Налице е кворум. [[Звъни.]] Откривам пленарното заседание. Уважаеми народни представители, както знаете, днес провеждаме извънредно пленарно заседание с три точки в дневния ред: - второ гласуване на Законопроекта за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2016 г.; - второ гласуване на Законопроекта за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2016 г.; и - второ гласуване на Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2016 г. Преди да преминем към точка първа, едно съобщение: На 30 ноември 2015 г. в Народното събрание с вх. № 527-00-9 и № 527-00-10 са постъпили две искания от главния прокурор на Република България господин Сотир Цацаров за даване на разрешение за възбуждане на наказателни преследвания срещу народния представител Волен Николов Сидеров. Същите са направени по повод на досъдебно производство № 52-54/2013 г. на Софийска градска прокуратура и по досъдебно производство № 39/2012 г. по описа на Специализиран отдел (СО) на Софийската градска прокуратура, прокурорска преписка 59-55/2011 г. по описа на Софийска градска прокуратура за извършени от народния представител престъпления, съответно по чл. 325, ал. 2 във връзка с ал. 1 от Наказателния кодекс и по чл. 131, ал. 2, предложение 4 във връзка с чл. 130, ал. 2 от Наказателния кодекс по първото досъдебно производство; и за извършено престъпление по чл. 325, ал. 2 във връзка с ал. 1 от Наказателния кодекс по второто досъдебно производство. С писма от 30 ноември 2015 г., изготвени и подписани от мен, народният представител господин Сидеров е информиран за постъпилите искания. Писмата са в Деловодството. До този момент не са получени лично нито от него, нито от представител на Парламентарната група на „Атака”. Исканията на главния прокурор ще бъдат изпратени на народния представител на електронната поща, а на парламентарната група ще бъдат предоставени на хартиен носител заедно с пълния обем на приложените материали, съобразени със Закона за защита на личните данни. Съгласно промените в нашия Правилник от днес тече петдневният срок, в който народният представител може сам писмено да даде съгласие за възбуждане на наказателно преследване срещу него. Процедура.
Благодаря, госпожо Председател. Правя процедурно предложение и считам, че гражданите на Република България трябва да знаят кой, какво, кога и как приема този бюджет. В тази връзка правя процедурно предложение дебатите и гласуването по точки 1, 2 и 3 от дневния ред да бъдат пряко излъчвани по БНТ и БНР. Благодаря.
Обратно становище? Няма. Поставям на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 134 народни представители: за 38, против 49, въздържали се 47. Предложението не е прието. Преминаваме към: ВТОРО ЧЕТЕНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА БЮДЖЕТА НА НАЦИОНАЛНАТА ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНА КАСА ЗА 2016 Г. Докладчик на второ четене – госпожа Йорданова.
Уважаема госпожо Председател, моля първо за процедура за допуск на д-р Глинка Комитов – управител на Националната здравноосигурителна каза.
Колеги, гласуваме направеното процедурно предложение. Гласували 128 народни представители: за 121, против няма, въздържали се 7. Предложението е прието. Квесторите, моля, поканете госта.
„Доклад относно второ гласуване на Законопроекта за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2016 г., № 502-01-88, внесен от Министерския съвет на 30 октомври 2015 г., приет на първо гласуване на 18 ноември 2015 г. „Закон за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2016 г.”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. [[Шум и реплики: „Не се чува, по-високо!”.]]
По-високо очакваме от Вас да докладвате текстовете. Колеги, изказвания по наименованието на Закона? Няма. Гласуваме предложението на вносителя за наименованието на Закона, подкрепено от Комисията. Гласували 123 народни представители: за 121, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието.
По чл. 1 има предложение на народните представители Емил Райнов, Иван Ибришимов, Георги Гьоков, Дора Янкова и група народни представители: „В чл. 1, ал. 2, раздел ІІ „Разходи и трансфери – всичко” се правят следните изменения: 1. на ред 1.1.3. „Здравноосигурителни плащания” числото „2 809 248” се заменя с „2 889 248”; 2. на ред 1.1.3.1. „Здравноосигурителни плащания за първична извънболнична медицинска помощ” числото „180 017” се заменя с „200 017”; 3. на ред 1.1.3.2. „Здравноосигурителни плащания за специализирана извънболнична медицинска помощ (включително за комплексно диспансерно (амбулаторно) наблюдение)” числото „201 542” се заменя с „221 542”; 4. на ред 1.1.3.3. „Здравноосигурителни плащания за дентална помощ” числото „123 000” се заменя с „143 000”. 5. на ред 1.1.3.4. „Здравноосигурителни плащания за медико-диагностична дейност” числото „70 441” се заменя с числото „90 441”; 6. на ред 1.3. „Резерв, включително за непредвидени и неотложни разходи” числото „316 620” се заменя с „236 620”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Румен Йончев и група: „- в т. 1.1.3.2. „Здравноосигурителни плащания за специализирана извънболнична медицинска помощ (включително за комплексно диспансерно (амбулаторно) наблюдение)” числото „201 542” се заменя с „220 000”; - в т. 1.1.3.4. „Здравноосигурителни плащания за медико-диагностична дейност” числото „70 441” се променя на „92 000”; - в т. 1.1.3.7. „Здравноосигурителни плащания за болнична медицинска помощ” числото „1 343 322” се променя на „1 537 784”; - в т. 1.3. „Резерв, включително за непредвидени и неотложни разходи” числото „316 620” се променя на „60 158”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народните представители Хасан Адемов, Тунчер Кърджалиев и Джевдет Чакъров: „В чл. 1: 1. В ал. 1 - числото „3 204 749” се заменя с „3 304 749”; - ред I Приходи и трансфери – всичко – числото „3 204 749” се заменя с „3 304 749”; - ред 1. Здравноосигурителни приходи – числото „3 166 199” се заменя с „3 226 199”; - ред 1.1 Здравноосигурителни вноски – числото „2 121 000” се заменя с „2 161 000”. 2. В ал. 2: - ред II Разходи и трансфери – всичко – числото „3 204 749” се заменя с „3 304 749”; - ред 1.1 Текущи разходи – числото „2 877 445” се заменя с „2 977 445”; - ред 1.1.1 Разходи за персонал – числото „32 509” се заменя с „34 509”; - ред 1.1.3 Здравноосигурителни плащания – числото „2 809 248” се заменя с „2 909 248”; - ред 1.1.3.1 Здравноосигурителни плащания за първична извънболнична медицинска помощ – числото „180 017” се заменя с „205 017”; - ред 1.1.3.2 Здравноосигурителни плащания за специализирана извънболнична медицинска помощ (вкл. за комплексно диспансерно (амбулаторно) наблюдение) – числото „201 542” се заменя с „220 042”; - ред 1.1.3.3 Здравноосигурителни плащания за дентална помощ – числото „123 000” се заменя с „158 000”; - ред 1.1.3.4 Здравноосигурителни плащания за медико-диагностична помощ – числото „70 441” се заменя с „89 941”. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 1, като в ал. 2, в колона 2, на ред 1.1.3.5. след думите „диетични храни” се добавя „за специални медицински цели”.
Благодаря Ви, госпожо Йорданова. Дебатът е открит. Моля народните представители, които желаят да участват в него, да дадат знак. Заповядайте, господин Райнов.
Благодаря Ви. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, господин Министър! Уважаеми колеги, след като цяла година се говореше за реформа в сектора, след като цяла година се говореше нещо, което беше подкрепено от всички, че част от дейностите, които са в болнична помощ, ще се извадят в извънболнична помощ, след като цяла година се говореше за водещата роля на профилактиката, диспансеризацията, след като цяла година говорим за проблемите в стоматологичната помощ, че е недофинансирана, в един момент виждаме в бюджета как числата са абсолютно същите спрямо тазгодишните. Тоест за следващата година всички тези неща, за които се говореше като политики, ги няма, защото не са финансово обезпечени. Това, което предлагаме, е да се завишат стойностите за общопрактикуващите лекари с 20 милиона. Веднага ще кажете: защо? Именно затова – за да има повече профилактика, да има диспансеризация. Виждам д-р Шишков гледа насам – защо да няма диспансеризация и профилактика за рак на простатата при мъжете? Това е нещо, което напоследък е много важно. Всичко това трябва да бъде осигурено със средства. На второ място, 20 милиона за специализираната извънболнична помощ, както и 20 милиона за изследванията. Нали всички сме наясно, че когато пациентите нямат прословутите талони, те отиват в болницата за изследванията? Дори за изследванията, които са нужни за ТЕЛК, те пак влизат в болница. Какво пречи да завишим парите за изследвания, за да могат тези неща да се правят в извънболничната помощ? Когато говорим за стоматологичната помощ, нима никой от нас не знае, че 97% от децата до 7-годишна възраст имат по четири кариеса, до 18-годишна възраст имат по седем кариеса; как между 22 и 24 години всеки българин има минимум по минус 2 постоянни зъба; как до 65 години минимум 17 зъба? И когато се говори, че секторът бил най-добре, защото той отдавна бил минал в частни ръце, уточнявам – хората нямат средства да си покрият и елементарните неща. Виждам усмивките на колегите, които това не ги интересува, но припомням доклада на Световната банка – личните плащания в България са над 50% при средноевропейски 20%. Всичко това води обаче, колеги, до: ежегодно 4% от българското население изпада под границата на бедността. Така че когато говорим за бюджета за следващата година, когато трябва да има политики, насочени към здравето на нацията, това трябва да бъде обезпечено с финансови средства. И това е нещо, което ние от БСП лява България предлагаме – да се завишат средствата в извънболничната помощ за едно по-добро здравеопазване. Надявам се, че ще ни подкрепите, защото виждам, че голяма част от предложенията и на другите колеги са в тази насока. Благодаря предварително.
Реплики? Няма. За изказване – господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители, д-р Комитов! Нашето предложение по чл. 1 е увеличаване на приходите от осигурителни вноски и трансфери със 100 милиона. Аргументите за това предложение са свързани с поне няколко обстоятелства. На първо място, през следващата година предлагате: ръст на брутния вътрешен продукт с 2,1%; ръст на заетите – е записано в бюджета на държавното обществено осигуряване – с 10 хил. човека. Минималните осигурителни доходи са увеличени с 8,6%. Средният осигурителен доход е увеличен с 30 лв. Минималната работна заплата – от 380 на 420 лв. Стандартите в системата на образованието са увеличени с 5,7%. Фонд „Работна заплата” в Агенция „Митници”, в Социалното министерство, в трите агенции, в Националната агенция за приходите е увеличен, което предполага сериозно увеличение на приходите в бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Нещо повече, приетото през миналата година криминализиране на умишленото невнасяне на осигурителни вноски, в това число и на здравни, предполага също увеличение на приходната част на бюджета. Големият проблем в това предложение не е самото предложение, а фактът, че 20,5% от разходите в бюджета на Националната здравноосигурителна каса са за извънболнична помощ. 47,8% са за болнична помощ, а за лекарства са 27%. Целта на нашето предложение е да предизвикаме народните представители, в това число и вносителите, и министъра на здравеопазването, по някакъв начин това съотношение да се промени в посока на увеличаване на разходите на извънболничната помощ. Защото министърът на здравеопазването многократно е заявявал, че идеята на реформата е част от дейностите в болничната помощ да се измести към извънболничната, което обаче предполага промяна на това съотношение. Ние всички – народни представители, експерти в сферата на здравеопазването, социални партньори, съсловни организации, се обединихме около тезата, че това са парите за здравеопазване. Който и да е министър на финансите, министър на здравеопазването, въпреки желанието, няма как средствата в сектор „Здравеопазване” да са повече от тези, които са заложени в сегашния бюджет. Всяка година с по няколко милиона се увеличават средствата. Въпросът е по какъв начин да бъдат разпределени в рамките на този ресурс. С нашите предложения по чл. 1 предлагаме да променим това съотношение с няколко стъпки в полза на извънболничната помощ, защото за всички е ясно, че болничната помощ е тази, която е по-скъпа. Достъпът до болнична помощ предполага увеличаването на финансовия ресурс в този сектор в болничната сфера. Всяка година ежемесечно отчитаме, за 2015 г. поне, по 130 милиона разходи – месечно за болнична помощ! Което означава един бюджет в рамките на 1 милиард и 600, а в сегашния бюджет са предвидени 1 милиард и 300 милиона. Тоест целият разказ за финансирането предполага ние да се вместим в рамките на този бюджет. Но колкото и да увеличаваме средствата за сектор „Здравеопазване”, преминавайки през тази структура, тези средства, макар и увеличени, не дават по-добър финансов резултат. Ние от Движението за права и свободи смятаме, че без демонополизация, без промяна на структурата на сектор „Здравеопазване”, колкото и да се увеличават средствата, преминавайки през тази структура, през този модел на здравно осигуряване, не водят до по-добър резултат. Затова предлагаме промяна в съотношението на средствата и това е идея, която застъпваме в продължение на няколко бюджета. Още повече, че при обсъждането на бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2015 г. самият господин министър имаше намерение да увеличи средствата за извънболнична помощ. За съжаление обаче, това не се случва. С 3 милиона се увеличават средствата в бюджета на доболничната помощ, що се отнася до първичната извънболнична помощ; с 11 милиона и половина – приключвам, госпожо Председател, за специализирана помощ, но това в никакъв случай не е достатъчно. [[Председателстващите заседанието се сменят.]]
Благодаря Ви, уважаеми д-р Адемов. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте за процедура, господин Байрактаров.
Благодаря Ви, господин Председател. Вземам процедура по начина на водене, като настоявам този, който чете доклада, да чете ясно, отчетливо и разбираемо. Гледа се изключително важен Закон! Ако не може да чете така, да се сложи друг човек, да бъде сменен с такъв, който може да чете по този начин. Няма да приема мрънкане от тази трибуна и неразбиране какво се чете! Даже се чудя дали и стенографите разбират какво се чете. Това е процедура по начина на водене – да се чете ясно, отчетливо и разбираемо. В противен случай по всеки член ще искам процедура по начина на водене. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Байрактаров. Това е по-скоро по начина на четене, а не по начина на водене. [[Весело оживление.]] Други изказвания има ли, уважаеми колеги? Заповядайте, д-р Кърджалиев.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми д-р Комитов! Искам да допълня аргументите, поради които правим нашите предложения – аргументите, които каза д-р Адемов. Това е чл. 1, в който са приходната и разходната част на бюджета и точно в разходната част ние очаквахме да видим тези реформи, за които, както каза д-р Райнов, се говори много отдавна. Би било неразумно и би било популизъм да се иска дори от опозиционна партия абсолютното увеличение на бюджета на НЗОК, имайки предвид, че в общия бюджет е заложено: ръст на брутния вътрешен продукт с 2,1%, инфлация с 0,5, а бюджетът за здраве – с цели 4,2%. Заради това очевидно е и не чух никой анализатор да иска абсолютното увеличение. Но в разходната част ние не виждаме така наречените „здравни реформи”, не се забелязват в никой сегмент. Декларациите за изкарване на дейности от болничната в извънболничната медицинска помощ, декларациите за засилване на ролята на личните лекари, на профилактичните прегледи, управлението на плановия прием, за който се говореше в реформата, сключването на договори от НЗОК с лечебни заведения според здравните потребности, които бяха упоменати в новия Закон за здравното осигуряване, а освен това, подсигуряването на основния пакет – не виждаме в числата, които са представени в разходната част. На този въпрос: как ще правим реформи, при условие че тези заложени детайли не се виждат, министърът отговори в Здравната комисия, че за това е предвиденият резерв от над 300 милиона. По принцип в Закона за здравното осигуряване, в чл. 25 е описано, че тези пари са за непредвидени и неотложни нужди. Нелепо е, стратегически грешно е резервът на Здравната каса да се ползва за здравни реформи. Ето заради това са и нашите предложения. Както забелязвате, ние предлагаме покачване на разходната част със 100 милиона, като 2 милиона са за персонал, 25 милиона – за първичната извънболнична помощ, 18,5 милиона за специализирана извънболнична помощ, 35 милиона за дентална помощ и 19,5 милиона за медико-диагностични дейности. Една скоба отварям – по-конкретно за денталната помощ. Там предложението ни е най-високо, защото случаят е особен. През 2000 г. делът за дентална помощ в общия бюджет на Здравната каса е бил 9%. Сега по изчисления на специалисти, най-вече на Българския зъболекарски съюз, този дял е едва 4,7%. От Зъболекарския съюз предлагат да се увеличи с точно толкова, колкото ние предлагаме този бюджет, за да се осигури поне една дейност. Имаме го предвид, отчитаме лошото състояние на този сегмент, а именно за пломба или екстракция. В пакета за пациенти над 18 години предлагаме бюджетът да се увеличи с 35 милиони. Предлагаме и Ви молим да подкрепите нашите предложения. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми д-р Кърджалиев. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, господин Председател. Хубаво е, когато виждаш, че и колегите от ДПС са приели принципите и идеите на Патриотичния фронт. [[Шум и смях.]] Да ги превръщаш в патриоти е нещо много хубаво. Хубаво е, когато слушаш от ДПС, че трябва да се демонополизира Здравноосигурителната каса. Лошото е, че години наред не са предприели нищо в тази посока.
Така си мислите.
Факт е, че Касата продължава да бъде монопол. За огромно съжаление стъпките, които се правят, са благодарение на наши предложения и те са в посока най-вече строг контрол, който доведе за първи път Касата да приключи без тези 400 – 500 милиона дефицит. За първи път от години насам!
По кое предложение се изказвате, господин Байрактаров?
По чл. 1 се изказвам.
По кое предложение?
По предложението на господин Тунчер Кърджалиев и Хасан Адемов. Сега ми отнехте 20 секунди, които ще си ги прибавя. Да продължим обаче по конкретното предложение на колегите Хасан Адемов и д-р Тунчер Кърджалиев. Вие, колеги, искате 100 милиона увеличаване на разходната част от 3 млрд. 204 милиона на 3 млрд. 304 милиона. И двамата сте народни представители със стаж и знаете, че съгласно Закона за нормативните актове Вие трябва, първо, да посочите източника на тези средства. На мен дори ми е неудобно да Ви обяснявам, че 70% от бюджета на Здравноосигурителната каса представлява приходи от здравноосигурителни вноски, а останалите 30% са от трансфери. Тук възниква въпросът: Вие готови ли сте, за да осигурим тези 100 милиона допълнителен разход днес, като разглеждаме бюджета за държавното обществено осигуряване, да повишим с още 70 лв. здравноосигурителната база на тютюнопроизводителите? Защото там е единият източник, който влече назад приходната част. Това е един от източниците и Вие го знаете прекрасно. Дотук обясненията са в сферата на един популизъм. Аз лично, между другото, бих подкрепил увеличение на бюджета на стоматолозите, на зъболекарите, защото там наистина има пример на една малка демонополизация в самия монопол. Трябва да подкрепяме тези стъпки най-вече на Зъболекарския съюз и на стоматолозите в тази посока, защото те сочат правилния път и правилната посока, по която трябва да тръгне въобще тази затворена, и за огромно съжаление, недофинансирана система. Оттам нататък, за огромно съжаление, аз не виждам, ние сме го обсъждали и в Здравна комисия, откъде могат да дойдат останалите 80 милиона средства. Имаме предложения и аз се надявам те да бъдат изпълнени с едно преизпълнение – на повишена събираемост, на здравноосигурителни вноски, но все пак като стигнем до чл. 4, там ще влезем в по-сериозния дебат и ще възникне въпросът: а там с какво ще покрием хоспитализацията? Хубаво е, когато се правят изказвания, те да бъдат аргументирани с числа и източници на тези приходи. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Байрактаров. Реплики? Заповядайте, д-р Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми господин Байрактаров! Ние от Движението за права и свободи, ако добре се запознаете с това, което сме правили през годините, ще видите, че сме единствените, които имаме внесен законопроект, който не е приет, който е отхвърлен, точно на тема демонополизация. Защото през всичките тези 15 години твърдим, че при един източник на финансиране, при липсата на конкуренция между финансиращите органи, няма как да постигнем по-добро качество, няма как да постигнем по-добра ефективност на изразходваните финансови средства. Никога в Министерството на здравеопазването не сме имали водеща роля, не сме имали самостоятелно мнозинство, което да може да прокара такъв тип реформа в системата на здравеопазването. Това трябва да Ви е ясно! Що се отнася до приходите – в Комисията по здравеопазване и преди малко в моето изказване Ви казах, че има поне 9 източника на финансиране. Към тях ще добавя още няколко. През 2016 г. стартират оперативните програми от новия програмен период. Само в Министерството на труда и социалната политика, много добре знаете, че са разкрити мерки и схеми за 560 милиона. Очакват се 160 милиона да бъдат разплатени само през следващата година, което означава повече заети, по-високи доходи и по-високи приходи в осигурителната система. На следващо място, мерките които приехме през следващата година – криминализиране на умишленото невнасяне на осигурителни вноски, също водят до по-високи приходи. Това, което министърът на здравеопазването предложи и Народното събрание прие – през следващата година по-стегнат и затегнат режим на достъп до осигурителните права. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Затова Народното събрание гласува тези текстове, за да има повече приходи.
Благодаря Ви, уважаеми д р Адемов. Други реплики? Няма. Господин Байрактаров, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Всъщност репликата на д-р Адемов беше констатация, потвърждаваща моята теза и изказване, но естествено, и демонстрация на йезуитство. Защото, д-р Адемов, само допреди една година управляващи бяхте Вие. Ще припомня: тройна коалиция – БСП, ДПС и „Атака”. Имахте абсолютно мнозинство да правите всякакъв вид реформи. Допреди още пет години бяхте в тройна коалиция с над 170 народни представители мнозинство – БСП, ДПС, НДСВ. Не демонополизация, ами можехте този сектор по такъв начин да го реформирате, че днес въобще нямаше да говорим. Само че, странно, аз прегледах кога са предлагани Вашите законопроекти. Странно, те са предлагани в момент, в който Ви е ясно, че няма кой да ги приеме. Ето това е истината. Това е истината! Вие бяхте министър в предходното правителство, не сте забравили, предполагам. Имаше един министър на здравеопазването, който прекарваше повече време по плажовете в Поморие, вместо да мисли за здравеопазване. Това е истината, и Вие го знаете, а оттук нататък всичко останало е де-ма-го-ги-я. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Байрактаров. Други изказвания? Няма. Закривам дебата и преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Емил Райнов, Иван Ибришимов, Георги Гьоков, Дора Янкова и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 113 народни представители: за 20, против 49, въздържали се 44. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Румен Йончев и група народни представители, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 119 народни представители: за 26, против 46, въздържали се 47. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Хасан Адемов, Тунчер Кърджалиев и Джевдет Чакъров, което също не се подкрепя от Комисията. Гласували 117 народни представители: за 23, против 40, въздържали се 54. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 1, като в ал. 2, колона втора на ред 1.1.3.5 след думите „диетични храни” се добавя „за специални медицински цели”. Гласували 121 народни представители: за 101, против 20, въздържали се няма. Член 1 по доклада на Комисията е приет.
Член 2 – предложение на народния представител Румен Йончев и група народни представители: „В чл. 2 се създава нова алинея: „В чл. 26, ал. 1, т. 1 от Закона за здравното осигуряване думата „десет” се заменя с „едно цяло и девет”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 2.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Румен Йончев и група народни представители, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 112 народни представители: за 5, против 49, въздържали се 58. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване подкрепения от Комисията текст на вносителя за чл. 2. Гласували 108 народни представители: за 106, против 1, въздържал се 1. Член 2 по доклада на Комисията е приет.
Член 3 – предложение на народния представител Румен Йончев и група народни представители: „В чл. 3, ал. 2 текстът „както и условията и реда за прилагането им на ал. 1” се заличава.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Хасан Адемов и група народни представители: „В чл. 3: - ал. 1 да отпадне; - ал. 2 да отпадне; - ал. 3 става ал. 1.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 3.
Изказвания? Заповядайте, д-р Кърджалиев.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, ние предлагаме ал. 1 и 2 да отпаднат, защото продължават да регламентират един сериозен проблем в българското здравеопазване, а именно лимитирането. Тук имам предвид регулативните стандарти за извънболничната медицинска помощ и лимитирането в болниците. Лимитирането показва своята порочност, своята непригодност и възможността да изкривява здравноосигурителния модел в Република България през последните години, а също и свободния избор на пациента. Дори тази година на този етап, доколкото знам, на база на този порок има над 30, а може и повече, милиона неразплатена дейност, забележете, за обективно извършена медицинска дейност, обективно свършени услуги. Този метод обаче прави и друго нещо, а именно трасира и улеснява един много несправедлив за пациентите модел – предпочитаните, добрите болници, тези, които печелят с качество доверието на пациента, имайки предвид това положение, се наказват. Ние освен това винаги сме били и против ограничаването на свободния избор на пациента. Този факт изкривява модела, както казах, а именно моделът вече не е „парите следват пациента”, а „пациентът следва парите”, а след тях отиват обикновено и по-находчивите и некоректните, сред тях има и медицински специалисти безспорно. Ако този член действа заедно със следващия чл. 4, ал. 1, т. 1, буква „б”, напълно е възможно да има следната хипотетична, но същевременно и комична, нелепа ситуация, олицетворяваща онази бутафория, за която говорехме, наречена „здравна реформа” – при изчерпан лимит по вид медицинска помощ, ако лечебното заведение откаже прием по основния пакет, според Закона за здравното осигуряване това лечебно заведение ще бъде санкционирано, ако има сигнал за това. Обратно – ако въпреки изчерпания лимит бъде приет този пациент, лекуван, направят се разходи за него, лечебното заведение пак е онеправдано, защото въпреки труда и разходите то няма да получи средствата, които са хвърлени за този пациент. Ето заради това Ви предлагаме да подкрепите нашето предложение. Благодаря.
Реплики към господин Кърджалиев? Няма. Други народни представители? Заповядайте, господин Райнов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, господин Министър! Ние от БСП лява България сме против този член и естествено ще подкрепим предложението на колегите от ДПС, защото, колеги, пак повтарям, с риск да събудя залата, трябваше от 1 януари да няма лимитиране. С този бюджет отново предлагаме да се лимитират дейностите в извънболничната помощ и по-нататък – в болничната помощ. Всъщност когато се предлага лимитиране в извънболничната помощ, а само преди два члена ние предлагахме да има повече средства там, за да няма лимитиране, сега ще принудим пациентите да направят това, което правят и в момента. Пациентът няма да влиза в извънболничната помощ, той отива по късата писта директно в болничната помощ, но там обаче на касата това струва пъти повече. Нали срещу това щяхме да се борим?! Нали от 1 януари всеки щеше да върви с паричките, без лимити, без нищо, без ограничения?! Какво се случи?! Кой кого излъга през тази изминала година?! Благодаря.
Реплики към господин Райнов? Няма. Господин Адемов – за изказване.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, дами и господа народни представители! Ние предлагаме в чл. 3 да отпаднат алинеи 1 и 2. Към аргументите, които бяха казани досега, ще прибавя още няколко. На първо място, става въпрос за тъй наречените „регулативни стандарти в доболничната помощ”. Става въпрос за броя на назначаваните в специализираната медицинска помощ медицински дейности и за стойността на назначаваните медико-диагностични дейности. Уважаеми господин Министър, при приемането на предния бюджет Вие заявихте отговорно от тази трибуна, че регулативни стандарти през следващата година, когато ще бъдем свидетели на ефектите от здравната реформа, няма да има нужда от регулативни стандарти. Това бяхте заявили от тази трибуна. Прави са колегите, които твърдят, че тези регулативни стандарти ги има вече повече от десет години. Това обаче не означава, че трябва да се съгласим с това обстоятелство. Ето какво пише в Закона за здравното осигуряване – в чл. 55, ал. 3, т. 5. Там е казано: „Националният рамково договор не може да установява изисквания за максимален брой дейности в специализираната медицинска помощ и не може да установява квоти в болничната помощ”. Какво се оказва? Че това, което е записано в Закона за здравното осигуряване, това, което се предполага, че ще влезе в Националния рамков договор, противоречи на казаното в чл. 3. Регулативните стандарти са част от административния подход, от администрирането на системата. Регулативните стандарти пречат на болния да получи адекватно лечение в извънболничната помощ, за да не стига до скъпата болнична помощ. Ако идеята на реформата, както заявявате, господин Министър, е част от дейностите болничната помощ да се прехвърлят в извънболничната помощ, тогава как ще се случи това при наличието на лимитиране?! Затова ние предлагаме тези текстове да отпаднат, защото те през годините винаги са били пречка за нормално и адекватно лечение на българските пациенти. Ако искаме здравната реформа да придобие съвсем друг дизайн, ако искаме повече дейности да са в извънболничната помощ, това означава, че трябва да приемете нашето предложение.
Реплики към господин Адемов? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Румен Йончев, Георги Ковачев, Явор Хайтов, Светлин Танчев и Борислав Иглев, което Комисията не подкрепя. Гласували 102 народни представители: за 24, против 29, въздържали се 49. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на народните представители Хасан Адемов, Тунчер Кърджалиев и Джевдет Чакъров, което Комисията не подкрепя. Гласували 104 народни представители: за 23, против 25, въздържали се 56. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на вносителя за чл. 3, подкрепено от Комисията. Гласували 112 народни представители: за 94, против 15, въздържали се 3. Предложението е прието.
По чл. 4 има предложение на народния представител Георги Кючуков и група народни представители: „В чл.4: 1. В ал.1: - т. 1б да отпадне; - в т. 2а след думата „годишни” да отпадне текстът „обеми по т. 1, буква „б” и”; - в т. 2б след думите „в рамките на” да отпадне текстът „обемите и”. 2. В ал. 4 след думите „по изпълнението на” да отпадне текстът „обемите по чл. 55а от 3акона за здравното осигуряване”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на Емил Райнов и група народни представители: „В чл. 4, ал. 1 се правят следните изменения: 1. В т. 1 буква „б” отпада, буква „а” става съдържание на т. 1. 2. Точка 2. се изменя така: „2. директорите на РЗОК разпределят утвърдените стойности по т. 1 по договорите с изпълнителите на медицинска помощ”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на Румен Йончев и група народни представители: „В чл. 4: 1. В ал. 1: а) в т. 1, буква „б” – „разпределя договорените годишни обеми по чл. 55, ал. 2, т.3а от ЗЗО на видовете медицинска помощ по районни здравноосигурителни каси” се заличава; б) в т. 2: - в буква „а” думите „обеми по т. 1, буква „б” се заличават; - в буква „б” думите „обемите и” се заличават. 2. В ал. 4 думите „обемите по чл. 55а от ЗЗО и” се заличават.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Хасан Адемов и група народни представители: „В чл. 4, ал. 1: - в т. 1 да отпадне буква „б”; - т. 2 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 4: „Чл. 4. (1) В рамките на стойностите по чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.5.1, ред 1.1.3.6 и ред 1.1.3.7 за прилагане на чл. 55а от Закона за здравното осигуряване и на Националния рамков договор за медицинските дейности за 2016 г.: 1. Надзорният съвет на НЗОК: а) утвърждава за всяка районна здравноосигурителна каса годишна обща стойност на разходите за здравноосигурителни плащания, разпределена по месеци; б) разпределя договорените годишни обеми по чл. 55, ал. 2, т.3а от Закона за здравното осигуряване на видовете медицинска помощ по районни здравноосигурителни каси; в) анализира и коригира разпределените обеми по буква „б” в зависимост от отчетите за тяхното изпълнение до размера на договорения в Националния рамков договор годишен обем медицински дейности. 2. директорите на РЗОК: а) разпределят утвърдените годишни обеми по т. 1, буква „б” и стойности по т. 1, буква „а” по месеци за съответната РЗОК; б) закупуват от изпълнителите на болнична медицинска помощ здравни дейности от пакета по чл. 2, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване в рамките на обемите и стойностите по буква „а”. (2) Изпълнението на ал. 1, т. 2 се контролира от надзорния съвет на НЗОК. (3) Надзорният съвет на НЗОК приема правила за условията и реда за прилагане на ал. 1 и 2. (4) Условията и реда за наблюдение, анализ и контрол по изпълнението на обемите по чл. 55а от Закона за здравното осигуряване и стойностите по ал. 1, т. 2 от изпълнителите на болнична медицинска помощ се определят в Националния рамков договор за медицинските дейности за 2016 г., а ако не е приет такъв – в решението по чл. 54, ал. 9 от Закона за здравното осигуряване.”
