райкова могила – Щит – Пашово – Сладун – Варник – Маточина. Този път е проблем, реален и изключително остър за хората от региона, засягащ не само жителите на много села от община Свиленград и област Хасково, но и от изключителна държавна важност. Подчертавам това! Моля, да ме слушате. Този път преминава успоредно на южната граница с Република Турция и е от значение за нейната охрана, особено за обезпечаване на възможността служителите на „Гранична полиция” да изпълняват своевременно, с необходимата бързина на реакция отговорностите и задълженията си. Последните една-две години този път придоби ключово значение, следва да получи дължимата отговорност и отношение от страна на държавата и компетентния министър, поради непосредствената му близост с основното направление, по което нахлува потокът от бежанци и се нарушава границата ни със съседна Турция. Ние трябва да пазим границата и затова е крайно необходимо обслужващата пътна инфраструктура да е в изрядна функционалност. В същото време, едва ли е нужно да Ви напомням, че повече от 10 години претендираме да станем граница на Шенген и всъщност това е част от Шенгенската граница. Претендираме, че сме изпълнили всички необходими условия, но, ако този път е в това състояние, считате ли че няма да получим забележки, ако поредната проверка констатира реалното състояние на пътната инфраструктура в този участък на границата?
Моля да зададете въпроса си, понеже времето изтече.
С днешна дата път 5509 Свиленград – Райкова могила – Щит – Пашово – Сладун – Варник – Маточина е като след бомбардировка. Състоянието му затруднява и препятства, а на места прави невъзможна комуникацията. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Ето защо въпросът ми към Вас е: предвиждате ли през тази година пътят да бъде спешно рехабилитиран и кога предвиждате извършването на основен ремонт на този път?
Благодаря, господин Георгиев. Министър Павлова, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Георгиев! Да, безспорно участъкът от третокласния път Свиленград – Маточина и населените места, през които минава, се характеризира с увеличаване интензивността на движението по него, особено от екипите на „Гранична полиция”, специално в ситуацията, в която се намира, от тази гледна точка. Именно затова в бюджета за „Текущ ремонт и поддържане” за 2015 г. имаме предвиден ресурс за частично изкърпване на дупките, частично укрепване, ремонт и рехабилитация на най-критичните участъци от този път. За съжаление възможностите на бюджета не предоставят възможност за цялостно и трайно решаване на проблемите на този път, а именно: реконструкция на основата и цялостна рехабилитация, тъй като средствата, които са необходими за такъв тип проект са няколко милиона, с които Агенцията не разполага. Както знаете ограничен е финансовият ресурс за цялостно, но въпреки всичко, тъй като осъзнаваме и виждаме важността, значимостта на този път сме го предвидили и тези ремонтни дейности, които са предвидени за него, са планирани в периода от месец март до месец юли или след приключване на зимния сезон, започвайки с машинно подравняване на банкети, наземни окопи и машинно изкърпване на тези участъци, които са най-тежко увредени, за да може да осигурим безаварийното преминаване на този участък и привеждането му в сравнително добро експлоатационно състояние. Разбира се, не е най-идеално желаното, но аз се надявам, че въпреки всичко мерките, които са предприети, ще създадат предпоставки за по-безопасно преминаване както на екипите на „Гранична полиция”, така и на хората, които живеят в населените места по протежението на този път. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Заповядайте за реплика, господин Георгиев.
Уважаема госпожо Министър, аз частично съм доволен от Вашия отговор. Разбирам, че Вие поемате твърдия ангажимент тази година да се направи поне частичен ремонт и рехабилитация на пътя, така че да има минимална що-годе транспортна функционалност. Надявам се, че за следващата година – ще Ви призова за това, този път ще бъде приоритизиран, ще му бъде обърнато особено внимание като път свързан с държавната ни граница, с Шенгенската ни граница и ще му се извърши необходимия основен ремонт, като Ви напомням, че това е проблем с повече от 20-годишна давност. Крайно време е държавата и ресорният министър във Ваше лице да обърне внимание на тези пътища, които са по границата.
Благодаря за репликата. Виждам, че не желаете дуплика. Продължаваме с въпрос от народния представител Вили Младенов Лилков относно изработването на нова Наредба № 2 за планиране и проектиране на комуникационно-транспортните системи на урбанизираните територии. Заповядайте, уважаеми господин Лилков, да развиете Вашия въпрос.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, моят въпрос е относно Наредба № 2 за планиране и проектиране на комуникационно-транспортните системи на урбанизираните територии. Това е наредба, създадена през 2004 г., която е основополагащ нормативен акт за проектиране на елементи на градската среда и уличната мрежа. С тази наредба се съобразяват всички инфраструктурни проекти за ремонт, реконструкция или възстановяване на уличната мрежа. Тя обаче въпреки частичните промени, които са правени в нея, е доста поостаряла и тези практики са причина множество проекти, финансирани със средства по оперативните програми от общинския или националния бюджет, да не могат да бъдат завършени качествено и в съответствие с европейските практики и изисквания. Затруднено е например прилагането на добри практики в архитектурата, градския дизайн, пътното строителство и оформянето на безопасна и качествена градска среда. Някои от критериите, заложени в наредбата са завишени, или пък разпоредбите са толкова лаконични, че се приемат за ограничаващи, така че изпълнението на иновации или доказани добри практики става лесно атакуемо в съда. Например: тази наредба спъва местните власти да приоритизират обществения транспорт чрез обособяване на бус-ленти; да залагат и да извършват строителство на съвременни решения за реконструкция на улични кръстовища и обособяване на сложни транспортни възли, където се пресичат и взаимодействат разнообразни видове транспорт; да обособяват нови пешеходни зони. Тук подчертавам необходимостта от това да се дефинират така наречените „споделени пространства” в градската среда; да се обособяват успокоени зони със скорост на движение максимална до 30 км/ч или да се прилагат в изграждането на велосипедната инфраструктура модерните общоприети добри практики от Европейския съюз. От 2010 г. проектантите и строителите очакват новата Наредба.
Ако обичате въпроса, времето Ви изтече.
Да. Има обещание от Министерството за нова Наредба. Моят въпрос е такъв: може ли да се ангажирате с конкретен срок за изработване на нова Наредба 2 за планиране и проектиране на комуникационно-транспортните системи на урбанизираните територии? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Лилков. Заповядайте, госпожо Министър, да отговорите.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Лилков! Да, Наредба № 2, касаеща планиране и проектиране на комуникационно-транспортните мрежи в територията на градовете на урбанизираните територии, касаеща подобряването на градската среда, уличните мрежи, комуникациите и подземните комуникации, разбира се, които се намират под тези мрежи, са изключително важен елемент от градоустройството и от дейностите, които предприемат общините за подобряване на градската и жизнена среда, и най-вече за безопасното движение по пътищата. Към настоящия момент Наредба № 2 е в сила, актуална и е единствената основа, на която се базират местните власти при проектирането, ремонта, реконструкцията и рехабилитацията на уличната мрежа и въобще транспортните системи в своите градове. През 2011 г. беше транспонирана и Европейската директива, която касае този тип мрежи и инфраструктури. Екипът на Министерството на регионалното развитие и благоустройство, за съжаление в последната бих казала година и половина две, откакто тази директива е транспонирана, не е напреднал много. Не е напреднал, не защото няма желанието, разбира се, да го направи. За да се направи изцяло нова наредба, която да отговаря на всички изисквания на директивата, е необходим сериозен екип специалисти, професионалисти, професори и сериозен капацитет от научните общности включително, от специализираните висши учебни заведения, за да могат да бъдат направени коректните изчисления и преизчисления, защото ние тук говорим за една изключително чисто нова, коренно различна система и подход в планирането на урбанизираните територии и техните комуникационни и транспортни системи и връзки. Това, в което мога да Ви уверя, е, че през миналия месец създадохме екип, първо вътре в Министерството, за да се анализират специалистите и темите, по които трябва да се работи, за да се направят и подработни групи, които да работят по отделните теми. Голямата работна група вече започна, събираме съответно представителите от научните общности, от експертите, от неправителствени организации и други, които да се включат в допълнение към нея. За момента екипът и работната група, която е формирана, дават един доста дълъг срок – трябва да съм искрена с Вас. Те казаха, че са необходими поне 18 месеца, за да могат екипите и подработните групи да анализират цялостно и подходят сериозно при разработването на тази наредба. Аз считам, че е редно да им дадем необходимото време и срок, защото целта не е да го направим набързо и да го претупаме, а наистина да направим един сериозен анализ, който да ни представи една коренно нова, различна и, надявам се, по-добра система за изграждането и разширяването на комуникационно-транспортните връзки. Аз се надявам, че в следващите 18 месеца, максимум до две години, тази наредба да е готова, да премине всички процедури за обществено обсъждане с дискусия с всички заинтересовани страни и да постигнем в максимална степен желания резултат и обновяването на критериите и нормите в проектиране на строителството на градските територии. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. Реплика – заповядайте, уважаеми господин Лилков.
Уважаема госпожо Павлова, благодаря за отговора. Струва ми се, разбира се, че този срок от две години е прекалено дълъг, защото от 2015 г. започна прилагането и разработването на интегрираните планове за градско възстановяване и развитие – милиарди левове ще влязат в градската среда и в частта за комуникационна и транспортна инфраструктура. Колкото по-дълго забавяме изработването на тази наредба, толкова повече се лишаваме от възможността с тези пари да се модернизира градската страна в съответствие с европейските проекти. Благодаря за готовността да се работи по тази наредба, но моята препоръка е колкото се може по-бързо Министерството да организира тази работа. Разбира се, научните институции ще подпомогнат за разработването й. Още веднъж благодаря, но пак подчертавам за необходимостта от тази наредба, особено когато милиарди левове влизат в европейските програми и се инвестират в градската среда. Благодаря.
Благодаря, господин Лилков. Не виждам желание за дуплика. Продължаваме със следващия въпрос. Той е от народния представител Дурхан Мехмед Мустафа относно извършване на ремонтна дейност на Път ІІІ – 2085 Руен – Просеник – Горица от километър 00 до километър 29 + 600 на територията на общини Руен и Поморие. Имате думата, за да развиете Вашия въпрос, господин Мустафа.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър! Моят въпрос е относно извършването на ремонтна дейност на Път ІІІ – 2085 Руен – Просеник – Горица от км 00 до км 29 + 600 на територията на община Руен и Поморие. Път ІІІ – 2085 е от особена значимост, тъй като е участък с много интензивно движение. Това е единственият път, по който преминават автобусите превозващи работници от общината към морските курорти, а именно към Слънчев бряг. Състоянието на пътя не създава сигурност за безопасността на преминаващите по този участък и на училищни автобуси. През последните години се засили и селският туризъм като туристите, които посещават общината, основно преминават по този път. Състоянието на горепосочения път, особено участъка Руен –Просеник, е изключително лошо с множество дупки и деформации, което довежда до рязко увеличение на тежките пътнотранспортни произшествия. Придвижването по този участък не може да бъде нормално и безопасно, дори при най-ниска скорост на движение. Искам да подчерта, че ремонтни работи с полагане на плътен асфалтобетон не са извършвани през последните 20 години. В тази връзка моят въпрос към Вас е следният: Предвиждат ли се средства за настоящата 2015 г. за ремонтни работи за подобряване състоянието на посочения от мен път Руен – Просеник – Горица, намиращ се на територията на горепосочените общини Руен и Поморие? Благодаря.
И аз благодаря за въпроса. Министър Павлова, заповядайте да отговорите на поставения въпрос.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Мустафа! Съгласна съм с Вас, експлоатационното състояние на това пътно направление – пътя Руен – Просеник – Горица, е незадоволително. Този пътен участък не е ремонтиран, не е рехабилитиран повече от 20 години. Това е причината за неговото състояние. Този път се характеризира със средна интензивност на движението, предимно на леки и лекотоварни автомобили. Това, което планираме през предстоящите месеци след приключване на зимния сезон по линия на Програмата за текущ ремонт и поддържане, е частично изкърпване на компрометираните участъци от този път, особено в това направление за по-малкия участък, който Вие коментирахте, а именно Руен – Просеник, което наистина се характеризира с най-лоши данни за неговата настилка. За съжаление в момента нямаме достатъчно финансов ресурс за цялостната рехабилитация и цялостния ремонт на този пътен участък. Предварителните изчисления на Пътното управление показват, че необходимият финансов ресурс за трайното решаване на проблемите по този пътен участък е малко над 5,5 милиона, което разбира се е причината за невъзможността в рамките на ограничения бюджет, с който разполага Пътната агенция в момента, да предприемем тези действия. Затова той е включен в категорията за текущ ремонт и поддържане на пътя, какъвто се прави приоритетно през месеците май и юни след приключване на зимния сезон. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Господин Мустафа, заповядайте за реплика.