Изказвания по чл. 4? Заповядайте, господин Райнов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, господин Министър! По-сериозно от това, което казваме и което ще кажа за трети път, но никой не ще да чуе: след като една година слушахме заклинания „без лимити, без ограничения, без нищо”, след като една година се обещаваха нещата, още на първо четене в първото изречение в мотивите прочетохме: „В този бюджет се залага да се съхранят нивата на здравноосигурителните услуги, постигнати в момента”. Какво виждаме в този Законопроект? Колеги, тук се предлага нещо. След като миналата година за първи път се вкараха лимитите като стойност на болниците, тази година се предлага освен лимитите по стойност до болниците да се разпределят и конкретните обеми дейности по диагнози, тоест болницата „Х”, ще може да направи 10 апендикса, 11 хернии, и да продължаваме нататък. Колеги, цяла година се обещаваха неща. Не искам да правя асоциация, но навремето имаше един млад, много напорист унгарски премиер – Гюрчани, останал в историята с една крилата фраза: „Лъжехме от сутрин до вечер”. Колеги, по-лошо от това, което се предлага в този член, е само да се разпределят и обемите дейности до конкретните лекари поименно, по ЕГН. От БСП лява България сме против това. Нашите предложения са в този смисъл. Добре, да се разпределят по стойности, но по обеми дейности – категорично не, защото може би ще трябва да запишете и пациентите по ЕГН точно в коя болница да отидат да си направят апендектомията. Колеги, бъдете малко по-сериозни на нивото, на което стоим тук. Всеки един от нас освен народен представител е и потенциален пациент. Всеки един от нас, всеки един от Вас се е сблъсквал по приемните, които имаме, точно с тези въпроси. Дайте да не допуснем да стане това нещо! Благодаря Ви.
Реплики? Няма. Господин Кърджалиев – изказване.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, съгласен съм с д-р Райнов. Ние също предлагаме да отпаднат в ал. 1, в т. 1, буква „б” и цялата точка 2. Съгласен съм с д-р Райнов, защото този член създава опасен прецедент. Трудно може да бъде осъзнат на този етап според мен поради простата причина, че не е практически тестван, особено при липса на гъвкава регулация от страна на Здравната каса. Ето заради това трябва да отпадне. Разходите на НЗОК се разпределят според този текст вече между РЗОК по видове здравни дейности, докато Законът за здравното осигуряване повелява друго – разпределението трябва да е по видове дейности, но не и на териториален принцип, не и разпределен по регионални здравни каси. От това нововъведение по логичен път следва, че ще има териториално обособяване на дейности, а този механизъм със сигурност като хипотеза ще доведе до обособяване на изпълнителите на медицински дейности, а оттам – и на пациентите, тоест потребителите на медицински дейности. Това според нас вече категорично нарушава принципа на свободен избор от страна на пациента. Лимитирането по новия механизъм – не по лечебни заведения, а по дейности, е в противоречие и с онзи принцип, за който говорихме преди два-три месеца – за комплексност на лечението. Освен това съгласно чл. 4, ал. 1, т. 1, буква „а” от Надзорния съвет на НЗОК се утвърждава общата стойност на разходите на всяка РЗОК по месеци. Не се знае все още обаче какво ще включва основният и допълнителният пакет. Вярно, има някаква информация в пространството между здравните специалисти, има и предполагаеми данни за съдържанието на пакетите, което значи обаче, че бюджетът е структуриран не на база обективни изчисления, не на база на реални разчети, а на база на емпиричен метод или прогнозни ориентировъчни числа. С това ние трудно можем да се съгласим и заради това предлагаме да отпадне. Освен това този тип разпределение, без да са готови все още здравните карти, не може да се случи обективно, още повече когато броят на болничните легла – има такова ново положение в Закона за здравното осигуряване – надвишава потребностите. Тогава НЗОК ще избира с кого да има договор и с кого да няма договор. На тази база РЗОК няма как да направят адекватното разпределение на обемите дейности по изпълнители – това, което обсъждахме дълго по време на приемане на Закона за здравното осигуряване. Също така се предлага директорът, това е в т. 2, на РЗОК да закупи дейности от лечебни заведения по негов избор на съответната територия. Това вече създава условия за непрогнозируемост, за непредвидимост, опорочава се също и комплексното лечение. Този факт крие и голяма опасност – това трябва да се подчертае, включително и в тази зала – от възникване на корупционни практики, а също от закупени недостатъчно или пък излишни обеми от дейности. Освен всичко друго прекалено големи стават според нас правомощията и отговорностите на директорите на РЗОК и поради тази причина ние предлагаме и този текст да отпадне. Благодаря.
Благодаря Ви, д-р Кърджалиев. Реплика? Не виждам. За изказване думата има народният представител Димитър Байрактаров.
Благодаря, господин Председател. Вероятно това ще бъде моето последно изказване по този Законопроект, тъй като оттам нататък текстовете са изчистени и със съсловните организации. Ще направя едно предложение за редакционна промяна в чл. 4, ал. 1, т. 2, буква „б”, но преди това мисля, че е добре все пак да кажем някои неща, които като че ли тук се заобикалят може би целенасочено, може би съзнателно или несъзнателно. Всъщност именно в този член се състои многомесечната работа както на Комисията по здравеопазване, на първо място за осъществяване на контрол и спирането, доколкото ни е било по силите, на възможностите за източване на Здравноосигурителната каса, и другата част, която регламентираше и която всички членове на Комисията по здравеопазване подкрепиха за създаване на национална здравна карта. Ако някой е чел Закона или поне си е направил труда да прочете Закона за здравното осигуряване, би следвало да бъде много добре запознат с два члена. Това е чл. 54 от Закона, който регламентира кога се сключват националните рамкови договори и оттук нататък навлизаме в материята, която за първи път от доста години е подчинена на ясни статистически числа и, по-важното – на сериозен анализ, който обхваща съответните региони по отношение на изготвяне на регионалната здравна карта и ги обосновава вече в една национална здравна карта. Пак повтарям, числа и анализ. Всъщност една част от тези медицински дейности това са броят хоспитализации. Всички вече ги знаят, че статистически те са определени и договорени, така както се изисква в чл. 55. Нали така, господин Министър? [[Министър Петър Москов кима утвърдително с глава.]] Два милиона и 30-40 хиляди броя хоспитализации. Оттук нататък, за да няма ескалация на някакво напрежение, за да няма възможности някой по чисто политическа причина да спекулира, ще направя предложения, които да приложат Законът в цялата му сила, така както приехме през юли месец Закона за здравното осигуряване. Моето предложение...
Ще Ви помоля да го дадете в писмен вид. Съобщете го от трибуната.
Искам да го прочета и ще Ви го дам в писмен вид. Моето предложение, уважаеми господин Председател, е в чл. 4, ал. 1, т. 2, буква „б” след абревиатурата на Закона за здравното осигуряване текстът се заличава и приема следният вид: „Съгласно сключения Национален рамков договор за медицински дейности, както обемите и стойностите по буква „а” след осъществяване на контрол”. Контролът е предвиден и в националните рамкови договори, контролът е предвиден и в текстовете на Закона за здравното осигуряване, но оттук нататък с този текст ние не даваме възможност нито за спекулации, нито да могат някои да отидат и да ръчкат Българския лекарски съюз, че техните права, съгласно Договора не са защитени и оттам нататък даваме възможност и на Министерството, и на Националната здравноосигурителна каса да работят така, както сме приели Закона. Не да заплащат, както беше досега щяло и нещяло, а да закупуват определения обем дейности след извършване на контрол. Виждам, че д-р Глинка Комитов подкрепя моето предложение с жестове, но това, колеги, е възможно най-добрият текст, който можем да приемем днес. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Байрактаров. Очаквам писменото Ви предложение.
Заповядайте.
Благодаря. Реплики? Не виждам. Думата има народният представител д-р Хасан Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, дами и господа народни представители, това е един от най-важните членове в предложения Законопроект. Тази дискусия по този член обаче е изключително специализирана, изключително детайлизирана, изключително професионализирана, ако мога така да се изразя. Аз ще се опитам обаче текстът на този член да го приведем на малко по-разбираем език. Уважаеми колеги, в този член става въпрос за един нескопосан опит да се търси баланс между обеми и цени, забележете, в рамките на една предварително зададена финансова рамка. Когато говорим за обеми, трябва да разбираме правата на пациента – правото му на достъп, включително и правото му на достъп до специализирани изследвания и лечебни заведения, а когато говорим за цени, когато говорим за стойности, говорим за правото на лечебните заведения да получат адекватно финансиране за извършената медицинска дейност, говорим за правото на лекаря, на изпълнителя на медицинската помощ да получи адекватно възнаграждение. Търсенето на този баланс между обеми и цени в рамките на предварително зададен финансов обем, за мен, е изключително трудно нещо. Затова твърдя, че това е нескопосан опит. Защото, ако намалим обемите, това означава, че накърняваме правата на пациента. Ако намалим цените – накърняваме правата на лечебните заведения, респективно правото на лекаря да получи адекватно възнаграждение. И всичко това в рамките на един предварително зададен финансов ресурс. Тогава си задаваме естествения въпрос: уважаеми господин Министър, с този член, с този Законопроект какви цели преследваме – преследваме здравни цели или преследваме фискални цели? Очевидно е, че когато говорим за бюджетен закон, преследваме финансови цели. Всички тези мерки се предвиждат единствено и само да не надскочим тази финансова рамка. Разбира се, че финансовата дисциплина е много важно нещо, разбира се, че контролът е изключително важно нещо, в това число и предварителният, в това число и последващият контрол. Аз обаче искам да попитам, уважаеми господин Министър: ако мерките, заложени в Закона за здравното осигуряване, ако структурните мерки, заложени в Закона за лечебните заведения, дават своите ефекти, тогава защо се налага това, което правим сега? Твърдите, че няма лимитиране по лечебни заведения. Ами по добре е да има лимитиране по лечебни заведения, отколкото лимитиране по обеми. За първи път се появява тази иновация, това нещо наречено „лимитиране на обеми по лечебни заведения”, разбирайте, „лимитиране по диагнози”, означава, че ние сме стигнали до дъното на здравната реформа, уважаеми господин Министър. Това са някакви своеобразни напъни да се включим в рамките на финансов ресурс, предварително зададен, това са някакви напъни да симулираме реформа, а не да подобрим обслужването на българските пациенти.
Благодаря Ви, д-р Адемов. Заповядайте за реплика, д-р Райнов.
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаеми колеги, господин Министър! Доктор Адемов, нарочно се обръщам към Вас, а не към министъра: Вие като народен представител, както и голяма част от седящите от Четиридесет и първия парламент, всички ние трябва да помним, че тогава се направи опит по същия начин да бъдат разпределени, да бъдат лимитирани обемите. Мога да припомня кой беше министър тогава, мога да припомня кой беше шеф на Касата, а всички, с изключение на министъра, би трябвало да знаете какъв е и резултатът. И тук, д-р Адемов, като към колега задавам конкретният въпрос: как се нарича човек, който втори път допуска една и съща грешка и очаква различен резултат? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, д-р Райнов. Втора реплика? Не виждам. Заповядайте за дуплика, д-р Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми д-р Райнов, искам да Ви отговоря по следния начин. Знам едно определение за опит и то се казва: „Опитът е сбор от допуснатите грешки”. Когато една и съща грешка се повтаря няколко пъти, това означава, че не сме се поучили от това, което сме допуснали като грешки. Вие цитирате определени хора. Проблемът не е в това. Проблемът е, че определен начин на мислене, определени позиции в Народното събрание и в Министерския съвет включително са допуснали такъв тип проблеми. Сега проблемът на това Народно събрание е, че се опитваме да повторим същата грешка, която ще отчетем след известно време. Затова молбата ми е да приемете предложенията, които са достатъчно сериозно обмислени, за да не стигаме пак до ситуация, в която отново да твърдим, че сме допуснали грешки.
Благодаря Ви, д-р Адемов. Думата има министър Москов. [[Народният представител Георги Кючуков иска думата.]] Доцент Кючуков, д-р Москов отдавна направи заявка и затова следващият сте Вие. [[Реплика от народния представител Георги Кючуков.]] Доктор Москов, ако искате, отстъпете му?
Разбира се.
Заповядайте, доц. Кючуков.
Уважаеми господин Председател! Господин Министър, благодаря, че ми отстъпихте реда, защото е свързано с въпрос към Вас. Очевидно, че чл. 4 е може би най-важният, заедно с § 10 от целия Закон, и очевидно е, че при първо четене всичко, което казаха колегите Райнов, Кърджалиев и Адемов беше по начина, по който и аз го възприех. В петъчния ден разбрах, че това не е точно така, а нещата стоят малко по-другояче от това, което е написано. Вчера на Комисията пък разбрах, че това е съвсем различно от това, което е написано и то даже облекчава и позволява директорите на РЗОК да намалят лимитирането на болничната и доболничната помощ. Моля Ви, господин Министър, разяснете ми какво точно значи този текст? Защото това, което е написано, за мен не значи това, което ми се разясняваше. Също така смятам, че предложението на господин Байрактаров –с включването на Националния рамков договор, е съвсем рационално и би трябвало да го приемем. Благодаря.
Благодаря Ви доц. Кючуков. Реплика? Заповядайте, д-р Райнов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Колеги, господин Министър! Доцент Кючуков, ние сме в българския парламент. Вариантът – разяснете ми какво пише, защото това, което пише в Закона, трябва да бъде това, което всички ние четем. Иначе изпадаме в ситуацията, че това, което виждаш, не е това, което си мислиш. Така че мен лично ме интересува това, което пише в Законопроекта – това, което ще гласуваме, а не това, което си мисли министърът, че прави с това, за което ние тук всички ще носим отговорността с гласуването. Благодаря Ви.
Втора реплика? Не виждам. Дуплика? Доцент Кючуков, дуплика? Отказвате се. Думата има министърът на здравеопазването д-р Петър Москов. Заповядайте, д-р Москов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Аз ще се опитам да бъда съвсем кратък. Наистина ще се опитам да не натрапвам присъствието си до края на дискусията на парламента, доколкото наистина в този член се съдържат важни неща, има различни мнения по въпроса защо и как. Нека да кажем следното. Ще започна оттам, че наистина благодаря за разумния, смислен и ползотворен диалог със съсловните организация в периода между първо и второ четене. Тук са и част от председателите на съсловните организации. Аз бях впечатлен от аргументите и от твърдостта, с която те защитаваха определени позиции. Тук е моментът да благодаря на Комисията по здравеопазване и на работната група, че всъщност промените, които предлагат...
И на Бюджетната комисия.
И на Бюджетна комисия, разбира се, извинете, госпожо Дариткова – затова, че всъщност наистина разумните, добре аргументирани предложения на съсловните организации са взети предвид и фактически всички основни препоръки и несъгласия с текста, както беше внесен от Министерския съвет, са взети предвид в предложението на работната група. Така че, още веднъж да кажа: този конфликт, всяко едно разумно мнение на съсловните организации е затворено. Малко повече по този въпрос. Хубаво е да се следва една и съща логика на нещата – и Лекарският, и Зъболекарският съюз я следваха по време на целия диалог, за което, пак казвам, впечатлен съм и благодаря. Съсловните организации бяха твърдо против налагането на текстове, свързани с цени, промени на цени и стойности – нещо, заради което и опозицията, в различните й фракции, беше против при първото приемане на Закона. Наистина приехме аргументите на съсловните организации – и на опозицията, разбира се, и мисля, че работната група е излязла с един чист вариант, в който тези основателни и аргументирани искания на съсловните и на пациентските организации са взети предвид. Това, което остава, е другата философия, която е и базовата философия на законите, които приемахме. Не говорим за цени, говорим единствено и само за обеми. Нека да кажа, понеже съм се научил да не споменавам конкретни имена, за да няма после еди-какво си, че единственият текст, където се говори за стойност, защото много от народните представители говореха, че имало стойности, е в чл. 4, ал. 4, където се казва, че стойностите по ал. 1 от изпълнителите на болнична помощ се договарят в Националния рамков договор – там, където на това му е мястото, съсловните организации заедно с Касата договарят стойности. Това е единственият текст в този член, в който се говори за стойности, а оттам нататък философията на обемите е съвсем проста. И това е нещо, по което имаме консенсус със съсловните организации, да кажа. [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]]
Така, така. Вижте предложението на работната група и нека да се обединим около смислените предложения, постъпили между първо и второ четене, които са отчетени от работната група, за което аз, пак казвам, изразявам респекта си към свършената работа и към позицията на съсловните организации. Говорим за договаряне на обем в Националния рамков договор. Този обем за болнична дейност, защото там е заровено кучето, няма как и никой нормален човек, никой от съсловните организации не претендира, че може да бъде по-голям от исторически достигнатия обем от 2 милиона и никой от опозицията няма тази претенция, извинете, в името на здравия разум. Тоест, когато имате договорения в Националния рамков договор национален обем, разпределението му надолу като обеми и на база исторически достигнати нива от определените лечебни заведения, става ясно и просто – няма лимит, има достигнат исторически обем, което означава на исторически принцип задоволена потребност на българските граждани. Това е, което договаря Касата, че закупува за нуждите на своите здравноосигурени лица – определен обем хоспитализации от всяка една болница на базата на структурата, на база на дейността и на базата на новите изисквания, които поставя пред тях. Чисто, просто и ясно – обем на ниво болница. Никъде – по никакъв начин, и на никаква цена – нито в мнозинството, нито в правителството, е дискутирана, мислена или пък някъде има отражение в тези текстове, остойностяване или пък сключване на договори за обеми по отделни клинични пътеки, или каквото и да било. Наистина има недобър опит в това отношение. На никого не му е хрумвало и никъде няма такива текстове, моля да бъдем коректни, тоест този обем се разпределя на ниво районна здравноосигурителна каса. Извинете, но контрагентите на всяка една от болниците – само част от Вас тук знаят, другите не са длъжни да го знаят, но контрагентът на болницата в Стара Загора или в София е РЗОК в София или в Стара Загора, не е НЗОК. Винаги е било така, винаги ще бъде така. Отделно, на ниво – и това е философията на бюджета, опитах се да го разкажа миналия път, надявам се да бъда ясен и този път: в бюджета има заложен и ще бъдат оставени до края на годината функционален централизиран резерв, който да отчита допълнителните миграционни процеси, извън сегашните, които са налице в обемите на болницата – от едно РЗОК, в друго. Има вече ясна база данни на Касата за това как върви този процес и всяко едно лице може да бъде проследено от каква територия, на каква територия е потърсило здравна помощ в България и съответно това да носи съответната сума пари към съответната болница, респективно към другото РЗОК. Дали има неизвестни, защото се говореше, че има спекулации? Напротив, зад всяко число в този бюджет стоят анализи. Така, ако някой от народните представители има желание, аз бих му ги предоставил. Само че съдържат гигабайти флашки, не са на разположение на няколко листа, за да може бързо да бъдат осмислени. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Ако има неизвестни, не използвам името, но към Вас се обръщам, докторе, те са обективни, те са свързани с допълнителен процес на миграция, който ще бъде овладян през централизиран бюджет и с наистина неизвестността, за което отново ще има блокиран резерв във времето на централно ниво, за огромното количество нови дейности, свързани с новата апаратура, която беше сложена. Не съм специалист по това, което казвате, че нещо имало възможност да стане корупционно.
Да се придържаме към времето, господин Министър.
Последно изречение. Само да кажа, защото тук се нароиха много защитници на гилдии. Още веднъж да благодаря на съсловните организации. Използвам възможността, че тук е д-р Миланов от Стоматологичния съюз, за да кажа, че в рамките на разговорите и с ръководството на Комисията по здравеопазване, и с мен и финансовия министър, и с държавната квота в Надзора на Касата имаме ясно поетия ангажимент пред Стоматологичния съюз, че във втората част на годината ще има включена трета дейност – нещо, което никога досега не се е случвало, при определени параметри, за които Съюзът се е съгласил. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Първо, подлагам на гласуване предложението на народните представители Кючуков, Тодорова, Белемезов, Никифоров, Михов, Кадиев и Иванов, което Комисията не подкрепя. Гласували 116 народни представители: за 32, против 32, въздържали се 52. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Райнов, Ибришимов, Гьоков и Янкова, което Комисията не подкрепя. Гласували 121 народни представители: за 37, против 33, въздържали се 51. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Йончев, Ковачев, Хайтов, Танчев и Иглев, което Комисията не подкрепя. Гласували 122 народни представители: за 30, против 26, въздържали се 66. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението от народните представители Адемов, Кърджалиев и Чакъров. Комисията не го подкрепя. Гласували 124 народни представители: за 27, против 35, въздържали се 62. Предложението не е прието. Преди да гласуваме чл. 4, постъпи редакционно предложение от господин Байрактаров: в чл. 4, ал. 1, т. 2, буква „б” след думите „от Закона за здравното осигуряване” да се запише „съгласно сключения Национален рамков договор за медицински дейности, както обемите и стойностите по буква „а” след осъществяване на контрол”, а текстът по доклада да отпадне. Това е текстът „в рамките на обемите и стойностите по буква „а”. Гласуваме предложението на господин Байрактаров. Гласували 118 народни представители: за 37, против 22, въздържали се 59. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 4 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 125 народни представители: за 97, против 25, въздържали се 3. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби”. Комисията подкрепя текста на вносителя за параграфи 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 и 8.
Колеги, изказвания по наименованието на подразделението и параграфи с номера от 1 до 8 включително? Няма. Анблок гласуваме. Гласували 127 народни представители: за 102, против 17, въздържали се 8. Предложенията са приети.
По § 9 има предложение от народния представители Румен Йончев и група народни представители – в § 9, ал. 2 думата „дейностите” се заменя със „стойностите”. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 9.
Изказвания? Няма. Гласуваме неподкрепеното предложение на господин Йончев и група народни представители. Гласували 119 народни представители: за 6, против 26, въздържали се 87. Предложението не е прието. Гласуваме § 9 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 107 народни представители: за 94, против 12, въздържал се 1. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Даниела Дариткова за създаване на нови параграфи. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създадат нови § 10 и § 11: „§ 10. (1) До приемането на Национален рамков договор за медицинските дейности за 2016 г., в рамките на стойностите по чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.2. и ред 1.1.3 4: 1. Националната здравноосигурителна каса утвърждава за всяка районна здравноосигурителна каса и за всяко тримесечие към договорите с изпълнителите на извънболнична първична и на извънболнична специализирана медицинска помощ: а) броя на назначаваните специализирани медицински дейности в съответствие с чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.2.; б) стойността на назначаваните медико-диагностични дейности в съответствие с чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.4. (2) Броят по ал. 1, т. 1, буква „а” и стойностите по ал. 1, т. 1, буква „б”, и тяхното изменение по реда на ал. 3 се утвърждават от надзорния съвет на НЗОК. (3) Надзорният съвет на НЗОК приема правила за условията и реда за прилагане на ал. 1 и за осъществяване на контрол и корекции по ал. 1 и 2. § 11. Надзорният съвет на НЗОК взема решения за разпределяне на средствата по чл. 1, ал. 2, ред 1.3 „Резерв, включително за непредвидени и неотложни разходи” за здравноосигурителни плащания, след приемане на Национален рамков договор за медицинските дейности за 2016 г. и Национален рамков договор за денталните дейности за 2016 г. или на решението по чл. 54, ал. 9 от 3акона за здравното осигуряване, като първото решение за разпределяне на част от средствата по чл. 1, ал. 2, ред 1.3 се взема не по-рано от 31 март 2016 г.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 10 по доклада и в редакцията на Комисията. Гласували 111 народни представители: за 94, против 9, въздържали се 8. Параграф 10 е гласуван. Сега подлагам на гласуване § 11 – също докладван от госпожа Йорданова. Гласували 105 народни представители: за 91, против 13, въздържал се 1. Предложението е прието.
По § 10 има предложение от народния представител Красимира Ковачка и група: „В преходните и заключителни разпоредби § 10 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Хасан Адемов и група: „В преходни и заключителни разпоредби §10 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Георги Кючуков и група: „В § 10: 1. Точка 1 се изменя така: „1. Националната здравноосигурителна каса закупува от изпълнителите на медицинска помощ здравни дейности по ал.1, договорени в Националния Рамков договор, определени по вид, обем, цени и съответстващи по критерии за качество и достъпност.” 2. Точка 2 – да отпадне 4. В т. 4, новосъздадената т. 6 към чл. 20, ал. 1, да отпадне. 5. Точка 10 да отпадне. 6. В т. 11, буква „г” новосъздадената ал. 12 се изменя така: „(12) При установено отклонение на текущото изпълнение на разходите по чл. 24, т. 1 за здравноосигурителни плащания, спрямо определеното от Надзорния съвет на НЗОК месечно разпределение на същите, утвърдено със Закона за бюджета на НЗОК за съответната година след преговори с БЛС и БЗС страните по Националния рамков договор предприемат действия за промяна на цените на медицинската помощ по чл. 55, ал. 2, т. 2 като: 1. Одобряват промяна на цените по чл. 55, ал. 2, т. 3а в сроковете за съставянето и представянето на отчетите, определени с указанията по чл. 133, ал. 5 от Закона за публичните финанси и подписват анекс към НРД за договорните промени.” 2. Предлаганата точка 2 да отпадне.” Комисията подкрепя предложението по т. 3. Комисията не подкрепя предложението по т. 1, 2, 4, 5 и 6. Предложение на народния представител Емил Райнов и група: „В Преходни и заключителни разпоредби, § 10 се правят следните изменения: „1. в т. 1: а) уводното изречение се изменя така: „т. 1. В чл. 2 се правят следните изменения и допълнения: б) създава се б. „а”: „а) в ал. 1, изречение първо думата „закупуване” се заменя със „заплащане”. в) текстът на т. 1 става текст на б. „б”, като в съдържанието на създаваната нова ал. 3 изразът „закупува от” се заменя със „заплаща на”; 2. т. 2 – отпада;” Точка 3 се подкрепя по принцип. „4. т. 4 става т. 3, като от диспозитива и съдържанието й отпада създаването на нова т. 6; 5. т. 5 – 10 стават съответно т. 4 – 9; 6. т. 11 – отпада; 7. т. 12 – 23 стават съответно т. 10 – 21; 8. т. 24 става т. 22, като в ал. 1 на създавания нов чл. 106а се правят следните изменения: а) изразът „600 до 1000” се заменя с „5000 до 10 000”. б) изразът „1000 до 2000“ се заменя с „10 000 до 20 000”. 9. т. 25 – 27 стават съответно т. 23 – 25. Комисията подкрепя по принцип предложението по т. 3. Комисията не подкрепя предложението по т. 1, 2, 4 – 9.” Предложение на народния представител Румен Йончев и група: „В § 10: „1. В т. 1, в новосъздадената ал. 3: - след думите „дейности по ал. 1” се добавя „договорени в НРД”. - думите в края на алинеята „в съответствие с този закон” се заличават. 2. Точка 2 относно чл. 15, ал. 1, т. 5а: „разпределя обемите по чл. 55, ал. 2, т. 3а на видовете медицинска помощ по РЗОК” да отпадне.” Точка 3 е подкрепена. „4. В т. 4, в чл. 20, ал. 1 т. 6 „закупува от изпълнителите на медицинска помощ здравни дейности по чл. 2, ал. 1 в рамките на обема, определен по чл. 15, ал. 1, т. 5а за съответната РЗОК.” да отпадне. 5. Точка 10 относно чл. 51 текстът „както и клинични изпитвания на лекарствени продукти и медицински изделия” се заличава. 6. В т. 11, относно чл. 54: а) ал. 6, буква „б” текстът „промени в действащото законодателство налагат изменение или допълнение на съдържащите се в НРД изисквания” се заличава. б) в ал.12: - думата „параметрите” се заменя със „същите”, и буквата „и” след думите „съответната година” се заличават, думата „становище” се заменя с „преговори”, думите „Надзорния съвет на НЗОК” се заменят със „страните по НРД”, думата „предприема” се заменя с „предприемат”.” - В точка 1 думата „одобрява” се заменя с „одобряват”, думите „по предложение на управителя на НЗОК” се заличават, след текста „Закона за публичните финанси” се добавят думите „и подписват анекс към НРД за договорените промени”. - Точка 2: „2. възлага на управителя на НЗОК чрез министъра на здравеопазването да внесе за приемане от Министерския съвет променените цени на медицинската помощ по чл. 55, ал. 2, т. 2 в срок до края на месеца, следващ месеца, през който е установено превишението.” се заличава.” Точка 8 е подкрепена. „9. В точка 13, в чл. 55а след думите „бюджета на НЗОК” се добавят думите „договорени в НРД”. 10. В т. 14, буква „а”, относно чл. 59, ал. 11, т. 1 думите „както и при извършване и отчитане на медицинска дейност, за която няма съответни медицински индикации” се заличават, а думата „установено” се заменя с „установена”. 11. Точка 15, относно предложението за промяна на чл. 67, да отпадне. 12. В т. 16 относно чл. 72: а) в буква „а”, в ал. 2 след думите „служители на НЗОК” се добавят думите „на които в длъжностната характеристика са им вменени контролни функции”, думите „или от оправомощено от него длъжностно лице и от длъжностни лица от РЗОК – контрольори” се заличават и думите „или от оправомощено от него длъжностно лице” се заличават. б) в буква „б”, в ал. 3 в изречение първо думите „или на упълномощено от него длъжностно лице” и в изречение второ думите „или на упълномощено от него длъжностно лице” се заличават. 13. В т. 17 относно чл. 73, в новосъздадената т. 5 думите „е оказана” се заменят с „оказаната” и след думите „медицинска помощ” се добавя „е”. Комисията подкрепя предложението по т. 3 и т. 8. Комисията не подкрепя предложението по т. 1, 2, 4 – 7 и т. 9 – 13. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 10, който става § 12: „§ 12. В Закона за здравното осигуряване (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 2 се създава ал. 3: „(3) Националната здравноосигурителна каса закупува от изпълнителите на медицинска помощ здравни дейности по ал. 1, определени по вид, обем, цена и съответстващи на критерии за качество и достъпност, в съответствие с този закон.” 2. В чл. 15, ал. 1 се създава т. 5а: „5а. разпределя обемите по чл. 55, ал. 2, т. 3а на видовете медицинска помощ по РЗОК;”. 3. В чл. 19, ал. 1 се създава изречение второ: „При изтичане на мандата управителят на НЗОК продължава да изпълнява функциите си до избирането на нов управител.” 4. В чл. 20, ал. 1 се създават т. 5 и 6: „5. сключва, изменя и прекратява договорите за лекарствените продукти по чл. 262, ал. 6, т. 1 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, за медицински изделия и за диетични храни за специални медицински цели за домашно лечение на територията на страната с притежателите на разрешения за търговия на дребно с лекарствени продукти в аптека в съответствие с условията и реда по чл. 45, ал. 15; 6. закупува от изпълнителите на медицинска помощ здравни дейности по чл. 2, ал. 1 в рамките на обема, определен по чл. 15, ал. 1, т. 5а за съответната РЗОК.” 5. В чл. 29, ал. 3: а) в т. 5 накрая се поставя запетая и се добавя „както и лекарствени продукти за злокачествени заболявания за лечение в условията на болнична медицинска помощ, които НЗОК заплаща извън стойността на оказваните медицински дейности”; б) точка 6а се отменя. 6. В чл. 32 думите „лечебните заведения за болнична” се заменят с „изпълнителите на болнична медицинска”. 7. В чл. 39 се създава ал. 6: „(6) Здравноосигурителният статус, необходим за упражняване на здравноосигурителните права на лицата по чл. 33, се формира въз основа на данните за здравно осигуряване от заявления и декларации по този закон, вписвания в официални публични регистри, писмени доказателства, предоставени от лицата, и внесените или дължимите здравноосигурителни вноски.” 8. В чл. 40, ал. 3, т. 1 накрая се поставя запетая и се добавя „но не по-късно от навършване на 22-годишна възраст”. 9. В чл. 45, ал. 1: а) точка 7 се отменя; б) точка 15 се изменя така: „15. медицински дейности и лекарствени продукти извън обхвата на задължителното здравно осигуряване, финансирани с трансфер от Министерството на здравеопазването съгласно Закона за бюджета на НЗОК за съответната година;”. 10. В чл. 51 след абревиатурата „НРД” се поставя запетая и се добавя „както и клинични изпитвания на лекарствени продукти и медицински изделия”. 11. В чл. 54: а) алинея 6 се изменя така: „(6) Националните рамкови договори се приемат не по-късно от последния ден на месец февруари, влизат в сила на 1 април на съответната година и следва да са съобразени с бюджета на НЗОК за същата година.”; б) в ал. 9 думите „в Закона за бюджета на НЗОК за следващата година се предвижда финансиране на нови медицински дейности, съответно дентални дейности, лекарствени продукти и медицински изделия, за които в действащите до момента НРД не се съдържат изискванията” се заменят с „промени в действащото законодателство налагат изменение или допълнение на съдържащите се в НРД изисквания”; в) алинея 10 се отменя; г) в ал. 11 думите „и 10” се заличават. 12. В чл. 55: а) в ал. 1 думите „1 януари” се заменят с „1 април”; б) в ал. 3 т. 5 се отменя. 13. В чл. 55а накрая се добавя „и в съответствие с параметрите на разходите по бюджета на НЗОК, определени в Закона за бюджета на НЗОК за съответната година”. 14. В чл. 59: а) в ал. 1 думите „или 10” се заличават; б) в ал. 3 думите „и 10” се заличават; в) в ал. 11 т. 1 и 2 се изменят така: „1. при отчитане на дейност, която не е извършена, както и при извършване и отчитане на медицинска дейност, за която няма съответни медицински индикации, установено по реда на чл. 72, ал. 2: а) от изпълнител на извънболнична медицинска помощ по определен пакет – частично, по отношение на лекаря/лекаря по дентална медицина, който не е извършил тази дейност; б) от изпълнител на болнична медицинска помощ – частично, за съответната медицинска дейност от пакета, по която е отчетена неизвършената дейност; 2. при повторно извършване на нарушението по т. 1 договорът с изпълнителя се прекратява изцяло;”; г) алинея 13 се изменя така: „(13) Управителят на НЗОК, съответно директорът на РЗОК, прекратява изцяло или частично договорите с изпълнителите на медицинска и/или дентална помощ в случаите по ал. 11, т. 1 и 2, а в случаите по ал. 11, т. 3 и 4 налага финансова санкция съгласно действащия НРД. Заповедта за прекратяване на договора или налагане на финансова санкция подлежи на оспорване по реда на Административнопроцесуалния кодекс.” 15. В чл. 59а, ал. 4 думите „и 10” се заличават. 16. В чл. 59б: а) в ал. 6 думата „решенията” се заменя с „решението”, а думите „и 10” се заличават; б) създава се ал.7: „(7) Алинеи 4 и 5 не се прилагат, когато въз основа на оценка на потребностите и установена недостатъчност съгласно Националната здравна карта е налице потребност от медицинска помощ.” 17. В чл. 67 думите „последния им” се заменят със „съответния”. 18. В чл. 72: а) алинея 2 се изменя така: „(2) Контролът по изпълнение на договорите с НЗОК за оказване на медицинска и/или дентална помощ се осъществява чрез проверки, извършени от длъжностни лица – служители на НЗОК, определени със заповед на управителя на НЗОК или от оправомощено от него длъжностно лице и от длъжностни лица от РЗОК – контрольори. Управителят на НЗОК или оправомощено от него длъжностно лице може със заповед да разпореди извършване на проверка от контрольори от РЗОК с участието на служители на НЗОК.”; б) създават се нови алинеи 3, 4 и 5: „(3) Служителите на НЗОК по ал. 2 могат да извършват проверки на територията на цялата страна по заповед на управителя на НЗОК или на оправомощено от него длъжностно лице. Служителите на РЗОК – контрольори, могат да извършват проверки на територията на съответната РЗОК по заповед на нейния директор или на територията на друга РЗОК по заповед на управителя на НЗОК или на оправомощено от него длъжностно лице. За издаване на заповедта на управителя на НЗОК за извършване на проверка на територията на друга РЗОК контрольорите се определят по предложение на директора на РЗОК, на която са служители. (4) При извършване на проверките по ал. 3 могат да присъстват експерти на съсловните организации на лекарите и лекарите по дентална медицина, които не са в договорни отношения с проверявания изпълнител на медицинска помощ. Експертите предоставят писмени становища, които са неразделна част от протокола по чл. 74, ал. 3. (5) Служителите на НЗОК по ал. 2 и контрольорите осъществяват внезапен контрол по изпълнение на договорите с изпълнителите на медицинска и/или дентална помощ, контрол преди заплащане на оказаната медицинска и/или дентална помощ и последващ контрол.”; в) досегашната ал. 3 става ал. 6 и в нея думите „Непосредственият контрол по ал. 2 е периодичен и за извършване на” се заменят с „Контролът по ал. 2 може да се извършва и чрез”; г) досегашната ал. 4 става ал. 7 и в нея цифрата „3” се заменя с „6”; д) досегашната ал. 5 става ал. 8 и в нея цифрата „3” се заменя с „6”; е) алинея 6 се отменя; ж) досегашната ал. 7 става ал. 9; з) досегашната ал. 8 става ал. 10 и в нея думите „и 7” се заменят със „7, 8 и 9”. 19. В чл. 73: а) в ал. 1: аа) в текста преди т. 1 думите „Финансовите инспектори” се заменят с „Контролните органи по чл. 72, ал. 2”; бб) създава се нова т. 1: „1. да проверяват плащанията от НЗОК на изпълнителите на медицинска и/или дентална помощ и свързаната с това документация;”; вв) в т. 4 накрая се поставя запетая и се добавя „допуснати от изпълнителите на медицинска и/или дентална помощ по договорите им с НЗОК”; гг) създават се точки 5 – 10: „5. да проверяват наличието на плащания от задължително здравноосигурени лица на изпълнителите, техния размер и основание, в случаите, когато е оказана медицинска и/или дентална помощ по договор с НЗОК; 6. да проверяват договорите на изпълнителите на медицинска и/или дентална помощ, сключени с други лечебни заведения за изпълнение на част от дейността по договора с НЗОК в случаите, предвидени в НРД; 7. да проверяват съответствието на дейността на изпълнителите с критериите за достъпност и качество на медицинската помощ, регламентирани в НРД в съответствие с чл. 59в; 8. да проверяват вида и обема на оказаната медицинска и/или дентална помощ по договор с НЗОК; 9. да проверяват вида и количествата на закупените от изпълнителите на болнична медицинска помощ и вложени при изпълнение на договора с НЗОК медицински изделия, прилагани в условията на болничната медицинска помощ, заплащани от НЗОК напълно или частично; 10. да проверяват съответствието между оказаната медицинска и/или дентална помощ и заплатените за нея суми от НЗОК;”; б) в ал. 2 думите „финансовите инспектори” се заменят с „контролните органи по чл. 72, ал. 2”; в) в ал. 3 думите „Финансовите инспектори” се заменят с „Контролните органи по чл. 72, ал. 2”; г) алинеи 4, 5 и 6 се отменят. 20. В чл. 74: а) алинея 1 се отменя; б) алинея 2 се изменя така: „(2) Контролните органи по чл. 72, ал. 2 осъществяват дейността си чрез планови и внезапни проверки и по повод подадени жалби.”; в) алинея 3 се изменя така: „(3) При установяване на нарушение по чл. 73, ал. 1 съответното длъжностно лице по чл. 72, ал. 2 съставя и подписва протокол, в който описва установените факти. Екземпляр от протокола се предоставя на лицето – обект на проверката срещу подпис, а копия от него се изпращат на управителя на НЗОК, съответно на директора на РЗОК и на съответната районна колегия на съсловната организация на лекарите или на лекарите по дентална медицина.”; г) в ал. 4 след думите „становище пред” се добавя „управителя на НЗОК, съответно пред”, а думите „лекаря-контрольор или лекаря по дентална медицина-контрольор” се заменят с „длъжностното лице по ал. 3”; д) в ал. 5 думите „лекаря-контрольор или лекаря по дентална медицина-контрольор” се заменят с „длъжностното лице по ал. 3”, а след думата „констатации” се добавя „управителят на НЗОК, съответно”. 21. В чл. 75: а) в ал. 1: аа) думите „лекаря-контрольор или лекаря по дентална медицина-контрольор” се заменят с „съответното длъжностно лице по чл. 72, ал. 2, управителят на НЗОК, съответно”; бб) създава се изречение второ: „Когато констатациите са оспорени пред управителя на НЗОК, спорът се решава от арбитражната комисия на тази РЗОК, с чийто директор изпълнителят на медицинска или дентална помощ – обект на проверката, е сключил договор.”; б) в ал. 3 думите „лекаря-контрольор или лекаря по дентална медицина-контрольор” се заменят със „съответното длъжностно лице по чл. 72, ал. 2”. 22. В чл. 76: а) в ал. 1 думите „лекаря-контрольор или лекаря по дентална медицина-контрольор” се заменят с „длъжностното лице по чл. 72, ал. 2”; б) алинея 2 се изменя така: „(2) Санкциите се налагат със заповед на управителя на НЗОК, съответно на директора на РЗОК, която се издава в срок до един месец от уведомяването от страна на арбитражната комисия на управителя на НЗОК, съответно на директора на РЗОК, че са потвърдени констатациите на длъжностното лице по чл. 72, ал. 2, и се съобщава на лицето – обект на проверката. Когато нарушението е установено от длъжностни лица-контрольори на РЗОК, предложението до управителя на НЗОК за издаването й се прави от директора на съответната РЗОК.” 23. В чл.76а: а) в ал. 2 след думите „възражение пред” се добавя „управителя на НЗОК, съответно пред”; б) в ал. 3 след цифрата „2” се добавя „управителят на НЗОК, съответно”. 24. В чл. 76б: а) в ал. 1 след думите „по този закон или на НРД” се добавя „управителят на НЗОК, съответно”; б) в ал. 2 след думите „по ал. 1” се добавя „управителят на НЗОК, съответно”. 25. В чл.105з, ал. 2 след думите „издават от” се добавя „управителя на НЗОК, съответно от”. 26. Създава се нов чл. 106а: „Чл. 106а. (1) Директор на РЗОК, който закупи и/или заплати здравни дейности в нарушение на стойностите за съответната РЗОК, определени в съответствие със закона за бюджета на НЗОК за съответната година, се наказва с глоба от 600 до 1000 лв., а за повторно нарушение - от 1000 до 2000 лв. (2) Нарушенията по ал. 1 се установяват с актове на длъжностни лица на НЗОК, определени със заповед на управителя на НЗОК, а наказателните постановления се издават от управителя на НЗОК.” 27. В § 1 от Допълнителните разпоредби се създават т. 25-27: „25. „Внезапен контрол” е контролът, свързан със заплащане на медицинската/денталната помощ, оказвана в изпълнение на договор с НЗОК, както и съответствието на дейността на изпълнителите на медицинска и дентална помощ с критериите за достъпност и качество на медицинската помощ, регламентирани в НРД, която се извършва в момента на предоставяне на медицинска помощ на здравноосигурено лице. 26. „Контрол преди заплащане на оказаната медицинска/дентална помощ” е проверка в лечебното заведение или по документи на отчетена в РЗОК дейност преди заплащането й. 27. „Последващ контрол” е проверка в лечебното заведение или по документи на отчетена в РЗОК дейност след заплащането й.”
Благодаря Ви, госпожо Йорданова. Дебатът е открит, колеги. Народни представители, които желаят да участват в него? Господин Райнов.
Процедура.
Процедура.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Видяхте всички, че текстът на § 10 отне десетина-петнадесет минути само за прочитането му. Имайте предвид, че чрез този параграф в Закона за здравно осигуряване се коригират 27 текста. Имам процедура – дебатът да е точка по точка, а също и гласуването. Благодаря.
Предлагате точка по точка всяка една от 1 до 27 точки да бъде със самостоятелен дебат? Нашият Правилник няма такава възможност. Може да предложите разделно гласуване.
Дебат и гласуване.
Обратно предложение? Няма. Подлагам на гласуване процедурното предложение на господин Тунчер Кърджалиев, което за мен не намира подкрепа в Правилника. Гласували 110 народни представители: за 24, против 59, въздържали се 27. Предложението не е прието. Прегласуване, господин Миков.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. В Правилника абсолютно намира основа предложението на д-р Кърджалиев, защото сме на второ четене. Заблуда е за залата, че сме на първо четене, когато се четат за един час десет страници. Така че, моля Ви, прегласуване. В Правилника текстовете се гласуват текст по текст. Иначе тук става въпрос за цял инкорпориран Законопроект вътре, изменителен, допълнителен и народните представители въобще не могат да се ориентират за какво става въпрос. [[Шум и реплики.]] Е, има и някои по-наблюдателни.
Прегласуване, колеги, параграфът е 12 – 12 в номерацията на Комисията, по вносител е § 10. Гласували 113 народни представители: за 28, против 60, въздържали се 25. Предложението не е прието. Имате думата, господин Райнов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, както вече се каза, с този чл. 10 „Преходни и заключителни разпоредби” ние пренаписваме една цяла глава от Закона за здравното осигуряване – Закон, който ударно беше приет буквално преди няколко месеца от нас, беше предложен от същия този екип, и сега предлага тези промени. Наистина този параграф е огромен и ще започна малко по малко да припомням какво се предлага и какви промени предлагаме. В началото, колеги, се започва с термина, че Националната здравноосигурителна каса закупува услуги. Уважаеми колеги, Националната здравноосигурителна каса оперира с нашите средства и заплаща услуги, извършени на нас – здравноосигурените лица. Ние сме тези, които избираме в коя болница да отидем и Касата е длъжна да заплати. Касата няма право да закупува от наше име. Това, което предлагаме ние, е, терминът „закупува” да се замени със „заплаща”. Виждам, че вече започвате да проявявате интерес. На второ място, предлага се промяна в чл. 19: „Да внася одобрения от Надзорния съвет Проект за промени на цените чрез министъра в Министерския съвет.” Колеги, ако това се случи, ще покаже пълната неспособност на ръководството на Касата, на Надзора и на оперативния – първата неспособност да осъществи контрол върху разходването на нашите над 3 милиарда пари и в резултат на това, признавайки тази неспособност да осъществи контрол, предлага да се намалят цените. Категорично сме да отпадне този член.
Кой член? Ще го дадете писмено после. [[Шум и реплики.]]
Аз съм длъжен да го кажа. По-нататък, колеги, има нещо много интересно. Отново тук се цитира как Районната здравноосигурителна каса трябва да се натовари с отговорността да разпределя обеми по лечебните заведения. Колеги, не се съмнявам в компетентността на директорите на касите, но леко се притеснявам от огромната отговорност, с която ги натоварваме. Категорично сме против това и искаме да отпадне. На следващо място, някъде накрая се предлага именно директорите, които ще разпределят десетки, стотици милиони лева наши здравноосигурителни вноски, виждате ли, ако директорът на РЗОК закупи и заплати здравни дейности в нарушение на стойностите на съответната РЗОК, да бъде глобен от 600 до 1000 лв. Той разпределя стотици милиони – 600 до 1000 лв.! Няколко члена по-назад директор на болница, ако го хванат с едно нарушение – 5000 лв., при повторно нарушение – 20 000 лв. Колеги, нали разбирате, че това е пълен парадокс?! Нашето предложение е мерките да бъдат адекватни. Директорите на касите, след като ще ги натоварим с такава отговорност, да носят и другата – финансовата отговорност. Там предлагаме за първо нарушение вместо „600 до 1000 лв.” да бъдат глобени „5000 до 10 000 лв.” Колеги, те разпределят десетки, стотици милиони, а Софийската каса, ако не се лъжа – д-р Глинка Комитов ще ме поправи, разпределя над милиард. И за второ нарушение предлагаме вместо „1000 до 2000 лв.” глобите да станат „от 10 до 20 000 лв.” Колеги, надявам се, че бях ясен и ще подкрепите нашите предложения. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, д-р Райнов. Ще Ви помоля точно местата, където искате редакционно, в писмен вид.
Господин Председател, само уточнявам, че преразказах това, което се изчете в нашето предложение. Точка по точка, член по член това го има в доклада.
В окончателната редакция правите ли редакционни промени?
Не, това го има.
Това не са редакционни промени, това си е нашето предложение.
Вашето предложение ще го гласуваме.
Аз за него говорех.
Но в окончателната редакция на Комисията нямате редакционни бележки. Благодаря Ви. Реплики? Няма. Господин Попов, заповядайте за изказване.
Благодаря, господин Председател. В § 10 в мен буди интерес т. 7 в чл. 39, където се създава ал. 6, която гласи, че здравноосигуреният статус, необходим за упражняване на здравноосигурителните права на лицата, се формира въз основа на данните за здравно осигуряване от заявления и декларации по този закон, вписвания в официални публични регистри, писмени доказателства... Моят въпрос е: какви са тези писмени доказателства, какво значи тук писмени доказателства? Части от официални документи ли ще са, снимкови материали, или отново оставаме на послушната в кавички администрация, пък и без кавички, да определи кой човек и как да докаже дали е здравноосигурен, или не? А може би тези доказателства ще бъдат, както каза и премиерът, дали хората са яли сланина, дали са пили, дали са пушили? Или може би до всеки гражданин ще сложим инспектор да го снима дали е ял, какво е пушил и колко е пил и от това ще определим като доказателство по тези снимки дали един човек може да бъде здравноосигурен, дали не, или ако пък е здравноосигурен, евентуално да му занижим осигурителната вноска? На следващо място, в чл. 40, ал. 3 много кратко е казано: „т. 1 накрая се поставя запетая и се добавя „но не по-късно от навършване на 22-годишна възраст”. На практика това означава, скъпи колеги, че студентите няма да бъдат осигурени от държавата.
Не е вярно! Това е за учениците. Това е за средното образование.
На практика това означава, че навършиш ли 22 години, независимо от твоя социален статус, държавата няма да може да се погрижи за теб, няма да може да ти даде необходимите осигуровки и необходимия здравен статус, за да живееш нормален живот. Това е абдикиране на държавата от нейните задължения да осигури качествен живот на младите хора – на тези хора, които в крайна сметка дават перспективите на България. Но това е и целият контекст на този бюджет. Знам, че не се намираме на първо четене. На практика няма нищо ново в този бюджет. Нищо от заявените реформи няма в този бюджет. Въпреки гръмкото прокламиране преди това, бюджетът не мърда и на йота. Той така и започва: че се запазва постигнатото, а няма никакво развитие. Затова не мога да си обясня тези текстове, всъщност мога – с цялата тази дясна неолиберална политика на това правителство. Благодаря.
Благодаря Ви. Реплики? Господин Кърджалиев, заповядайте за изказване.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Аз първо се обръщам към колегите от управляващото мнозинство, най-вече от ГЕРБ. Уважаеми колеги, имате последен шанс да защитите този бюджет на Здравната каса. За нещастие на българското здравеопазване за 2016 г. дебат нямаше в тази зала днес. Предлагаме да отпадне целият § 10, преномериран § 12. Абстрахирам се от незаконния начин за корекция на един закон, който ни се предлага тук, а именно Законът за здравното осигуряване. Двадесет и седем текста – непосредствено два-три месеца след като е приет чисто нов Закон за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване, отново да се коригират тези 27 текста според мен е много порочен начин за законодателстване. Според мен е много неудачен начин да се приведат законите или да се адаптират съобразно нашата политическа целесъобразност. Промените обаче, които се предлагат, повеляват и правомощия, граничещи с абсурда в тези текстове. Мнението ни за продължаване на онези тенденции, за които винаги говорим, когато става дума за закон, касаещ българското здравеопазване, а именно командно-административния стил, авторитарния подход, опита за ултимативни искания от страна на държавата, ако не да взриви, то поне със сигурност ще компрометира диалога между двете договарящи се страни. В потвърждение на тази моя теза са и становищата на Българския лекарски съюз и Българския зъболекарски съюз. Те са категорични – Българският лекарски съюз дори има декларация, с която казва, че ако не се премахне този текст – § 10, те няма да участват в преговорния процес. Надявам се председателите на тези съюзи да са на висотата на своя избор и да отстояват принципно и последователно правата на лекарите, които представляват. В чл. 54 ал. 6 се променя – Националният рамков договор ще е в сила от 1 април. Очевиден е замисълът тук да се краде време и онези над десетина наредби, постановления и подзаконови актове, които досега така и не бяха създадени – било поради мудност или поради дефицит на експертност, очевидно през този период ще бъдат създадени точно тези текстове. Текстът, че е в сила от 1 април, но съобразен с приетия бюджет на същата година, цитирам, е нелогичен. Как да се съобрази, при условие че първото тримесечие просто все още не е отминало? Чрез новата ал. 12 се прокарва друга подмолна идея – във всяко време на годината могат да се намалят цените на медицинските дейности. Тук е мястото да похваля Бюджетната комисия, че този нелеп и некоректен спрямо договорните партньори текст поне е коригиран. На следващо място, в чл. 55, ал. 2, т. 6б се променя, като в ЗЗО се въвеждат минимални размери на санкции при неизпълнение на договора. Това не е редно, защото досега размерите на санкциите бяха обект на договаряне. Тази редакция се явява поредният некоректен жест към лекарското съсловие. С други думи, отнема се дългогодишното право на Лекарския съюз да договаря контрола на здравното осигуряване. Тези текстове са съвсем скорошни – само от два-три месеца. В ал. 3, т. 5 – тази алинея се отменя. Досега тя въвеждаше договаряне. С акта на отменяне може да се въвежда договаряне на максимален брой извършвани дейности, определяне на обеми и разпределяне на квоти по изпълнение на медицински дейности. Това директно ще наруши правото на свободен избор на пациента за изпълнител. Имаме също забележки към чл. 59 и чл. 72. Заради това, поради толкова големия брой некоректни според нас текстове, предлагаме целия § 10, коригиращ Закона за здравното осигуряване, да отпадне. Благодаря.
Благодаря, д-р Кърджалиев. Реплики? Няма. Изказвания? Заповядайте, доцент Кючуков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър! Действително § 10 беше най-спорният и най-обсъжданият. В него, в приетите поправки и в самия § 10 се включиха много от най-важните възражения на Лекарския съюз и колегите от Здравната комисия, тоест участието на съсловните организации в договорния процес. Така че заедно с приетите от Комисията предложения, от нашата група остана само предложението по т. 1, подточка 5, което касае т. 10 от § 10. В него се казва, че отпада заплащането, както и клиничните изпитвания на лекарствени продукти и медицински изделия. Поправката е абсолютно неиздържана, по-скоро текстово. Не мога да си представя, че някой има желание да ликвидира клиничните изпитвания на най-новите медикаменти и медицински изделия в България. Но от така представения текст излиза, че ако един пациент е в хода на клинично проучване, НЗОК няма да заплаща за него. Това е немислимо, безсмислено, защото един пациент може да бъде в клинично проучване с даване на определен медикамент в продължение на два месеца и след това да бъде наблюдаван в продължение на пет години. Имали сме наблюдения и до десет години. Ако се спазва текстът, както е написан, излиза, че през тези десет години възложителят на клиничното проучване ще трябва да му плаща за лечението, което е безсмислено и което никой няма да приеме. Освен това медикаментите за клиничното изпитване не покриват целия лечебен комплекс на болния. Медикаментите за клиничното изпитване се явяват допълнителни, много често симптоматични. Примерно един бифосфонат помага за подобряване състоянието на костните метастази, но той не лекува тумора. Не е възможно изцяло лечението на болните в клинично изпитване, защото точно така е текстът, да бъде поет от друг, освен от НЗОК. Комисията не прие изцяло отпадането на т. 10. Затова предлагам нова редакция, като след „Националния рамков договор, както и”, се добавя...
Къде е конкретно това?
Точка едно, подточка пет от моите предложения.
Редакционно, по текста на Комисията.
В § 10, т. 10. „Както и” – и да се добави „разходите по клинични проучвания”. Благодаря.
Реплики към господин Кючуков? Първа реплика – господин Филип Попов.
Прав сте, колега Кючуков, но Вие сложихте пациентите под един общ знаменател. В това също сте прав, но зад този знаменател – „пациент”, се крият много деца, примерно страдащи от астма. С този бюджет тук искаме да им спрем финансирането, което не е толкова голямо, както Вие казахте. Дори на тези български деца, страдащи от заболявания като астма. Аз не вярвам нито един от народните представители да приеме такава поправка чрез този Закон за бюджета. Мисля, че трябва да мислим повече за българските деца – освен под формата на пациент, да говорим с конкретните имена. Това са български деца, скъпи колеги.
Втора реплика? Няма. Дуплика – господин Кючуков.
Може би не съм бил ясен в изказването си, но тук не става въпрос за лечението на българските деца или на българските пациенти. Аз говоря за клинични проучвания на иновативни продукти. Те само помагат за лечението на децата и възрастните, най-новите постижения вкарват милиони левове в нашата здравна система, но не изключват по никакъв начин и не заместват рутинното, нормалното лечение. То не влиза в този параграф и тази точка.
Други народни представители за изказвания? Заповядайте, господин Адемов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър! [[Министър Петър Москов разговаря с народния представител Георги Кючуков.]] Държа да чуете предложението, което ще направим, защото...
Господин Министър, призовават Ви да чуете новото редакционно предложение.
В т. 11, в чл. 54 има много интересно предложение. В досега действащия Закон в чл. 54, ал. 6 има текст, който казва, че националните рамкови договори се приемат не по-рано от обнародването на бюджета на НЗОК за следващата година и не по-късно от последния работен ден на текущата година. Следва да се съобразим с бюджета на НЗОК. Този текст отпада. Всъщност той се заменя с един изключително интересен текст. Господин Министър, ще Ви моля да слушате внимателно. Точка 11, чл. 54, ал. 6: „Националните рамкови договори се приемат не по-късно от последния ден на месец февруари, влизат в сила от 1 април на съответната година и следва да се съобразят с бюджета на НЗОК за същата година”. Коя е същата година, господин Министър?! След като чл. 53, ал. 2 стои в Закона, не е отменен, в този член е казано, че националните рамкови договори действат за една година, тоест до следващия април, следващата година. В един момент се оказва, че Националният рамков договор е сложен в рамките на две години и трябва да се съобрази с бюджета на същата година. На коя година? На коя „същата година”? На 2016-а или на 2017 година? Как ще се предлага този текст от НЗОК?! Затова предлагам тази ал. 6 в т. 11 да отпадне.
Реплики от народните представители? Няма. Господин Министър, заповядайте – пет минути.
Няма да си позволя толкова време, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Първо, формално рамков договор и методика за цени и обеми към него досега винаги се сключва в рамките на следващата година, следваща приемането на бюджета. Тоест за тази година това беше договорено в края на месец март. Нищо ново и нищо различно, просто фактическата ситуация се превежда в законови текстове. Иначе и текстовете за началото на Рамковия договор, и текстовете за първата възможна дата на отблокиране от гледна точка на решение на Надзора на Касата за резерва бяха част от пакета искания на съсловните организации. Те са аргументирани, смислени, коректни, аналитични и сме се съобразили с тях.
Не е вярно това!
Щом казваш!
И все пак остана въпроса след 1 април на съответната година и съобразени с бюджета на Касата за същата година, до 31 декември.
Коя е същата година?
Други народни представители? Господин Миков.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, странният начин, по който се обсъждат измененията и допълненията в Закона за здравното осигуряване, показва само едно – правителството не иска сериозна дискусия в парламента по тези текстове. Така е приело, така е решило, мнозинството си мълчи – добре. За какво става въпрос? Според мен с този изменителен Закон се приключва въпросът с необходимостта от съществуване на Здравна каса в България. Няма нужда от Здравна каса! От БСП лява България ще поработим по въпроса да внесем законопроект за отмяна на Здравната каса. Парите се събират от Агенцията за приходите, разпределянето на обемите на видовете помощ по районни здравни каси, които могат да станат районни представителства на Министерството на здравеопазването – става административно, и няма абсолютно никакъв смисъл от Здравна каса. Уважаема госпожо Председател, предлагам, първо, т. 2 да отпадне. Ако не отпадне, следващата стъпка е да премахнем Здравната каса – паразитна организация, след това административно разпределяне на медицинската помощ по райони на съответните здравни каси, но то ще бъде по райони на Министерството на здравеопазването.
Административна реформа.
Да! Ще се спестят много пари от всичките тези чиновници в София и в районните здравни каси. Тогава Министерството ще разпределя обемите на база на някакви принципи – исторически, политически: в който район са гласували повече за управляващите, ще им се отпуснат повече пари, в който район са гласували по-слабо – или ще ходят в съседния район, или да ходят в съседни страни. [[Оживление.]] Казвам това съвсем сериозно. И в момента Видинска област получава на глава от населението два пъти по-малко пари от съседната Монтанска област. Два пъти, господин Министър! Когато в годините съм задавал въпроси към въпросната Здравна каса и към Ваши предшественици, а може и с Вас да сме водили този разговор, Вие ми обяснявате, че там няма такъв тип дейности. Така или иначе видинският болен е два пъти по-здрав от монтанския болен, както се разпределят парите днес. Много е важно да имаш приятели в Здравната каса, да имаш политически протекции и да има частни лечебни заведения. Където има повече частни лечебни заведения, там парите винаги са повече. Това личи от разпределянето в последните години.
Грях ти на душата.
Не ми е грях! Излез да ме опровергаеш! Това е обективна статистика, която съм проучил – видинският болен е два пъти по-здрав от монтанския болен. Това е действителността на българското здравеопазване в XXI век. Защо има нужда от чиновниците в Здравната каса? Заради корупцията, уважаеми госпожи и господа! Този Законопроект стимулира корупцията и в ал. 3 на чл. 72, изменителна т. 18 много ясно е записано: „Служителите на Здравната каса по ал. 2 могат да извършат проверки на територията на цялата страна по заповед на управителя или на оправомощено от него длъжностно лице”. Това длъжностно лице е нещо като политкомисаря. Ако частно здравно заведение се отчита редовно, на него няма да му се разпореди проверка. Ако здравно заведение реши, че може и да не се отчита, където трябва, шефът на Здравната каса, който е политически избран или оправомощеното от него лице – политкомисар, ще му изпратят проверка, докато не се научи да се отчита, където трябва. Затова, уважаема госпожо Председател, предлагам тази ал. 3 да отпадне и проверките да се извършват по обективен признак. Нека да е на територията на цялата страна, нека да е от лица, които са оправомощени, но не проверките да се извършат само, когато управителят на Здравната каса прецени или оправомощеното от него лице. Иначе това потвърждава смисъла от съществуването на Здравната каса в този й вид – да контролира корупцията, свързана с тези няколко милиарда в здравното осигуряване. Благодаря.
Реплика? Заповядайте, господин Чобанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър! Уважаеми господин Миков, във връзка с това, което казахте, имам въпрос. Според Вас не е ли по-добре не Министерството на здравеопазването да има такива регионални представителства, а Министерство на финансите? Там все пак са по-добри мениджъри, възстанови се ръководната роля на Министерството на финансите в Здравната каса, борави се със статистически редове, с данни, на базата на статистиката се разпределят тези пари. Не е ли по-добре Министерството на финансите да поеме изцяло тази роля във връзка с Вашето предложение? Вторият ми въпрос – Вие се позовахте на статистика, че болният в Монтана е два пъти по-скъп от болния във Видин. Като депутат от Монтана съм задължен да Ви попитам: нали не пледирате парите за Монтана да намалеят? Просто да се изравнят по някакъв начин, но по обратния ред. Благодаря.
Втора реплика? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Миков, чух от Вас доста обезпокоителни неща за рекет, за плащане под масата.
Не съм казал такива думи.
Ако Вие имате такива данни и информация, Ви е ясно, че съгласно разпоредбите на Наказателния кодекс трябва незабавно да сезирате българската прокуратура – веднъж. Казахте, че много детайлно сте проучили въпроса. Що се касае от гледна точка на контрола, репликата ми към Вас е: положихме доста усилия с някои от колегите, особено с колегата Семир Абу Мелих, да прокараме текстове в Закона за здравното осигуряване, които да гарантират контрола. Обърнете внимание – ако положите по-голяма енергия в посока всеки български гражданин да се разходи до Регионалната здравноосигурителна каса и да получи своя персонален код, чрез който само с три кликвания в компютъра си ще може да има пълна информация какво и що се е случило с него, с написването на две изречения през компютърната система всеки български гражданин, а те, ако не знаете, ако сте проследили бюджета, здравноосигурените са над 2 милиона души или над 2 млн. контрольори, във всеки момент могат да предизвикат проверка, на което и да било лечебно заведение, както и на общопрактикуващ лекар. Тук вече не става въпрос дали упълномощено длъжностно лице – директор и така нататък, ще иска или няма да иска. Ние сме го заложили в Закона като законодателна и нормативна уредба. С колегите положихме доста усилия това нещо да стане и да не може да се случват злоупотреби с политическо и икономическо влияние, [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , за които Вие говорихте и които явно са били практика в нечие друго управление. Благодаря.