Уважаема госпожо Министър, аз искам да Ви уведомя, че по този път не се движат само леки автомобили. Основната част от хората от обслужващия персонал, които работят в Слънчев бряг, живеят на територията на община Руен и по този път пътуват много автобуси, които превозват работниците за този курортен комплекс. В същото време искам да отбележа, че в резултат на обновяване на спортната зала и стадиона в с. Руен през м. юни на настоящата година ще се проведе и Републиканско първенство по лека атлетика. Ремонтирането на пътя е от съществено значение за спортистите и за гостите, които ще присъстват и ще участват на това Републиканско първенство. Може би една от основните причини тази година да не се проведе и Международно първенство по лека атлетика на територията на една от най-бедните общини в Република България е именно състоянието на пътищата, които довеждат до този стадион. Искам също да подчертая, че този стадион е може би единственият в Република България, който отговаря на изискванията за провеждане както на републикански състезания, така и на международни състезания по лека атлетика. Затова моята гореща молба към Вас е да направите всичко възможно, за тази година може би само частична рехабилитация, но за догодина да отделите необходимите средства, за да може този беден район на нашата Родина да получи възможност за развитие както на селския туризъм, така и на спортните прояви, които ще се провеждат занапред в тази община. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Мустафа. Министър Павлова, няма да се възползвате от правото си на дуплика. Преминаваме към следващия въпрос. Той е от народния представител Мариана Василева Георгиева-Бенчева относно политиката на Министерския съвет за развитието на новата община Сърница, област Пазарджик. Заповядайте, проф. Георгиева.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър, с Решение № 285 от 9 май 2014 г. на Министерския съвет и Указ на президента на Република България се учреди нова 265-а община Сърница, област Пазарджик. След като е учредена тази община, защо тя не е намерила място в 4 годишната програма на правителството, а на страници 55 и 59 от Вашата програма пише съответно „264 свързани общини” и „264 общини”. Къде е в програмата, госпожо Министър, 265-ата община Сърница? Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Георгиева. Министър Павлова, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Георгиева, искам да Ви уверя в усилията, възможностите, желанието и ангажимента на правителството и на Министерството на регионалното развитие и благоустройството в подкрепа на всички български общини. Не само това, всяка една община, независимо от нейния размер, независимо от това дали кметът е избран с подкрепата на една или друга политическа сила, получава подкрепата на правителството по линия на програмите, както финансираните от европейските фондове, така и тези по линия на стандартната бюджетна процедура, с която се одобрява бюджетното субсидиране на всички населени места. Както коректно отбелязахте, за 2014 г. беше прието Решението на Министерския съвет, от 1 януари тази година е издаден и Указът на президента за създаването на новата 265-а община, а именно – община Сърница. В същия момент Вие знаете, че съгласно българското законодателство окончателното завършване на процедурата за формирането на една община приключва 60 дни след провеждане на изборите – такива, каквито сега очакваме на втори тур идната неделя, провеждането на избори за кмет и общински съвет. С провеждането на този избор и влизането в правомощия на кмета и общинския съвет на новосформираната община ще приключи окончателно процедурата по нейното формиране. След избиране на кмет и общински съвет, отново в 60-дневен срок общинският съвет има ангажимент да предвиди, да гласува бюджета на община Сърница. В момента финансовият ресурс, субсидията, капиталовите разходи, средствата, необходими за функционирането на тази община, са част от средствата на община Велинград. След провеждането, надявам се, успешно, на избора на кмет и общински съвет на община Сърница, в 60-дневен срок те ще гласуват своя общински бюджет и така ще се отделят окончателно и ще приключи процедурата по формирането на община Сърница. Независимо от това, независимо дали община Сърница е самостоятелна община, или както до момента функционираше като част от община Велинград, община Сърница има своето място, роля и значение не само за държавата, но и в рамките на възможностите, които имаше досега, има ги и занапред, Ви гарантирам възможността тя да участва като бенефициент по Оперативна програма „Регионално развитие”, по програмата „Региони в растеж”, както и по Програмата за развитие на селските райони. Там и досега има финансирани проекти – за ремонт на образователна и пътна инфраструктура, а и за в бъдеще ще има възможност да получава своето финансиране. Вие попитахте защо в управленската програма пише „264”, а не „265”? Управленската програма беше разработена през миналата година, през месец декември 2014 г., когато чисто формално общината не съществуваше като отделна, самостоятелна община. Това обаче по никакъв начин не засяга и не спира възможността общината да се развива, да получава своята подкрепа, да получава, както и до момента, своето финансиране, в което искам да уверя и Вас, и всички жители на община Сърница. Вие знаете, че със средства от оперативната програма беше ремонтирана образователна инфраструктура, през изминалите години ремонтирахме и пътя до Сърница – Доспат – Сърница. Това, което имаме като ангажимент, предвиждания и разговори, е създаването и изграждането на обход на община Сърница, както и подкрепа на новосформираната община, за да кандидатства по новите европейски програми за подобряване на цялостната инфраструктура на това населено място. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Професор Георгиева, заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, благодаря за Вашия отговор. Единственото положително, което аз и жителите на община Сърница чухме във Вашия отговор, е, че тя стои в обекта на вниманието Ви. Вие, за разлика от откритото писмо, което изпратихте още миналия петък чрез медиите и признахте, че има грешка, като я определихте като техническа, сега не бяхте последователна да я оповестите в отговора си, затова го припомням. Едва ли обаче някой може да повярва, че тази грешка е техническа. Положително е признанието Ви, така или иначе, че е допусната грешка. Програмата на правителството е много сериозен акт, който неслучайно се приема с Решение на Министерския съвет. Преди това минава тежка и отговорна процедура на съгласуване между отделните министерства, а в този конкретен случай – и между коалиционните партньори, които формират четворната управляваща коалиция, тоест няма разумно обяснение за отсъствието на 265-ата община Сърница от програмата. Затова, уважаема госпожо Министър, е коректно не само да се извините на жителите на Сърница, Медени поляни и Побит камък, и това не е достатъчно, а незабавно да изправите и грешката си. Това, че сте качили корекции в текста на програмата на електронната страница на Министерския съвет, съвсем не е достатъчно и Вие прекрасно го знаете. Съгласно Устройствения правилник на Министерския съвет и неговата администрация, за да се коригира грешката, следва да се приеме Решение за изменение на Решение № 42 от 26 януари тази година, с което е валидирана програмата, като акт, въз основа на който правителството ръководи и определя политиката – вътрешна и външна, на Република България. Движението за права и свободи, като отговорна политическа сила с най-голям принос за учредяването на тази нова община, ще продължи да упражнява конституционното си право на парламентарен контрол, за да може община Сърница да бъде реално функционираща. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Георгиева. Министър Павлова? Няма да се възползвате от правото си на реплика. Преминаваме на въпросите към господин Вежди Рашидов – министър на културата. Той ще отговори първо на въпрос от народния представител Петър Славов относно опасното състояние на Паметника 1300 г. България пред Националния дворец на културата и възможността за преместването му в Музея на социалистическото изкуство към Министерството на културата. Заповядайте, господин Славов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Моят въпрос касае Паметника пред НДК и неговото окаяно състояние, както и възможността той да бъде преместен в Музея на социалистическото изкуство и там да бъде съхраняван подобаващо, разбира се, без да представлява опасност за околните, каквато представлява в момента. Уважаеми господин Министър, Паметникът в градинката на НДК от години се руши, като през последните години състоянието му трайно се влоши. Поради опасността, която създава за преминаващите наоколо пешеходци от падащи предмети и цели каменни плочи, паметникът е отцепен с метални ограждения. В края на месец декември 2014 г. Столичният общински съвет взе решение за премахването на паметника, като на негово място бъдат възстановени паметните плочи на Първи и Шести пехотен полк, премахнати от комунистическата власт. Макар и мнозинството столичани от години да подкрепят премахването на този паметник, като дори са му измислили доста нецензурно име, група творци се обявиха за съхраняването му, като част от историческата памет. Същевременно сегашното състояние на паметника е окаяно и последният представлява откровена опасност за преминаващите пешеходци и играещите деца в градинката на НДК. Представители на Столична община посочиха също така, че за изграждането на този монумент липсват редица строителни книжа, които поставят под въпрос въобще неговия статут, възможността да бъде възстановен на сегашното си място и дали въобще е изграден законосъобразно. Очевидно в тази ситуация паметникът няма как да остане на това място и в такова състояние. Най-логичното му местоположение е в Музея на социалистическото изкуство, където да бъде съхранен при подходящи условия и така, че да не представлява заплаха за околните. В тази връзка, уважаеми господин Министър, моля да отговорите на следния въпрос: каква е възможността Паметникът 1300 години България от градинката на НДК да бъде преместен в Музея на социалистическото изкуство, където да бъде съхраняван като част от експозициите на намиращите се там паметници от епохата на комунизма? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов, отсякохте времето. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Уважаеми господин Славов, във връзка с поставения от Вас въпрос искам да припомня, че скоро по повод въпрос на друг Ваш колега – господин Велизар Енчев, като скулптор подробно изложих професионалните аргументи относно необходимостта Паметник „1300 години България” да остане на мястото си и да бъде възстановен във вида, в който е издигнат и евентуално променен по преценка на автора. Като министър пледирах темата да не се коментира в контекста на разрушението и противопоставянето, тъй като не мога да си представя културната политика на Политическа партия ГЕРБ да се свързва с подобни действия. Тази политика вече два мандата е насочена към реализирането на големи проекти за развитие на материалната база на културата, опазването на културното наследство, както и към подобряване статуса на българските турци. В преамбюла на поставения от Вас въпрос със съжаление констатирам, че мнението на мнозинството столичани се противопоставя на професионалното становище на група творци на фона на анонимен градски фолклор. Така наречената от Вас „група творци” е представена чрез становището на ръководителите на творческите съюзи на архитектите и художниците, Експертния съвет по изобразителни изкуства в Министерството на културата, неправителствени организации, като Българския национален комитет на ИКОМОС, Международния съвет за паметниците на културата и забележителните места и други. В този смисъл може да се твърди, че общественото мнение не е еднозначно и представително проучване по въпроса няма, а не би и следвало да се прави. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Господин Славов, имате възможност за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, поставих този въпрос по едно и също време с другия, който Вие коментирате, и преди две седмици излезе като отговор, но просто така се получи, че във времето двата въпроса се разминаха. Ако обърнете внимание, ще забележите, че моят въпрос предполага запазване на паметника, тоест много далеч съм от това въобще да си позволя да мисля дадено произведение на изкуството да бъде унищожавано. Напротив, предлагам Ви да помислим как той да бъде съхранен, но на подходящо за тази цел място. Вижте, тук съм направил актуална снимка [[показва я]] , ще Ви я дам. В момента състоянието на паметника е наистина окаяно – представлява нещо средно между скелет и обрулен бетон с няколко скулптури, които са останали по него. Същевременно, както обърнах внимание, на това място [[показва друга снимка]] – ето и тази снимка ще Ви предоставя, на оградата хората са поставили снимки на премахнатите паметни плочи на Първи и Шести пехотен полк. Дори са направили кът, в който да поставят цветя и венци с оглед отдаване почит на загиналите войници. Тоест сред обществото има нагласа да бъдат възстановени тези плочи, които не е нужно да коментирам как са били премахнати навремето и по какъв безобразен начин. В този смисъл аз Ви моля: нека помислим каква е възможността този паметник да бъде сред експозицията на други подобни нему. Неведнъж съм посещавал Музея за социалистическо изкуство – всъщност Ваш е приносът да го има този музей. Хората, които не са ходили, нека да знаят, че там могат да видят огромни скулптури, като паметника на Ленин, който стоеше близо до Булбанк, самата петолъчка, която е красяла върха на Партийния дом и така нататък. Има много знакови за онази епоха паметници или произведения на изкуството и на практика е логично и този да се присъедини към тях. В този смисъл е и моят въпрос – да бъде преместен и съхранен, а не да бъде разрушаван.
Благодаря, уважаеми господин Славов. Уважаеми господин Министър, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, колеги! Уважаеми господин Славов, този въпрос Вие правилно го поставяте и този въпрос ще продължава правилно да се поставя. Единствено се опасявам от неправилното тълкуване. Първо трябва да обясня, че Музеят на социализма не е музей на тоталитарното изкуство по една проста причина – че там се намират, от този период, в който България живееше, произведения на едни от най-големите български майстори – от Златю Бояджиев до Дечко Узунов. Мога да Ви кажа откровено, че се казва Музей на изкуството по времето на социализма. И неслучайно, защото ако нямаше такъв строй или примерно ако нямаше това понятие, картините сами по себе си представляват шедьоври от големи български художници. В никакъв случай не е от внушение, като сарказъм, а напротив – съхраняване от унищожение на един етап от развитието на България, без значение какъв е този етап. Второ, трябва да Ви уведомя – Паметникът „1300 години” не е социалистически паметник, а е Паметник „1300 години българска държава”. Разбира се, както твърдите, е в тежко състояние. Но правилно би било и аз, като скулптор, казвам, при жив автор, че беше особено модерен паметник, направен точно в едно тоталитарно време – в Европа се смяташе за един от най-модерните. Той разби клишето на партизанските чети и Чавдарци. Този модерен, добър паметник, за съжаление, дълги години безстопанствено се е рушал. Направих си труда като скулптор да направя едно изчисление – неговото възстановяване ще струва много по-малко, има и съвременни средства, отколкото да се събори, защото това струва пари, и да се изгради нов, защото също ще струва пари. Другото, което бих искал да Ви кажа. Някак си не е почтено и морално при жив автор, който има авторски права, и то добър, голям български автор, аз съм се учил – бил е мой професор [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , да го събаряме без негово знание и да правим конкурси. Най-редното е той да се съгласи или да се събори, което ще струва много пари, или да се възложи отново на същия този голям български скулптор да направи по-устойчив проект. Но това вече е работа на Софийския общински съвет. Те имат това право. Прекрасно е това, което предлагате. Не му е мястото в Музея на соца. Но като професионалист ще Ви кажа, че там липсва една фигура и едно знаме, което беше от бронз. Останалото – конструкцията е здрава. Има такива съвременни средства, като алуминий. Въпреки че си позволявам да проектирам, нямам правото на такова нещо – това е работа на автора. Но паметникът би могъл с по-малко средства да бъде ремонтиран, по-скоро Ви моля и апелирам, вместо да рушим всичко. Аз бях против, когато се събаряше Мавзолея...