Трета реплика? Няма. Дуплика, господин Миков.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Байрактаров, за да сверите това, което възприемате от трибуната и се получава разлика между слухова и зрителна система, Ви препоръчвам след това да прочетете стенограмата. Нито думичката „рекет” съм споменавал, нито думите „плащане под масата”, нито съм имал амбицията, че детайлно съм проучил въпроса. Аз единствено коментирам предложените текстове, които Вие подкрепяте. След това, за да видите, че ушите Ви лъжат, да не им вярвате всеки път, запознайте се и със стенограмата. Може би с очите работата при Вас ще е по-добре. Къде е господин Байрактаров? (Оглежда се в залата за господин Байрактаров.) Що се отнася до другия въпрос, не знаех, че целта на Закона е разходка на пациентите до Здравната каса. Ако това е целта на Закона, не съм разбрал, но разбирам от господин Байрактаров, че целта на Закона била разходка на пациентите до Здравната каса. [[Единични ръкопляскания от БСП ЛБ.]] След това може би ще препоръчате на възрастните пациенти във Вашия избирателен район да получат компютри, да си купят или ако нямат, Вие ще им подарите, за да може, както се изразихте, с едно кликване тези възрастни хора да си гледкат разни работи в компютрите. [[Весело оживление.]] Благодаря Ви, че ме осведомихте, че целта на Закона е разходка на пациентите до Районната здравноосигурителна каса. Господин Чобанов, съгласен съм, че можем да обсъдим и това. Може би там трябва да има звена, които да са в подчинение на Министерството на финансите, но при тях трябва да има и експерти лекари, които да подпомагат тази дейност. Абсурдът на бизнеса със здравето на българите наистина трябва да намери и подходящата законова и административна рамка. Благодаря.
Други народни представители за изказване? Няма. Дебатът е закрит. Предстои гласуване, след което ще починем. Първо ще подложа на гласуване предложението на госпожа Ковачка, Стефан Кенов, Христо Тодоров, Георги Ковачев и Румен Йончев, което Комисията не подкрепя. Следващото идентично предложение е на господин Адемов, Кърджалиев и Джевдет Чакъров – за отпадане разпоредбата на § 10, което господин Кърджалиев направи и в залата. Гласували 120 народни представители: за 26, против 37, въздържали се 57. Предложенията не са приети. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Кючуков, Тодорова, Белемезов, Никифоров, Михов, Кадиев и Иванов в неподкрепената му от Комисията част. Комисията е подкрепила предложението в т. 3. Гласували 123 народни представители: за 33, против 23, въздържали се 67. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Емил Райнов и група народни представители в неподкрепената му част. То е подкрепено по т. 3, а в останалите – до т. 9 не е подкрепено. Гласували 123 народни представители: за 28, против 45, въздържали се 50. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на народните представители Йончев, Ковачев, Хайтов, Танчев и Иглев в неподкрепената му част от Комисията. Гласували 117 народни представители: за 21, против 27, въздържали се 69. Предложението не е прието. Преминаваме към редакционните предложение по редакцията на Комисията за § 10, който в доклада вече е § 12.
Нали имаше за отпадане?
Двете за отпадане, които са направени от народни представители, плюс това, което господин Кърджалиев предложи и тук, беше първото, което подложихме на гласуване. [[Реплика от народния представител Михаил Миков.]] Вашите предложения сега предстои да ги гласуваме. Вървя в последователност, не по реда на направените предложения, а в редакцията по точките на § 12. [[Реплики.]] Господин Кючуков е т. 10. Има предложение по т. 2. Господин Миков предлага т. 2 – за промени в чл. 15, да отпадне. Нали така, господин Миков?
Да.
Гласуваме предложението на господин Миков за отпадане на т. 2 от § 12. Гласували 124 народни представители: за 26, против 66, въздържали се 32. Предложението не е прието. В т. 10 има предложение от господин Кючуков за редакционни промени. Текстът в момента е: „Член 51 след абревиатурата „НРД” се поставя запетая и се добавя „както и клинични изпитвания”, той предлага „както и разходите за клинични изпитвания” и текстът до края се запазва. Гласуваме предложението на господин Кючуков. Гласували 116 народни представители: за 101, против няма, въздържали се 15. Предложението е прието. По т. 11 има предложение на господин Адемов – в буква „а”, ал. 6 се изменя така – с редакцията на ал. 6 този текст да отпадне, промените в ал. 6 и самата редакция на ал. 6 да отпаднат. Гласували 123 народни представители: за 27, против 21, въздържали се 75. Предложението не е прието. В т. 18 за промени в чл. 72, буква „б”, ал. 3 – за контролните действия и проверки на служителите на НЗОК и РЗОК, господин Миков предлага ал. 3 да отпадне. Гласуваме предложението на господин Миков за отпадане на ал. 3 в чл. 72. Гласували 128 народни представители: за 26, против 79, въздържали се 23. Предложението не е прието. Сега гласуваме § 10 по вносител, който става § 12 по доклада, в редакцията на Комисията. Гласували 128 народни представители: за 106, против 22, въздържали се няма. Предложението е прието. Колеги, по параграфите до края, които са няколко, ще има ли изказвания, за да знаем дали да гласуваме и тогава да прекъснем, или сега да дам почивката? [[Реплики.]] Доктор Райнов, гледам към Вас, тъй като са Ваши предложения – неподкрепени. [[Реплика от народния представител Емил Райнов.]] Няма. Добре, докладвайте.
Благодаря, госпожо Председател. По § 11 предложение на народния представител Емил Райнов: „В Преходните и заключителни разпоредби § 11 – отпада.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11, който става § 13. Комисията предлага да се създаде нов § 14: „§ 14. Лечебните заведения, които след 31 декември 2015 г. са получили за първи път разрешение за дейност по чл. 48, ал. 1 от Закона за лечебните заведения, както и лечебните заведения, в чието разрешение за дейност са включени нови дейности след 31 декември 2015 г., не могат да сключват през 2016 г. договори или допълнителни споразумения с НЗОК за съответните дейности.” По § 12 има предложение на народния представител Емил Райнов и група: „В Преходните и заключителни разпоредби § 12 да стане § 11.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 12, който става § 15. По § 13 има предложение на народния представител Емил Райнов и група: „В Преходните и заключителни разпоредби § 13 да стане § 12.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 13, който става § 16.
Изказвания по докладваните параграфи? Няма. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Емил Райнов и група народни представители за отпадане на § 11 по вносител. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 117 народни представители: за 21, против 59, въздържали се 37. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Райнов и група народни представители – в Преходните и заключителните разпоредби § 12 да стане § 11. Това е във връзка с неприетото им предложение за отпадане на § 11, както и следващото предложение за преномериране – § 13 да стане § 12. Предложенията не са приети, тъй като току-що гласувахме, че не отпада § 11 и не предстои преномериране. Гласуваме неподкрепени текстове. Гласували 119 народни представители: за 15, против 62, въздържали се 42. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване § 11 по вносител, който става § 13 в доклада; новият § 14 със съответната му редакция по доклада; § 12 по вносител, който става § 15 и § 13 по вносител, който става § 16. Гласували 121 народни представители: за 106, против 11, въздържали се 4. Предложението е прието. Колеги, почивка. Отрицателни вотове? [[Силен шум и реплики.]] Колеги, моля Ви заемете местата си. Прегласуване. Разсейвате ме и ще объркаме процедурите. Заповядайте, господин Ерменков.
Госпожо Председател, понеже видях, че колеги станаха да си тръгват, преди да сме гласували, моля за прегласуване, защото Законът е важен и е хубаво всеки да гласува. [[Силен шум и реплики.]]
Моля всички да заемат местата си. [[Силен шум.]] Излезналите да заемат местата си в залата. Прегласуване. Гласували 107 народни представители: за 92, против 13, въздържали се 2. Предложенията са приети. Отрицателен вот – господин Карагьозов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър, макар и вън от залата! Гласувах „против” по няколко причини. Първо, защото с чл. 1 по безспорен начин се доказва, че този бюджет цели достигнатото ниво да бъде потвърдено, а в никакъв случай променено в по-добра насока. Гласувах „против”, защото с този бюджет българските граждани няма да получат нито по-достъпно, нито по-качествено здравеопазване. Гласувах „против”, защото отново нашите бащи и майки, живеещи в отдалечените райони на десетки километри от областните центрове, ще виждат лекар и зъболекар, както се казва „през крив макарон”. Гласувах „против”, защото с този бюджет Вие, господин Министър, доказахте, че с Вашата здравна реформа ни вкарахте в задънена улица, тоест тупик, и излизането от нея, тъй като няма обратен ход, е само чрез Вашата оставка. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Втори отрицателен вот – заповядайте, господин Ибришимов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Гласувах „против” предложения Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2016 г. по няколко причини. Първата и най-важна от тях е, че този Законопроект по никакъв начин не отговаря на заявените намерения за реформи в здравната система. В него не са направени разчети за разходи по основния и допълнителния пакет на медицинските дейности, нито на така нареченото „комплексно лечение”. Според Законопроекта разходите на НЗОК се разпределят между отделните РЗОК по здравни дейности. Това е в противоречие с финансовото устройство на НЗОК, определено със Закона за здравното осигуряване, според който бюджетът на НЗОК се разпределя по видове дейности, но не и на регионални части. Регионализацията на бюджета на НЗОК води след себе си регионализация на медицинските дейности и нещо още по-лошо –регионализацията на лекарите и пациентите е в нарушение на принципа за свободен избор на лекар и лечебно заведение на територията на цялата страна, заложено в чл. 4 от Закона за здравното осигуряване. С предложения Законопроект за пореден път се въвеждат лимити за болнична медицинска помощ и регулативни стандарти за извънболнична медицинска помощ. Лимитирането на дейността показва на практика своята непригодност във всяка една от предишните години. Негативните последици за лечебните заведения и за пациентите са известни на всички. Само през тази година над 35 млн. лв. не са изплатени на болниците за реално извършени медицински дейности на здравноосигурени лица. С лимитите се наказват добрите болници – тези, които са търсени и предпочитани от пациентите. Лимитите недопустимо ограничават даденото със закон право на пациента на свободен избор на лекар и лечебно заведение в цялата страна. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Благодаря Ви, господин Ибришимов, за отрицателния Ви вот. Разбрахме защо сте гласували...
Този Законопроект обрича най-бедните слоеве от населението на силно ограничен достъп до медицинска помощ. Аз представлявам БСП, която е социална партия и не бих могъл да подкрепя такъв Законопроект. Благодаря. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Разбираемо, господин Ибришимов. Трети отрицателен вот? Няма. Колеги, почивката е до 14,35 ч. – за онези, които бяхме коректни в пленарната зала. (След почивката.)
Колеги, заседанието продължава с втора точка от извънредното заседание: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА БЮДЖЕТА НА ДЪРЖАВНОТО ОБЩЕСТВЕНО ОСИГУРЯВАНЕ ЗА 2016 Г. Доклад на Комисията по бюджет и финанси. Слушаме Ви, госпожо Стоянова.
„Доклад относно Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2016 г., № 502-01-87, внесен от Министерския съвет на 30 октомври 2015 г. „Закон за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2016 г.” Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията в подкрепа текста на вносителя за наименованието на Закона. Квесторите, поканете народните представители от кулоарите, от стола, от Клуба на народния представител. Гласували 91 народни представители: за 91, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Госпожо Председател, моля за процедура – в залата да бъдат допуснати: господин Бисер Петков – управител на Националния осигурителен институт, Весела Караиванова-Начева – подуправител на НОИ, Антоанета Ганчева – главен актюер на НОИ, както и от Министерството на труда и социалната политика: заместник-министър Никола Николов и Петя Малакова – началник отдел „Трудово право, обществено осигуряване и условия на труд”.
Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 93 народни представители: за 90, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Квесторите, поканете гостите. Слушаме Ви.
По чл. 1 има предложение от народния представител Лютви Местан и група народни представители: „В чл. 1, ал. 1: - числото 10 046 408,4 хил. лв. се заменя с числото 10 186 408,4 хил. лв.; - в т. 1.1 – осигурителни вноски – числото 4 969 506,3 хил. лв. се заменя с числото 5 109 606,3 хил. лв.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Михаил Миков и група народни представители: „Член 1 се изменя така: „Чл. 1. (1) Приема консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване по приходите и трансферите на обща сума 10 046 408,4 хил. лв., както следва:” Следва таблица. „(2) Приема консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване по разходите и трансферите на обща сума 10 090 319,4 хил. лв., както следва:” Следва таблица. „(3) Приема дефицит (излишък) и финансиране по бюджета на Държавното обществено осигуряване, както следва: Дефицит (-) , Излишък (+) 2 089,0 хил. лв. Финансиране - 2 089,0 хил. лв. Погашения по дългосрочни заеми от банки и финансови институции от чужбина Наличност в края на периода 0.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 1: „Чл. 1. (1) Приема консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване по приходите и трансферите на обща сума 10 048 408,4 хил. лв., както следва:” Следва таблица. „(2) Приема консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване по разходите и трансферите на обща сума 10 046 319,4 хил. лв., както следва:” Следва таблица. „(3) Приема дефицит (излишък) и финансиране по бюджета на държавното обществено осигуряване, както следва: Дефицит, Излишък, Финансиране, Наличност в края на периода.” Следва таблица.
Изказвания по чл. 1? Заповядайте, госпожо Нинова.
Уважаеми колеги, това е най-важният текст в Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2016 г., защото от това какви приходи и какви разходи ще одобрим в чл. 1 зависи след това всичко останало, като финансиране на политики през бюджета на ДОО. Какво предлага правителството и подкрепя мнозинството? Предлагате увеличение на приходите с около 260 млн. лв. в повече спрямо 2015 г. От БСП лява България, от синдикатите и от експертите разбираме и поддържаме мнението, че тези приходи са занижени. Могат да се съберат повече приходи от следните източници. Увеличава се минималната работна заплата от 380 на 420 лв., а това увеличение не е предвидено в приходната част в размера, в който би трябвало. На второ място, предвижда се ръст на брутния вътрешен продукт от 2% и повече заети следващата година на пазара на труда с 10 хиляди души. От развитието на икономиката би следвало да се очакват повече наети хора и тези нови 10 хиляди наети би трябвало да внасят повече осигуровки. През следващата година стартира и Програмата „Развитие на човешките ресурси” с повече 500 млн. лв., по която ще бъдат наети повече допълнителни хора. Това означава и допълнителни вноски. Експертизата показва, че може приходната част да бъде завишена с около 140 милиона. Защо не го правите? [[Реплика от народния представител Станислав Иванов.]] Казах, колега, мога и да повторя – синдикати, експерти, Комисия по труда и социалната политика. Защо не показвате реалните приходи? Защото очаквате да има преизпълнение през годината и това преизпълнение да отиде за покриване на дефицита. Но по-лошото е, че като не показвате реалните приходи, не финансирате разходи, които от БСП лява България смятаме, че трябва да се финансират. Това е: увеличението на обезщетението за отглеждане на дете между 1 и 2 години да стане до размера на минималната работна заплата; и увеличаването на процента обезщетение за безработица. Освен това че правителството и Вие занижавате приходната част, ние предлагаме допълнителни източници на приходи, които смятаме, че са икономически и финансово обосновани и човешки далеч по-справедливи, а това е: увеличаване на максималния осигурителен праг, вместо минималните прагове, както Вие предлагате. Максималният осигурителен праг означава хората с по-високи доходи да внасят повече осигуровки. Вие обратно – предлагате минималните прагове да се вдигат, тоест засягате бедните и хората със средни доходи. Предлагаме да се увеличи вноската за фонд „Безработица” от 1 на 2%, с което допълнително биха влезли приходи в бюджета на ДОО около 330 милиона. Също това ние предлагаме разходни политики за социалните плащания, които замразяват и които не е справедливо да замразявате, пак казвам – майчинство и безработица, не само защото сте дясна партия и водите такава политика. Да речем това е Вашето разбиране за политика. Хубаво. Но Вие догодина ще вземете повече пари от тези хора, а ще им дадете по-малко. Нашето обръщение към Вас е: поне това, което им вземате допълнително, им върнете при изплащания. Имам предвид увеличението на минималната работна заплата, която ще доведе до повече плащания от страна на работещите за бъдещо майчинство. От майките ще вземете в повече около 8 милиона, а обезщетението за отглеждане на дете остава същото. Чрез увеличение на минималната работна заплата взимате в повече от хората за обезщетение при безработица. Безработицата я замразявате като обезщетение на същите нива. Това е несправедливо и е политика на държавата, която взима все повече от хората, а все по-малко им дава. Разбира се, защото Вие имате други приоритети. Срещу тези 8 милиона за майки и 2 милиона за безработица стоят 2 милиарда за капиталови разходи. Тоест неразписани за какво, за строителство и ремонти, позволете да допусна: част от тях – за кражби. Това е основната разлика между нас. Ние предлагаме сериозни източници на приходи, които са обосновани и справедливи, срещу което справедливи социални разходи през бюджета на държавното обществено осигуряване. [[Реплика от народния представител Станислав Иванов.]] Добре ме подсещате, колеги, по-добре да го бяхте направили като реплика. Сега ще използвам да Ви отговоря, за да не ставам после за дуплика. Тук ми подхвърлят: какво сме правили, докато сме управлявали? Обикновено в бюджета има два въпроса, когато ги обсъждаме. Добре, това е, което предлагат управляващите, не го приемате. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Каква е алтернативата? Описах Ви алтернативата. Другият въпрос е: а Вие когато управлявахте, защо не го правихте? Всичко, което изредих дотук, едно към едно е правено по време на управление на БСП. Майчинството следваше минималната работна заплата, социалните плащания никога не са били замразявани. Напротив – размразявани. Винаги сме били за увеличаването на максималния осигурителен праг и сме го правили. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Всяка година сме вдигали максималния осигурителен праг. Така че, колега, спестете си бележката, защото тя е неуместна.
Реплики? Няма. Други народни представители? Господин Адемов.
Благодаря Ви. Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми гости от Министерство на труда и социалната политика и Националния осигурителен институт! Това, което правим като предложение в чл. 1, ал. 1 на Бюджета на държавното обществено осигуряване за 2016 г., се отнася до увеличаване на приходите със 140 милиона. Вече бяха казани достатъчно аргументи, които са подплатени със становища на социални партньори, които са подплатени със становища на работодатели и синдикати и няма нужда да изреждам всички аргументи в подкрепа на това предложение. Искам да Ви кажа само няколко неща, свързани с макрорамката на бюджета. Очевидно е, че бюджетът на държавното обществено осигуряване в този вид, при тези политики генерира най-големия дефицит – 4 млрд. 700 милиона общо, заедно с 12% участие на държавата като основен осигурител, които вече се сляха с последните промени в Кодекса за социално осигуряване с планирания дефицит. Това е дефицитът на държавното обществено осигуряване. Независимо от това, че на консолидирана основа има тенденция за намаляване на зависимостта на бюджета на държавното обществено осигуряване от държавния бюджет, все пак за следващата година планираният дефицит е с 9 милиона повече в сравнение с това, което е заложено по програма за 2015 г. Аз знам и разбирам поведението на вносителите на Законопроекта защо подценяват приходната част на бюджета. Подценяват я, защото се очаква преизпълнение. Например има един показател, който ще Ви го кажа сега, който не може да бъде планиран по никакъв начин. По никакъв начин не може да бъде прогнозирано поведението на тези, които са осигурени в универсални пенсионни фондове и професионални пенсионни фондове и които пожелаят един път в рамките на годината и не по-късно от пет години преди навършване на възрастта по чл. 68, ако искат да си прехвърлят парите от съответните фондове от държавното обществено осигуряване. По какъв начин тези средства могат да бъдат предвидени в приходите? Знам, че са предвидени около 50 милиона, но дали това е реалното число? Никой не може да предвиди тези приходи. Зная, че се подценяват приходите, за да може след това преизпълнението да бъде част от намаляването на общия дефицит. Да, ама от друга страна, подценяването на приходите не позволява размразяване на социалните плащания и това е големият проблем. Затова ние от нашата парламентарна група предлагаме не някакви измислени виртуални числа, а обективно увеличение на приходите с тези 140 милиона, за които говорим, за да може все пак да се направи някаква стъпка по посока на размразяване на социалните плащания. Това е смисълът на нашето предложение и аз моля народните представители да го подкрепят.
Реплики към господин Адемов? Няма. Други народни представители? Господин Попов, заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Какво имаме? От една страна, демографска криза, бедност, безработица. От друга страна, едни голи декларации от страна на управляващите, че се борят срещу тази криза. От трета страна, ни се представя този проектобюджет, в който няма и помен от тези декларации на управляващите, напротив. Обезщетението за гледане на малко дете си остава 340 лв. Без промяна остава минималната работна заплата за обезщетение за безработица – 7,20 лв. Какво стана с така гръмко прокламираната пенсионна реформа? Социалната пенсия се увеличи едва с 2,00 лв., а минималната пенсия – с 4,00 лв. И тя стана голямата цифра от 161 лв. Този бюджет, скъпи колеги, с тези цифри единствено затвърждава бедността. Убийствената разлика между бедни и богати изтрива от така наречената средна класа, срива я просто и създава огромен регионален дисбаланс в държавата. Отново виждаме, че тези хора, които живеят в бедните общини, те са бедни по презумпция, ще стават още по-бедни. Това залагате всъщност с този бюджет. Този бюджет по никакъв начин не може да бъде подкрепен от нашата група и на второ четене ние сме предложили своите предложения. Ако искаме страната ни да се развива по един нормален, подобаващ европейски начин, моля подкрепете ни.
Реплики? Други народни представители? Процедура? Заповядайте, госпожо Нинова.
Госпожо Председател, изглежда днес ще ударим дъното на парламентаризма, след като разбирам, че от управляващото мнозинство никой няма да вземе отношение по нито един от бюджетите! Затова предлагам поне министърът на труда и социалната политика да дойде и ако може, да се включи в този дебат. Или мнозинството не е съгласно с това, което Министерският съвет внася, или няма аргументи да го защитава, защото не се изказвате. Да дойде поне министърът и да каже какво правят.
Уважаема госпожо Нинова, вицепремиерът и министър на труда господин Калфин е в Брюксел, но тук допуснахме и присъства заместник-министърът, както и служители от Министерството. Понякога мълчанието е по-силна защита, отколкото гласно изразените позиции. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]] Други народни представители? Господин Стойнев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Не бих казал, че мълчанието е някаква форма на защита, защото, когато ковем може би най-важния закон за държавата, не знам какво толкова се случва в Брюксел, но би било редно министърът да бъде тук. Още повече, уважаеми дами и господа, вземам думата, тъй като виждам тези декларации, които сте написали в бюджета на държавното обществено осигуряване, и онова, което се случва в момента. Този бюджет по никакъв начин не може да осигури, цитирам следното: „Гарантиране на адекватни нива на социални помощи и плащания”! Как точно ще се случи това? С тези замразени социални плащания ли ще се случи? Не разбирам. „Устойчиво нарастване на трудовите доходи”, забележете, „и пенсии”! Може би с тези 2,5%, които са заложени, това означава устойчивото нарастване на доходи и пенсии. „Разработване на програми за социално включване, които да подпомагат уязвимите групи в обществото”! Как ще се случи това? На никого не е ясно. И идваме на ключа: „Противодействие на демографската катастрофа”! Именно с този бюджет! Очаквахме, че тук ще бъде министърът на труда и социалната политика, който ще обясни как с бюджета на Министерството, с бюджета на държавното обществено осигуряване, с оперативната програма ще направят именно плана, който ще ни извади от демографската катастрофа. Не е тайна, че ние сме държавата, в която чезнем с най-голяма скорост. Големият въпрос, уважаеми дами и господа, е: защо този план още не ни е представен? Всички тук в парламента, всички парламентарни групи гласувахме до края на месец октомври министърът на труда и социалната политика да излезе с конкретния план за справяне с демографската криза! Министърът си позволява да не изпълни решение на Народното събрание! Да, сега той е в Брюксел – явно там нещо е много важно, явно бюрокрацията трябва да се подкрепя, но в същото време ние искаме да видим точно кои са мерките, които ще ни доведат до намаляване на демографската катастрофа! Такива нямаме. Виждаме поредните замразени в абсолютна стойност социални плащания, което по никакъв начин няма да подпомогне тази демографска катастрофа, в която се намираме. Но в крайна сметка виждаме, че министърът няма желание да уважи парламента, няма желание да изпълни решенията, които всички ние, повтарям, всички парламентарни групи сме взели. Затова в момента може би само опозицията има право да говори. Не видяхме никой от управляващите да излезе на трибуната. Може би госпожа Ангелова ще вземе думата. Така че се надявам на дебат от Ваша страна. Благодаря Ви.
Реплики към господин Стойнев? Госпожа Мариана Тодорова. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Стойнев! Министър Калфин винаги е на разположение на всички парламентарни групи, когато те пожелаят и го поканят за обсъждане. Вчера в Бюджетната комисия Вие можехте да останете, а не да я напуснете, и да изслушате становището на Министерството на труда и социалната политика [[ръкопляскания от ГЕРБ]] , за да чуете какви са възраженията. И на трето място, министър Калфин обслужва бюрокрацията – част от групата „Монти”, която решава структурни проблеми в бюджета на европейско равнище. И ако бюджетът на европейско равнище бъде подобрен, това ще има ефект и върху България. Освен това, днес тук депутатите решаваме как да изглежда бюджетът, а министърът няма отношение, така че друг път бъдете по-прецизни. [[Смях от БСП ЛБ.]] Може би пак си търсите причина да напуснете залата. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Втора реплика? Господин Попов.
Благодаря, госпожо Председател. Вчера не бях на тази Комисия, обаче зададох въпрос към министъра: как ще се справи представляваното от него Министерство с ужасяващата безработица и демографски срив във Видинска област? Освен всичките голи статистики, той ми отговори, че на практика Министерството няма такава политика.
Каква е репликата?
Ще стигна и до нея. Всъщност борбата срещу безработицата, срещу демографския срив ще стане с европейски програми. Моята реплика е към Вас: може ли европейските програми да заменят държавната политика по отношение на борбата с безработицата, демографския срив, със социални плащания, изобщо социалното развитие на държавата?
Господин Стойнев ли питате?
Трета реплика? Дуплика – господин Стойнев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Тодорова, с цялото ми уважение към министър Калфин –разбирам, че той иска да оправи европейската политика, но първо е хубаво да оправи българската си политика, защото той е избран от нас и неговото място е именно тук.
Не от Вас!
Имам предвид от българския парламент. Това, което се случва в България, наистина е недопустимо. До 30 ноември трябваше да имаме този план за справяне с демографската криза! Къде е този план? Няма го! Министърът не изпълнява решение на Народното събрание!
Ние сме на второ четене!
Разбира се. Ако той е толкова незначителен, което не вярвам да е така, може би някой представител на ГЕРБ ще вземе отношение и ще ни обясни. Що се отнася до репликата на господин Попов. Европейските програми, уважаеми господин Попов, са направени да допълват национална политика! За съжаление, в България ползваме европейските програми като основния инструмент за провеждане на политика! Ние се гордеем, че от публичните средства, които държавата харчи, 80% са европейски средства. Това е недопустимо, ако искаме да имаме икономика с устойчив ръст на развитие. Ако продължаваме по същия начин, нищо добро не ни очаква. Неслучайно е заложен този икономически растеж от 2,1%. Как ще се случи? ГЕРБ обяснява – „чрез увеличаване на потреблението”. А как ще се увеличи потреблението, уважаеми дами и господа? Като се увеличава минималната работна заплата от 380 на 420 лв.! Всички международни финансови институции ясно заявиха, че такъв икономически растеж, за съжаление, е нереалистичен. Затова ние считаме, че в този бюджет като цяло липсват политики за стимулиране на икономическия растеж! Няма нито една дума за реформа или как по този начин реформата ще се финансира, или до какво ще доведе тази реформа! В България, особено десните политици, считат, че реформа е само когато орежеш разходите, но тук да говорим за ефективност, за ефикасност на средствата – нищо подобно! Нищо подобно! Това е поредният бюджет, който гледахме и миналата година. Нали така, госпожо Стоянова?
Нещо си се объркал!
Абсолютно същият бюджет – с никаква политика, с никакви цели [[реплики от докладчика Менда Стоянова]] , с никакви приоритети! Благодаря Ви.
Други народни представители? Има ли желаещи за изказвания? Процедура – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, като огледаме залата, се намираме в една уникална ситуация за историята на бюджетите на Европа и извън нея. Погледнете! Няма нито един представител на правителството на Република България. Нямам спомен това да се е случвало от близо 30 години. Няма такъв парламент в Европа, който ще обсъжда бюджета без нито един представител на правителството. Второ, нито едно изказване от управляващите, нито една защита. В тази връзка за раздвижване на атмосферата, госпожо Председател, предлагам да поканим поне чистачката на господин Премиера да дойде, за да не се срамуваме. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Други народни представители за изказване? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване.
Процедура.
Процедура – заповядайте, господин Иванов.
Благодаря, госпожо Председател. Предвид предстоящото гласуване, което току-що обявихте, предлагам процедура за поименна проверка. Благодаря Ви.
Списъците! Айдоан Муталиб Али - отсъства Айхан Ахмед Етем - отсъства Александър Руменов Ненков - тук Александър Христов Методиев - отсъства Алиосман Ибраим Имамов - тук Алтимир Емилов Адамов - тук Ана Георгиева Баракова - тук Ангел Петров Найденов - отсъства Анна Василева Александрова - тук Антон Ангелов Долапчиев - тук Антони Антониев Тренчев - отсъства Атанас Зафиров Зафиров - тук Атанас Иванов Ташков - тук Атанас Петров Атанасов - отсъства Атанас Славчев Стоянов - тук Атанас Тодоров Мерджанов - отсъства Ахмед Реджебов Ахмедов - отсъства Бойка Грозева Маринска - тук Борис Борисов Станимиров - отсъства Борис Янков Ячев - отсъства Борислав Любенов Великов - отсъства Борислав Михайлов Борисов - отсъства Борислав Райчов Миланов - тук Борислав Сабинов Иглев - отсъства Бюнямин Хюсеин Хасан - отсъства Валентин Алексиев Николов - отсъства Валентин Иванов Радев - тук Валентин Кирилов Касабов - тук Валентин Любенов Павлов - тук Валентин Николов Иванов - тук Валери Мирчев Жаблянов - тук Валери Симеонов Симеонов - тук Васил Миланов Антонов - тук Велизар Пенков Енчев - тук Венка Константинова Стоянова - тук Венцислав Йорданов Каймаканов - отсъства Вили Младенов Лилков - отсъства Владимир Цветанов Тошев - тук Владислав Тошков Николов - тук Волен Николов Сидеров - отсъства Галя Енева Захариева - тук Галя Симеонова Георгиева - тук Георг Даниелов Георгиев - тук Георги Александров Ковачев - тук Георги Иванов Андонов - отсъства Георги Недков Кючуков - тук Георги Николов Недев - отсъства Георги Стоянов Кадиев - тук Георги Страхилов Свиленски - тук Георги Тодоров Божинов - отсъства Георги Чавдаров Анастасов - отсъства Георги Ченков Търновалийски - тук Георги Янчев Гьоков - отсъства Гроздан Спасов Караджов - тук Гюнай Хюсмен Хюсмен - отсъства Данаил Димитров Кирилов - тук Даниела Анастасова Дариткова-Проданова - тук Даниела Владимирова Савеклиева - тук Даниела Йорданова Панайотова - тук Делян Александров Добрев - отсъства Делян Славчев Пеевски - отсъства Десислав Славов Чуколов - отсъства Десислава Вълчева Атанасова - отсъства Десислава Йорданова Костадинова-Гушева - тук Джевдет Ибрям Чакъров - отсътсва Джейхан Хасанов Ибрямов - отсъства Джема Маринова Грозданова - тук Диана Иванова Йорданова - отсъства Димитър Ангелов Горов - тук Димитър Андреев Делчев - тук Димитър Бойчев Петров - тук Димитър Борисов Главчев - тук Димитър Григоров Шишков - тук Димитър Иванов Гечев - тук Димитър Кирилов Байрактаров - отсъства Димитър Крумов Танев - отсъства Димитър Николов Лазаров - тук Димитър Спасов Димитров - отсъства Димитър Стоянов Дъбов - тук Димитър Танев Танев - тук Димитър Христов Желев - тук Добрин Ненов Данев - тук Добромир Проданов Проданов - тук Дончо Спасов Баксанов - тук Дора Илиева Янкова - тук Драгомир Велков Стойнев - отсъства Дурхан Мехмед Мустафа - отсъства Евгени Димитров Стоев - тук Евгения Бисерова Алексиева - тук Евгения Даниелова Ангелова - тук Емил Димитров Райнов - тук Емил Димитров Симеонов - тук Ерджан Себайтин Ебатин - отсъства Ердинч Исмаил Хайрула - отсъства Жельо Иванов Бойчев - тук Живко Иванов Мартинов - тук Иван Валентинов Иванов - отсъства Иван Кирилов Иванов - тук Иван Костадинов Станков - тук Иван Николов Миховски - тук Иван Пенков Иванов - тук Иван Славов Иванов - тук Иван Стефанов Вълков - тук Иван Стоев Чолаков - тук Иван Тодоров Димитров - отсъства Иван Тодоров Ибришимов - тук Илиан Сашов Тодоров - отсъства Илия Янков Илиев - отсъства Ирена Иванова Коцева - тук Ирена Любенова Соколова - тук Искрен Василев Веселинов - тук Йордан Георгиев Андонов - тук Йордан Кирилов Цонев - отсъства Калина Петрова Балабанова - отсъства Камен Костов Костадинов - отсъства Катя Николаева Попова - тук Кирил Боянов Калфин - тук Кирил Добрев Добрев - тук Кирил Николаев Добрев - отсъства Кирил Петров Цочев - тук Кирчо Георгиев Карагьозов - тук Клавдия Георгиева Григорова-Ганчева - тук Корман Якубов Исмаилов - отсъства Корнелия Петрова Нинова - тук Костадин Иванов Марков - тук Красен Георгиев Кръстев - тук Красимир Дончев Каракачанов - отсъства Красимир Илиев Богданов - тук Красимир Любомиров Велчев - тук Красимир Петров Петров - отсъства Красимир Христов Янков - отсъства Красимира Арангелова Ковачка - тук Кристиан Иванов Вигенин - тук Кънчо Янев Филипов - тук Лъчезар Богомилов Иванов - тук Лъчезар Стаменов Никифоров - тук Любомир Владимиров Владимиров - отсъства Лютви Ахмед Местан - отсъства Магдалена Ламбова Ташева - отсъства Манол Трифонов Генов - тук Мариана Василева Георгиева-Бенчева - тук Мариана Георгиева Тодорова - тук Мариана Радева Бояджиева - тук Мария Щерева Белова - тук Мартин Димитров Димитров - тук Мартин Стоянов Иванов - отсъства Менда Кирилова Стоянова - тук Методи Борисов Андреев - тук Мехмед Юмер Атаман - отсъства Миглена Дойкова Александрова - отсъства Милен Василев Михов - тук Милена Цветанова Дамянова - тук Митхат Сабри Метин - отсъства Михаил Парашкевов Тодоров - тук Михаил Райков Миков - отсъства Михо Димитров Михов - отсъства Муса Джемал Палев - тук Мустафа Сали Карадайъ - отсъства Мустафа Фахри Ахмед - отсъства Найден Маринов Зеленогорски - отсъства Настимир Ананиев Ананиев - тук Невин Халил Хасан - тук Нели Рускова Петрова - тук Нено Христов Влайков - тук Никола Пейчев Хаджийски - тук Николай Веселинов Александров - отсъства Павел Алексеев Христов - тук Петър Владиславов Славов - отсъства Петър Георгиев Кадиев - тук Петър Георгиев Кънев - тук Петър Иванов Петров - тук Петър Костадинов Петров - тук Петър Пандушев Чобанов - тук Петър Христов Беков - тук Петър Христов Петров - тук Петя Цветанова Аврамова - тук Пламен Веселинов Йорданов - тук Пламен Дулчев Нунев - тук Пламен Иванов Манушев - тук Пламен Тачев Петров - тук Полина Кръстева Карастоянова - тук Радан Миленов Кънев - тук Радослав Любчов Стойчев - тук Ралица Тодорова Ангелова - тук Рамадан Байрам Аталай - отсъства Росен Петров Петров - тук Румен Василев Гечев - тук Румен Димитров Христов - отсъства До тук след момента на извикването им по азбучен ред в залата присъстват: Валентин Николов – ГЕРБ, Борис Ячев, Димитър Крумов Танев, Джейхан Ибрямов, Красимир Янков, Красимир Каракачанов и Диана Йорданова. Налице е кворум. Предстои гласуване. Процедура – заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. След като сутринта лишихте българските граждани от пряко излъчване по БНТ и БНР, сега се направи тази процедурна хватка и тарикатлък за поименно преброяване на кворума, за да се лиши опозицията от възможността да го направи в по-късен етап, когато управляващите са се изнизали. Затова е и моята процедура – предстоящото гласуване да стане със ставане от място и заявяване кой как е гласувал. Колеги, не се крийте зад безименното копче. Както казваме в нашия край, нека видим кой е кум и кой сват и кой как ще гласува. Благодаря.