Ако обичате, да завършите, господин Министър.
Пари за културата щях да правя от билетчета и щях восъчна фигура на Димитров да направя. Нека да не събаряме – лесно се събаря всичко. Дайте да се обединим и да видим как да възстановим центъра на София, за да бъде тя приемлив, приветлив и красив български град. Останалото е много просто и лесно. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Отпуснах Ви минута и половина повече поради важността на проблема. Желаете ли дуплика, господин Славов? [[Реплика от народния представител Петър Славов.]] Приключвате, тъй като следващото питане също е от Вас. Заповядайте на трибуната – Вие или господин Вили Лилков. Отправили сте питане относно политиката на Министерството на културата по отношение на паметници от епохата на комунизма и възможности за тяхното съхраняване в Музея на социалистическото изкуство към Министерството на културата, в това число и на Паметника на Съветската армия в град София.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, да, следващият въпрос се родее с първия, но ако там говорехме за един паметник, тук Ви питаме за цялостната политика: дали Министерството на културата предвижда да предприеме такава политика за преместване и поставяне на тези паметници в Музея на социалистическото изкуство, където, поне по мое убеждение, е логично те да се намират, тъй като този музей е създаден за това? Уважаеми господин Министър, през последните години много паметници, създадени през епохата на комунизма и отразяващи тази епоха, са изоставени и се рушат. Една добра инициатива беше създаването на Музей на социалистическото изкуство, където подобни паметници да намерят място, и особено такива, които и до ден-днешен разделят българското общество. Последните често са обект на периодични посегателства, като израз на позицията на една или друга група в обществото, което пък е източник на допълнително напрежение. В Музея на социалистическото изкуство са намерили място и се съхраняват като част от историческата памет паметници на Георги Димитров, на Ленин, дори прочутата петолъчка, намирала се на върха на бившия Партиен дом в центъра на София до 1990 г. Може би най-спорният и най-често изрисуван паметник от тази епоха е Паметникът на Съветската армия, намиращ се в центъра на град София. По данни от социологически проучвания мнозинството софиянци считат, че мястото на този паметник не е там. Логично възниква въпросът: дали паметникът може също да бъде преместен в Музея на социалистическото изкуство? По този начин той ще бъде съхранен, а и предпазен от периодичните посегателства върху него. За последното Столична община е принудена да ангажира допълнителен ресурс и за денонощна охрана – за неговото опазване на сегашното му местоположение. Уважаеми господин Министър, моля да отговорите на следното питане: каква е политиката на Министерството на културата по отношение на паметниците от времето на комунизма, отразяващи тази епоха? И налице ли е възможност Музеят на социалистическото изкуство да приеме за опазване, съхранение и като част от експозицията на намиращи се там паметници и Паметника на Съветската армия? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми депутати! Уважаеми господин Славов, във връзка с отправеното от Вас питане относно опазване на произведения на изкуството от периода след Втората световна война до демократичните промени през 1990 г. Ви информирам, че Министерството на културата създаде филиал „Социалистическо изкуство” към Националния музей на българското изобразително изкуство. Принципно музейната институция има две основни характеристики. В нея се разполагат движими културни ценности, включително и произведения на кавалетното изкуство, които не са свързани функционално или смислово в околната архитектурна среда. Второ, тя се създаде да издирва, изучава и опазва тези културни ценности и произведения, като гарантира тяхното съхраняване и осигурява необходимите условия за представянето им пред публика. В този контекст следва да се разгледа политиката на Министерството на културата по отношение на паметниците от този период. В страната има стотици мемориални обекти и знаци, посветени на исторически събития и личности от това време, създадени за определеното им място и ситуирани в конкретен архитектурен пространствен контекст. Съгласно Закона за културното наследство министърът на културата съгласува инвестиционните проекти за изграждане и поставяне на паметници, монументално-декоративни структури и елементи в публични пространства и урбанизирани извънселищни територии, както и тяхното преместване или премахване след решение на специализиран експертен съвет по изобразителни изкуства. Като оценявам Вашата загриженост за съдбата на подобни произведения на изкуството, Ви уверявам, че Министерството на културата по реда на Закона за културното наследство ще разгледа всички конкретни предложения и инициативи, внесени в съответствие със Закона за устройство на територията и подзаконовите актове. В тази връзка, като имам предвид зачестилите искания за преместване и премахване на мемориални структури, Ви информирам, че освен от метеорологична гледна точка, въпреки допуснати прецеденти в миналото, така и поради мащаба на тези обекти Филиалът на социалистическото изкуство физически не би могъл да удовлетвори подобни инициативи. Същевременно вярвам, че въпреки различното отношение към семантичния смисъл и обсъждане на паметници, днес нашето общество е достатъчно зряло и няма да допусне прояви на разрушителен вандализъм. Не на последно място, трябва да се имат предвид и финансовите аспекти на подобни идеи. Вносителите им би следвало да проучат техните параметри и възможни източници на финансиране. Към настоящия момент в бюджета на Министерството на културата няма предвидени средства за такива цели. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Лилков, имате два уточняващи въпроса – две минути.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми министър Рашидов, искам да попитам: получавали ли сте предложения за преместване на паметника, защото Вие казвате, че едва ли не такава нагласа за преместване на паметника, не говорим за разрушаването му, няма? Споделяте ли мнението, че когато един паметник в случая разделя обществото, този въпрос не би трябвало да се поставя на дискусия, защото веднъж завинаги е даден и повече няма смисъл да говорим по него? Паметникът на Съветската армия се намира в едно от най-знаковите пространства на София, а публичните пространства имат замисъл да обединяват хората, не да ги разделят. Този паметник разделя нашето общество. В този смисъл аз считам, че е много правилно, и искам да чуя Вашето категорично мнение – не е ли мястото на този паметник именно в Музея на социалистическото изкуство? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Лилков. [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]] Господин Министър, заповядайте. Този път имате три минути за отговор. Много моля за тишина в залата. Колеги, при толкова малко народни представители, да вдигаме толкова шум е излишно. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, колеги, скъпи приятели! Вижте, трябва едно нещо да кажа. Въпросът Ви е категоричен и ясен, но отговорът ще бъде малко по-различен. Трябва да знаем, че паметниците се делят на държавни, общинска собственост, градска собственост, на инициативни комитети и фондации. Този въпрос за премахването – ние сме били с Вас общински съветници и знаем, че би трябвало да се реши. Разбира се, всичко може да се махне. Друг е въпросът дали това е необходимо. Дали ще продължим да се подвеждаме, за да можем да търсим сериозни архитекти, хората да казват какво трябва да се приеме и какво да се махне. Ако паметникът се махне. Аз съм направил този музей, за да не бъдат претопени, за да не бъдат изхвърлени, изваждал съм от мазета прекрасни произведения, като на Илия Петров „Разстрелът” – то е шедьовър само по себе си като живопис, така че аз ще прибера тези паметници, но решението трябва да го вземе друг. Повярвайте ми, не е Министерството на културата, което трябва да реши кое да се маха, кое не. Въпреки всичко ние трябва да се разграничим много сериозно като парламент и като държава от вандализма. Никъде по света не можеш да рисуваш със спрей каквото си искаш, не е позволено, извинявайте. Платното е мястото, или картината, или скулптурата, или глината, където се изживява творчество. Това, което години наред наблюдаваме, е малко вандализъм. Както ще да звучи, аз съм скулптор и го казвам така. Отговорът ми е простичък. Лесно ще махнем всичко. Дали това ще оправи нещата, за които се борим? Нека това да решава всеки собственик, който притежава и територията, и паметника, към когото се води. Разбира се, ако държавата взема такива решения, аз ще се подчиня на всяко решение на българската държава, защото кой съм аз да се противопоставям на това?! Но нека това да ни е разделителната линия. Искаме, не искаме – един период с гумичка няма как да изтрием. По-важно е как от тук нататък ще вървим, дори със знаците, които са оставени във времето. Днес, знаете, че копаем земята и вадим неща още от времето на Крум, и те винаги са необходими да влязат рано или късно в музея. В музея винаги има място, по-добре да не ги рушим – винаги има място. Благодаря. [[Ръкопляскане от народния представител Георги Божинов.]]
Много Ви благодаря, господин Министър. Господин Славов, за отношение към отговора на господин Министъра.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, още веднъж ще обърна внимание, че ние говорим навсякъде за преместване, никъде не говорим за унищожаване или за разрушаване, както някои хора в обществото си позволяват, защото от реформаторите оценяваме делото на твореца и че то на практика трябва да бъде съхранено за поколенията, но изразяваме позиция, че мястото на паметници от епохата на комунизма е в Музея на социализма. В този смисъл, пак казвам, говорим за преместване, а не за разрушаване. В тази връзка също се позовавам и на казаното от Вас – именно този вандализъм, който Вие споменахте, че често се случва, това ще бъде един от начините да бъде ограничен и на практика преустановен, защото там те ще бъдат и охранявани, и съхранявани по подобаващ ред. Що се касае до въпроса какво други държави от Европейския съюз направиха с подобни паметници, каквито почти навсякъде мисля, че има, да не кажа – навсякъде, ще Ви дам конкретни примери за други не лоши решения, освен да бъдат преместени в музей. Съвсем наскоро в Естония приключи процесът по преместване на Паметника на Съветската армия. Той беше преместен в тамошното военно гробище в град Талин, където всъщност са гробовете на много загинали руски, украински и други войници от тогавашната Съветска армия, така че той намери логично място като мемориал именно за да тачи паметта на всички тези хора, загинали във Втората световна война. Подобни примери има и в Украйна, и в Чехия, и в много други страни. Ние реформаторите считаме, че това са добри примери и това е съвременният подход за намиране на решение на този проблем. Що се касае до София, мястото, което е избрано за този паметник, очевидно не се вписва с архитектурната среда в Градската градина, където е поставен, и той на практика е на място, където не му е мястото. В този смисъл е и нашето питане въобще за цялостната политика на Министерството по отношение на такива паметници. Ще завърша с това, което и Вие казахте накрая по отношение на това, че трябва да се чуе волята на хората. Коментирах и с колегите, и с колегата Вили Лилков. От Реформаторския блок ще помислим сериозно за иницииране на местен референдум, който да каже думата на жителите на София дали този паметник трябва да остане там, или трябва да бъде преместен и съхранен на друго място – в Музея на социалистическото изкуство. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Славов. [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]] Следващият въпрос отново е към министъра на културата. Ще Ви помоля за тишина. [[Реплика от народния представител Янаки Стоилов.]] Господин Стоилов не влизайте в разправии. [[Реплика от министър Вежди Рашидов.]] Нямате право по процедура, господин Министър, съжалявам. Следващият въпрос е от народния представител Иван Пенков Иванов относно опазване и съхраняване на културно-историческите паметници в област Видин. Заповядайте, господин Иванов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми министри, уважаеми колеги народни представители! Моят въпрос касае опазването и съхраняването на културно-историческите паметници на територията на област Видин. Уважаеми господин Министър, област Видин разполага с богато културно-историческо наследство. На територията на областта се намират едни от уникалните културни паметници в нашата страна – замъкът „Баба Вида”, природният феномен Белоградчишки скали, пещерата „Магура”, крепостите „Белоградчик” и „Бонония”, а също така много други църкви и манастири. През годините тези обекти не са регистрирани в режим по опазване на археологическата недвижима културна ценност. Изброените културни паметници са от огромно значение за развитието на област Видин като модерна и предпочитана културно-историческа дестинация. Те имат не само местно, но и преди всичко голямо национално значение за България. Смятам, че е нормално да се работи за налагането на строги правила за опазване на безценното национално богатство, намиращо се в старопрестолния Видин и областта. Като министър на културата на Вас е поверено да провеждате политика за съхраняване и развитие на националното културно-историческо наследство. В тази връзка моля да отговорите на следния ми въпрос: какви действия ще предприемете с цел опазване и съхраняване на паметниците на културата в област Видин?