Господин Попов, кой от ръководството на групата Ви упълномощи? От господин Чавдар Георгиев сте упълномощен от името на групата, тъй като първият ред с ръководните фактори на Вашата група не са в залата. А, идва госпожа Нинова. Обратно предложение?
Уважаема госпожо Председател, правя обратно предложение. Очевидно някои колеги още не са разбрали, че начинът на гласуване чрез електронната система не е анонимен. Това първо. Второ, разбирам желанието на колегите. Имат конгрес. Искат да се изявяват. [[Оживление в ГЕРБ.]] Виждаме го даже по изказванията. Нека да си гласуваме така, както се гласува. Правя обратно предложение.
Гласуваме направеното предложение – гласуването по чл. 1 да бъде по реда на чл. 63, т. 3 – ставане от място при поименно извикване по азбучен ред и отговаряне със „за”, „против” и „въздържал се”. Гласуваме. Гласували 137 народни представители: за 24, против 98, въздържали се 15. Предложението не е прието. Колеги, преминаваме към гласуване. Първо, подлагам на гласуване предложението на народния представител Лютви Местан и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 130 народни представители: за 27, против 56, въздържали се 47. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на Михаил Миков и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 134 народни представители: за 30, против 74, въздържали се 30. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 1 в редакцията по доклада на Комисията с неговите три алинеи и таблици. Гласували 143 народни представители: за 112, против 26, въздържали се 5. Предложението е прието. Отрицателен вот – господин Ерменков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Гласувах отрицателно по чл. 1 от Закона за бюджета за държавното обществено осигуряване по три основни причини. Първата причина е, че за пореден път сме свидетели на формиране на бюджет, при който приходната част силно се подценява, за да може тези, които я изпълняват, да живеят в комфорт за сметка на всички останали. Второ, гласувах „против”, защото в разходната част за пореден път ГЕРБ доказва, че за него бедността, социалните помощи, майчинските, децата с увреждания, безработните хора, нямат значение, защото те не формират техните избиратели. Колкото са по-малко и физически унищожени, толкова по-голям е шансът ГЕРБ да печели отново избори. Третото нещо, за което гласувах „против”, е, че не мога да разбера как дясна партия не се съгласява с предложението на Българската социалистическа партия, при което, забележете, ние предлагаме с около 285 милиона да се намалят трансферите от държавния бюджет към общественото осигуряване – нещо, което би трябвало да предлагат десните, а не левите. Това още веднъж показва, че колегите от ГЕРБ си правят игри с числа, които нямат нищо общо с реалния живот. За съжаление реалният живот скоро ще им напомни за себе си. [[Силен шум в ГЕРБ.]]
Госпожо Стоянова, по чл. 2.
По чл. 2 има предложение на народния представител Димитър Танев и група народни представители – в чл. 2 да се направят следните изменения: 1.В ал. 2: а) На ред І „Разходи и трансфери – всичко” и ред 1 „Разходи” числото „7 690 316, 7” се заменя със „7 685 505, 9”. б) На ред 1.1 „Пенсии” числото „7 689 757, 5” се заменя със „7 684 946, 7”. в) На ред 1.1.1. „Пенсии за сметка на държавното обществено осигуряване” числото „7 654 959,9” се заменя със „7 650 149, 1”. 2. В ал. 3, на ред „Дефицит” числото „- 4 353 296, 9” се заменя с „ - 4 348 486, 1”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 2: „Чл. 2. (1) Приема бюджета на фонд „Пенсии” по приходите и трансферите на обща сума 3 339 019,8 хил. лв., както следва: (Таблица.) (2) Приема бюджета на фонд „Пенсии” по разходите и трансферите на обща сума 7 690 316,7 хил. лв., както следва: (Таблица.) (3) Приема дефицит по бюджета на фонд „Пенсии”, както следва: Дефицит 4 351 296,9 хил. лв..”
Дебатът по чл. 2 е открит. Няма желаещи. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Димитър Танев и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 130 народни представители: за 16, против 49, въздържали се 65. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване чл. 2 в редакцията му по доклада на Комисията. Гласували 125 народни представители: за 97, против 20, въздържали се 8. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за членове 3, 4 и 5.
Изказвания? Няма. Гласуваме членове по вносител 3, 4 и 5, подкрепени от Комисията. Гласували 124 народни представители: за 95, против 17, въздържали се 12. Предложението е прието.
По чл. 6 има предложение на Михаил Миков и група народни представители: Чл. 6 се изменя така: „Чл. 6. (1) Приема бюджета на фонд „Общо заболяване и майчинство” по приходите и трансферите на обща сума 802 620,8 хил. лв., както следва: (Таблица.) (2) Приема бюджета на фонд „Общо заболяване и майчинство” по разходите и трансферите на обща сума 892 596,9 хил. лв., както следва: (Таблица.) (3) Приема дефицит по бюджета на фонд „Общо заболяване и майчинство”, както следва: (Таблица.) Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 6.
Изказвания? Заповядайте, господин Стойнев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Тук нашето предложение касае да се увеличи обезщетението на осигурените майки за отглеждане на малко дете през втората година на майчинството от 340 на 420 лв. Преди около седмица, тъй като съм внесъл Законопроект за допълнение на Кодекса за социално осигуряване, където има текст, предлагам обезщетението за отглеждане на дете от една до две години да бъде изравнена с минималната работна заплата. Тогава представителите от ГЕРБ ми казаха, че не могат да го обвържат с минималната работна заплата, защото този принцип не бил добър, още повече, че от Световната банка са против социалните плащания да се обвързват с минималната работна заплата. Ето, тук, на Вашето внимание – виждате, че не е обвързано с минималната работна заплата. Предложих го, защото досега, винаги когато ГЕРБ не е управлявал, е било равно на минималната работна заплата. Някой ще каже: „Добре, Вие какво направихте?” Ние го направихме точно така. Когато вдигнахме минималната работна заплата на 310 лв., това обезщетение стана 310 лв., когато вдигнахме на 340 лв. – обезщетението също стана 340 лв. Обръщам се към Вас, господин Цветанов, тъй като Вие ръководите групата. Хубаво би било да не делим децата към коя партия принадлежат, а наистина да се обединим, защото това касае бъдещето на страната. Тук става въпрос за майките, които са се осигурявали, за майките, които са работили, за тези, които си плащат осигуровките. Нормално е това обезщетение да бъде равно на минималната работна заплата. Пак казвам: тук имаме огромен проблем. Господин Калфин трябваше да представи своята концепция как се справя с демографската криза – виждаме, че го няма, тоест ние трябва да гадаем как се справя. Така или иначе нека да вдигнем на 420 лв. Ако нещо си струва в целия голям Закон, което да бъде подкрепено и да се обединим, уверявам Ви, е именно това. Така ли е, госпожо Стоянова?! Така е! Нека наистина да се обединим. Става въпрос за деца, така че да подпомогнем семействата им. Пак казвам – не става въпрос за родителите, които не работят, за тези, които не си плащат осигуровките. Напротив, става въпрос за тези, които са чисти пред закона – това обезщетение да бъде равно на 420 лв. Според нас, разбира се, и от Министерството ще кажат, и от финансите, става въпрос за 39 хил. осигурени майки и допълнителните средства ще бъдат 37 млн. лв. Става въпрос за българските деца. Нека поне веднъж да се обединим по една точка в този бюджет, защото наистина това си струва. Благодаря.
Реплики? Госпожа Тодорова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Господин Стойнев, преди малко депутат от Вашата парламентарна група използва израза „игра с числа”. Мисля, че и тук можем да използваме израза „популистка игра с числа”. Сега минималната работна заплата е 380 лв. Ако извадим от нея личните данъци и осигуровките, нетното изражение на минималната работна заплата ще е 297 лв. – по-малко от 340 лв. Същата е постановката, ако извадим личните осигуровки и данъците от 429 лв., каквато ще е минималната работна заплата догодина, 329 лв., и пак ще е по-малко от 340 лв. [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]] Когато се повиши повече минималната работна заплата, тогава може би ще има смисъл. Вие правите предложение, изпразнено от съдържание. Що се отнася до демографската политика, не исках преди малко да навлизам в детайли, но все пак трябва да кажем, че част от доклада беше забавен от Българската академия на науките. Иначе министърът е готов и на 16 декември тя ще бъде внесена, така че се успокойте на тази тема.
Втора реплика? Няма. Господин Стойнев – дуплика.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Тодорова, имам чувството, че като чуете Ивайло Калфин и ако не скочите на трибуната да го защитите, няма кой да го защити. [[Ръкопляскания и оживление.]] Спокойно! Уважаваме министъра. Вижте, това, което Вие казахте, е скандално! Трябва да си върнете думите назад. Разбира се, оставям настрана, че тази дискусия е за друг член – чл. 12, за който са Вашите доводи. Ще си погледнете хубаво Законопроекта и ще се включите, надявам се, тогава пò в дълбочина. Тук става въпрос, пак казвам, за неписано правило, което през 2009 г. беше отменено. Пак казвам, обезщетението за майките, които се осигуряват, не става въпрос за другите, да бъде равно на минималната работна заплата. ГЕРБ го отмениха – така прецениха. Три години и половина това беше в застой. Дойде правителството на Пламен Орешарски, което на два пъти вдигна това обезщетение. Сега, когато минималната работна заплата ще стане 420 лв., е нормално да продължим с тази политика. Вие казвате, че не трябва да бъде обвързано с минималната работна заплата. Ваше право! Тогава направете някакъв жест. Не може да казвате на хората, че, видите ли, те нямат нужда от увеличаване на това обезщетение. Излезте пред една майка и кажете: „На теб, на Вас 340 лв. са Ви крайно достатъчни”, и не трябва да го увеличавате на 420 лв. Нека тя да прецени дали сте права, или не. Считам, че когато става въпрос за деца, съвсем нормално е да се обединим и да подпомогнем майките и бащите, разбира се, които отглеждат децата си в много тежки условия. Виждаме, че е втори бюджет, госпожо Стоянова, където това обезщетение не се увеличава.
Господин Стойнев!
Може би пак ще кажа нещо за Ивайло Калфин, така че очаквам Ви на трибуната. Благодаря Ви.
Господин Стойнев, ако желаете да изясните нещо с госпожа Стоянова, това в кулоарите. Непрекъснато да говорите и да се обръщате към нея... [[Народният представител Менда Стоянова иска думата по начина на водене.]] Ето, сега иска по начина на водене, защото не съм реагирала, господин Стойнев. Заповядайте, госпожо Стоянова.
Госпожо Председател, правя процедура по начина, по който водите заседанието, по две теми. Първо, смятам, че не спазвате Правилника и допускате тук да се правят изказвания, реплики и дуплики извън конкретните членове, които се обсъждат. Напомням Ви, че това е заседание по Закон на второ четене и се обсъжда текст по текст, а не общи приказки или други текстове, които ще последват след това. Второ, не съм доволна от това, че не направихте забележка на господин Стойнев. [[Реплика от народния представител Драгомир Стойнев.]] Господин Стойнев обиди с това, че управляващите делим децата на партиен принцип. Мисля, че той ги дели на партиен принцип, още повече че основната част от избирателите на господин Стойнев като че ли са извън фертилна възраст. [[Ръкопляскания и оживление.]]
Одобрителни ръкопляскания от целия сектор на пленарната зала. Продължаваме нататък. Изказвания – господин Ерменков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, нямах намерение да се изказвам по темата, но когато тук, в ляво, седят хора, които претендират, че са социално ориентирани, а правят всичко възможно да се намаляват социални придобивки и даже твърдят, че те са повече отколкото в момента би трябвало да получават, някак си ми изглеждат странно. Защото, когато говорим за майките и техните обезщетения, искам само да припомня на колегите от ГЕРБ една малка случка, която беше преди около две години с онези майки с колички, които бяха пред парламента и които протестираха именно за това, че им бяха замразени помощите. Много Ви моля, нека все пак да не правим политика от това дали някой е във фертилна или не във нефертилна възраст! Да не правим политика от това дали майките заслужават повече или по малко пари, защото всеки от Вас, ако не е майка, поне сигурно ще има роднина, който в скоро време да е в тази ситуация. Когато говорим за една държава, на която и в Конституцията е написана, че е социална, е хубаво да се съобразяваме с това нещо и да осигуряване поне онова малко нещо, което няма да срути бюджета на държавата, но поне ще е един жест и към майките, които в тази тежка ситуация са решили да раждат, и към децата им, и към това, че те си плащат осигуровките, защото именно за тези майки става въпрос. Затова нека подкрепим това предложение. Благодаря Ви.
Реплики? Няма. Други народни представители? Заповядайте, госпожо Нинова.
Колеги, по отношение трите закона за бюджета – казвам по принцип, се очертават нашите различия. Вие, мнозинството, гледате на Закона за бюджета, както се изказа представител от Вас...
Госпожо Нинова, съгласно процедурата на госпожа Менда Стоянова съм длъжна да Ви направя забележка и да Ви върна в дебата по конкретния текст на конкретния закон.
Веднага! Гледаме обезщетението за майчинство – Фонд „Обезщетение за майчинство”. Госпожа Менда Стоянова гледа на този Фонд като „Взел Кольо, дал Кольо” – цитирам. Ние гледаме на тази работа като висш пилотаж на правене на политика, в случая демографска политика. И понеже никой от Вас не се изказва, аз сега ще вляза в ролята на госпожа Стоянова – „Взел Кольо, дал Кольо”. Взимате от майките по-високо обезщетение като вдигате минималната работна заплата. Осигуровката за майчинството е процент от минималната работна заплата. Вдигайки минималната заплата и взимате повече пари. Значи Кольо им взел повече пари. На изхода обаче по чл. 6, който сега обсъждаме, им замразявате парите от 2014 г. Е, къде Ви е „Взел Кольо, дал Кольо”? Даже и Вашата философия не си изпълнявате. Що се отнася обаче до правенето на политики и демографска политика. Защо тук ги говорите тези работи бе, колеги? Днес имаше протест на майки с деца отвън. Някой от Вас разбра ли? Мръзнат цял ден бебетата в количките с надписи: „За мен няма бюджет”. Кой от Вас излезе да види тези хора? Защо не отидохте на тях да им кажете тези аргументи? Последно, това което предлагаме е най-елементарната стъпка в посока подобряване на демографската ситуация. Госпожо Тодорова, сигурно господин министърът ще внесе в срок Стратегията за демографско развитие. Не се съмнявам. Тя обаче ще остане един празен документ без никакво действие, тъй като в бюджета няма предвиден и един лев за финансиране на демографска политика. И какво като ще ни внесе три написани листа с добри намерения, след като в бюджета няма финансова осигуровка на тези мерки? Последно, когато чух вицепремиер на България да казва, че бежанците са добре дошли, за да ни решат демографския проблем, помислих, че това е някаква шега и моето чувство за хумор не я улавя. Сега обаче като виждам какво предлагате в бюджета разбирам, че тази жена се е вземала на сериозно и го е говорела сериозно.
Реплики към госпожа Нинова? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на господин Миков и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 122 народни представители: за 43, против 37, въздържали се 42. Предложението не е прието. Заповядайте за прегласуване, господин Янков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители, въпреки че в залата не присъства вицепремиерът и министър на социалната политика, който да вземе отношение...
Кой? Кой?
Аз мисля, че някои от колегите пропуснаха това гласуване, затова моля за прегласуване.
Прегласуване, колеги. Гласували 129 народни представители: за 44, против 53, въздържали се 32. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 6 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 130 народни представители: за 89, против 20, въздържали се 21. Предложението е прието. Заповядайте за отрицателен вот, господин Янков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители, гласувах „против”, защото с този текст тези, които го подкрепихте, не давате възможност да има перспектива за раждане на деца, за отглеждане на малки деца. Никой от тези, които защитават текстът, който приехме, не обясни и не даде числа колко пари са спестени от намаления брой родени деца през 2015 г., каква е прогнозата за 2016 г. и колко пари ще бъдат спестени само поради факта, че ние не подкрепяме в България семействата да раждат, да мисля за повече деца. Казвам Ви го като човек, като родител, като баща на три деца, само че родени в друго управление, при други обстоятелства. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Янков. Други отрицателни вотове? Няма. Заповядайте, госпожо Стоянова – чл. 7.
По чл. 7 има предложение на народния представител Михаил Миков и група народни представители: „Чл. 7 се изменя така: „Чл. 7. (1) Приема бюджета на фонд „Безработица” по приходите и трансферите на обща сума 221 901,6 хил. лв., както следва:”. Таблица. (2) Приема бюджета на фонд „Безработица” по разходите и трансферите на обща сума 324 752,1 хил. лв., както следва:” . Таблица. (3) Приема дефицит по бюджета на фонд „Безработица”, както следва:”. Таблица. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Димитър Танев и група народни представители: „В чл. 7 да се направят следните изменения: 1. В ал. 2, в колона 2 на ред I Разходи и трансфери – всичко”, ред 1 „Разходи” и ред 1.2. „Социални помощи и обезщетения” числото „324 752, 1” се заменя с „329 562, 9”. В ал. 3 колона 2, на ред „Дефицит (-), Излишък (+)” числото „- 102 850,5” се заменя с „- 107 661, 3”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 7.
Изказвания? Заповядайте, господин Стойнев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Тук нашето предложение е да се увеличи осигуровката за фонд „Безработица” с 1%, тоест от 1% на 2%. Според нашите изчисления приходите в бюджета ще се увеличат с 222 млн. лв., тоест, както десницата обича, да няма фондове с дефицит. Считам, че наистина по този начин този фонд няма да има дефицит. Обаче тук, уважаеми дами и господа, дебатът трябва да бъде много по-голям и се надявам, понеже господин Калфин го няма, да излязат от АБВ и да ме репликират – ние трябва да видим дали сегашната ни система може да издържи на сегашното ниво на осигурителните вноски. Казвам го съвсем отговорно, защото, когато започна истинската пенсионна реформа – това бе истинска реформа в социалното осигуряване през 2000 г., тогава наистина има едни изключително завишени осигурителни прагове, които позволяваха тази система едва ли не да се самоиздържа. Да, разбира се, с много по-малка вноска от страна на държавата, но имаше една такава идея за самоиздържане. През годините, които минаха, за съжаление, се постигна намаление на тези осигурителни вноски, което доведе до едно по-голямо участие от страна на държавата в системата на осигуряване. Затова предлагаме не да увеличим драстично осигуровките, но именно да вдигнем за фонд „Безработица”, тъй като считаме, че увеличавайки от 1 на 2% самите хора, които ще ползват това обезщетение за безработица, ще имат и съответно по-голям доход в кавички, когато именно настъпи този момент те да се обърнат към осигурителната система. Считаме, че това е справедливо, тъй като през годините този дневен минимален размер на обезщетението за безработица не е бил увеличаван и той може наистина да се увеличи на 12,00 лв. Разбира се, въпросът е: парите откъде ще дойдат? Парите ще дойдат именно с този 1%. Няма нищо лошо в това, няма нищо страшно в това. Ние сме много, много далеч от тези нива като обем на осигурителни вноски, които са в началото на реформата през 2000 г. Считам, че това е правилна стъпка за балансиране на системата, още повече и държавата ще се освободи от един огромен ресурс, който тя дава, за да поддържа тази система. Тук въпросът е: ние искаме ли да продължаваме да подкрепяме система, която, уж, се издържа от осигуровки, само че виждаме, че тези нива на осигуровки са толкова ниски, че те не позволяват системата да се издържа самостоятелно и трябва всеки път ние да гласуваме бюджет, с който дотираме именно тази осигурителна система? Или наистина да вдигнем от 1 до 2% това обезщетение, което, уверявам Ви, по никакъв начин няма да повлияе на работодателите? От 1 до 2% – още повече, че ще има разпределение, така че не е толкова голяма тежест, макар че в осигурителното законодателство не обичам, когато се говори за осигурителния принос, да се говори за тежест, считам, че това е една правилна стъпка, която, от една страна, изцяло ще премахне дефицита във фонд „Безработица”, а от друга страна, ние ще увеличим и обезщетението на безработните. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Стойнев. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, госпожо Нинова.
Колеги, допълвам изказването на господин Стойнев. Отнася се за 21 хиляди души безработни, които получават минимално обезщетение. Нашето предложение за увеличаването на това обезщетение ще струва около 9 млн. лв. допълнително на бюджета. Добавям и още един аргумент, той е на Международната организация на труда, където се казва, че това обезщетение трябва да е 60%. Шестдесет процента представлява точно нашето предложение – от 7,20 лв. на 12,00 лв. да бъде увеличено това обезщетение. Има и още един аргумент. Години наред тази вноска се намаляваше, но тогава безработицата беше ниска, беше 5-6%, господин Адемов, ако си спомням, в предишни правителства. Сега високата безработица – процент, който се поддържа години наред, а и за догодина в бюджета не е предвидено да намалее съществено, изисква и увеличение на този процент вноска за безработица за обезщетяване на тези хора. Надявам се и с тези допълнителни аргументи да Ви убедя да подкрепите нашето предложение.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Нинова. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, господин Ерменков.
Уважаеми господин Председател, колеги! Наистина Ви приканвам да подкрепите това наше предложение, защото обикновено ни обвиняват като лява партия, че ние сме повече за разходите и там сме били много силни. Обаче тук става въпрос за приходите все пак. Става въпрос наистина за увеличаване на приходи и във фонд „Безработица”, като по този начин ще се ликвидира неговият дефицит. Става въпрос за това, че вместо 221 милиона ще влязат 442 – на памет говоря, ако съм сбъркал, няма да е с много. Става въпрос наистина за това да се осигурят и онези средства, които ще изпълнят изискването за обезщетението по безработица, което да бъде 60%, а не, както сега в момента, ще се получи малко по-ниско. Моля Ви, бъдете разумни, нека да не гласуваме нещо, което го предлага опозицията – „против”, само защото го предлага опозицията. Съгласете се, че тук има и обвързване на числата едно с друго, няма нарушаване на общата бюджетна рамка. Моля Ви наистина, защото става въпрос за хора, които изпадат в ситуация на безработица. Вие знаете колко е трудно сега да се намери работа. Поне да има някакъв достоен, ако не съвсем, то поне осигурен минимум на доходи, които да могат да им позволят да преживяват, ако не, както нормалните хора, поне да оцелеят физически. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Ерменков. Реплики? Доктор Адемов, заповядайте.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Ерменков, аз разбирам Вашето желание да балансирате фонд „Безработица”, но той е само един от всички останали фондове. За да балансираме бюджета на държавното обществено осигуряване от сегашните 19,5% осигурителни вноски за всички осигурителни рискове без здравно осигуряване, това означава, че трябва да увеличим осигурителната вноска с още толкова, за да балансираме всички фондове. Ако решаваме да балансираме единствено и само фонд „Безработица”, Вие сте прави, но ако искаме да балансираме всичките фондове на държавното обществено осигуряване, се изисква друг тип политика. В състояние ли сме, работодателите в България могат ли да издържат такова увеличение на осигурителните вноски? Това е един сериозен аргумент и аз знам, че Вие разбирате, че това е сериозен аргумент.
Благодаря Ви, уважаеми д-р Адемов. Други реплики? Господин Ерменков, заповядайте за дуплика.
Прав сте, д-р Адемов. Спор няма за това нещо. Но все пак, както току-що чухте, отнякъде първо трябва да се започне, поне да започнем от Фонд „Безработица”. Не може наистина да започнем отвсякъде наведнъж. Сградата се гради по малко. Първият камък е основният, оттам започва другото строителство. Второто нещо: ако забелязвате, по-нататък предлагаме и повишаване на максималния осигурителен праг, което ще доведе до допълнителни приходи в общественото осигуряване, които също ще доведат и ще доспомогнат за балансиране на фондовете. Така че това, което предлагаме, не е само така в момента нещо, защото е красиво, а защото сме го обмислили, защото мислим, че е от полза на хората, на мнозинството хора, които в България са бедни, а не богати. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Ерменков. Други изказвания? Заповядайте, господин Танев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Има предложение не само от страна на опозицията, а и от страна на управляващите за промяна и увеличаване на средствата за Фонд „Безработица”. Нашето предложение е свързано с увеличаване на размера от 7,20 на 8 лв., което номинално дава отражение в увеличение на разходите с 5 млн. лв. За съжаление не беше прието нашето предложение тези средства да бъдат за сметка на средствата по Фонд „Пенсии”, най-вече в частта за инвалидни пенсии, където считаме, че тази година предложенията, които правим, биха дали възможност следващата година да има намаление, тоест икономия на ресурс. Така че ние бяхме намерили източник за това намаление. За съжаление това не беше прието. Но независимо от това, ако се приеме това увеличение на разходите, то на практика ще прерасне в един допълнителен дефицит, който по време на годината и при икономия на разходите от други пера би могъл да се покрие. Така че Ви предлагам да подкрепите нашето предложение. То е съвсем минимално увеличение на обезщетението за безработица от 7,20 на 8 лв., което, още веднъж казвам, би струвало на бюджета около 5 млн. лв. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Танев. Заповядайте за реплика, госпожо Нинова.
Уважаеми колеги, ако не бъде подкрепено нашето предложение за увеличение на 12 лв., ние ще подкрепим Вашето, макар че смятаме за недостатъчно. Въпросът ми към Вас под формата на реплика е: как точно решихте, че е 8 лв.? Нашето предложение почива на изследванията на Международната организация на труда, която казва: „60% обезщетение – затова 12 лв.”. Как точно определихте, че е 8? Понеже не се прие източникът, който посочихте, аз Ви предлагам източник на тези средства, ако се приеме увеличението, да бъде увеличението на осигурителната вноска, което идва от увеличението на минималната работна заплата, тъй като безработицата е процент от тази минимална работна заплата. Тоест от там имаше едно увеличение, което може да дойде тук като разход за увеличение на обезщетението.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Нинова. Други реплики? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Танев.