Благодаря, господин Иванов. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Уважаеми господин Иванов, във връзка с опазването на богатото културно наследство на страната приоритет в политиката на Министерството на културата са усъвършенстването на нормативната уредба, развитие на системата за опазване, увеличаване ролята на местните власти и общности, реализация на проекти, финансирани чрез финансовите механизми на Европейския съюз, финансиране според възможностите на бюджета на теренни археологически проучвания и специализирани дейности по консервация и реставрация. Тези общи за страната приоритети са пряко свързани и с опазване културните ценности в област Видин. В този смисъл трябва да припомня, че в Националния регистър на недвижимите културни ценности на територията на област Видин има вписани 590 обекта. От тях 197 са със статут, обявени в „Държавен вестник” – „недвижими културни ценности”, 393 са със статут на декларирани недвижими културни ценности, 42 обекта притежават категория „с национално значение”, между които и посочените от Вас обекти: замъкът „Баба Вида”, крепостта в Белоградчик, пещерата „Магура”, римският град Рациария и други. По настояване и с финансиране от Министерството на културата, Националният археологически институт и музей към БАН възобнови теренните археологични проучвания на римския град Рациария и Римски некропол, село Арчар, община Димово, след десетилетия прекъсване. Разработена е концепция за провеждане на археологически изследвания в краткосрочна тригодишна програма. По Оперативна програма „Регионално развитие” Министерството на културата възстанови Кръстатата казарма за нуждите на етнографски експозиции и изгради прилежаща инфраструктура. Министерството на културата се стреми за целесъобразност да изразходва ограничения финансов и кадрови ресурс на територията на цялата страна и за опазването на различно по характер и проблематика културно наследство. Няма страна в света, в която държавата изцяло да е поела ангажимент за опазването на тези ценности. Ето защо и българският законодател е регламентирал Национална система за опазване и е постановил определени ангажименти и отговорности на различни субекти в нея. В този контекст Министерството на културата провежда държавна политика, насочена към активизиране потенциала на всички участници и партньори в този процес за реализиране целите по опазването на културното наследство на страната в интерес на цялото общество. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Господин Иванов, имате право на реплика – 2 минути.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, с оглед на това, че част от тези паметници се намират в изключително тежко състояние, има необходимост от спешни действия за тяхното консервиране, запазване и предотвратяването на евентуални злонамерени деяния спрямо тях – иманярски набези и така нататък. С оглед на факта, че вече сме в началото на новия програмен период, евентуално какво финансиране би могло да бъде осигурено през 2015 г. и има ли някой от изброените обекти, които са приоритетни за финансиране и запазване? Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Заповядайте за дуплика, господин Министър.
Уважаеми господин Иванов, аз разбирам Вашата загриженост за този край. Разбира се, в него има изключително добри паметници, но трябва да се изясни техният статут. Пак повтарям, много често бъркаме, като дадем статут „национален паметник”, а забравяме, че собственикът трябва да се грижи. Много често собственикът е друг. Разбира се, от години наред към Видин не са правени никакви проекти. Помните, че аз направих един европейски проект и една от уникалните сгради във Видин – Кръстатата казарма, днес е един прекрасен музей – археологически и етнографски. Тази работа трябва да продължи. Вие имате една уникална сграда, която ако загубим във Видин, аз ще съжалявам страхотно. Това е еврейският храм – Синагогата, уникална сграда, уникална архитектура сама по себе си. Там всички Вие бихте могли да бъдете полезни, когато се изясни статутът, за да може в периода 2015 – 2020 г. да кандидатстваме не само за там, а за още доста обекти, които касаят Видин. Разбира се, трябват ни средства отвън, защото всички въпроси, които опират до пари, трябваше да ги мислим, когато приемахме бюджета. Малък ни е бюджетът. Искам отговорно да кажа, че не достига. Иначе в България има над 40 хиляди паметници. Досещате се, че всички искат. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Това беше последният въпрос към Вас. Благодаря Ви за участието в парламентарния контрол, да Ви пожелая приятен ден и приятна работа! Преминаваме към въпрос към министъра на младежта и спорта господин Красен Кралев. Въпросът е от народния представител Борислав Сабинов Иглев относно лиценза на Българската лаборатория за допингов контрол. Заповядайте, господин Иглев, да развиете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Председател, уважаеми министри, уважаеми колеги! В първия кабинет Борисов се изгради и оборудва Български антидопингов център, в който се инвестираха близо 8 млн. лв. Целите на центъра са да предотвратява използването на забранени субстанции и забранени методи в спорта. Тази дейност е от изключително значение за българските спортисти, които години наред бяха принудени да се изследват в чужди лаборатории. В тази връзка моля да ми отговорите: на какъв етап от лицензирането се намира в момента Българската допинг лаборатория? Извършват ли се тестове и проби на младежките отбори? В този смисъл Българският антидопингов център ще извършва ли проби за предстоящите европейски игри в Баку? Благодаря.
Благодаря, господин Иглев. Заповядайте за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Иглев, един от основните приоритети в програмата на Министерството на младежта и спорта за периода 2014 – 2018 г. са превенцията и контролът на употребата на допинг в спорта. За постигането на тази цел основна цел пред Лабораторията за допингов контрол към Антидопинговия център за първото шестмесечие на 2015 г. беше получаване на акредитация по стандарта за лаборатория на Българската служба по акредитация, като този стандарт е задължителен за Световната антидопингова агенция. Бяха подготвени всички документи и експериментални изисквания на Изпълнителната агенция „Българска служба по акредитация” за встъпване в процедура по акредитация. Получаването на акредитация е продължителен процес, в който лабораторията доказва своята компетентност и съвременни методи на анализ. Новината е, че е преминат успешно първият важен етап от акредитацията, а именно получаване на лиценз по българския държавен стандарт от Българската служба по акредитация като изпитателна лаборатория по забранителния списък на Световната антидопингова агенция. Това се случи след два пълни вътрешни одита, оценка на документацията на повече от 500 страници, оценка на мястото за първоначалната акредитация на Изпълнителната агенция. През месец декември 2014 г. на Министерския съвет беше одобрена Наредба за допингов контрол при тренировъчна и състезателна дейност. Тя изцяло съответства на световния антидопингов кодекс, който е в сила от януари 2015 г. и е съобразен с всички нормативни документи на световната антидопингова агенция. Следващата стъпка за получаване на международен лиценз е подготвяне и изпращане на стратегически план за тестване на 3000 проби годишно и посещение от Научния департамент на Световната антиндопингова агенция за оценка на място. С подкрепата на Министерството на младежта и спорта лабораторията има амбицията до края на 2016 г. да получи и международна акредитация от WADA. В момента лабораторията съвместно с Антидопинговия център и Секция по ендокринология на Пловдивския медицински университет е подала научен проект към Световната антидопингова агенция в рамките на нейните научни изследвания. На въпроса извършват ли се тестове и проби на младежките отбори и в този смисъл Българският антидопингов център ще извършва ли проби за предстоящите европейски олимпийски игри в Баку Ви предоставям следната информация. Превенцията на употребата на допинг е една от водещите дейности в Антидопинговия център. Всяка година се провеждат образователни програми, които допринасят за защита на здравето от разрушителното действие на допинга, за подобряването на уменията за живот, за съхранение на спортната етика и за намаляване рисковото поведение на подрастващите. Антидопинговият център провежда обучение на подрастващи в спортните училища в страната, на младежките и националните отбори на България, както и подпомага спортните федерации с информационни щандове по време на техните първенства. Мисията на Антидопинговия център е да обхване в своята информационно-образователна дейност именно групата на подрастващите, които лесно са подтиквани да използват допинг субстанции с непредвидими последици. Антидопинговият център участва в проект на ЮНЕСКО за антидопингово образование. Обхванати са ученици на възраст от 15 до 19 години, седем спортни училища и четири дома за деца, лишени от родителски грижи както в столицата, така и в градовете Варна, Бургас, Пловдив, Враца, Кюстендил, Дупница и селата Разлив и Доганово. Младежите се запознават с вредните последици от употребата на допинг, участват в практически казуси и интерактивни игри, в дискусии и решаване на анкети „Какво знаем за допинга”. На подрастващите се раздават информационни брошури, актуален списък на забранените субстанции и методи. Освен това в сайта на Антидопинговия център са качени различни игри както от спортисти, така и спортно-технически лица. Антидопингово обучение беше проведено по време на Европейското първенство по борба за младежи в град Самоков и по време на Световното първенство за юноши и младежи по фехтовка. Като част от превенцията ежегодно се извършват допинг тестове и на ученици. Годишно се извършват по 60 проверки на ученици от спортните училища в страната. Във връзка с предстоящите европейски игри в Баку Антидопинговият център е заложил в годишния си план 109 кръвни и уринни допинг тествания за всички участници, спечелили квоти. Очаква се още български състезатели да участват в Баку, поради което ще настъпи и промяна в броя на допинг тестванията.
Да Ви подсетя за времето, господин Министър.
Антидопинговият център ще организира и проведе обучение на състезатели и спортно-техническия персонал. В момента Антидопинговият център съвместно с юристи на Министерство на младежта и спорта подготвят за одобрение Национална стратегия за борба срещу употребата на допинг в спорта. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Изчерпателен отговор дадохте. Просрочихме малко времето. Господин Иглев, желаете ли реплика?
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаеми министри, уважаеми колеги, благодаря Ви за отговора, министър Кралев! Наличието на Антидопингов център и лаборатория към него ще дават съвсем нови възможности, които до този момент нашите спортисти нямаше как да използват. Няма как да очакваме добри резултати от спортистите ни, без да разполагаме с модел на антидопингова лаборатория. Имаме примери от близкото минало, които изискваха именно наличието и функционирането на подобна лаборатория. Нееднократно се е налагало проби на наши спортисти да бъдат изпращани например в Германия, което изисква най-малкото повече техническо време. Вярвам, че това е една изключително положителна крачка в българския спорт и се надявам, че ще извървим пътя докрай. Благодаря.
Благодаря на господин Иглев. Господин Министър, дуплика ще ползвате ли? Това беше единственият въпрос към Вас. Да Ви пожелая приятна работа. Преминаваме към въпроси към министъра на енергетиката госпожа Теменужка Петкова. Пет въпроса са. Единият се отлага. Първият въпрос към министър Петкова е от народния представител Станислав Тодоров Станилов относно икономическа оценка на проект за разработка на волфрамово находище в района на Велинград. Заповядайте, господин Станилов, да развиете своя въпрос.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, колеги, уважаема госпожо Министър! Инвестиционното намерение за разработка на волфрамовите залежи в района на село Кръстава, община Велинград, е предизвикало ожесточени дискусии в региона. Фирмата инвеститор е получила 25-годишна концесия за добив и преработване на съдържащи волфрам руди в находище Грънчарица – център. По оценки на специалисти става дума за второто в Европа волфрамово находище. По време на общественото обсъждане бе обявено, че инвеститорът възнамерява да открие 450 работни места, между другото със средна заплата 1500 лв., и да осигури за своя сметка професионално обучение и преквалификация на работниците. Предвидено е изграждане на инфраструктура на обекта с наети 300 строители. Хората в Среднородопския район са раздвоени. От една страна успешният проект би намалил значително безработицата в Кръстава и околните махали, където тя е над 90%. Освен това се очаква от неговата реализация да се подобри инфраструктурата, която е в изключително тежко състояние и през зимния период почти неизползваема. От друга страна обществеността във Велинград е разтревожена от евентуалното замърсяване на района, който с минералните си извори представлява един от големите балнеоложки центрове в България, а представителите на туристическия бранш не вярват в изготвения по поръчка на фирмата ОВОС. В тази връзка Ви моля да ми отговорите каква е общата оценка на повереното Ви министерство за проекта, какви ще бъдат приходите от неговите концесионни такси и данъци, какъв е произходът на средствата, с които се е финансирал проектът и какво е неговото място в общия европейски добив на редкия метал волфрам? Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Станилов. Госпожо Министър, заповядайте за отговор на въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Станилов! В качеството си на титуляр на разрешения за търсене и проучване на подземни богатства от 2003 г., издаден от министъра на икономиката „Ресурс” АД град Пловдив са провели търсещи и проучвателни работи, в резултат на които са установени запаси и ресурси от волфрам, съдържащи руди. Съгласно утвърдените запаси и ресурси находището Грънчарица е второто съществуващо в рамките на Европа със сериозен икономически потенциал. В резултат на извършените геоложки проучвания е предоставено удостоверение за търговско откритие, като същото е дало възможност на търговското дружество да бъде определено пряко без търг или конкурс за концесионер за добив на подземни богатства. В съответствие с изискванията на Закона за подземните богатства в тогавашното Министерство на икономиката и енергетиката е постъпило заявление от „Ресурс” АД за предоставяне на концесия за срок от 35 години. В законоустановения срок специализираната администрация на Министерството е извършила задължителната съгласувателна процедура по чл. 26 и чл. 32 от Закона за подземните богатства, като всички становища на отделните ведомства са взети предвид. На свое заседание Министерският съвет е приел инвестиционното намерение и с Решение № 372 от май 2009 г. е определил за концесионер без търг или конкурс търговското дружество „Ресурс 1” АД. На 16 юли 2009 г. по силата на приетото решение е сключен концесионен договор за добив на метални полезни изкопаеми и волфрам съдържащи руди за срок от 35 години. На база разчетите на кандидата концесионер средногодишното концесионно плащане е определено на 812 708 лв., като 50% от постъпленията или сумата в размер над 400 хил. лв. ежегодно ще бъде отчислявана по бюджетната сметка на община Велинград. За изпълнение на задълженията по концесионния договор е предвидено и предоставено от страна на „Ресурс 1” АД на банкова гаранция, както и на финансово обезпечение за изпълнение на дейностите по ликвидация и/или консервация на рудника, и рекултивация на засегнатите от дейността по концесия терени. Концесионерът е задължен също да предостави банкова гаранция за изпълнение на дейностите, предвидени в плана за управление на минните отпадъци. За срока на концесията в региона ще бъдат открити нови работни места, ще бъдат наети фирми доставчици за изпълнение на различни съпътстващи дейности. Очаква се икономическото оживление вследствие на това да увеличи приходите от местни данъци и такси в общината. В заключение считам, че реализирането на инвестиционното намерение е в положителен икономически аспект, но следва да се осъществи със съгласието и подкрепата на местната власт и при пълното спазване на законодателството в областта на опазване на околната среда. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Професор Станилов, заповядайте за реплика.
Уважаема госпожо Министър, с всичкото ми уважение към Вас, не оставам доволен от Вашия отговор. Въпросът ми имаше следния смисъл: позицията на Министерството във връзка с добива на волфрам в България. Вие казахте нещо за състоянието на волфрамовия добив в Европа. Наистина това е второто находище в Европа, първото е в Австрия. За сведение на колегите и на всички, които гледат по Националната телевизия нашия парламентарен контрол, второто находище, което се експлоатира, е в Австрия и то се намира в национален природен резерват, където аз съм бил. Там въпросът за замърсяването на околната среда изобщо не се поставя. Проблемът е има ли Министерството намерение наистина, като се знае, че съпротивата на общината е голяма и че дори мои избиратели в тази община са против, като се има предвид, че депутатите от управляващата партия ГЕРБ не взеха изобщо такава позиция, водачът на листата на ГЕРБ в Пазарджишки избирателен район излезе на събранието в град Велинград и заяви, че ГЕРБ – аз бях на това събрание – никога няма да допусне откриването на такъв рудник, като имате предвид, че село Кръстава е изцяло под влияние на ДПС и че там са само помаци – 95% е безработицата, а нито на едното събрание в Кръстава, нито на другото във Велинград имаше представители на тази политическа сила. Задал съм въпроса, защото имам усещането, че властта в България се колебае да заеме позиция по този изключително важен въпрос, че акцент върху използването на природните ресурси в Европейския съюз и специално България има и в Европейската комисия. Така че Ви призовавам от тази трибуна – опозиция съм и не мога да повлияя нищо на правителството – призовавам Ви от тази трибуна наистина да заемете някаква позиция и да кажете на гражданите какво ще стане по-нататък, каква ще бъде съдбата на волфрамовото находище? То е разработвано още при комунистическата власт. Там са направени 147 сондажа и всичкото това е било известно. Допълнителната разработка е само проучване на документи, затова беше зададен и моят въпрос. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Един момент, господин Председател, свършвам. Може да не излизате и да ми отговаряте, аз съм наясно, че правителството наистина няма позиция по този въпрос. Призивът ми е да помислите и наистина да има някаква визия за този добив, с тези работни места, с тези приходи и така нататък. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Станилов. Ще се възползвате ли от правото на реплика? Да. Министър Петкова за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Станилов, далеч съм от мисълта, че правителството няма визия по този въпрос. Напротив, в рамките на своята компетентност Министерството на икономиката и енергетиката преди, сега Министерството на енергетиката ясно е заявило своята позиция. Има и водена кореспонденция още в средата на 2014 г., и през март 2014 г. има водена кореспонденция, съгласно която е изказано становището на Министерството, като е посочено, че концесионната процедура е преминала съгласно нормативно установения ред и не са налице основания за претенции от гледна точка на законосъобразност по отношение предоставянето на концесията. Нашата позиция обаче е категорична, че тази концесия трябва да се осъществи при стриктното спазване на екологичното законодателство и, разбира се, съобразявайки се изцяло и с интересите на гражданите на община Велинград. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Следващият въпрос от народния представител Корнелия Маринова се отлага по искане на народния представител. Въпрос от народния представител Янаки Стоилов относно действия на министъра на енергетиката при провеждане на следващ търг за публична продан на „Химко” АД – Враца – дружество в несъстоятелност. Заповядайте, господин Стоилов.
Господин Председател, госпожо Министър, въпросът, който Ви поставям, има много голямо, конкретно, но и принципно значение. За да бъде разговорът ни максимално полезен и сериозен, искам да започна с това, че, съжалявам, че предишното правителство не реши въпроса, който сега задавам, въпреки публично поетите ангажименти от него – от министъра на икономиката. Дали за това единствено не стигна времето, или имаше други причини, това вече е въпрос на друга дискусия. Знаете, че наскоро приключи вторият търг за продажбата на дружеството в несъстоятелност. Може би е добре, че той завърши без резултат. Сега отиваме към заключителната фаза на тази процедура. Известно Ви е и задавам въпроса към Вас, тъй като най-големите кредитори, респективно взискатели на „Химко” в различните му превъплъщения през годините, са държавните дружества „Булгаргаз” и НЕК, включително има и данъчни задължения, но държавата с известно огрубяване държи около 90% от това, което има да се получава при продажбата на дружеството. Въпреки намаляването на тези вземания, в момента са около 80 млн. лв., тоест предостатъчно, за да отговорят на тръжната цена, която се предлагаше от малко над 20 млн. лв., сега Вие имате възможност да пристъпите към преговори с потенциални купувачи. Това дава възможност държавата да предотврати поредното унищожаване на останали български предприятия за скрап или пък да бъдат взети от хора, които ще развиват някаква частична дейност, но тя няма да създаде нито заетост, нито икономическо развитие. Въпросът ми е: обсъждате ли възможността именно чрез средствата, които Вие имате и държавата няма да плаща, тъй като това ще бъде счетоводна операция, а при разпродажбата на активите едва ли ще постъпят повече от няколко милиона, тоест няма да се удовлетворят тези дружества, има възможност две от инсталациите с влагане на неголеми допълнителни средства да заработят? От там стоят вече въпросите за цената на природния газ, за организацията, но това са последващи въпроси. Въпросът ми е: ще обсъдите ли възможността да се предложи схема, за която държавата да покаже, че може да придобие тези остатъчни активи и да потърси отново частично развитие на производството в това предприятие?. Очаквам Вашия отговор. Благодаря Ви
Благодаря Ви, уважаеми господин Стоилов. Министър Петкова, заповядайте за отговор.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаеми господин Стоилов, с Решение от 7 декември 2014 г. по Търговско дело № 290 от 2004 г. на Врачанския окръжен съд е обявена неплатежоспособността на „Химко” – Враца АД и е открито производство по несъстоятелност. На 30 септември 2005 г. Събранието на кредиторите одобрява план за оздравяване, предложен от синдиците. През 2007 г. съдът по несъстоятелността утвърждава план за оздравяване и прекратяване производство по несъстоятелност на „Химко” АД и в началото на 2011 г. „Булгаргаз” ЕАД и НЕК АД в качеството им на кредитори искат възобновяване на производството по несъстоятелност поради неизпълнение на задълженията по оздравителния план. Същото искане е направено и от Националната агенция по приходите с молба от месец юни 2011 г. През месец декември 2011 г. Врачанският окръжен съд оставя без уважение молбите на „Булгаргаз”, НЕК и НАП. Срещу решението на съда са подадени въззивни жалби. С Решение от юни 2012 г. Софийският апелативен съд отменя решението на Врачанския окръжен съд и възобновява производството по несъстоятелност срещу „Химко” АД. Производството има за цел да осигури справедливото удовлетворяване на кредиторите и възможност за оздравяване на предприятието на длъжника. В конкретния случай – кредиторът „Булгаргаз”, като титуляр на вземане в размер на 52 млн. 562 хил. лв. притежава повече от половината от вземанията на „Химко” и следователно самостоятелно може да управлява процеса по несъстоятелността, без оглед на наличието или липсата на съгласие за определени решения от страна на другите кредитори. На 14 март 2014 г. в Търговския регистър е вписана „Енергийна инвестиционна компания” ЕАД с предмет на дейност разработване и внедряване на нови технологии, инвестиционна дейност, предприемачество, преработка, доставка и търговия с енергийни и природни ресурси, като уставният капитал на компанията, която е сто процента собственост на Българския енергиен холдинг, е 50 хил. лв. Намерението е било – видно от документите, които са съставени във връзка със създаването на това дружество, чрез новосъздадената компания да се участва при публичната продажба на „Химко”. На 19 март 2014 г. е проведен първият търг за продажбата на „Химко” с тръжна цена 28 млн. 500 хил. лв. За участие в процедурата обаче не са се явили кандидати, в това число не се е явила и Енергийната инвестиционна компания. На 6 март 2015 г. се проведе втори търг за продажбата на „Химко”, като цената съответно беше намалена на 22 млн. 800 хил. лв. Отново не са се явили кандидати за участие в процедурата, включително и Енергийната инвестиционна компания. Следващите стъпки, които предстои да бъдат предприети, е да се пристъпи към търг за продажба на обособени части на „Химко”. От двата проведени търга без явили се кандидати, е видно, че на практика инвеститорски интерес към „Химко” на този етап не е налице и не съществува. В допълнение обаче следва да се отбележи и това, че на практика е възможно да възникнат и усложнения във връзка с наличието на чужда собственост на територията на „Химко”. Аз мисля, че може би това е била една от причините моя предшественик господин Стойнев да не пристъпи към подобна стъпка, тъй като там става дума за собственост на други юридически лица, собственост, която се намира на територията на „Химко” АД. Всъщност собствеността е върху много важни обекти – това са топлоелектрическата централа и жп гарата. [[Реплика от народния представител Георги Божинов.]] Тези две структури са много важни, за да функционира дружеството, ако евентуално то бъде възобновено и започне да работи, да произвежда определена продукция. Всъщност тази чужда собственост ще възпрепятства по някакъв начин или просто ще бъде причина този процес да не може да се развие по начина, по който собственикът – било то държавата, би искал това да се случи. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Предвид това, както и отчитайки финансовото състояние и липсата на ликвидност в енергийните дружества в момента, към настоящия момент считам, че е необоснована инвестицията от страна на държавата, на държавните енергийни дружества да участват в придобиването на собственост в „Химко”, с оглед на обстоятелствата, които изложих. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Господин Стоилов, заповядайте за реплика.
Госпожо Министър, остава да видим дали в България ще има правителства, които могат да действат в съответствие с обществените интереси. Аз знам, че „Химко” е доведено до това състояние заради отделянето на ТЕЦ-а, има проблеми с жп гарата, тоест това е бил един цял комплекс, който може да функционира икономически. Ако трябва разговаряйте и с министър-председателя по този въпрос. Той заяви, че е независим от олигарсите. Плюс това тук може да намерите партньори и да разговаряте по тези въпроси – добре ме разбирате, които иначе Ви подкрепят при много гласувания, така че може да се постигне решение на въпроса. Това е последната възможност! Аз съм говорил с гражданите от Враца в миналия мандат. Нямаше друг въпрос, към който те да проявяват такава чувствителност и такава макар и колеблива надежда. В България, ако ние не тръгнем да правим реиндустриализация, под което разбирам две неща – и възможности за създаване на нови производства, но и използване на някои все още съществуващи, които вместо да бъдат гола поляна, или да предизвикват примитивен възторг в някои анализатори и журналисти, как там сега на една гола поляна, като се махне всичкото остаряло желязо, ще настъпят чудеса. Знаете, че това най-вероятно няма да стане. Има инсталации, в които се съдържат много ценни елементи и материали. Това е последното поколение химици, които са участвали в изграждането на завода, могат да помогнат и ако държавата придобие това дружество, тя може самостоятелно или с търсене на друг инвеститор вече да формира дружество. Затова беше направена и тази Енергийна инвестиционна компания. Мисля, че тя не е разформирована и може да се яви, но трябва да направите един модел за действие, защото има някои въпроси и в Търговския закон, които изцяло не са уредени – как ще станат уточненията със синдика, какви групи ще трябва да преговарят. Моля Ви възложете на някаква група, ако има все още хора, разбиращи от икономика в Министерството на икономиката и на енергетиката, а не само чиновници, въпросът е решим. Аз съм готов да съдействам. Нямам никакви икономически интереси, за да бъде ясно тук, че въпросът наистина е принципен, национален и засяга развитието на българската икономика и живота на хората, в този случай от Враца и региона, но това може да стане модел, който да се прилага и на различни места по отношение на други предприятия. Очаквам Вашия отговор. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Стоилов. Министър Петкова, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Стоилов, аз напълно разбирам Вашата загриженост и я споделям, тъй като миналата седмица имах възможността да посетя този регион на Враца и Видин. Наистина там състоянието на безработицата е в много големи размери. Абсолютно съм съгласна, че трябва да се съживи производството по някакъв начин. Според мен по-големият въпрос е: защо се стигна дотук с „Химко”? Това е големият въпрос и защо сега ние трябва да мислим как… [[Реплика от народния представител Янаки Стоилов.]] Тази приватизация не се е случила по време на управлението на Политическа партия ГЕРБ със сигурност, така че може би това е по-важният въпрос. Сега тези една или две инсталации, които смятате, че могат да функционират, как биха могли да функционират независимо от целия останал комплекс. Това е всъщност големият проблем. Както вече споменах там има чужда собственост. [[Реплика от народния представител Георги Божинов.]]