Уважаема госпожо Нинова, благодаря Ви за подкрепата, която оказахте. Надявам се така да бъде и с гласуването. Считам, че е по-важно да има резерви, по-важно е ако има икономии, те да бъдат използвани за това, а не да търсим увеличение на осигурителните вноски. В този смисъл считам, че по-добрият вариант е да се намерят средства в рамките на икономиите. Що се касае до това как ние определихме тази сума в размер на 8 лв., разбира се, това, което Вие казвате, следва своята логика от 7,20 на 12 лв., което е 60% от минималната работна заплата. Но ние считаме, че не бихме могли да подкрепим толкова голямо увеличение. Първо, от една страна тези средства, които биха се получавали от безработните, в никакъв случай не би било добре да бъдат стимул за това хората да не се включват на пазара на труда. От друга страна считаме, че увеличението на минималната работна заплата 2016 спрямо 2015 г. е в размер около 10% и именно на тази база сме стъпили, за да увеличим и това плащане от 7,20 на 8 лв. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Танев. Други изказвания? Заповядайте, господин Радан Кънев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Искам да се спра на един допълнителен елемент на този дебат точно по този текст. Първо, както виждате, позицията на Реформаторския блок е, че едно малко увеличение на това плащане е полезно, тъй като наистина 7,20 в продължение на доста години замразено на това ниво, е под всякакви екзистенциални минимуми. Защо обаче сме против двойно увеличение и защо сме категорично против увеличение на вноската за този фонд, за да бъде покрито дори с излишък това увеличение? Прави ми впечатление, че както в дебата по предишния текст, така и в дебата по настоящия текст, БСП настоява да се увеличат плащания, които са априори контрибутивно несъответни. Тоест, плащания, за които осигурителният принос и при настоящите нива по никакъв начин не успява да обоснове това, което в момента се изплаща. Всички знаем, че и майчинството на практика се дотира от другите фондове на държавното обществено осигуряване, тоест, условно казано, от хората, които се осигуряват без да стават майки, без да носят този риск. Така е и безработицата в конкретния случай е дотирано и неконтрибутивно плащане. Защото ако някой се е осигурявал на минимална работна заплата и е останал без работа, като му е покрит социалният риск за безработица, той ще получава далеч над 7,20 лв. на ден по силата на нормалните законови размери на обезщетение при оставане без работа. В конкретния случай обаче тези нива са за хора, които нямат пълен осигурителен принос дори на минимална работна заплата и по тази причина дори тези 7,20 или според нашето предложение 8 лв. на ден, имат по същество характер на социално подпомагане. Тоест, това са пари, които се плащат от осигуровките на други работещи хора. И още един съществен аргумент против увеличението на вноската. Тук няма място за идеология. Колеги, дайте да видим профила на заетостта и безработицата в България, да констатираме, че като изключим първите травматични месеци на кризата през 2009 – 2010 г., безработицата вече има изцяло траен и структурен характер. Тя обхваща преди всичко кръгове и лица, които не успяват по социално-семейни причини да се нагодят към пазара на труда, а не хора, които за значителни периоди от живота си надлежно се осигуряват, след което поради стечение на пазарни обстоятелства или на лични неудачи остават без работа. Ние не можем да борим структурен проблем, социален проблем с увеличаване на вноски. Това, което Вие предлагате е на хората, които работят, които никой не уволнява и каквито системно се търсят на пазара на труда, но не се намират, ние да им вдигаме осигуровката. Подчертавам, хората, които работят, а не работодателите, защото това е разпределена осигурителна вноска – 60% за работодателя, но 40% за работника. Да увеличим облагането върху тях с, доколкото виждам, стотина милиона лева годишно, срещу което да увеличим двойно плащанията на хората, които са неадаптирани на пазара на труда, които не работят, които са жертва на други социални проблеми, а не жертва на конюнктурата на пазара на труда – това, което предлагате, е всичко друго, но не и решение на същинския проблем. Това е задълбочаване на проблема с трупането на нови, нови и нови осигурителни данъчни плащания върху работещите с цел плащане на увеличени средства на тези, които не работят – дали поради нежелание, дали поради определени социални обстоятелства, които не ги допускат до пазара на труда. Ако ще борим нещо, ако ще влагаме пари, дайте да пренесем този дебат в дебата за републиканския бюджет, да го пренесем в мерките за преодоляване на социалната сегрегация, да го пренесем в мерките за насърчаване на социалното включване, но наистина там, където е болестта, там, където е проблемът, а не просто да лепнем още един процент осигуровки върху доходите на тези, които си работят. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Кънев. Реплики? Господин Стойнев, след това госпожа Нинова и госпожа Стоянова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Кънев! Все пак тази система е базирана на принципа на солидарността. Ако Вие предлагате всеки сам да се оправя, това вече е един коренно различен дебат. Но тук тази тема е базирана на солидарността. Нали така? В крайна сметка ако това, което казвате и стоите зад думите си, дайте тогава, уважаеми дами и господа, да се вслушаме в дясната страна на залата и да премахнем, примерно, социалната пенсия. Със същия довод можете да излезете и да кажете – защо един човек трябва да взима социална пенсия, при положение че няма нито стаж, нито възраст, хайде, възраст може и да има. Но в крайна сметка този човек с какво е допринесъл? Същото важи и тук. Уважаеми колеги, ако ще изместваме дебата, ако ще променяме цялата система, аз съм „за”, но считам, че тук имаме отстъпление от това, което бе създадено през 2000 г. Защото тогава наистина тази система можеше да работи при доста по-големи нива на осигурителни вноски. Вярно е, че първото отстъпление започна от правителството на Иван Костов, който още през 2000 г. ги намалява с 2%. Но след това другите правителства сбъркаха, защото в момента ние дотираме – вместо да се използват пари за здравеопазване, за образование, ние де факто вадим от бюджета. Защо? Защото сме намалили тези осигурителни вноски, които по никакъв начин не допринасят за едно адекватно плащане. Така че не мога да се съглася, че някой, примерно изпаднал в някакъв риск и не е имал възможност да се осигурява достатъчно, ние да го зачеркнем. Защо не подкрепихте това, което предложихме преди 15 минути – за тези майки, които са се осигурили за този риск, които го работят, които си плащат данъците и осигуровките? Защо да не вдигнем това обезщетение за отглеждане на деца от 1 до 2 години, при положение че демографският проблем става проблем от национална сигурност? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Стойнев. Втора реплика – господин Адемов, после госпожа Стоянова.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Кънев, разбирам, че това е принципен спор, принципен подход между поддръжници на леви и на десни политики. Но когато говорим за безработни, а в случая в този член става дума за приходи и разходи на фонд „Безработица”, аз мисля да не делим безработните на такива, които ги поддържат лявоориентирани и дясноориентирани политически сили. Какво искам да Ви кажа? Право на обезщетение за безработица имат тези работници и служители, които през последните 15 месеца имат най-малко 9 месеца осигурителен стаж. Това е по отношение на правото. Що се отнася до размера на обезщетението, става въпрос за 60% от осигурителния доход през тези месеци, за които говоря. Оттам нататък обаче кои са с право на минимално обезщетение за безработица? Трябва да са ясни тези неща. Тези, които са дисциплинарно уволнени; тези, които са освободени по взаимно съгласие; тези, които през последните 3 години два пъти са ползвали обезщетение за безработица. Това са в общи линии категориите, които имат право на минимално обезщетение. Така че тези хора не бива да ги делим по някакви други признаци извън признаците на пазара на труда. Това е моята молба – да не ги делим на леви и десни, а те са си безработни. Тези, които получават обезщетения за безработица в България, средногодишно са около 91 600 човека – една трета или една четвърт от тези са на минимално обезщетение за безработица. Така че тази дискусия според мен не е толкова важна от гледна точка на приоритетите на държавното обществено осигуряване.
Благодаря Ви, уважаеми д-р Адемов. Госпожа Стоянова – трета реплика.
Господин Кънев, Вие наистина сте прав като казвате, че едно такова увеличаване на вноската би натоварило работниците и работодателите, които коректно плащат своите данъци и осигуровки. Но не сте прав, че ще ги ползват хора, които в един или в друг момент са в риск и са изпаднали от социалната система. Нека да наричаме нещата с истинските им имена. Ще ги ползват онези хора, господин Адемов изброи част от тях, но пропусна една категория – които са работили на непълно работно време.
Да.
Всички ние трябва да сме наясно и да си признаем, че голяма част от хората, които не са на пълно работно време, са на такова по взаимно съгласие заедно със своите работодатели. Но те за това непълно работно време не получават половин заплата, господин Кънев. Мисля, че това е ясно на всички. Те получават заплата за пълно работно време, защото вършат работа за пълно работно време. И отново ние ще натоварим тези, които са коректни към бюджета, които плащат за пълно работно време истинската заплата и върху нея плащат осигуровки и данъци, за сметка на некоректните. Бих продължила изброяването във връзка с примера, за което каза господин Адемов – нима трябва на тези, които напускат по собствено желание, също да увеличаваме?
По взаимно съгласие.
По собствено желание преди всичко е там, защото ако няма собствено желание, няма взаимно съгласие, с ясната цел да отидат на Бюрото по труда и да получават една година обезщетение за безработица и в тази една година да работят на черно. Това е истината, господин Кънев, трябва да си я кажем ето тук, от тази трибуна.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Стоянова. Уважаеми господин Кънев, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Няма да отговарям на госпожа Стоянова, защото тя в една по-корава версия подкрепя това, което аз казах, но ще отговаря на господин Стойнев и на господин Адемов. Господин Стойнев, в Реформаторския блок сме далече от логиката всеки сам да се оправя. Достатъчно дълга история на дебати по социални теми имаме и с Вас, и с господин Адемов, за да знаете, че сме привърженици на социалното пазарно стопанство, но социално пазарно стопанство, а не социализъм. Ние сме категорични привърженици на солидарността в социалните и особено в осигурителните системи. Солидарност обаче не означава прахосничество на публични средства, което е в ущърб на тези, които са работили и са се осигурявали съвестно, а в полза на тези, които за значителни периоди от време, не са работили, а вследствие на Вашето предложение ще получат напълно същите осигурителни права. И веднага ще Ви дам пример какво не е солидарност. Както каза, господин Адемов 9 от последните 15 месеца са достатъчни, за да има право на обезщетение за безработица. Аз сега Ви казвам така – ако приемем не плавното увеличение, което предлага Реформаторският блок, а рязкото, двойно увеличение, което предлагате Вие, ще се получи следният парадокс – човек, който през последните 15 месеца е работил, [[реплика на народния представител Хасан Адемов]] , от които 9 месеца на половин работен ден, ще получава приблизително същото обезщетение на този, който е работил през всичките 15 месеца на цял работен ден. Ето, това нещо не се нарича „солидарност”, това е най-лоша форма на липса на солидарност и справедливост. Тази солидарност всъщност ще я обезпечите като на този, който работи през всичките 15 месеца, осигурява се на реален доход и пълен работен ден, му тропнем още 1%, тоест 0,4% за него лично върху заплатата като осигурителна вноска. Да се увеличи от 7,20 лв. на 8 лв. е солидарно, но от 7,20 лв. на 12 лв. е несправедливост. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Кънев. Други изказвания? Заповядайте, господин Попов.
Благодаря, господин Председател. Аз ще подкрепя нашето предложение и ще гласувам против предложението на Комисията, защото няма как да обясня на хората от Северозападна България, където в някои общини безработицата достига до 70 и над 70%, че държавата ги наказва, че не е изпълнила друго свое задължение – да осигури инвестиции, работни места, да осигури възможност да работят и да се осигуряват. Колеги, невъзможно е със 7,20 лв. да искаме от тези хора да бъдат част от обществото ни, да са отговорни за своето социално развитие при тази обреченост и убийствена бедност! Аз ще гласувам за увеличението на тези помощи и придобивки от 7,20 на 12,00 лв. Надявам се и Вие да го подкрепите, имайки чувство за справедливост и достойнство. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Попов. Реплики? Няма. Други изказвания? Също няма. Закривам разискванията. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Михаил Миков и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 117 народни представители: за 30, против 55, въздържали се 32. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението от народния представител Димитър Танев и група народни представители, което също не се подкрепя от Комисията. Гласували 112 народни представители: за 38, против 18, въздържали се 56. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 7, който е подкрепен от Комисията и намира място в нейния доклад. Гласуваме чл. 7 по доклада на Комисията. Гласували 123 народни представители: за 89, против 18, въздържали се 16. Член 7 по доклада на Комисията е приет.
По чл. 8 има предложение от народния представител Лютви Местан и група народни представители, което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 8: „Чл. 8. (1) Приема бюджета на Националния осигурителен институт по приходите и трансферите на обща сума 4 млрд. 730 млн. 263,4 хил. лв., както следва:” Таблица. „(2) Приема бюджета на Националния осигурителен институт по разходите и трансферите на обща сума 75 млн. 708,8 хил. лв., както следва:” Таблица. „(3) Приема дефицит (излишък) и финансиране по бюджета на Националния осигурителен институт, както следва:” Таблица.
Подлагам на гласуване подкрепения по принцип текст на вносителя за чл. 8 в редакцията на Комисията съгласно доклада й. Гласували 105 народни представители: за 102, против 1, въздържали се 2. Член 8 по доклада на Комисията е приет.
По чл. 9 има предложение от народния представител Лютви Местан и група народни представители: „В чл. 9, ал.1, т. 3 числото „330“ се заменя с „300”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Михаил Миков и група народни представители: „В чл. 9, ал. 1 се правят следните изменения: а) в т. 3 числото „330” се заменя с „300”; б) в т. 4 числото „2600” се заменя с „2860”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Стефан Кенов и група народни представители: „В чл.9: а) в aл. 1 т. 2 се изменя така: „минималния месечен размер на осигурителния доход за самоосигуряващите се лица е 450 лева.” - в т. 3 сумата от „330 лв.” се изменя на „300 лв.” - в т. 4 сумата от „2600 лв.” се изменя на „2860 лв.” б) ал. 2 да отпадне. в) ал. 3 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението по букви „а” и „б”, а по буква „в” е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 9.
Имате думата за изказвания, уважаеми колеги народни представители. Господин Димитър Байрактаров, заповядайте. След това – господин Адемов, господин Кенов, госпожа Бъчварова.
Благодаря, господин Председател. Странно беше мълчанието по разглеждането на чл. 8. Очаквах тук да има бурен дебат как да бъде компенсиран дефицитът, защото това, което е заложено в чл. 8, е недостиг на средства, и то в рамките на 4 млрд. 700 млн. лв.! Интересно защо никой не излезе да каже: „Хора, дайте да видим как този дефицит, недостиг, който се плаща точно от честните и почтени данъкоплатци, да бъде стопен!?”. Пълно мълчание и от ляво, и от дясно, и отпред. [[Реплики от народния представител Хасан Адемов.]] Това беше същественият момент. Чух колеги, които казаха, че системата била подчинена на принципа на солидарността, но удобно пропуснаха да прочетат Закона и да уточнят, че тази система освен на принципа на солидарността, е подчинена и на принципа на равнопоставеността, сиреч субектите са равнопоставени. [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]] Точно така, доктор Адемов. Не се съмнявам, че познавате Закона.
Господин Байрактаров, моля Ви да се съсредоточите върху чл. 9.
Би било добре да направите забележка, че се обаждат и ме разконцентрират, а не на мен да правите забележка.
Аз на Вас Ви правя забележка да не влизате в диалог със залата. [[Смях, оживление.]]
А Вие направете забележка, както изисква Правилникът!
Освен със залата, моля да не влизате и с мен в диалог.
А Вие също с мен, господин Председател. [[Смях, оживление.]] Не ме прекъсвайте непрекъснато! Имам право да се мотивирам, да се аргументирам, а не да правите тук цензурни реплики зад гърба ми. Научете, че сте пръв между равни. [[Смях, оживление.]] Продължавам нататък. В чл. 9 за пореден път една група хора се поставя в привилегировано положение. Това са така наречените „регистрирани земеделски стопани тютюнопроизводители”, на които за пореден път се поставя минимален осигурителен праг от 330 лв. Тези хора са част от огромния дефицит или помпат дефицита. Те са обречени на бедност, първо. Второ, всеки нормален човек, който знае колко тютюн се произвежда от един декар земя, би следвало да знае, че минималното производство е в рамките на 1,5-2 тона. Това означава при заложените изкупни цени приходи между 7 и 10 хил. лв. Колеги, сега вижте какво сте заложили. Заложили сте за самоосигуряващите се лица, които имат доход до 5400 лв., сиреч много по-нисък от тези така наречени „земеделски производители”, да се осигуряват върху 420 лв., без никой да ги пита как те ще изкарат тези средства, а тези, които са с доход до 6500 лв., вече върху 450 лв. Е, питам аз, къде е тук принципът на равнопоставеност? [[Председателите се сменят.]] Затова, уважаеми господин Председател, вземете химикалката и запишете моето предложение, ако обичате, за корекция в...
Помня. [[Оживление.]]
Извинявам се, сменили сте се. Да коригирате в чл. 9, ал. 1, т. 3 числото „330” с „420”, за да бъде спазен чл. 6, д-р Адемов, за равнопоставеност между субектите. Както самоосигуряващите се лица се осигуряват на 420 лв., а много от тези самоосигуряващи се лица, колеги вляво, са майки, които отглеждат деца, хайде сега да Ви видя, как ще процедирате, така и тютюнопроизводителите, и земеделските производители да се осигуряват върху тази сума, както е редно. Законът трябва да важи еднакво за всички. Благодаря за вниманието.
Господин Байрактаров, само да повторите: Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 9. Вие в текста на вносителя за чл. 9 какво предлагате?
Правя в чл. 9, ал. 1, т. 3 числото „300”...
Точка 3: „минимален месечен размер за осигурителен доход за регистрираните земеделски стопани и тютюнопроизводители...”
Точно така. Числото „330” да бъде заменено с число „420”. Пак повтарям – за да бъде спазен Законът и принципът за равнопоставеност на субектите. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Байрактаров. Реплики? Няма. Други народни представители? Господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Нашето предложение е в чл. 9, т. 3 числото „330” да бъде заменено с число „300”. Става въпрос за минималния осигурителен доход на земеделските стопани и тютюнопроизводители. Уважаеми колеги, при 29,3% социални и здравни осигуровки, месечната вноска за земеделските стопани и тютюнопроизводители при 300 лв. става 96,69 лв. Годишната вноска става 1160,28 лв. Абсолютното увеличение е с 105,42 лв., което представлява близо 10% увеличение. Темповете на ръст на разходите за социални и здравни вноски значително изостават от темповете на ръста на доходите на земеделските стопани и тютюнопроизводители. Аз Ви казвам и нещо друго – при 420 лв. минимален осигурителен доход, който предлага господин Байрактаров, при социални здравни вноски от 29,3%, месечните вноски стават 123,06 лв. Месечните вноски! Годишните вноски стават 1476,72 лв. Абсолютното увеличение е с 421,86 лв. Това са точни, коректни изчисления. Увеличението, което предлага господин Байрактаров, е с 40%. А за грамадния дефицит, който увеличава дефицита на бюджета на държавното обществено осигуряване, в случая за тези 30 лв. става въпрос за дефицит от един милион и половина лева, господин Байрактаров. При дефицит на държавното обществено осигуряване 4 млрд. 700 милиона, Вие сте се разтревожили за увеличаване на дефицита с един милион и половина?! Ако смятате, че това е драстично увеличаване на бюджета, елате и го кажете от тази трибуна. Един милиард и половина увеличаване на дефицита, при положение че говорим за общ дефицит на държавното обществено осигуряване – 4 млрд. 700 милиона. За да може размерът на приходите от продажби да компенсира увеличението на осигурителните вноски, приходите от продажби, за да могат да бъдат покрити с тях осигурителните вноски, трябва да се отглеждат житни култури между 30 и 40 декара, овощни култури – три или четири декара, зеленчукови култури – един или два декара, тютюн, става въпрос за „Басма”, включително със субсидия приблизително около 3 лв. – два или три декара, производство на краве мляко – една или две крави, овцевъдство – осем или девет овце. Това са декарите и съответно животните, които трябва да отглежда земеделският производител, за да може да покрие увеличението на минималния осигурителен доход. Знам, веднага ще ми кажете принципа за равнопоставеност. Тоест, този принцип е изключително важен. Ще ми кажете и другия принцип, че осигурителният принос е този, който трябва да бъде съобразен. И ще кажете, че земеделските производители нямат осигурителен принос, за да могат да получават минимална работна заплата. Ами, можете ли да ми кажете в секторите „Отбрана” и „Сигурност” какъв осигурителен принос имат, след като държавният бюджет им плаща всички осигурителни вноски и получават максималния размер на пенсията? Можете ли да ми кажете какъв осигурителен принос имат държавните служители, които не плащат дори личната осигурителна вноска? Значи огромната армия на сектор „Сигурност”, държавните служители ги изключваме от цялата тази дискусия и се вторачваме върху осем хиляди земеделски производители, които са регистрирани единствено и само като земеделски производители?! Регистрирани са за всички осигурителни рискове и около 20 – 21 хиляди, които са регистрирани само за пенсия и общи заболявания и майчинство – осигурени за общи заболявания и майчинство. Така че, уважаеми колеги, всички тези неща трябва да ги съобразим, а не да се ръководим от някакво усещане за това, че това са хората, които увеличават дефицита на държавното обществено осигуряване, които подкопават принципите на социалното осигуряване. Няма такова нещо! Това са честни, трудолюбиви земеделски производители. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Реплика към господин Адемов? Господин Байрактаров – първи.
Благодаря, госпожо Председател. Господин Адемов, първо, числата, които изложихте, изобщо не отговарят на истината и на действителността. Второ, най-малко на Вас Ви прилича да давате такъв смешен пример, защото, ако разсъждаваме като Вас, това означава, че трябва да закрием и системата на образование, и да няма и учители според Вашият пример.
Защо?
Защото и те не допринасят с нищо според Вас.
Не е вярно! Няма такова нещо.
Само че тези хора, едните, които назидателно посочвахте – хората от сферата на сигурността, се грижат, първо, да има сигурност и всички да могат в нормална среда да осъществяват своята дейност, а другите, които Ви посочих, сиреч, учителите, се грижат да има бъдеще, добре подготвено чрез нашите деца. И сега, отиваме на Вашите разчети. Първо, актюерските разчети изобщо не говорят това, което Вие казвате. Защото един нормален човек също плаща доста по-високи разходи за осигурителни вноски. Второ, дефицитите, които трупат тези хора, не са само от това, че не внасят достатъчно осигуровки. Първо, те трупат дефицити от гледна точка на консумация на здравни услуги, тъй като трудът им е такъв, че води до тежки заболявания – Вие сте лекар и го знаете много по-добре от мен, от типа на артрити, на дископатии и така нататък. Сиреч, те стават един консуматор, първо, през системата за здравно осигуряване, и второ – когато дойде време да се пенсионират, техните приноси, много добре знаете, че водят вече до този огромен дефицит, който е в порядъка на около 40 милиона годишно. Четиридесет милиона! Ето това са точните разчети, а не милион и половина, както се опитвате да внушавате и да заблуждавате. И не става въпрос за 7 – 8 хиляди, става въпрос за 70 – 80 хиляди! Има регистър – вземете го погледнете. Недейте да изопачавате от тази трибуна числата и данните. Ако не го знаете, регистърът е точен и, за радост, от година и половина се води редовно. И последно, за да приключа с репликата, което е най-важното. Друг е въпросът – Вие сам използвахте термина „субсидии”, че огромна част се регистрират като тютюнопроизводители, а изобщо не отглеждат тютюн и точат субсидиите, което е другият момент! Ето това е истината!
Втора реплика – госпожа Стоянова.
Господин Адемов, съгласна съм с това, което казахте, че такова рязко вдигане на осигурителната тежест на земеделските производители ще бъде сериозен товар за тях. Но не мога да не опонирам, че в крайна сметка държавното обществено осигуряване не е социално осигуряване. Не искам да повтарям принципите, за които стана дума преди малко. Но искам да Ви припомня, че миналата година от тази трибуна по това време горе-долу водихме подобен дебат и тогава говорихме за постепенно, плавно повишаване на минималния осигурителен доход за земеделските производители, защото предложението също беше за 420 лв. И тогава, ако си спомняте, от 230 го качихме на 300 лв. Сега отново водим същия дебат, само че не искаме да направим и крачка напред в това плавно увеличаване. Мисля, че ако продължаваме по този начин, все повече демотивираме работещите, коректните, осигуряващите се в осигурителната система. Колкото до държавните служители, трябва да бъдете коректен и да припомните на пленарната зала, че когато със Закона за държавния служител те бяха освободени да си плащат осигурителните вноски, тогава с тази сума им се намалиха заплатите. Не бива да бъдем некоректни и да противопоставяме едни съсловия на други.
Трета реплика? Няма. Дуплика – господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Аз съм последният човек, който в социалното осигуряване ще противопостави отделните групи в обществото. Нямам намерение, никога не съм го правил – съжалявам, ако сте ме разбрали по този начин. Уважаеми господин Байрактаров, 70 – 80 хиляди, вярно е това, което казвате, са регистрирани! Само че от тях осигурени за всички осигурителни рискове са само 8 хиляди! Вижте регистъра на осигурените в НОИ! Двадесет и две хиляди са осигурени само за два осигурителни риска – фонд „Пенсии”, „Общо заболяване”. [[Реплика от народния представител Димитър Байрактаров.]] Има огромна разлика между това да си регистриран като земеделски производител в този нов регистър и да си регистриран в регистъра на осигурените! Само от регистъра на осигурените е информацията, която е точна. Що се отнася до това за държавните служители – през 2012 г., когато беше премахнат класът – квалификация на държавните служители, той влезе към основната работна заплата. Действително тогава бяха намалени размерите с личната осигурителна вноска –точно така е, признавам това, което каза госпожа Стоянова. Само че тук не става въпрос за категория осигурени лица, които не искат да си плащат осигурителни вноски, а става въпрос за категория лица, които искат, но не могат, благодарение на това, че нямат регулярни доходи! Не може темповете, с които увеличаваме осигурителните вноски, да не ги съобразяваме с темповете на ръста на техните доходи от продажби! Има огромна разлика – преди малко Ви казах процентите, между ръста на темповете от продажби, тоест от доходите, и ръста на осигурителните вноски. Нека земеделските производители да не ги приемаме като някаква привилегирована част от обществото – по никакъв начин не са привилегировани. За тях важи правилото, че държавата трябва да ги подпомогне не защото не искат да се осигуряват, а защото не могат да го правят. Ако го разберем по-бързо това нещо, ще помогнем не само на земеделските производители, а на осигуряването и на социалната политика като цяло, защото ако те не могат да се осигуряват, ще бъдат контингент на социалното подпомагане, ще черпят други средства от държавата. За да не го правят, нека да ги подкрепим – да се издържат с доходи от труд.
Благодаря Ви, господин Адемов. След Вас господин Кенов е записан за изказване.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, в чл. 9 ние сме направили три предложения. На първо място, предлагаме да отпадне диференциацията в т. 2 на ал. 1, като бъде фиксиран минималният месечен размер на осигурителния доход за самоосигуряващи се лица на 450 лв. До настоящия момент винаги минималният осигурителен доход е надвишавал минималната работна заплата. При нова минимална работна заплата от 420 лв. считаме, че е редно минималният осигурителен доход на самоосигуряващите се да се вдигне поне на 450 лв. Като се приеме, че може би около 90% от самоосигуряващите се се осигуряват именно на този минимален доход, смятаме, че това ще бъде от полза и за осигурителната система. 450 лв. е нормален размер на увеличението. По отношение на т. 3 – както каза д-р Адемов, ние искаме също запазване на осигурителния доход, на който се осигуряват земеделските производители и тютюнопроизводителите в страната. И не толкова да ги облекчаваме, не толкова да се чувстват привилегировани, колкото те да не бъдат изключени от осигурителната система. В крайна сметка с това увеличение, което стана миналата година, това, което сега се готви, ние с огромни темпове нарастваме осигурителния доход за тях. Когато тези хора с малки земеделски стопанства бъдат принудени да платят сума, която не могат да си позволят, най-вероятно е изобщо да спрат да внасят осигуровки и тогава пак ще стане същата история. Десет процента на 300 лв. за тази година можеше да бъде компенсирано. Миналата година мисля, че с 40 лв. увеличихме осигурителния им доход. По отношение на максималния осигурителен доход. С увеличаване на минималната работна заплата считаме, че поетапно с годините, бавно и постепенно трябва да се увеличава и максималният осигурителен доход. Първо, за да има възможност да се натрупат повече средства в държавното обществено осигуряване и да може да искаме следващата година увеличаване на максималната пенсия. Голямо е общественото очакване към увеличаване на максималната пенсия, но всеки разумен човек в тази страна е наясно, че ако не расте максималният осигурителен доход, няма как да расте и максималната пенсия. Това са нашите предложения. Считам, че е разумно да бъдат подкрепени. Благодаря Ви.
Реплики към господин Кенов? Няма. За изказване – госпожа Бъчварова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Както се вижда, в залата се представиха доста аргументи, свързани с предложението, което и БСП лява България прави, за запазване на минималния размер на осигурителния доход на 300 лв. За втора поредна година в бюджета предвиждаме да се увеличи минималният осигурителен доход от 230 на 300 лв., сега 330 лв., с различни аргументи, свързани – къде колегите говорят за разходи на единица площ, къде за получаване на субсидии, но според мен те не отговарят на елементарната икономическа логика. Първият аргумент в защита на тази позиция е, че българското и европейското земеделие през 2015 г. отчитат ниска доходност, по-ниска спрямо предходните години. Това е съответно статистика на Евростат. Оттук нататък искам да попитам как при ниска доходност, особено на малките и средните земеделски стопанства, можем да очакваме, че увеличението на осигурителния размер ще доведе съответно до възможността той да бъде платен? Солидаризирам се с колегите – не че не искат земеделските производители да платят, просто не могат да го направят, и съответно от тази гледна точка те отиват в сивия сектор, където е почти невъзможно да бъдат накарани да плащат тези осигуровки. Освен това, може би от бюджети, които са правени няколко години, винаги се казва „земеделски производители и тютюнопроизводители”. Трябва да бъдем коректни, защото след 2011 г. земеделските производители са една категория, тютюнопроизводителите бяха вкарани в системата да бъдат регистрирани по Наредба № 3 и са задължени, независимо от това какво произвеждат и с какъв размер обработваема земя разполагат. Да внеса една корекция: регистрираните земеделски производители по системата за идентификация, на базата на която получават субсидии – национални и европейски, са около 130 хиляди. От тези земеделски производители 80% са физически лица, които попадат в тази категория, които трябва да плащат именно предлаганите увеличения на минималния размер на осигурителния доход. Така че икономическа логика няма. Искаме да събираме едни пари – няма да го направим, от което следва изводът, че няма да ги съберем и голяма част от тези производители ще отпаднат от системата на подпомагане. Искам да обърна внимание и върху политиката на Европейския съюз, която е свързана с необходимостта да се подкрепят малките и средни земеделски производители. Тази политика има своите измерения както в Програмата за развитие на селските райони, така и в редица схеми, които дават възможност да кандидатстват при сравнително облекчен режим. Забележете! Имахме възможност малките земеделски производители да кандидатстват по схема, по която трябваше да получават от 500 до 1200 евро. Първоначалният вариант – 21 хиляди земеделски производители проявиха интерес към схемата, но като видяха какви са изискванията и съответно направиха разчетите какво ще се изисква от тях, в крайна сметка останаха 9 хиляди. Какво означава това? От една страна, даваме 500-600 евро на малките, нищо друго, и в същото време ги вземаме с тези осигуровки. Общо взето, системата на субсидиране в земеделието стана една пирамида – даваме някакви пари, вземаме от физическите лица, вземаме от търговските дружества, облагаме субсидията и така нататък, и от тази пирамида държавата все получава – от 1 милиард получава 100 милиона, от 100 милиона получава 10 милиона и така нататък. Осигуровките просто не могат да бъдат платени. Повярвайте, че ако видите икономическите разчети за състоянието на българското земеделие и това кои са малки и средни земеделски производители, ще достигнете до същия извод с аргументи, които изложих пред Вас. Затова втора поредна година осигуряването на осигурителните прагове според мен е престъпление за земеделските производители. Важно е да се оцени тяхната роля и труд, съответно да се оцени, че те допринасят национален продукт за България. Благодаря. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Реплика към госпожа Бъчварова? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаема госпожо Бъчварова, надявам се, че добре осъзнахте и осъзнавате какво казахте току-що. Вие буквално, ще перифразирам, казахте: абе, колеги, една група хора не могат да си плащат осигуровките, дайте да не ги закачаме! Това беше буквално Вашето изказване. Давете ли си сметка, че от тази трибуна вместо да търсим начин как да стимулираме българските граждани да внасят осигуровка, за да спазим вече този принцип на солидарност, Вие казвате: абе, тук има една група, които не могат, няма да плащат, а всички останали, извинете ме за термина, са едва ли не балъците, донорите, които трябва да плащат. Казахте и нещо друго: те, земеделските производители, са физически лица. Ами, 900 хиляди еднолични търговци са също физически лица. Сто процента самоосигуряващите се лица са също физически лица. И сега, забележете, ще Ви кажа нещо, което е хубаво да го преосмислите: самоосигуряващите се лица дори да не са извършвали дейност, те пак трябва да се осигуряват. Има и една друга малка подробност, която не знам защо не я отчитате. Замисляли ли сте се на колко хора член от семейството е останал без работа и друг член от семейството плаща неговите осигуровки, за да не може той да бъде изключен от системата на здравеопазването? Замисляли ли сте се? Ще Ви кажа колко, за да знаете – над 150 хиляди души. Над 150 хиляди души! Нима на тези членове на семействата това не им тежи? Само че те спазват Закона, спазват принципа на солидарност. Последно, за да приключа, защото е хубаво да познавате и Кодекса за социално осигуряване. [[Председателят дава сигнал, че времето изтича.]] Приключвам, госпожо Председател. Вие в момента казахте: достатъчно е, както е записано в Кодекса за социално осигуряване, да работите 15 години и на 67 години на Вас Ви е гарантира социалната пенсия, няма никакъв проблем, всички останали са едни, с извинение, пак казвам, балъци. [[Шум и реплики.]] Те само ще наливат, а другите ще ползват. Благодаря Ви.
Втора реплика? Госпожо Бъчварова, дуплика?
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Не мога да разбера как когато един човек нищо не разбира от земеделско производство, не прави разлика между едноличен търговец [[шум, реплики, ръкопляскания]] и регистрирано по Наредба № 3 физическо лице, как излиза и говори толкова свободно и своеволно. Защото, извинявайте, но доходността на земеделието е по-ниска тази година спрямо предходната година, което означава, че този ръст не може да бъде платен. [[Реплики на н.п. Димитър Байрактаров.]] Всеки един земеделски производител иска да си плаща осигуровките. Ама не ме прекъсвайте, аз не Ви прекъсвах!
Господин Байрактаров, моля Ви, това е дуплика на Вашата реплика. Изслушайте я!
Всеки един земеделски производител иска да си плаща осигуровките, той е заинтересован, но когато не може, Вие какво ще му вземете? Кажете! И защо? Той е принуден да не може. Държавата трябва да осигурява условия. Земеделското производство не е като търговеца. И престанете – от миналата година сравнявате търговеца със земеделския производител! Единият произвежда. Такива доходи, за каквито говорите, ги няма никъде в света. Благодаря. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ и ДПС.]]
Следващото изказване е на господин Петров. Заповядайте. След това госпожа Нинова и господин Стойнев.