Моля Ви за ред в залата.
Собствеността върху много важни обекти всъщност е на други юридически лица.
Разговаряйте с тези хора!
На този етап финансовото състояние на енергийните дружества просто не позволява да бъде направена такава инвестиция. Много се надявам в бъдеще, ако нещата се стабилизират… [[Реплика от народния представител Янаки Стоилов.]] Никой не се появява, за да го… [[Реплика от народния представител Янаки Стоилов.]]
Това, което правите, каква процедура е сега, господин Стоилов и господин Божинов? [[Реплика от народния представител Георги Божинов.]]
Държавата към този момент няма излишен ресурс, който да инвестира в подобно нещо. Това, разбира се, не пречи да се направи подробен анализ, така или иначе тази Енергийна инвестиционна компания е създадена през 2014 г. Нека да направим своя анализ, да видим тя каква дейност е имала до момента и ще Ви информирам впоследствие. Благодаря Ви. [[Реплики от народните представители Георги Божинов и Янаки Стоилов.]]
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Следващият въпрос е от народния представител Любомир Владимиров относно колапса на енергийната система и въвеждането на ограничителен режим за електрозахранването. Заповядайте, господин Владимиров.
Благодаря, уважаеми господин Председателстващ. Уважаеми дами министри! Уважаема госпожо Министър, поради усложнената метеорологична обстановка в България за периода 5 – 10 март 2015 г. енергийната система на страната премина в авариен режим. По данни на ръководеното от Вас министерство 45 далекопровода са излезли извън строя, 6 подстанции са изключени и над 1000 населени места са били без ток, като в голяма част от тях е било обявено бедствено положение. Вследствие въвеждането на ограничителен режим или добре познатия ни от миналото „режим на тока” в настоящата 2015 г., жителите на областите София, Пловдив, Кърджали, Хасково, Смолян, Пазарджик, Благоевград и Стара Загора са били принудени да купуват, представете си, свещи, газени лампи; да се запасяват с консерви; да не могат да се придвижват при нужда между населените места; липсвали са мобилни комуникации; не са работели банкоматите, нямало е хляб, лекарства и продукти от първа необходимост, не са функционирали държавните институции. Налагало се е общински служители да обикалят по населените места и с мегафони да съобщават кога ще има ток. В партия „Атака” постъпиха десетки сигнали за бедстващи хора в различни населени места. За пореден път се доказа, че държавата не е готова да посрещне подобни природни бедствия и да реагира адекватно. В тази връзка моля да ми бъде отговорено: кои държавни служители, институции, частни електроразпределителни предприятия ще поемат отговорност за създадения хаос в България, колапса на енергийната система и наложения „режим на тока”? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Владимиров. Заповядайте за отговор, госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Владимиров, както самият Вие отбелязахте, в периода между 5 и 9 март 2015 г. метеорологичната обстановка в България беше наистина сложна. Позволете ми само да допълня, че по данни на хидрометереологичната служба става дума за извънредно природно бедствие, която се изразява едновременно в пълно прекъсване на пътни връзки между населени места и пълно прекъсване на електрозахранването им, както и на мобилните комуникации. Създалата се ситуация е наистина без аналог през изминалите години. Без електричество останаха 17 области. За преодоляване на кризата беше създадена необходимата мобилизация, като всички държавни институции предприеха спешни мерки за овладяване на аварийната ситуация. Дежурните екипи на дружествата от системата на Министерството на енергетиката получаваха и обработваха в реално време информацията за състоянието на енергийната система веднага след получаване на сигналите за преустановено електрическо захранване. Като министър на енергетиката, предприех координационни действия за овладяване на възникналата кризисна ситуация, като на място бяха изпратени веднага двамата ресорни заместник-министри, които да осъществят съответно оперативен контрол и съдействие на аварийните екипи на предприятията. През периода на кризисната ситуация Електроенергийният системен оператор и електроразпределителните дружества насочиха допълнителни екипи и техника към най-засегнатите региони. Общо над 1500 души на аварийни екипи работиха на територията на страната по отстраняване на авариите с над 350 броя техника. В периода от 7 март до днешна дата бяха възстановени 18 аварирали подстанции, 42 електропровода, като към момента в аварийно състояние са 2 електропровода. Към 20 март населените места без ток са 28 с общо 964 абоната, като основната част са партиди във вилни зони. Към момента 217 души от аварийните екипи със 73 броя техника продължават да работят до пълното отстраняване на повредите. Предвид създалата се кризисна ситуация и на основание правомощията ми, съгласно Закона за енергетиката и чл. 3, ал. 1 от Наредба № 10, издадох заповед за въвеждане на ограничителен режим на снабдяването с електрическа енергия, считано от 0,00 ч. на 9 март 2015 г., като режимът за ЕСО ЕАД е отменен, считано от 13,20 ч. на 13 март 2015 г. Използвам случая да уточня, че това не е въвеждане на режим на тока, а ограничителен режим за определени населени места, засегнати пряко от природното бедствие. Министерството на енергетиката предприе необходимите действия за овладяване на критичната ситуация в страната. Както вече споменах, и към момента без прекъсване екипи на ЕСО и на EVN продължават да работят. Искам да отбележа и това, че работихме изключително добре и в пълна координация всички държавни институции – както с колегите от Министерството на регионалното развитие и благоустройството, с колегите на Министерството на отбраната, съответно с местната власт, с областните управители, с колегите от Министерството на вътрешните работи. Работихме като един екип и смятам, че ситуацията беше наистина овладяна. Но трябва да отбележим и това, че наистина става въпрос за природно бедствие, което, както хората, живеещи по тези места, казват, че в последните 30 години не е имало толкова много сняг в този район. Аз смятам, че държавата беше на своето място, овладяхме ситуацията, реагирахме максимално бързо и това, което беше необходимо, всъщност беше направено. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Господин Владимиров, заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председателстващ. Ясно е, че в 2015 г. България не може да се справи с природните бедствия, нито през 2014 г. с наводненията, нито през март месец 2015 г. с изненадалия всички държавни служители сняг. Това, което чух като отговор, е абсурдно, с извинение, разбира се. Не може да няма отговорни лица от държавните институции, в ЕСО, в Министерството на енергетиката, които да не са били подготвени за подобна реакция, и то превантивно да се избегне всичко това, което описахме и аз, и Вие в нашите експозета. Отделен въпрос е, че самите електроразпределителни дружества трябва да понесат някаква отговорност. Трябва да има санкции, че те не са си свършили превантивно работата по електрическата мрежа. От „Атака” категорично искаме уволнени служители от Министерството на енергетиката, от енергийния системен оператор, от всички други отговорни институции, че дни наред хората стояха без ток, без мобилни комуникации, без връзка с външния свят. Отговорете някой ще понесе ли отговорност най-накрая в тази държава – или сами някои ще си подадат оставката, или държавата ще реагира най-накрая адекватно и ще поиска и ще уволни отговорните служители, и ще санкционира ЕРП-тата? Благодаря.
Благодаря и аз. Госпожо Министър, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Владимиров, разбирам Вашата загриженост за създадената ситуация, но смятам, че не бива да правим политика от времето. Всички виждахме за какво става въпрос. Видяхме за какви преспи сняг ставаше дума. Видяхте, че цялата държава беше там, на място, в най-критичните моменти на най-критичните точки. Ние от Електроенергийния системен оператор изпратихме всички наши екипи да бъдат на място в Смолян и Кърджали. Никой не е бил неподготвен и никой не е бил изненадан. Напротив, всички бяха там, всички бяхме подготвени, но сами разбирате, че когато природата ни поднася подобни изненади, ние няма как да вървим срещу нея. Преспите сняг достигаха 3 метра! Хората бяха без ток, защото, на първо място, снегът, който падна, беше изключително тежък и скъса електропроводи. На второ място, дърветата, които паднаха – може би 50% от повредите се дължаха на това, че имаше паднали дървета, които скъсаха електропроводите. Налагаше се екипите на ЕСО, съответно и на EVN, да отстранят една повреда, да отидат, за да отстранят друга, и след малко да се връщат на същото място, където е паднало друго дърво и е скъсало вече отремонтирания електропровод. Смятам, че трябва да сме коректни и честни, да кажем, че в тази тежка ситуация държавата си беше на мястото и всички ние се справихме и овладяхме ситуацията. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Следващият въпрос отново, към министъра на енергетиката госпожа Петкова, е от народния представител Красимир Христов Янков относно българските предложения за финансиране по „ Плана Юнкер“ в сектор „Енергетика”. Заповядайте, господин Янков.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Инвестиционният план Юнкер предвижда създаването на нов Европейски фонд за стратегически инвестиции, който ще бъде гарантиран с публични средства и ще опита да мобилизира поне 315 млрд. евро допълнителни инвестиции в периода 2015 – 2017 г. Освен това инициативата има за цел и изготвянето на списък от изпълними проекти, съчетани с Програма за насочване на средствата в сферите, в които са най-необходими. Европейската комисия публикува пълния списък с предложенията на 28-те държави членки за Инвестиционния план на Жан-Клод Юнкер. Българските предложения в сектор „Енергетика” са 8 броя далекопроводи и Програма за енергийна ефективност. Госпожо Министър, как определихте направените предложения за финансиране по Плана Юнкер и на каква стойност са? Имаме отпреди няколко дни изразено становище от БСК, че България кандидатствала с малко на брой и като общ обем за финансиране проекти от Плана Юнкер, тоест можело е да предложим още проекти, включително БСК се ангажира в диалог с правителството да предложи такива. Имаме изявление от президента на Републиката, че всъщност в България ще бъде първата среща по разясняване на Плана Юнкер и очакваме този Проект като инвестиционни намерения от страна на Европейския съюз да помогне на икономиките на отделните страни. Благодаря Ви. ПРЕДСЕДАТЕЛ КРАСИМИР КАРАКАЧАНОВ: Благодаря Ви, господин Янков. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Янков, благодаря за актуалния въпрос. Той наистина е много актуален и важен. Припомням само, че в публикувания от Европейската комисия през месец декември 2014 г. първи списък от Плана Юнкер фигурират само проекти от сектор „Електроенергетика”. С оглед възможността, която Европейската комисия предостави, да бъдат внесени нови предложения, през месец януари тази година Министерството на енергетиката направи предложение в списъка да бъдат добавени изключително приоритетните за България шест газови проекта: междусистемната газова връзка между Гърция и България, подземното газово хранилище Чирен, неговото разширяване, рехабилитация и модернизация на Националната газопреносна система, междусистемната връзка България – Турция, изграждане на второ газохранилище, междусистемната газова връзка между България и Сърбия. В актуализирания списък добавихме и два електроенергийни проекта. Първият е разширяването на ПАВЕЦ „Чаира” с язовир „Яденица” и модернизацията и рехабилитацията на подстанции от електроенергийната разпределителна система на страната. Голяма част от посочените в списъка електроенергийни и газови проекти освен че са признати от Европейската комисия за проекти от общ европейски интерес, са и от изключително значение за устойчивото бъдещо развитие на енергийния сектор в България. Един от основните приоритети, както знаете, които българското правителство си поставя, е да се гарантира сигурността на газовите доставки за България, в региона на Югоизточна Европа и Европейския съюз, като това ще се осъществи чрез диверсификация на източниците и маршрутите. В бъдеще при успешна реализация на проектите за разширяване на капацитета на газохранилището в Чирен, изграждането на газовите интерконектори с Гърция и Турция, пускането на южния газов коридор и нов терминал за втечнен природен газ на северното гръцко Егейско крайбрежие, ситуацията и перспективите пред България ще са значително по-добри. Интерконекторите със Сърбия и Румъния също ще дадат възможност за достъп на страната ни до големите газохранилища и до алтернативни източници и маршрути на природния газ от Централна и Западна Европа. Какви средства ще бъдат необходими и на каква стойност са тези проекти, от анализите, които сме направили, съответно мога да Ви уведомя, че необходимите инвестиции за изграждането на шестте газови проекта са в размер на приблизително 764 млн. евро, а стойността на инвестициите за изграждането на петте електроенергийни проекта със съответните подпроекти възлиза приблизително на 646 млн. евро. Общата стойност за изграждането на всички проекти, които сме предложили да бъдат включени в Плана Юнкер, е приблизително 1 млрд. 410 млн. евро. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, госпожо Министър. Господин Янков, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател! Госпожо Министър, Благодаря за отговора и за конкретиката. Понеже господин Жан Клод Юнкер обяви, че всяко евро, вложено в инвестиционен план от европейския бюджет, ще привлича допълнително 15 евро, то ние очакваме в рамките на този план, като график и време до 2017 г., разбира се, това зависи и от тези, които са подали проектите, тоест изпълнителната власт, в рамките на компетенциите и защитавайки подадените проекти, включително и в частта намеренията на Жан Клод Юнкер всяко евро да води до привличане на допълнителни 15 евро. Комисията, която ще разгледа бъдещото финансиране на проекти, по-специално в сектор „Енергетика”, за който Вие отговаряте, най-вероятно ще се съобрази и с това намерение – дали предложените за финансиране проекти водят до привличането на 15 пъти по-големи инвестиции. Ако те не бъдат одобрени, то очаквайте следващия ми въпрос: защо и по каква причина не сте съобразили намеренията на Жан Клод Юнкер? Ако бъдат одобрени, аз ще Ви приветствам, защото това ще означава, че този 1 млрд. 400 млн. евро само в сектор „Енергетика” ще бъде умножен по 15 с инвестиции, изключително необходими за преодоляване на ред проблеми на нашето общество – бедност, социална несправедливост, възраждане на икономиката. Нали така?! Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янков. Госпожо Министър, желаете ли дуплика?
Благодаря. Уважаеми господин Янков, аз наистина Ви благодаря много за въпроса. Той е много важен и актуален. Мисля, че беше добре да споделим какви са точно проектите в такъв формат и те да станат известни както на Вас, така и на цялото общество и да заявим и за какъв финансов ресурс приблизително става въпрос. Много се надявам голяма част от тези проекти, дано всички бъдат одобрени, защото това ще бъде от голямо значение за нас. Основният ми аргумент беше, че голяма част от тези проекти са обявени като такива от общ интерес. По отношение на интерконекторните връзки между България и Гърция, България и Турция, Румъния – България и Сърбия – България, искам да споделя с Вас, че тези проекти бяха включени в приоритетните 14 проекта на Европейската комисия, които ще бъдат изграждани през следващия период от време. Дано да се случат нещата! Благодаря Ви.
Зависи от това дали Вие ще ги защитите.
Правим възможното.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Това беше последният въпрос към Вас. Преминаваме към въпроси към министъра на туризма – госпожа Николина Ангелкова. Първият въпрос е от народния представител Валентин Николов Иванов относно таксите за концесии на плажовете. Заповядайте, господин Николов.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Област Добрич разполага с една от най-големите плажни ивици, но проблем остава отдаването на концесия на плажовете. Високата такса, която държавата иска, е причина да не е възможно отдаването на концесия на тези плажове. На практика това води до положение, при което плажовете остават неохраняеми, без медицински пунктове и замърсени. Според мен трябва драстично да бъдат намалени таксите за концесия, за да намерим фирми, които да стопанисват плажовете, така че последните да станат привлекателни и по този начин районът да живне. Другият проблем е, че в района на плажовете няма изградени къмпинги по европейски модел – с осигурено електричество, санитарни възли, бани и други подобни, тоест всеки турист къмпингува там, където намери за добре. По този начин се замърсяват плажовете и околната среда. Няма никакъв контрол относно къмпингуващите. Госпожо Министър, какви мерки предвиждате относно гореизложените проблеми с цел подобряване на туристическите услуги? Искам само да Ви кажа, че този въпрос бе продиктуван от среща с кметовете на Каварна, Шабла и Балчик, които споделиха, че това е така. Те дават средства от общинския бюджет за неохраняемите плажове и плажовете, които не са дадени на концесия. Търсеха вариант и начин и най-вече се интересуваха дали и тези плажове могат да бъдат отдадени на концесия на съответните общини, защото, пак казвам, те се почистват от самите общини с цел да бъдат чисти, а туристите – доволни. Моля да отговорите на въпроса ми. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Николов. Госпожо Ангелкова, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Николов, като министър на туризма безспорно въпросите относно концесионирането на морските плажове, респективно концесионните възнаграждения ме вълнуват и са акцент от политиката, която ще провеждаме по отношение на устойчивото развитие на морския туризъм и възможностите за удължаване на неговия сезонен характер. Към момента обаче тези въпроси са извън компетенциите ми по закон и не бих си позволила да се намесвам в правомощията на министър Павлова, формулирайки отговора на първия поставен от Ваша страна въпрос. Съществува принципно съгласие за преминаване на процедурите по концесиониране под шапката на новоструктурираното Министерство на туризма, но от 2016 г., като в преходния период в отлична комуникация и сътрудничество с Министерството на регионалното развитие и благоустройството ще бъде проучен опитът на страни като Гърция, Хърватия и Испания в тази посока. Що се касае до къмпингите и вижданията ми по въпроса за провеждането на този вид туризъм, ще отбележа, че водената до момента политика няма ясно изразен характер и последователност по отношение на този сегмент от туристическото предлагане. Това по никакъв начин не кореспондира с очевидно нарасналото през последните години търсене на този тип почивка. Именно затова ще положим усилия за усъвършенстването на нормативната регулация, свързана с къмпингите и предоставените от тях услуги, конкретно Наредбата за категоризиране на средствата за подслон, местата за настаняване и заведенията за хранене и развлечение. За Ваше сведение, съгласно предоставената от кметовете на общини информация в Националния туристически регистър, който се води от Министерството, към момента има вписани 20 категоризирани къмпинга на територията на страната. Твърде вероятно е тяхната бройка да е по-голяма, но информация за тях, за съжаление, не е постъпила в Министерството. Задължени по закон да предоставят данни в Министерството за категоризираните от тях обекти са кметовете на общини. Към момента по Северното Черноморие функционират четири къмпинга, а по Южното Черноморие – 14. Това са съответно: къмпинг „Крапец”, „Лагуна”, „Добруджа” и „Космос”, а по Южното крайбрежие: „Арапя”, „Ахелой”, „Градина”, „Златна рибка”, „Каваци”, „Китен”, „Смокиня”, „Смокиня-юг”, „Салистар”, „Делфин”, „Иракли”, „Крайморие” и „Юг”. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Господин Николов – реплика.
Госпожо Министър, искам да Ви кажа, че въпросът ми е от месец ноември – тогава концесиите не са били в правомощията на Министерството на регионалното развитие и благоустройството, доколкото си спомням, но това няма значение. Мисля, че Вие, като министър на туризма, трябва живо да се интересувате и да работите по този въпрос, независимо че не са във Вашите компетенции като Министерство. Много разчитам на Вашите усилия, защото знаете, че предстоящият летен сезон ще бъде много труден за всички, които се занимават с туризъм, поради причини, ясни за всички. Дори тези промени в Закона за категоризацията, които предвиждате евентуално не само по отношение на къмпингите, въобще по отношение на туристическите обекти, трябва да бъдат направени – не да утежняват бизнеса, а напротив – да го улесняват. Не знам какви мерки ще предприемете, може би друг въпрос ще Ви задам във връзка с предстоящия труден сезон – 2015 г. Ще бъдат ли компенсирани по някакъв начин малките туристически фирми, ресторантьорите и хотелиерите? Може би ще Ви го задам като допълнителен въпрос. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Николов. Госпожо Министър, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Николов, Министерството на туризма съществува от 7 ноември 2014 г., а концесиите, по мои спомени, винаги са били в Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Предвиждаме, както обясних, от 2016 г. да преминат към Министерството на туризма. Разбира се, че Министерството на туризма следи и се интересува от всичко, което се случва в тази област, така че да предлагаме качествен, устойчив туристически продукт и България да бъде разпознаваема, идентифицирана като целогодишна туристическа дестинация. Мога да Ви уверя, че в тази посока предприемаме всички необходими мерки. А по отношение на мерките за летния сезон ще Ви информирам по-нататък. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Следващият въпрос е от народния представител Слави Пенчев Бинев относно унищожаване на природни и исторически дадености и обекти за туризъм. Заповядайте, господин Бинев.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Госпожо Министър, ние трябва да си отговорим на един чисто стратегически въпрос, той е доктринален: дали ще развиваме туризъм в България, или ще ликвидираме природните дадености, които би трябвало да бъдат експлоатирани именно от Министерството на туризма? Разполагането на депо за отпадъци върху землище, където има изключително ценна лековита минерална вода, над 72 минерални извора с дебит 101 литра на секунда; стотици декари над 60-годишна борова гора, 60-годишни дървета, чието изсичане вече започна; стотици декари плодородна обработваема земя; уникално чист въздух в прегръдката на три планини – Пирин, Рила и Родопите. Още преди бе казано, че всяко евро в туризма би могло да донесе седем, или поне такава е статистиката. А се оказа, че точно в Разложкия район трябва да се направи депо за съхраняване на отпадъци, и то точно на тази изключително плодородна и богата земя. Какво биоземеделие – един от приоритетите на Европейския съюз в програмния период 2014 – 2020 г., може да се развие в района на такова сметище? На тази плодородна земя са засадени селскостопански култури, жизнено важни за оцеляването на населението. Има много чисто професионални, доказани решения, включително на проф. Щерев – водещ изследовател на хидрогеотермалните и балнеолечебните ресурси в Разложкия регион. Проектът за регионално депо в село Баня е в силно несъответствие и абсолютна несъвместимост с курортно-лечебното и туристическо бъдеще на региона. Моят въпрос, уважаема госпожо Ангелкова, е: какво смятате да предприемате в защита на туризма в този регион? Секторът смятам, че трябва да бъде наистина приоритет на държавата, но не виждам реални действия в тази посока. Как ще подпомагате сектора в дадения случай и ще предотвратите настъпването на описаните щети за туристическия сектор? Това, което говорихме с вицепремиера, е, че там всичко е спазено по закон. В такъв случай това е критика към самите нас, които допускаме да има такива закони, които на практика да работят срещу нашето стратегическо развитие като държава. Благодаря Ви.
Господин Бинев, благодаря Ви. Госпожо Министър, заповядайте за отговор на въпроса.
Уважаеми господин Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Бинев, по повод изложението във Вашия въпрос и коментираните евентуални последствия в туристическия сектор искам да заявя, че имам уверението на компетентните органи и институции, че по отношение изграждането на това депо, което обслужва нуждите на четири общини, са спазени всички нормативни изисквания и екологични стандарти, които няма да допуснат реализацията на предполагаемите от Вас последици. В хронологичен ред свеждам до Вас постъпилата до мен информация по този въпрос. В рамките на проведената оценка на проектното предложение за изграждане на Регионална система за управление на отпадъците – регион Разлог, не са установени нарушения по отношение на изискващата се процедура по реда на Глава шеста от Закона за опазване на околната среда и чл. 31 от Закона за биологичното разнообразие, задължителната оценка за въздействие върху околната среда за инвестиционното предложение „Регионално депо – град Разлог, и Предприятие за предварително третиране на отпадъци – местност „Кривосер”, в землището на село Баня, община Разлог. Оценяваният доклад по ОВОС е съгласуван с РИОКОЗ – Благоевград, Министерството на здравеопазването, Регионалния исторически музей, Областното пътно управление, Регионална дирекция „Гори”, Министерството на земеделието и храните, Басейнова дирекция „Западнобеломорски район” – Благоевград, ВиК – Благоевград, и „Електроразпределение – София”. Спазено е изискването за провеждане на обществено обсъждане, проведено на 14 септември 2009 г. в град Разлог, след документирано съгласие на кмета на село Баня и осигуряване на публичен достъп на населението до доклада по ОВОС, в който са разгледани всички засегнати имоти. Издадено е Решение по ОВОС № БД-30812/2009 г. на директора на РИОСВ – Благоевград, с което се одобрява осъществяването на инвестиционното предложение. При последвала проведена процедура по преценяване на необходимостта от извършване на ОВОС в Министерството на околната среда и водите, което е органът с прерогативи по отношение на случаи от този характер – за инвестиционно предложение, промяна в инвестиционно предложение за изграждане на Регионално депо за неопасни отпадъци – Разлог, и Предприятие за предварително третиране на отпадъци в местността „Кривосер” в землището на село Баня, община Разлог, както е постановено с Решение № 25-ПР от 17 април 2012 г. за преценяване необходимостта от извършване на ОВОС на министъра на околната среда и водите – с характер да не се извършва ОВОС. Двете решения са обжалвани, като с решение на Върховния административен съд на последна инстанция са отхвърлени жалбите на жалбоподателите. При реализацията на проекта са предвидени всички дейности за опазване на околната среда – подземни и повърхностни води, земни недра и почви в природни местообитания и археологически обекти съгласно българското и европейското законодателство, за което общината разполага със съответните документи. Строителството на регионално депо е стартирало с очертаване на границата на строителната площадка, като са маркирани и ясно видими обозначенията. Стартирали са и подготвителните работи за разчистване на строителната площадка, изразяващо се в премахване на наличната дървесна и храстова растителност. При проверка на РИОСВ – Благоевград, извършена на 18 февруари 2015 г., е констатирано, че няма изсичане на дървесина в прилежащите на строителната площадка територии. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Господин Бинев, имате ли реплика? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Госпожо Министър, уважаеми колеги! Ето точно това е проблемът – действително всичко е спазено по закон. Аз съм сигурен, че ако прегледаме нещата, ще се окаже, че няма за какво да бъде задаван този въпрос. Оттам идва най-големият проблем. Още като евродепутат, заедно с жители на село Баня бяхме в Екологичното министерство и им казахме, че там, където искат да го направят, има гора. Те казват: „Няма гора”. Посочвам им: „Ето, вижте”. Те: „Ето, тук по документи няма гора”. Ние: „Има” и им показваме снимки. Те: „Да, ние виждаме, че във Вашите снимки има гора, но ние по документи нямаме такава гора, което решава въпроса”. Това е големият проблем всъщност. Искам наистина отговор от сърце. Представете си тази ситуация. Това е едно от божествените места, които имаме в България, макар че те са много, но това не означава, че трябва да ги унищожим. Между другото, като курорт и лечебни свойства този район е много по-добър от Судетите, Карпатите, Алпите, Централна Франция и така нататък. Не мога да си представя – искам просто отговор от сърце. Помислете: ако подобно нещо се случи в Швейцария или в Австрия, където водата, туризмът, курортите са на почит, дали въобще това би било допуснато?! Тук според мен трябва да се види не по закон, а целесъобразността на това, което се прави в момента, защото този район е обречен да се развива в чисто туристически план. Това е изключително важно за Вашето министерство – да обърне внимание на законите, които всъщност работят срещу нашата собствена стратегия. Не искам да прозвучи като някакъв упрек към Вас, напротив – опитвам се по всякакъв начин да Ви подам топката, за да може Вие да защитите приоритетите на нашата страна. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Бинев. Госпожо Министър, имате право на дуплика, не на отговор. Дуплика от сърце – две минути.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаеми господин Бинев! Министерството на туризма категорично застава зад устойчивото развитие на туризма и развитието на всички видове туризъм. Конкретно за изграждането на това регионално депо няма извършени нарушения. При нас са абсолютно всички постъпили документи. Преминали са всички обществени обсъждания и процедурата е спазена. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Това беше последният въпрос към Вас. Да Ви пожелая хубав ден и приятна работа! Мисля, че имаме време за още един въпрос, тъй като министърът на отбраната господин Ненчев е тук. Въпросът към него е от народния представител Михо Димитров Михов относно контрола върху използваните при съвместни военни учения боеприпаси и спомагателни бойни средства. Заповядайте, господин Генерал.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър на отбраната, уважаеми господа народни представители! Дами не останаха. [[Смях и оживление.]] Общоизвестен факт е, че въоръжените сили на Република България участват в колективната система за сигурност по плановете на НАТО и засилената отбранителна способност на Европейския съюз. За целта планират и участват както в самостоятелни, така и в многостранни учения с войски на съюзниците. Няколко десетки от тях с чуждестранно участие се провеждат на територията, в акваторията и във въздушното пространство и полигоните на нашата страна. Такива са планирани и тази година, и в момента протичат. По време на моите срещи с гражданите, и на среща с други народни представители от АБВ, те поставят въпроса и споделят следното съждение – за генетично увредени животни и смущения в здравословното състояние на населението от района на Стралджа, Котел, района на полигон „Ново село”. Моят въпрос към Вас, уважаеми господин Министър, е: с какви сили и средства и по какъв начин Министерството на отбраната и Българската армия осъществяват контрол върху използваните боеприпаси и спомагателни бойни средства от чуждестранните военни контингенти, участващи в съвместните учения, и особено при провеждане на самостоятелни такива, без участието на български войски?