Благодаря, господин Председателстващ. Изказвам се по повод чутото от мен от д-р Адемов, когото много уважавам – човек, който казва искрено това, което мисли. Чух в неговото изказване, че една група от българските земеделски производители, които получават субсидии, не са здравно осигурени. Чудя се как е възможно някой да получава европейски субсидии… Това ако го чуят в Европа, ще предизвикат проверка по този повод. Дано да не е вярно това! Не може да поставяме в различно положение тази част от земеделските производители, които се занимават с тютюн. Нещо повече – шеста година България получава европейски субсидии, за да промени сегашното положение и тези хора да конверсират своето занимание с нещо друго. Предстои да получават тези пари още пет години. Хората ги получават като субсидии, а не като преходна помощ за конверсиране на своето производство. Имам приятели в тези райони. Тази сутрин говорих с мой приятел Хакъ, от Хамбург ми се обади момчето, за да пита едно-друго, и Ви казвам наистина имам невероятна... [[Шум и реплики.]] Да, да, това че съм от Патриотичния фронт, не мога ли да имам приятели турци? Пък Вие какви приятели имате там? Никакви.
Моля Ви, господин Петров, оставете личните контакти.
Искам все пак да кажа, че е възмутително това част от нашите земеделски производители да получават европейски пари и да не се осигуряват здравно. Не мога да го разбера. Дано съм го разбрал погрешно.
Благодаря Ви. Има ли реплики към това изказване? Не. Има думата госпожа...
Процедура.
Не, не, обявил съм изказванията. [[Реплика.]] Ще Ви дам думата за процедура, но нали приемате тези, които обявихме за изказване, да се изкажат и след това. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Тъй като беше обявена госпожа Нинова, след това ще Ви дам думата за процедура. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ.]] Защото обявих изказващите се, така че ще Ви дам думата за процедура.
По начина на водене.
Госпожо Нинова, заповядайте, след това ще дам думата за процедура.
Не стига, че Вие изобщо не се изказвате, но и на нас искате да попречите да го направим. Спокойно, колеги! [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Ще говоря в защита на тютюнопроизводителите. Винаги, когато говорим за тютюнопроизводство, тези хора отнасят абсолютно несправедливи обвинения, които са или политически, или личностни, или на тема вероизповедание и така нататък. Колеги, ще Ви предложа друг аргумент защо да не увеличаваме минималния осигурителен праг на тютюнопроизводителите – аргумент, който не се чу досега. Предлагам Ви да не противопоставяме едни групи от българи срещу други групи. Това могат да го направят само слаби политици. Дайте да се опитаме да погледнем на този въпрос комплексно – между бюджета на държавното обществено осигуряване и държавния бюджет. Чух, че заради тютюнопроизводителите имало дефицит в Националния осигурителен институт, защото те не си плащали осигуровки, или не плащали толкова, колкото други. Уважаеми колеги, от тютюнопроизводство и съпътстващите го производства в държавния бюджет влизат 1 млрд. 300 млн. лв. акцизи и ДДС. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Тези пари от тютюно- и цигарено производство се преразпределят и попълват дефицита в НОИ и отиват за социални пенсии, за майчинство, за обезщетения за безработица. Защо режете клона, на който седите и си осигурявате най-големия приходоизточник в бюджета, който да Ви служи за попълване на дефицити навсякъде, където не Ви стигат пари?! Да излезем от тясносекторното гледане на тема „Тютюнопроизводство” и да помислим за голямото. Да създадем възможност на тези хора да продължават да упражняват това занятие – да гледат тютюн, да им помагаме да го гледат, за да внасят в бюджета онези 1 млрд. 300 млн. лв., които са Ви изключително необходими, защото сте на дефицит, защото не Ви работи икономиката, защото нямате ръст на брутния вътрешен продукт, няма откъде да вземете пари. Догодина и европейските пари са по малко с 1%, сега убийте и това, което е единственият сериозен приходоизточник в бюджета. Не го правете и приемете да им запазим осигуровките на 300 лв., за да им дадем възможност да внесат много повече след това.
Благодаря. Има ли реплики? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Нинова, току-що казахте, че трябва да поощряваме една група хора да продължават да бъдат в XVIII век, защото това представлява така нареченото „тютюнопроизводство” в България. [[Смях и оживление.]] Една друга Ваша другарка, която много разбирала от земеделие, и сега понеже ми дръпна езика, ще Ви кажа за какво става въпрос. [[Смях и оживление от БСП ЛБ и ДПС.]] Тези, които уж не можели да си плащат осигуровките. Уважаеми колеги, обърнете внимание, задайте си въпроса: как тези същите, които уж не можели да си плащат осигуровките, изплащат скъпата земеделска техника – трактори, комбайни и така нататък? Нещо повече, ако направите една справка, ще видите, че тези, които уж не можели да си изплащат осигуровките, карат джипове с цени не по-ниски от 200 хил. лв. Ето тези същите, които не можели! [[Реплики от ДПС.]] А между икономика, финанси и земеделие разликата не е много голяма. Друг е въпросът, че Вие даже и от земеделие не разбирате, а пък от икономика си нямате хал хабер. [[Силен шум и реплики от БСП ЛБ.]] Така че когато правите квалификации, се съобразявайте, защото пак ще се запитам: кой Ви е дал професорската титла? Благодаря. [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]]
Недейте, господин Байрактаров, и в ролята на научно жури да влизате. Госпожа Ахмедова има думата за реплика.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Нинова, възползвам се от правото на реплика, защото разбрах, че ще се прекратяват дебатите скоро. Основното неразбиране по темата идва от това, уважаеми колеги, че като се каже „земеделски производители”, се има предвид един микс от всички. Основната разлика, която трябва да направим на тема „осигуровки на земеделски производители”, е тяхното отделяне на малки и на големи, защото едно е малкият производител да може да плати осигуровка, друго е големият производител. Вярвайте ми, че големите производители нямат проблем с осигуряването – дали ще бъде на 300 лв., или на 330, или на 1000, защото те в края на годината си изравняват осигуровките по отношение на доходите. Проблемът е за малките производители, тъй като спецификата на земеделското производство е такава, че в годината тези хора имат един оборот, имат един приход, с който трябва да платят годишните си осигуровки, които се равняват над 1000 лв. На този човек, за да може да му останат хиляда и кусур лева, които трябва да плати само за осигуровки, трябва да може да ги изкарва, а той не може да ги изкарва. Ние ги принуждаваме да отидат в социалната система, където да се възползват от публичния ресурс. Затова проблемът трябва да бъде диференциран. Триста лева трябва да се запази за малките производители, а големите така или иначе си изравняват осигуровките.
Благодаря. Дуплика искате ли, госпожо Нинова?
С госпожа Ахмедова нямаме разминаване по това, което каза, а господин Байрактаров възнамерявам да оставя без внимание. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]] Не мога да губя енергия за глупости.
За процедура настоява господин Иванов.
Благодаря, господин Председател. Предлагам процедура по прекратяване на дебатите. [[Шум и реплики.]] Чуха се достатъчно изказвания от всички политически сили, мисля, че няма нужда повече да губим времето на народното представителство. Благодаря Ви.
Господин Стойнев за обратно процедурно предложение.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Правя обратно предложение, защото ние все още не сме говорили за максималния осигурителен доход, там също имаме предложения. Това не означава, че изчерпвайки само с осигурителните прагове за земеделските производители, изчерпваме целия дебат по тази точка. Мое право е аз като народен представител да изразя мнението и да подкрепя нашата позиция и считам, че е неправомерно по този начин да ми отнемате думата. Благодаря Ви.
Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 127 народни представители: за 89, против 37, въздържал се 1. Предложението е прието. Прегласуване – господин Ерменков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Правя процедура за прегласуване по една-единствена причина – всички ние сме в момента в хипотезата на конфликт на интереси, тъй като всичките получаваме пари над максималния месечен осигурителен доход.
Малеее, сега ли се сети?!
Много Ви моля, преосмислете го! Поне дайте да се чуят аргументи, а след това гласувайте „против”, ако такава е Вашата съвест.
А кой да го гласува, ако всички сме в конфликт на интереси, господин Ерменков?
Помолих за прегласуване. Ако сте за това да не се чуе за какво става въпрос, можете да подкрепите прекратяването на изказванията. Затова казах, че предлагам прегласуване.
Прегласуване. Гласували 136 народни представители: за 100, против 35, въздържал се 1. Предложението е прието. Дебатът е прекратен. Подлагам на гласуване предложението на Лютви Местан и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 93 народни представители: за 56, против 20, въздържали се 17. Предложението не е прието, защото кворумът е 63. Прегласуване.
Уважаема госпожо Председател, моля за прегласуване.
Прегласуване. Гласували 89 народни представители: за 64, против 10, въздържали се 15. Предложението е прието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]] Подлагам на гласуване предложението на господин Миков. Предложението по точка „а” – в т. 3 числото „330” да се замени с „300” е идентично с това, което вече гласувахме. Затова подлагам на гласуване предложението на господин Миков и група народни представители по точка „б”, където се предлага в т. 4 числото „2600” да се замени с „2860”. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 149 народни представители: за 36, против 63, въздържали се 50. Предложението не е прието. Предложението на господин Кенов и група народни представители – в буква „а” – измененията в чл. 9, на практика са гласувани вече, защото приехме предложението, което е и на групата на БДЦ – „330 лв.” да се замени с „300 лв.”, а по т. 4 – „2600” да се замени с „2860”, току-що беше отхвърлено. Остава по буква „в”. Първото е: „Минималният месечен размер на осигурителния доход за самоосигуряващи се лица да бъде 450 лв.”. Това предложение не е подкрепено от Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 135 народни представители: за 12, против 75, въздържали се 48. Предложението не е прието. По буква „в” предложението е оттеглено. По буква „б” – ал. 2 да отпадне, следва да се подложи на гласуване. Подлагам на гласуване предложението на господин Кенов и група народни представители по буква „б” – „в ал. 2” да отпадне. Комисията не го подкрепя. Моля, гласувайте. Гласували 136 народни представители: за 10, против 27, въздържали се 99. Предложението не е прието. По текста на вносителя за чл. 9, който е подкрепен от Комисията в залата, господин Байрактаров предложи в т. 3 – минималният месечен размер на осигурителен доход за регистрираните земеделски стопани и тютюнопроизводителите вместо „330” да бъде „420 лв.”. Оттегляте ли го, господин Байрактаров? Не. Подлагам на гласуване предложението на господин Байрактаров. Гласували 137 народни представители: за 18, против 52, въздържали се 67. Предложението не е прието. Сега гласуваме чл. 9 по вносител, подкрепен от Комисията, с приетото решение от нас за изменение в ал. 1, т. 3 – числото „330” стана „300” в резултат на нашето гласуване. Моля, гласувайте. Гласували 140 народни представители: за 118, против 4, въздържали се 18. Предложението е прието. По чл. 10.
Член 10 – предложение от народния представител Лютви Местан и група народни представители: „В чл. 10, т. 2 числото 161,38 лв. се заменя със 171,38 лв.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 10. Изказвания? Заповядайте, господин Стойнев.
Благодаря Ви, госпожо председател. Уважаеми дами и господа народни представители, чл. 10, който касае минималния размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст, е ключов. В крайна сметка можем да заявим, че може би това е резултатът от така наречената „пенсионна реформа”. Виждаме, че минималната пенсия сега се вдига с 4,00 лв. Разбира се, за двете години на управление на сегашното правителство единственото увеличаване на пенсията е с 2,5% сега, с 1,9% – за миналата година. Като че ли всичко спира дотук и повече дебати не трябва да има. Според мен трябва да има дебат, защото, уважаеми дами и господа, в крайна сметка трябва да намерим приходи в тази система. Ако досега ни се говори как трябва да се намалят разходите, още повече господин Калфин, повтарям, господин Калфин беше този, които увеличи стажа и възрастта, разбира се, изцяло подкрепено от десницата – нещо, което по всякакъв начин руши доверието в системата. Всички знаем, че в момента българските граждани са изцяло демотивирани. Те си казват следното: „Ще доживеем ли годините за пенсия? Има ли смисъл да се осигуряваме? Каква пенсия ще получим, ако сме живи един ден да се пенсионираме?” По този начин хората са изцяло демотивирани да се осигуряват. Когато на предишната точка ме прекъснахте, което е нещо изключително важно, това беше наистина за начина, по който са приходите, госпожо Стоянова. Вие трябва да покажете откъде в крайна сметка ще има повече приходи в системата. Затова не проведохме дебата за максималния осигурителен доход. Защото, ако го вдигнем само с 10% [[реплика от народния представител Менда Стоянов]] , това има връзка с чл. 10, успокойте се, ние ще намерим повече приходи именно за да увеличим пенсиите на хората. Ако се вдигне от 2600 лв. на 2860 лв., това са допълнителни 47 милиона. Уважаеми дами и господа, кажете ми кого пазим? Ако искаме един човек да има доверие в системата, защо да не се осигурява на по-висок доход и следователно да получава и по-висока пенсия? Какво лошо има в това? Дори, ако питате мен, аз ще отида още по-далеч – да няма максимален осигурителен доход. Всеки да се осигурява на това, което получава.
По кой текст е изказването Ви, господин Стойнев?
Изказвам се по чл. 10.
Какво пише в чл. 10?
Да, но Вие трябва да ме разберете, затова ме изслушайте. Това са допълнителни приходи – милиони. От тези милиони, госпожо Председател, ние можем да вдигнем минималната пенсия. Виждате, че това, което ни се предлага в момента, е подигравка.
Ние го гласувахме вече.
Да имаме минимална пенсия, която да се увеличава единствено с така нареченото „швейцарско правило”. Тоест трябва да се замислим откъде да дойдат тези приходи. Затова нашето настояване – винаги ще го предлагаме, е наистина да се увеличават хората, да се увеличават средствата на тези хора – дай Боже, да има много повече богати, заможни хора, ...
Това е изказване за първо четене, господин Стойнев. Конкретно какво предлагате?
... така че да могат наистина да получат по-адекватна пенсия. С увеличаването на стажа и възрастта, с тези минимални пенсии ние изцяло демотивираме хората да се осигуряват. Това трябва веднъж завинаги да го разберем. Ние няма да подкрепим изцяло това минимално увеличение на минималната пенсия, защото считаме, че това е подигравка с хората. Госпожо Стоянова, Вие трябва да кажете как ще се пълни този бюджет.
Господин Стойнев!
Дайте поне една мярка, която да води до увеличаване на приходите. Досега дадохме най-малко пет мерки, Вие нито една не приехте. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Реплики? Няма. Други народни представители? Процедура – господин Свиленски.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, конкретно предложение: от името на Парламентарната група „БСП лява България” – 30 минути почивка.
Обявявам 15 минути почивка – до 17,40 ч. (След почивката.)
Колеги, времето за прекъсване изтече. Моля народните представители да заповядат в пленарната зала. Едно съобщение: Днес, 1 декември 2015 г., е постъпил и предстои да бъде раздаден на народните представители Общ проект на законопроектите за изменение и допълнение на Закона за висшето образование, приети на първо гласуване на 26 ноември 2015 г. Проектът е изготвен от Комисията по образованието и науката на основание чл. 78, ал. 2 от Правилника. Съобщението се прави с оглед срока за писмени предложения за второ гласуване. Дебатът продължава. За изказване заявка даде господин Адемов, след него – господин Байрактаров. Заповядайте, господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители, нашето предложение в чл. 10 – увеличаване на минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст от 1 юли до 31 декември 2016 г., е с 10 лв. месечно. Искам да Ви кажа няколко данни. Броят на пенсионерите с месечен размер до минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст е 257 хил. 835. Разбира се, има и други пенсии, които произтичат от размера на минималната пенсия за стаж и възраст. Допълнителният необходим разход за шестте месеца, за които предлагаме този размер, е около 39 милиона. Уважаеми колеги, сигурно тук ще кажете аргументи от рода на: „Няма връзка между техния осигурителен принос и размера на минималната работна заплата”. Ще бъдете прави, но не съвсем. Защо? Защото много голяма част от тези пенсионери са пенсионери, които са пенсионирани по стария Закон за пенсиите. Техният принос тогава към системата е бил, колкото е бил размерът на техните заплати. Така че не може в тази категория да включим абсолютно всички 257 хиляди пенсионери, които са на минимален размер. По последна информация в България един милион и половина български граждани живеят в условия на бедност – 22% от всички български граждани; още 44% са застрашени от бедност; работещите бедни в България са 9%, което означава, че една много голяма част от тези пенсионери, да не кажа всички 257 хиляди, са под линията на бедност, която е 300 лв. Вероятно ще кажете, че когато минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст не достига за покриване на минимални месечни стандарти, за минимални разходи, тогава тези хора могат да бъдат поети от системата на социалното подпомагане. За съжаление, в бюджета на Министерството на труда и социалната политика за следващата година има увеличение от 7,5 милиона, което покрива увеличението на Фонд „Работна заплата” в тази сфера. Така че социалното подпомагане не е в състояние да поеме всички тези 257 хил. 835 български пенсионери. Затова нашето предложение е към това увеличение от 3,94 лв. на месец, което предлагате, да прибавим и скромните 10 лв. на месец.
Реплики към господин Адемов? Няма. Господин Байрактаров има думата за изказване.
Благодаря, госпожо Председател. Член 10 е този член, който касае живота на милиони български граждани, най-вече български пенсионери, които през годините бяха непрекъснато ощетявани при всяко следващо правителство. При разглеждането на чл. 9 ние видяхме, че няма никакъв проблем да се увеличава разходната част на бюджета. Само преди няколко дни Министерският съвет официално публикува прага на бедността за Република България. Прагът на бедността в България, уважаеми колеги, е официално обявен на 300 лв. Повече от един милион и 500 хиляди български пенсионери са официално бедни хора, които не могат да плащат своите сметки, хора, които не могат да покриват елементарни жизнени стандарти, и е най-малкото лицемерно и цинично да се предлага увеличение на пенсията, според вносителят, от 3,94 лв. по Швейцарското правило, а още по-цинично е, след като само преди броени минути увеличихте разходната част в бюджета, намалявайки осигурителния праг на тютюнопроизводителите от 330 на 300, сиреч го запазихте такъв, какъвто беше, сега да предлагате увеличение с 10 лв. Поради тази причина, тъй като достойният български пенсионер, голямата част от тях с трудов и осигурителен стаж над 40 години, правя предложение за корекция в чл. 10, както следва: - В т. 1 числото „157,44 лв.” да бъде коригирано с числото „300”. Триста лева е официално прагът на бедността, обявен от правителството. - В т. 2 на чл. 10 числото „161,38” да бъде променено на „306”. Ето това е справедливото решение за милион и 500 хиляди български пенсионери, на които години наред няколко парламента подред им дължат това уважение. В противен случай всичко останало спокойно може да бъде наречено политическо лицемерие. Виждате какъв дебат беше, според господин Адемов – 7 8 хиляди души, които, забележете, получават субсидии. Интересно как ги получават, като не се осигуряват?
Осем хиляди са осигурените.
Това ще го проверим. И от другата страна да се мълчи, когато става въпрос за съдбата на нашите майки и бащи, благодарение на които съществува все още и тази система. Надявам се, колеги и отляво, и отдясно, да подкрепите това предложение – минималната пенсия и социалната да бъдат увеличени така, както се полага. Благодаря за вниманието.
Реплики към господин Байрактаров? [[Реплика от народния представител Станислав Иванов.]] Заповядайте, господин Иванов.
Благодаря, госпожо Председател. Предлагам процедура по прекратяване на дебатите. Благодаря Ви.
А преди това, реплики имаше ли към господин Адемов? Не. Обратно предложение на процедурата на господин Станислав Иванов. Господин Попов, заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Правя обратно предложение да не се прекратяват дебатите. Абсолютно не считам, че имаше достатъчно изказвания по тази толкова важна тема. Отнехме на майките с децата привилегиите, сега искаме да отнемем и от пенсионерите. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Говори се за увеличаване на пенсиите с 2,5 на сто – добре, обаче зад това се крият конкретни цифри – като 2 лв., 3 лв. Това всъщност е увеличаването. По никакъв начин това не може да компенсира издръжката на един пенсионер за предстоящата 2016 г. Увеличаването на възрастта и стажа за пенсиониране, невдигането на пенсиите ще обезкуражи голяма част от българските граждани изобщо да се осигуряват. Затова моята процедура е да не се прекратяват дебатите. Има още много какво да се каже по тази тема. [[Реплики от ГЕРБ: „Нямате предложения.”]] Добре е да го чуят българските граждани, добре е да го чуят и колегите в залата, а не като онези трите маймунки – не видял, не чул, не разбрал. Това е важна тема, колеги, и не си играйте със съдбите на над 2 млн. 500 хил. български граждани.
Режим на гласуване. Гласували 108 народни представители: за 86, против 21, въздържал се 1. Предложението е прието. Дебатът е прекратен. Подлагам на гласуване предложението на господин Местан и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 118 народни представители: за 23, против 34, въздържали се 61. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване предложението на господин Байрактаров – в чл. 10 по вносител, подкрепен от Комисията, в т. 1 вместо 157,44 лв., да се чете – 300, а в т. 2 вместо числото 161,38 лв., да запишем – 306 лв. Гласуваме предложението на господин Байрактаров. Гласували 118 народни представители: за 38, против 44, въздържали се 36. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване чл. 10, подкрепен от Комисията. Гласували 125 народни представители: за 93, против 19, въздържали се 13. Предложението е прието. Отрицателен вот на Филип Попов.
Благодаря, госпожо Председател. Гласувах „против”, защото считам, че така нареченото „осъвременяване” на всичките видове пенсии едва с 2,5 на сто е крайно недостатъчно, защото по този начин не могат да бъдат компенсирани нарастващите разходи за издръжка през 2016 г. за огромна част от българските пенсионери. Гласувах „против”, защото зад тези 2,5% се крият конкретни цифри, а те са абсолютно недостатъчни, защото предложението води до увеличаване на минималната пенсия едва с 3,94 лв., на средната пенсия с 9,62 лв., да не говорим за социалната пенсия, която се вдига с „огромните” 2,85 лв. Няма как да убедим българските – Вие да убедите [[реплики от ГЕРБ]] , българските пенсионери, а това са близо 2 млн. 200 хил. българи, че тези 2,85 лв. или 3,94 лв. месечно компенсират инфлацията и ще са достатъчна да живеят поне както са живели и през тази година. Гласувах „против”, защото взехме от майките, взехме от пенсионерите. И още нещо: продължаващото увеличение на възрастта и стажа за пенсиониране и запазване на ниското ниво на размера на пенсиите неминуемо, скъпи колеги, ще доведе до увеличаване недоверието в осигурителната система, до демотивация и отказ от осигуряване. Благодаря.
Госпожо Стоянова, докладвайте.
По чл. 11 има предложение на народния представител Стефан Кенов и група народни представители: „В чл. 11 сумата от „7,20 лв.” се изменя на „12 лв.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Михаил Миков и група народни представители: „В чл. 11 числото „7,20” се заменя с „12”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Димитър Танев и група народни представители: „В чл. 11 думите „7,20 лв.” да се заменят с „8 лв.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 11.
Изказвания? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на господин Кенов и група, което е идентично с предложението на господин Михаил Миков и група – вместо числото „7,20”, да се чете „12”. Гласуваме тези предложения. Гласували 133 народни представители: за 30, против 47, въздържали се 56. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Димитър Танев и група – вместо числото „7,20 лв.”, да бъде заменено с „8,00 лв.”, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 120 народни представители: за 52, против 17, въздържали се 51. Предложението не е прието. Прегласуване, господин Танев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Предлагам прегласуване. Нека само да отбележа, че става въпрос за увеличаване на сумата от 7,20 на 8,00 лв. Това е едно минимално, минимално увеличение в рамките на 10% от сегашните размери. Убеден съм, че трябва да го подкрепим, трябва да дадем ясен знак, че в бюджета освен да увеличаваме заплатите на НОИ, трябва да увеличим и парите за обезщетенията и на безработните. Така че предлагам прегласуване.
Прегласуване. Гласували 135 народни представители: за 58, против 24, въздържали се 53. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 11 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 131 народни представители: за 92, против 19, въздържали се 20. Предложението е прието.
По чл. 12 има предложение на народния представител Лютви Местан и група: В чл. 12 числото „340” да се замени с „380”. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на Михаил Михов и група: В чл. 12 числото „340” да се замени с „420”. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на Стефан Кенов и група: В чл. 12 сумата от 340 лв. да се замени с 420 лв. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 12.
Изказвания? Заповядайте, господин Адемов.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! В чл. 12 предлагаме обезщетението за отглеждане на малко дете между 1- и 2-годишна възраст от 340 лв., колкото е сега, да се увеличи на 380 лв. Не сме избрали случайно тези 40 лв. повече. Първо, минималната работна заплата се увеличава с 40 лв. Второ, през първите 135 дни обезщетението е 90% от осигурителния доход на майката. Тези 380 лв. са точно 90%, приблизително 90% от минималната работна заплата. Без да обвързваме с размера на минималната работна заплата обезщетението за отглеждане на малко дете, предлагаме увеличение от 40 лв. – от 340 на 380 лв. За 2016 г. са предвидени близо 8900 – 8897 дни при среднодневно обезщетение 16,19 лв. – при 340 лв. са толкова среднодневно, а при 380 лв. среднодневното обезщетение става 18,09 лв., тоест с близо 2,00 лв. увеличение. Предлагам да подкрепите това предложение.
Реплики? Няма. Господин Стойнев за подкрепа на тяхното…
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Мисля, че това е една последна възможност сега да покажем отношение не само към българските родители, но най-вече към българските деца. Наистина не разбирам защо е това упорство. Още повече, че министър Калфин не ни е представил механизъм, по който да се изчислява това обезщетение. Защото когато представих Законопроекта да бъде равно на минималната работна заплата, бе ни казано: не, няма да е равно на минималната работна заплата! Добре, няма да е равно. Добре, кажете тогава как да увеличаваме това обезщетение? Всеки път ще гледаме тавана и ще се чудим как да подпомогнем българските майки! В крайна сметка, повтарям, става въпрос за осигурени майки! Те са осигурявани именно за това радостно събитие, да могат да отглеждат децата си. Не казвам, че като им го вдигнем на 420 лв., ние им решаваме всички проблеми. Но тук е важно наистина да покажем идея, да покажем желание за водене на политика за подкрепа на младите семейства. Ние пак искаме да го оставим на 340 лв. Защо? При положение че в почти всички доклади на Световната банка се говори как България е държавата, която най-бързо изчезва? Съгласен съм и с довода, че може би не това е начинът, по който ще се справим с демографската криза, че трябва да има може би по-гъвкави мерки на влизане и излизане на пазара на труда. Хубаво. Но нека да видим какво ни се предлага – ще чакаме може би да мине Нова година, за да ни се покажат мерките как се справяме с демографската криза. Но в същото време ние Ви предлагаме 420 лв. Защо 320 лв., уважаеми дами и господа.
В чл. 6 са същите неща, които ги говориш сега!
Защото това е минималната работна заплата и винаги е било така! Става въпрос за българските деца. Не става въпрос за нищо друго! Ако нещо си струва в този бюджет да бъде подкрепено, уверявам Ви, уважаеми дами и господа, е именно това – да подпомогнем тези семейства за отглеждане на детето си от 1 до 2 години. Няма да им решим всичките проблеми, но в крайна сметка нека да им покажем отношение, нека да покажем и загриженост, но нека да го направим наистина всички заедно. Няма смисъл да се делим. Става въпрос за отглеждане на дете от 1 до 2 години. Тук не става въпрос за ромите или за някой друг, който примерно не се е осигурявал. Става въпрос за хората, за майките, за родителите, които са се осигурявали! Какво пречи? Кажете какво пречи? Просто наистина не го разбирам. Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Реплики? Няма. За изказване – господин Миков.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми народни представители, днес е първият ден, в който правителството е в неизпълнение по отношение на решенията на Народното събрание от края на месец юли – Вие го приехте, за краткосрочни и средносрочни мерки за борба с демографската криза. И всеки ден – ще пуснем един часовник, за да се види как българското правителство работи срещу българския народ, ще броим дните, докато такива мерки не бъдат предложени. Вие тази вечер искате с тези гласувания по бюджета всъщност да кажете на българските граждани: ние подкрепихме решението, което ангажира правителството, но това беше преди изборите. А след изборите невидимите резултати ще се проявяват и ще ги усещате. Тази година знаете, че 13 500 деца от тези, които трябваше да бъдат първи клас, не тръгнаха на училище в България. Знаете също така, че има ясен спад на раждаемостта в сравнение с миналата година, когато управляваше „лошото правителство” на Орешарски. [[Шум и реплики.]] Знаете… Да, да! Това вече са фактите и статистиката. И викачите от галерията, станете да се изкажете, а не само да викате тук! Това е Народно събрание, а не стадион! Сега имате възможност да подкрепите едно от двете решения. Става въпрос за пренебрежимо малко пари в сравнение с парите, които оставяте на разположение на правителството. Става въпрос за пренебрежимо малки пари, които заделяте за финансиране и съфинансиране по европейските проекти – чудни канализации да направите, чудни магистрали да направите, чудни тротоари и фонтани да направите. Като няма кой да им се радва, нищо не сте направили. Така че, уважаеми народни представители от управляващата група: осъзнайте се, ние ще подкрепим приемането на увеличението такова, каквото Вие прецените, но е абсурдно поредното замразяване и поредната политика, която предния път изкара хората по улиците и която замрази България за три години! Имате преизпълнение на бюджета, от отглеждането на малки деца ли ще икономисвате? Данък добавена стойност го отхвърлихте, който обхваща разходите и облекчава разходите за отглеждане на дете. Очевидно е, че става въпрос вече за последователна политика даже министрите от кабинета не присъстват на тази дискусия. Калфин не го интересува, другите не ги интересува, премиерът не го интересува. Вие в залата в момента сте отговорните да се даде знак към тези хора. Няма да им се решат всичките проблеми, но без увеличение на нивото на минималната работна заплата знакът ще е ясен – Вас хората не Ви интересуват. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Реплики? Реплика ли, господин Божинов? Заповядайте!
Уважаема госпожо Председател! Уважаеми господин Миков, Вие през последните седмици последователно аргументирате своята теза, обосновавате необходимостта да се подкрепят... [[Смях и ръкопляскания от ГЕРБ.]] Чакайте малко, не бързайте да ръкопляскате – ще чуете на края, няма да е приятно! Обосновавате тази своя теза, че трябва да се помогне на младите семейства, на майките, на децата да тръгнат на училище и предлагате да се вземе от онези средства, от които идват комисионите за властта...
А така.
...идва финансирането на точно определени фирми...
Браво!
...идва забогатяването на онези, които вече са достатъчно богати, и Вие искате от техните политически представители тук да Ви подкрепят. Само че телевизиите не работят...
Защо да не работят? Гледайте колко камери има!
...предаването е затворено, журналистите си тръгват.
Хайде, репликата!
А тези хора вече са толкова бедни, толкова зле живеят, че те не искат да чуят и противниците си, и защитниците си. Затова, господин Миков, няма да Ви подкрепят, въпреки Вашите аргументи. Тези хора ще гласуват за онези, които получават комисионите, госпожо Председател,...
Хайде, репликата!
...за онези, които им ги дават, за онези, които са свикнали да се обогатяват...
Защо репликирате госпожа Стоянова, която не се е изказвала? Говорете на господин Миков.
Правя реплика на господин Миков...
Но Вие сте се обърнали и говорите на госпожа Стоянова!
...трябва да предприеме други действия. Така тази вярна и необходима за бъдещето на България политика не намира референти в това мнозинство и трябва да избере и други методи, с които това да стигне. Виждам, че другата лява партия мълчи, тя не се обажда.
Тя не е лява.
Тя не е лява, извинявайте. Така че, господин Миков, репликирам Ви за това.
Колеги, моля да не си мерим лявото в момента, а да работим по същество.
Аргументите ли да си мерим, госпожо Председател?
Втора реплика? Няма. Господин Миков, ще ползвате ли дуплика?
Не.
Господин Иванов, заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Предлагам прекратяване на дебатите, колеги, защото по чл. 6 от бюджета вече се проведоха дебатите, за които колегите в момента дебатират, така че е безсмислено отново да ги повтаряме. Благодаря Ви.
Браво. [[Реплики от БСП ЛБ.]]
Колеги, няма заявка за други изказвания, така че дебатът... [[Реплики от БСП ЛБ.]] Няма заявен. Кажете противното предложение.
Уважаема госпожо Председател! Уважаеми господин Иванов, когато от парламентарната трибуна започна да се говори истината – тази, която Вие не искате да чуете...
Господин Янков, имате процедура за обратно предложение, а не да коментирате истината. [[Ораторът говори на изключен микрофон.]] Има процедура за прекратяване на разискванията, кажете какво мислите конкретно по тази процедура.
Госпожо Председател, не мисля, че е уместно да прекъсвате говорещ от трибуната по средата на изречението, преди да разберете какъв е финалът. Защото когато се говори от парламентарната трибуна, тази истина, която Вие, управляващите, не искате да чуете, излиза Ваш представител и предлага да се прекрати дебатът. А защо не видите и не чуете какво имаме да Ви кажем ние?