Благодаря Ви, господин Михов. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Михов, позволете ми преди всичко да Ви благодаря за работата Ви като председател на Комисията по отбрана, за съдействието, което получавам ежедневно, и за това, че днес свършихме огромна работа. Благодаря още веднъж – както на Вас, така и на цялата Комисия! Съгласно чл. 26, т. 17 от Закона за въоръжените сили на Република България министърът на отбраната организира дейността по опазване и възстановяване на околната среда в районите на дислокация на военните формирования и в местата за провеждане на учения и мероприятия, свързани с отбраната на страната. Имайки предвид районите, които посочвате във Вашето писмо, ще насоча своя отговор върху използването на учебен полигон „Ново село”, съвместно съоръжение – Споразумението между правителството на Република България и правителството на САЩ за сътрудничество в областта на отбраната, което ще цитирам малко по-късно. Прилагането на част от Споразумението включва координирането, организирането и провеждането на предварително планирани и договорени съвместни българо-американски подготовки и учения на територията на страната, в които участват военнослужещи от Република България и САЩ, а в някои от тях и военнослужещи от трети страни. За всяко учение и тренировка между страните се подписват споразумения, в които се подготвят всички параметри на подготовката, включително военните аспекти, в това число и използваните боеприпаси. С тези споразумения се договарят и задълженията на страните – участнички по това Споразумение, и по отношение на околната среда. България в качеството си на страна домакин предоставя на участващите страни информация относно правилата за опазване на околната среда, които ще се прилагат при провеждане на учението. Когато за провеждането на конкретно учение се предвижда използването на чужди боеприпаси, участващите страни предоставят подробни данни за боеприпасите, които ще бъдат транспортирани и използвани на наша територия, в митнически декларации по стандартна форма, използвана в страните от НАТО. При всички митнически проверки, които сме направили до момента, не са констатирани изменения и промяна в предварително установения ред. Два пъти годишно на територията на съвместните съоръжения съвместни екипи от Българската армия и силите на САЩ правят първоначална оценка на състоянието на околната среда на всички договорени съоръжения и обекти. Тези проучвания се приемат като документиране на заварено положение. След приключване на ротациите, отново се прави мониторинг, като се вземат проби, които се анализират в специални лаборатории. За резултатите от тези изследвания своевременно се уведомяват компетентните български власти. Във връзка с гореизложеното сме категорични, че провежданите стрелби по време на съвместни учения и тренировки на учебен полигон „Ново село” и използваните в тях боеприпаси и спомагателни бойни средства нямат никаква връзка със съжденията за генетично увредени животни и смущения в здравословното състояние на живеещите в този район. Същите принципи за контрол и опазване на околната среда се спазват и при договаряне на съвместни учения с други страни – членки на НАТО, и други партньорски държави. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. Господин Михов, заповядайте, имате реплика.
Уважаеми господин Председател, господин Министър, господа народни представители! Аз съм напълно удовлетворен от последната част, господин Министър, където Вие гарантирате, че съжденията на гражданите и наши избиратели са неправилни за такива генетични увреждания. Моята препоръка е не само с митническите декларации, но и системно в хода на ученията да се правят внезапни проверки за използваните боеприпаси и спомагателни бойни средства. Дори и в момента, когато на полигона са стотици военнослужещи и настъпват промени в предварителната планировка, а именно че танковете не дойдоха, но бяха заменени с друга техника, всичко това предполага, че може да има промяна и на използваните сили и средства. Още веднъж Ви благодаря и силно подкрепям идеята за идентифициране на ученията и оперативната съвместимост. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Михов. Господин Министър? Не желаете дуплика. Имаме още 30 секунди до края на работното време. Ще си позволя още един въпрос. Следващият въпрос е от народния представител Петър Славов – той ще остане за следващия път. Затова въпросът, който ще бъде зададен отново към министъра на отбраната господин Ненчев, е от народния представител Атанас Славчев Стоянов относно безвъзмездно предоставяне на имот № 65334.301.9524 – местност „Разклонението”, град Сандански. Заповядайте, господин Стоянов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател, и за предоставената дума, и за коректното водене на поредната сесия на парламента. Уважаеми господин Министър, преди около месец отправих въпрос към Вас във връзка със статута на бившите военни поделения в област Благоевград. В отговора си Вие изчерпателно ми дадохте и конкретна информация относно правното и фактическото състояние на всички военни поделения на територията на област Благоевград. От Вашия отговор е видно, че една немалка част от тях са публична държавна собственост, които реално се ползват по предназначение и днес. Друга част са предоставени безвъзмездно на съответни общини по тяхно искане, трета част вече са продадени, а при една част от тях тепърва предстои евентуална процедура по продажба. В община Сандански към настоящия момент Министерството на отбраната разполага с няколко имота. Два от тях са с начин на трайно ползване – стрелбище, и те реално са публична държавна собственост и се ползват по съответното предназначение. Други два имота, които се намират в урбанизираната територия на община Сандански, чрез съответни тръжни процедури са продадени през 2012 – 2013 г. В непосредствена близост до тях има още един военен имот – бившата казарма. Всъщност и предишните два имоти са част от бившата казарма. Имотът в град Сандански е с акт за частна държавна собственост и е включен в график за продажба през настоящата година. С оглед на инвестиционни намерения на община Сандански, тя неколкократно е отправяла искания за безвъзмездно предоставяне на тези имоти. В тази връзка моят конкретен въпрос към Вас е: дали е открита процедура по продажба на имот частна държавна собственост № 65334.301.9524 в местността „Разклонението” – град Сандански? Ако не е открита такава процедура по продажба, какви са възможностите съобразно чл. 54 от Закона за държавната собственост, ако не се лъжа, и Вие като министър изявявате ли желание и готовност за съдействие относно откриването на процедура по безвъзмездно предоставяне на този имот за нуждите на община Сандански? Благодаря.
Благодаря, господин Стоянов. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господа народни представители! Уважаеми господин Стоянов, в отговор на Ваше писмо и на поставени въпроси от народния представител от Парламентарната група на Патриотичния фронт господин Атанас Стоянов относно безвъзмездно предоставяне на имот № 65334.301.9524 в град Сандански, местността „Разклонението”, област Благоевград, Ви представям следната информация. Открита е конкретна процедура по продажба на имот, който вече споменах – в местността „Разклонението”, град Сандански. Ежегодно Министерството на отбраната изготвя график за разпореждане с имоти, които са с отпаднала необходимост за ведомството. Продажбата на тези имоти се извършва чрез търг съгласно Закона за държавна собственост. До настоящия момент няма открита конкретна процедура за продажба на търг на посочения от Вас имот. Ако не е открита конкретна процедура по продажба, каквито са възможностите съобразно законовия ред, и изявите ли желание от Ваша страна и желание от страна на община Сандански, ние бихме могли да предприемем конкретни стъпки. Имот с идентификатор 65334.301.9524 град Сандански в местността „Разклонението” е със статут на имот частна държавна собственост. С Решение на областния управител на основание на чл. 17, ал. 2 право на управление може да бъде отнето от Министерството на отбраната поради отпаднала необходимост. По чл. 54, ал. 1 от Закона за държавната собственост безвъзмездно прехвърляне на собственост върху имот частна държавна собственост на община се извършва с решение на Министерския съвет по предложение на министъра на регионалното развитие и благоустройството. Решението за придобиване на собственост от общината се взема от съответния общински съвет. Исканията за безвъзмездно прехвърляне по ал. 1 се правят чрез областния управител, който дава мотивирано становище съгласно чл. 54, ал. 2 от Закона за държавната собственост. В конкретния случай с цел реализиране на приходи Министерството на отбраната ще продължи дейността по подготовка на процедура за продажба на имот и идентификатор 65334.301.9524 в град Сандански, местността „Разклонението”. При неуспешни тръжни процедури ведомството ще преразгледа вида на разпоредителните действия на имота. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Господин Стоянов, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за изчерпателния отговор. Разпоредбата на чл. 54 от Закона за държавната собственост регламентира процедурата по безвъзмездно предоставяне на съответните общини от Министерския съвет чрез министъра на регионалното развитие и благоустройството. Но аз не случайно съм задал въпроса към Вас, защото това е бившо военно поделение, бившите казарми, които са в регулационните граници в урбанизираната зона на град Сандански. Вие като министър и Вашето ведомство сте основен принципал на тази собственост. Това всъщност е един безстопанствен имот, който пустее, руши се и се разграбва системно от много години насам. За съжаление този имот няма никакъв обществен коефициент на полезно действие. Лично аз виждам три възможности. Първата възможност е този имот да бъде ползван по предназначение като военен имот. За съжаление това няма как да се случи. Очевидно за всички нас е невъзможно. Втората възможност, както Вие предлагате, е това да бъде продажба. Третата възможност е евентуално по искане на община Сандански той да бъде представен на общината. След като Вие сте направили – по-скоро Вашите предшественици, а не Вие конкретно – такива конкретни процедури по продажба на съседните имоти, които са също част от бившата казарма в град Сандански, и тези имоти са продадени през 2012 г. и 2013 г., но вече виждаме, че две-три години след тази продажба тези имоти, които вече са частна собственост, също пустеят и няма особена разлика между тях и публичната собственост, каквато е горепосоченият имот. Ето защо аз мисля, че евентуалната продажба на този имот не е целесъобразна. В тази връзка според мен идва най-логичното и оптимално решение – макар и трудно, да открием процедура по безвъзмездно предоставяне на този имот за нуждите на община Сандански. Тя неколкократно е правила такива искания. Общинският съвет и кметът на община Сандански имат нагласата. Настина, процедурата не е лека, но съм убеден, че с общи усилия това може да се случи. В тази връзка аз апелирам към Вас като министър на отбраната – след като Общинският съвет вземе съответното решение за искане за безвъзмездно предоставяне, Вие да изразите Вашето положително отношение и становище относно комплексното решаване на този казус. Благодаря.
Благодаря. Господин Министър – дуплика.
Господин Стоянов, Вие сте прав. Тук бих искал да Ви отговоря, че имам воля и ще Ви окажа пълно съдействие за придобиването на имота от община Сандански. Благодаря.
Благодаря и аз, господин Министър. Това беше последният въпрос. Благодаря на колегите, които бяха в залата до края на работното време. Поради изтичане на времето за парламентарния контрол, закривам заседанието. Следващото редовно заседание е на 25 март 2015 г., сряда, от 9,00 ч. [[Звъни.]]