Нямате думата.
Тези, които сме опозиция и въпреки че не приемате нищо от аргументираните ни предложения, поне някои от Вас може и да чуят истината – тази, която ще Ви освободи. Обратно предложение правя.
Гласуваме предложението на господин Иванов. Гласували 113 народни представители: за 91, против 21, въздържал се 1. Предложението е прието. Подлагам на гласуване предложението на Лютви Местан и група народни представители – паричното обезщетение за отглеждане на малко дете вместо „340 лв.” да бъде „380 лв.”, Комисията не го подкрепя. Гласували 126 народни представители: за 36, против 18, въздържали се 72. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Миков и група народни представители, което е идентично с предложението на господин Стефан Генов и група народни представители – „340 лв.” да се замени с „420 лв.”, Комисията не подкрепя предложението. Гласували 127 народни представители: за 37, против 24, въздържали се 66. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване чл. 12 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 131 народни представители: за 101, против 26, въздържали се 4. Предложението е прието. Отрицателен вот – господин Бойчев беше първи, господин Попов – втори.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, мисля, че в момента направихме едно от важните гласувания за деня и извършихме едно безобразие! [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Искам да Ви припомня, че съставяйки правителството, обявихте един от основните си приоритети – противодействие на демографската катастрофа в България. С това си действие и с това гласуване днес реално се превръщате в бедствие за българската нация! Искам да Ви кажа, че в момента лишихме 40 хил. български майки от възможността обезщетението, което получават за отглеждането на деца от 1 до 2 години, да бъде актуализирано, и то, забележете, с размера на минималната работна заплата. Какъв пример, какъв стимул да дадем на тези хора, на които искаме да се крепи бъдещото на българската нация?! Искам да Ви кажа, че това се равнява на около 37 млн. лв. В момента Вие икономисахте тези 37 милиона и оттук нататък те ще тежат на Вашата съвест – върху бъдещето на България, което обрекохте! Благодаря. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]]
Господин Попов, Вие не се ли изказахте по същество по този текст? Не. Имате думата за отрицателен вот.
Благодаря, госпожо Председател. Гласувах „против”, защото за втора пореден път Вие – ГЕРБ, Патриотичният фронт, реформатори, АБВ, замразихте, от три години и половина и преди това, обезщетенията за майките. Гласувах „против”, защото разходите в бюджета за обезщетение за отглеждане на дете след първата година намаляват заради демографската криза, а размерът на обезщетението остава 340 лв. [[Реплики от народния представител Станислав Иванов.]] Гласувах „против”, защото това е цинично. Не Ви е правилна политиката, уважаеми дами и господа, с тези замразявания, защото в крайна сметка с тях ще затриете българския народ! [[Реплики от народния представител Станислав Иванов.]] Гласувах „против”, защото обрекохте на геноцид 39 хиляди български майки! Да Ви е честит този бюджет! Отидете отвън и го кажете на майките с децата. Надявам се те да Ви разберат. [[Единичния ръкопляскания от БСП ЛБ. Шум и реплики от ГЕРБ.]]
Процедура – господин Ерменков.
Госпожо Председател, процедурата ми е по начина на водене. Аз разбирам, че е доста трудно колегите от седем часа и половина да седят и да не взимат отношение, скучно им е, подвикват от местата си, все едно че са на стадион! Може би това е и начинът, по който изразяват своето отношение. Много Ви моля, въвеждайте ред, защото начинът, по който се изразява отношение към обсъжданата тема, ако има такова, не е чрез подвикване на място, а с идване на трибуната и казване, ако имаш какво да кажеш! Другото е простащина, с извинение. Ако искате така да изглеждате в очите на хората, правете го! И второто нещо, разбирам, че на някои им е неприятно да чуват нещата, но е хубаво да се вслушват. За да се вслушват, трябва да има тишина! Благодаря Ви.
Колеги, вземам аргумент от процедурата на господин Ерменков – приканвам Ви към ред и вслушване в това, което се говори от трибуната. Слушаме Ви, госпожо Стоянова.
Комисията подкрепя текстовете на вносителя за членове 13 и 14.
Изказвания няма. Гласуваме анблок членове 13 и 14. Гласували 135 народни представители: за 110, против 6, въздържали се 19. Предложенията са приети.
По чл. 15 има предложение от народния представител Михаил Миков и група народни представители: „В чл. 15 ал. 1 се изменя така: „(1) За 2016 г. се определя размер на вноската за онд „Гарантирани вземания на работниците и служителите” – 0,5 на сто.”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 15.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Михаил Миков и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 125 народни представители: за 18, против 64, въздържали се 43. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 15 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 124 народни представители: за 104, против 13, въздържали се 7. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 16, наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби” и § 1.
Изказвания по докладваните текстове няма. Анблок подлагам на гласуване чл. 16, наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби” и § 1 по вносител, подкрепени от Комисията. Гласували 132 народни представители: за 110, против 8, въздържали се 14. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Стефан Кенов и група народни представители за нов параграф: „Създава се нов § 1а: „§ 1а. От 1 януари до 31 декември не се прилага § 6, ал. 1 от Преходните и заключителни разпоредби на КСО. Максималният размер на получаваните една или повече пенсии, без добавките към тях се определя на 910 лв.”. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Михаил Миков и група народни представители, което е идентично с горното. Комисията не го подкрепя.
Изказвания няма. Подлагам на гласуване предложенията на народния представител Стефан Кенов и група народни представители и на народния представител Михаил Миков и група народни представители, които са идентични. Комисията не ги подкрепя. Гласували 127 народни представители: за 25, против 52, въздържали се 50. Предложението не е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2.
Гласуваме § 2. Гласували 131 народни представители: за 109, против 4, въздържали се 18. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Велизар Енчев по § 3: „В § 3: 1. Създава се т. 16а: „16а. Създава се чл. 84а.: „Чл. 84а. (1) Пенсионерите, несключили граждански брак, за всяка година плащан ергенски данък получават допълнителна месечна добавка към пенсията си в следните размери: 1. за плащан ергенски данък до 15 години получават месечна добавка по 0.6 процента от пенсията си за всяка година; 2. за плащан ергенски данък над 15 години получават месечна добавка по 1.1 процента от пенсията си за всяка година. (2) Разпоредбата на ал. 1 се прилага за самотни пенсионери, несключили граждански брак и навършили 65 години. (3) Добавката по ал. 1 е за сметка на държавния бюджет и се изплаща чрез Националния осигурителен институт по реда за плащане на пенсиите.” 2. Създава се т. 21: „21. В § 6 от Преходните и заключителните разпоредби ал. 3 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Димитър Танев и група народни представители: „В § 3: а) да се създаде т. 19а: „19а. В чл.117а се правят следните изменения: 1. Създава се нова ал. 2: „(2) Алинея 1 не се прилага и изпълнението на разпорежданията се спира, когато жалбата е подадена от длъжностно лице по медицинската експертиза, на което е съставен акт за начет поради нарушаване на правилата за определяне на степента на трайно намалена работоспособност.” 2. Досегашната ал. 2 става ал. 3 и в нея преди думите „Изпълнението на разпорежданията” се добавя „Извън случаите по алинея 2”. 3. Досегашните ал. 3 и 4 стават съответно ал. 4 и 5.” б) да се създаде т. 21: „21. В Преходните и заключителни разпоредби се създава §21у: „§21у. (1) В срок до 31 март 2016 г. министърът на здравеопазването и министърът на труда и социалната политика представят за обществено обсъждане изменения в нормативната уредба на пенсиите за инвалидност. (2) В срок до 30 април 2016 г. Министерският съвет внася в Народното събрание съответните законопроекти, свързани с изменения и допълнения в уредбата на пенсиите за инвалидност и другите права на хората с увреждания, насочени към оптимизиране на използването на наличния финансов ресурс за подобряване на условията на живот на хората с увреждания.” Комисията подкрепя по принцип предложението по буква „б” и не го подкрепя в останалата му част. Предложение от народния представител Михаил Миков и група народни представители: „В § 3 се правят следните изменения и допълнения: а) създава се нова т. 1: „т. 1. в чл. 4а, ал. 3, т. 4 думите „1 на сто“ се заменят с „2 на сто”. б) т. 1 става т. 2 и се изменя така: „т. 2. В чл. 6 се правят следните изменения и допълнения: 1. в ал. 1 се правят следните изменения: а) в т. 4, буква „а”, думите „2017 г.” се заменят с „2016 г.”. б) в т. 6 думите „едно на сто” се заменят с „две на сто”.” 2. В ал. 9, изречение трето, думите „определения с влязъл в сила ревизионен акт по” се заменят с „установения от органа по приходите по реда и условията на” и думата „съответната” се заличава.”. в) т.т. 2 – 9 стават съответно т.т. 3 – 10. г) създава се нова т. 11: „т. 11. В чл. 49, ал. 1 числото „24” се заменя с „18”. ” д) т.т.10 – 20 стават съответно т.т. 12 – 22. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Светлана Ангелова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Стефан Кенов и група народни представители: „В § 3: 1. Създава се нова т. 1: „1. в чл. 4а, ал. 3, т. 4 думите „1 на сто” се изменят на „2 на сто”.” 2. Сегашната т. 1 става т. 2 и се изменя така: „2. В чл. 6: а) в ал. 1, т. 6 думите „1 на сто” се изменят на „2 на сто”. б) в ал. 9, изречение трето думите „...определения с влязъл в сила ревизионен акт по...” се изменят на „...установения от органа по приходите по реда и условията на...”, а думата „съответната” да отпадне. в) ал. 10 да отпадне. 3. Досегашните т. 2 – 20 стават съответно т. 3 – 21.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. В Кодекса за социално осигуряване (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 6, ал. 9, изречение трето думите „определения с влязъл в сила ревизионен акт по” се заменят с „установения от органа по приходите по реда и условията на” и думата „съответната” се заличава. 2. В чл. 9, ал. 1, т. 4 думите „дължимите осигурителни вноски от самоосигуряващите се лица и от лицата по чл. 4а, ал. 1” се заменят с „дължимите осигурителни вноски от самоосигуряващите се лица, включително вноските по чл. 6, ал. 9 и дължимите осигурителни вноски от лицата по чл. 4а, ал. 1”. 3. В чл. 13в, ал. 3 думите „и не са осигурени” се заличават. 4. В чл. 20, ал. 2, т. 1 след думите „фондовете „Пенсии” се поставя запетая и се добавя „фонд „Пенсии за лицата по чл. 69”. 5. В чл. 21, т. 3 думите „и 4” се заличават. 6. В чл. 22б се създава т. 3: „3. помощи за профилактика и рехабилитация.” 7. В чл. 40а: а) в заглавието след думата „документи” се добавя „и данни”; б) в текста преди т. 1 след думата „Документите” се добавя „и данните”; в) в т. 1 и 2 думите „15-о число” се заменят с „10-о число”. 8. В чл. 48, ал. 2: а) в изречение първо думите „18-те календарни месеца” се заменят с „24-те календарни месеца”; б) в изречение второ думите „18 месеца” се заменят с „24 месеца”. 9. В чл. 48б в заглавието след думата „документи” се добавя „и данни”, след думата „документите” се добавя „и данните” и думите „15-о число” се заменят с „10-о число”. 10. В чл. 52б в заглавието след думата „документи” се добавя „и данни”, след думата „документите” се добавя „и данните” и думите „15-о число” се заменят с „10-о число”. 11. В чл. 54а, ал. 1 т. 2 се изменя така: „2. не са придобили право на пенсия за осигурителен стаж и възраст в Република България или пенсия за старост в друга държава или не получават пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а или професионална пенсия по чл. 168”. 12. В чл. 54г, ал. 4 след думите „с разпореждане” се добавя „производството по отпускането или”. 13. В чл. 54д, ал. 1 т. 3 се изменя така: „3. придобиване право на пенсия за осигурителен стаж и възраст в Република България или пенсия за старост в друга държава, или при отпускане на пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а или на професионална пенсия по чл. 168”. 14. В чл. 54е: а) в ал. 3 думите „или пенсия за ранно пенсиониране в Република България, или пенсия за старост в друга държава” се заменят с „в Република България, или пенсия за старост в друга държава, пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а или професионална пенсия по чл. 168”; б) в ал. 4 след думата „институт” се добавя „или друго длъжностно лице, определено от ръководителя на поделението”. 15. В чл. 77 думите „ал. 3-6“ се заменят с „ал. 3 – 8”. 16. В чл. 79, ал.1 в текста преди т. 1 думите „ал. 3-6“ се заменят с „ал. 3-8“. 17. В чл. 101, ал. 1, т. 4а след думите „с друг вид пенсия” се поставя запетая и се добавя „включително пенсия, отпусната в друга държава”. 18. В чл. 110, ал. 3, изречение първо след думата „институт” се добавя „или друго длъжностно лице, определено от ръководителя на поделението”. 19. В чл. 117, ал. 2 думата „тримесечен” се заменя с „двумесечен”. 20. В чл. 129, ал. 19 думите „ал. 13, 14 и 16” се заменят с „ал. 13, 14 и 17”. 21. В § 1, ал. 1 от Допълнителните разпоредби: а) в т. 4 след думите „фонд „Пенсии” се поставя запетая и се добавя „фонд „Пенсии за лицата по чл. 69”; б) в т. 7 в текста преди б. „а” думите „т. 5” се заменят с „т. 6”; в) в т. 11 след думите „чл. 69а” се поставя запетая и се добавя „чл. 69б, чл. 69в”. 22. В Преходните и заключителни разпоредби се създава §22у: „§22у. (1) В срок до 30 април 2016 г. министърът на здравеопазването и министърът на труда и социалната политика представят за обществено обсъждане изменения в нормативната уредба на пенсиите за инвалидност. (2) В срок до 30 юни 2016 г. Министерският съвет внася в Народното събрание съответните законопроекти, свързани с изменения и допълнения в уредбата на пенсиите за инвалидност и другите права на хората с увреждания, насочени към оптимизиране на използването на наличния финансов ресурс за подобряване на условията на живот на хората с увреждания.”
Благодаря Ви, госпожо Стоянова. Дебатът е открит. Има ли народни представители, които желаят да участват в него? Господин Миков.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми народни представители, ясно е, че промените в Кодекса за социално осигуряване не Ви интересуват особено, но в тази късна доба ще приемете неща...
Как ще е късно?!
Добре, в тази ранна доба ще приемете неща, за които трябва да сте наясно и да остане в стенограмите, че Вие сте ги приели, защото ние няма да ги подкрепим. Първото, което предлагам, уважаема госпожо Председател, е в т. 1 „съответната” да не се заличава, защото изречението губи смисъл. Ако отворите текста на чл. 6…
Сега ли го правите това предложение?
Не го правя. Вие сте го направили в доклада на Комисията. Аз поддържам нашето предложение.
Пак влизате в диалог!
Какво да направя? Знаете, че въпросът е нерешим. В чл. 6, ал. 9, след като отпадне „за съответната година”, ще стане „със Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за година” – абсолютно безумен текст, ако отпадне „съответната”, и не е ясно към коя година се съотнася. Но има един по-голям въпрос, който е свързан със замяната на „определения с влязъл в сила ревизионен акт” с „установения от органа по приходите по реда и условията на”. Какво става всъщност? В ал. 9, в която преброих четири изречения, без да е указано в текста, който Вие ще приемете, правите изменение в едно от тях – според мен това е третото изречение, при бегло преброяване, може и да греша. Става въпрос за годишния осигурителен доход, определен като разлика между деклариран или определен с влязъл в сила ревизионен акт по Данъчно-осигурителния процесуален кодекс – облагаем доход от упражняване на съответната трудова дейност и сбора от доходите. Тук се създават механизми за изнудване на самооблагащите се лица, защото от „определен с влязъл в сила ревизионен акт” става „дължимите осигурителни вноски от самоосигуряващите се лица” или „установения от органа по приходите”. Най-нормалното е това да стане с влязъл в сила ревизионен акт. Тук има и някои юристи, останали в залата в този ранен момент, и е хубаво да се замислят какво се случва.
Това е решено в ДОПК!
След това, минавайки през съдебната процедура, ще бъдат осъдени органите на Приходната администрация, когато се установи, че има разминаване между установеното и влезлия в сила ревизионен акт. Това е нормалното мислене. Предлагам това да отпадне в т. 1, уважаема госпожо Председател, в § 3, втората част поради скудоумно оформяне на изречението, ако отпадне „съответната”, а първата част...
Господин Миков, това е Ваше предложение и аз не знам защо се пише в доклада, че не се подкрепя. Погледнете Вашето предложение: „Предложение на народния представител Михаил Миков и група народни представители”.
Къде е това?
„Т. 2. В чл. 6 се правят следните изменения и допълнения:” … Точка 2 – за ал. 9: думата „съответната” се заличава.
Нали виждате, че не е подкрепено?
Не е подкрепено, но това Вие сте го предложили. Неправилен е записът, че не е подкрепено.
Не е подкрепено нашето, значи друго е.
Вие сте предложили да отпадне „съответната”.
Виждам, но смятате ли, че е подкрепено, или не е? Ако е подкрепено, …
На практика то е подкрепено и в текста на вносителя отпада, а Вие сега се изказвате, че искате „съответната” да отпадне.
Защото виждам, че нашето не е подкрепено, …
Вие оттегляте Вашето предложение, така ли да разбирам?
...а преди това казах, че подкрепят всичките наши предложения. Не го оттеглям, как ще го оттеглям. Нека Комисията да прецени текстът, който е предложила на Народното събрание, дали да се приеме в този вид. Нашето предложение, пише изрично в доклада, че не е прието –Вие твърдите, че е прието.
Аз гледам редакцията.
То е и по вносител – прочетете т. 1 на вносителя.
Ето, госпожа Стоянова казва, че и по вносител е така. Аз Ви предложих как да постъпим. Вие, госпожо Председател, преценете дали ни е прието предложението от Комисията, или не.
За изказване – господин Адемов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Искам да кажа няколко думи по § 22у – на страница 21. В 18,45 ч. тези текстове ми идват малко в повече – съжалявам, че трябва да го кажа по този начин. Вижте за какво става въпрос, уважаема госпожо Председател. В този § 22у разбирам идеята на колегите от Реформаторския блок и приветствам тези усилия по някакъв начин да се промени законодателната уредба по отношение на инвалидните пенсии. Но вижте за какъв текст става въпрос: „(1) В срок до 30 април 2016 г. министърът на здравеопазването и министърът на труда и социалната политика представят за обществено обсъждане изменения в нормативната уредба на пенсиите за инвалидност.”
Това не може да е правна норма.
Това е тяхно задължение по Закона за нормативните актове. Как ще го записваме това в Кодекса за социално осигуряване? Помислете още веднъж, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги вносители, пак повтарям, уважавам Вашите усилия по някакъв начин министрите да си свършат работата, но това може да стане по линия на парламентарния контрол. Защо трябва да записваме такива текстове в Закона? И второто предложение. Вижте за какво става въпрос: „В срок до 30 юни Министерският съвет внася в Народното събрание съответните законопроекти”. Кои съответни законопроекти, бе колеги? Задължаваме Министерския съвет да внесе съответни законопроекти. Тези текстове ще влязат в юридическите прегледи на колегите от Юридическия факултет на Софийския университет като бисери! Нека да не допускаме това, нека да уважаваме себе си. Кажете, уважаеми господин Председател на Правната комисия, може ли да има такива текстове? Пак повтарям, с цялото ми уважение към вносителите на този текст – не може по този начин да пишем текстове и да ги приемаме съответно.
Процедура.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! На основание чл. 45, ал. 2 и 3 правя процедурно предложение за удължаване на времето на настоящото пленарно заседание до 22,00 ч.
На кой ден?
На днешния ден.
Обратно становище? Заповядайте, господин Георгиев. [[Реплики.]] Господин Чавдар Георгиев беше първи.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Изразявам обратно становище, като напомням, че можем да удължаваме само редовните заседания.
Къде пише това, господин Георгиев?
Ето, ще Ви прочета: „Редовните пленарни заседания”… и така нататък. „Народното събрание може да промени времето за редовни заседания.” Хайде, моля Ви се.
Къде го пише това?
Член 45, ал. 2.
Четете конкретно, да не чета и аз след това.
Отново ще Ви го прочета, госпожо Председател. В чл. 45, ал. 2 пише: „Народното събрание може да промени времето за редовни заседания.” [[Реплики от ГЕРБ.]] Не може, колега. По аргумент на противното ние трябва да се съобразяваме. Второ, има един здрав разум, колега. За да приемаме нормални закони и да не приемаме глупостите, които се предлагат, господин Адемов Ви обясни това нещо, нека да имаме нормално работно време и да можем да мислим трезво.
Това сме го възприели от Вас.
Предлагам Ви да не се приема това предложение. Има още работни дни. Народното събрание няма да излезе утре във ваканция – ще можем да си свършим работата нормално. Затова правя обратно процедурно предложение.
Преди да подложа на гласуване предложението, чл. 45, ал. 1 визира редовните пленарни заседания, които обичайно се провеждат в сряда, четвъртък и петък от 9,00 до 14,00 ч. „По решение на Народното събрание заседанията могат да бъдат удължавани.” „(2) Народното събрание може да промени времето за редовни заседания.” – Не удължаването, а става дума в дните извън сряда, четвъртък и петък. И тук идва систематичното тълкуване на ал. 3, която визира, че Народното събрание може да реши да проведе извънредни заседания по предварително обявен дневен ред по време на сесия, но извън дните по ал. 1. Извънредни заседания могат да се провеждат по всяко време при наличие на извънредни обстоятелства. Не сме ограничени от времето. [[Силен шум и реплики.]] Колеги, ал. 2 се отнася за времето на пленарните заседания извън дните, които са. Там пише, че може да промени времето. Гласуваме направеното процедурно предложение. Гласували 121 народни представители: за 89, против 27, въздържали се 5. Предложението е прието. За изказване – господин Танев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Преди да посоча аргументи по същество по § 22у, искам да направя редакционно предложение по текста, който е подкрепен от Комисията. Това редакционно предложение е в резултат на съгласуване както с Министерството на труда и социалната политика, така и с представители на НОИ. Сега ще го зачета. То е в ал. 1: след думата „обсъждане” да бъде добавено „концепция за усъвършенстване на медицинската експертиза и експертизата на работоспособността” – [[Обръща се към председателя.]] Ще Ви го оставя после – и „изменение в Нормативната уредба на пенсиите за инвалидност”. В ал. 2 след думата „увреждания” да бъдат добавени думите „които произтичат от концепцията по ал. 1, в това число мерки за”. Сега по същество. Текстът, който предлагаме, всъщност не е текст, който сега виждате, господин Адемов, тъй като още миналата година предложихме подобни текстове, които да влязат в Кодекса за социално осигуряване, и те имат една единствена цел. Целта е да бъдат поставени ясни срокове, да бъдат съчетани усилията и на двете министерства – и на Министерството на труда и социалната политика, и на Министерството на здравеопазването, които да работят в една посока, да работят за това да бъде спряно източването на пенсионната система чрез фалшиви инвалидни пенсии. Няколко пъти съм взимал отношение по тази тема, давал съм пример, че за 10 години имаме шест пъти увеличаване на парите, тоест проблем има. Ако Вие твърдите, че проблем няма и нещата трябва да останат така, то аз твърдя другото и затова предлагаме тези текстове, с които даваме ясен ангажимент на министрите, да ускорят работата. Далеч съм от мисълта, че те не работят в тази посока, просто се опитваме да ускорим работата така, че в сроковете които са посочени –30 април и съответно 30 юни, да имат готова концепция и законодателни промени. Още веднъж казвам, двамата министри заедно да предложат тези изменения така, че наистина да има реформа в пенсионната система в посока намаляване фалшивите инвалидни пенсии, за които говорим вече повече от година, които, за съжаление, въпреки парламентарни питания и настоявания от наша страна [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] и в комисии, и от парламентарната трибуна, до момента не са факт. Благодаря Ви.
Реплики? Няма. Други изказвания? Господин Стойнев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! С бюджет се определя 24-месечен период за изчисляване на паричните обезщетения при бременност и раждане.
Постоянно ме цитират.
Точно така, госпожо Стоянова, това наистина е едно от най-важните неща. Това за едно младо семейство, за една млада майка означава да не връщаме две години назад на каква сума се e осигурявала, а да си остане както си беше отпреди – 18 месеца. Още когато при първия мандат на ГЕРБ го върнаха на 24 месеца, никой не излезе и не каза защо го е направил. Може би сега госпожа Ангелова ще излезе и ще обясни защо отново го връщате на 24 месеца. Може би единственото нещо е да намалите това обезщетение на младите семейства. Не виждам никакъв смисъл. Няма нужда. Нека си остане 18 месеца. Какво толкова ще променим и колко една майка ще бъде в тежест на държавният бюджет, още повече че тя се е осигурявала за този хубав момент? Нека си остане, както си беше преди – 18 месеца. Защото, колкото повече Вие го осигурявате… Възможността тя да е работила на по ниска заплата, е много по-голяма. Няма нищо лошо в това да си остане 18 месеца. Не се съгласихте за работещите майки от една до две години да вдигнете обезщетението, както винаги е било, да бъде равно на минималната работна заплата. Сега тук им слагате ново ограничение, така че да получават по-малко приходи. В крайна сметка, пак казвам, ние изчезваме. Нека да видим кои са тези политики, които да водят към стимули за раждаемост! Вярно е, не са само парите, но в крайна сметка тази млада жена се осигурява за това нещо. И когато настъпи този риск, риск в кавички, разбира се, това щастие, тя затова се е осигурявала. Нека да си останат 18 месеца. Даже, ако питате мен, би трябвало и да го намалим в бъдещето. Наистина да получава едно по-високо възнаграждение, защото това й замества дохода, върху който тя се е осигурявала. Кажете ми каква е логиката да стане 24 месеца? [[Реплики и шум.]] Ивайло Калфин го няма – отново няма да отговори на този въпрос. Ивайло Калфин е в Брюксел – не го интересуват тези неща.
Нещо друго ще кажете ли, господин Стойнев, или това ще въртите на всяко едно излизане?
Това ми е част… Разбира се, в крайна сметка, госпожо Председател…
Пет минути това ще слушаме.
…именно това олицетворява социалната политика. Тези негови предложения някой трябва да ги обоснове. [[Шум и реплики.]] От ГЕРБ никой не излиза и не ги обосновава. Затова аз питам: има ли някой от АБВ? Защото аз не го разбирам. Признавам си. Защо трябва да бъдат 24 месеца бе, хора? Защо трябва да е? Защо пречим на едно младо семейство да получава по-високо обезщетение? Нека си остане 18 месеца! Пак е сурово наказание, но да не го вдигаме на 24 месеца. Благодаря Ви.
Реплики? Няма. Други изказвания? Господин Иванов, заповядайте.
Госпожо Председател, видяхте, че колегите от ляво отново се изказват, говорят едно и също, поради това предлагам процедура по прекратяване на дебатите и гласуване на текстовете. Благодаря Ви.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 110 народни представители: за 86, против 21, въздържали се 3. Предложението е прието. [[Ръкопляскания.]] Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Първо гласуваме предложението на господин Велизар Енчев, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 114 народни представители: за 27, против 68, въздържали се 19. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Димитър Танев и група народни представители, в частта в която не е подкрепено, а това е по буква „а”. Гласували 112 народни представители: за 17, против 14, въздържали се 81. Предложението не е прието. По предложението на господин Михаил Миков и група народни представители е записано, че Комисията не го подкрепя, но в т. 2 за ал. 9 на чл. 6, редакцията на Комисията – само че там е т. 1...
И на вносител е същият текст. Господин Миков е предложил нещо, което е предложил и вносителят.
А Вие защо пишете, че не е подкрепено предложението?
Защото имаме грешка. [[Смях и оживление. Реплики и възгласи: „Браво!” от БСП ЛБ.]]
Поставям на гласуване предложението на господин Миков и група народни представители в частта, в която предложенията са различни от тези на вносителите, защото в тази част те не са подкрепени от Комисията. Гласували 115 народни представители: за 25, против 63, въздържали се 27. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Кенов и група народни представители, което също частично е по вносител и подкрепено в текста на Комисията.
Понеже едни и същи са давали предложенията и те са ги преписали, затова така се е получило. [[Смях и оживление.]]
Оттегляме го.
Оттегляте предложението. Минаваме към редакцията на Комисията. При изказването си господин Миков предложи в т. 1 за промяна в чл. 6, ал. 9 да отпадне думата „съответната”.
Ама той пак се е объркал, защото... [[Смях и оживление.]]
Аз съм длъжна да подложа на гласуване това, което той е предложил и го има в стенограмата. Гласуваме предложението на господин Миков. Гласували 113 народни представители: за 21, против 67, въздържали се 25. Предложението не е прието. Поставям на гласуване редакционните предложения на господин Танев в т. 22 за създаване на новия § 22у, така както ги изложи в изказването си. Гласували 113 народни представители: за 83, против 7, въздържали се 23. Предложенията са приети. Сега гласуваме целия § 3 по доклада на Комисията, ведно с приетото току-що редакционно изменение. Гласували 111 народни представители: за 91, против 20, въздържали се няма. Предложението е прието.
§ 4 – предложение на народния представител Светлана Ангелова и група народни представители за създаване на нови параграфи 4 и 5. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създадат нови параграфи 4 и 5: „§ 4. В Кодекса на труда (обн., ДВ, бр...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 222 се създава ал. 4: „(4) Алинея 3 се прилага и когато при прекратяване на трудовото правоотношение работникът или служителят отговаря на условията за отпускане на пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а от Кодекса за социално осигуряване.” 2. В чл. 328 се правят следните изменения и допълнения: а) в ал. 1: аа) създава се нова т. 10а: „10а. когато на работника или служителя е отпусната пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а от Кодекса за социално осигуряване;” бб) досегашната т. 10а става т. 10б; вв) създава се т. 10в: „10в. когато трудовото правоотношение е възникнало с работник или служител, след като му е отпусната пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а от Кодекса за социално осигуряване.” б) в ал. 3 след думите „ал. 1, т. 10а” се поставя запетая и се добавя „10б и 10в”. § 5. В Закона за държавния служител (обн., ДВ, бр...) в чл. 106 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 се правят следните допълнения: а) създава се т. 5а: „5а. когато на държавния служител е отпусната пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а от Кодекса за социално осигуряване;” б) в т. 6 накрая се поставя запетая и се добавя „включително когато е упражнил правото си на пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а от Кодекса за социално осигуряване”. 2. Създава се ал. 3а: „(3а) Алинея 3 се прилага и когато при прекратяване на служебното правоотношение държавният служител отговаря на условията за отпускане на пенсия за осигурителен стаж и възраст в намален размер по чл. 68а от Кодекса за социално осигуряване.” 3. В ал. 5 думите „ал. 1, т. 6” се заменят с „ал. 1, т. 5а и 6”.” По § 4 Комисията подкрепя текста на вносителя, който става § 6.
Изказвания по двата нови параграфа и § 4 по вносител, който става § 6? Няма. Гласуваме анблок параграфи 4, 5 и 6 по доклада на Комисията. Гласували 116 народни представители: за 98, против 13, въздържали се 5. Предложенията са приети.
По § 5 има предложение на Светлана Ангелова и група народни представители, подкрепено от Комисията. Предложение на Михаил Миков и група народни представители, неподкрепено от Комисията, а именно: в § 5 думите „т. 15 и 16” се заменят с „т. 17 и 18”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5, който става § 7: „§ 7. Законът влиза в сила от 1 януари 2016 г., с изключение на § 3, т. 15, 16 и 20, които влизат в сила от 15 август 2015 г. ”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Миков и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 111 народни представители: за 17, против 70, въздържали се 24. Предложението не е прието. Гласуваме § 7 в редакцията на Комисията. Гласували 116 народни представители: за 100, против 13, въздържали се 3. Предложението е прието.
Госпожо Председател, а сега приложенията към доклада. По Приложение № 1 има предложение на Светлана Ангелова и група народни представители, което е подкрепено, а именно: Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага наименованието на Приложение № 1 да се измени така: „Приложение № 1 към чл. 9, ал. 1, т. 1”. Комисията подкрепя текста на вносителя за Приложение № 2, 3 и 4.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията, която по принцип подкрепя текста на вносителя, но предлага наименованието на Приложение № 1 да бъде: „Приложение № 1 към чл. 9, ал. 1, т. 1”. Моля, гласувайте предложението на Комисията. Гласували 117 народни представители: за 103, против 5, въздържали се 9. Предложението е прието.
Докладвам анблок подкрепени от Комисията приложения № 2, 3 и 4 по вносител.
Изказвания по докладваните предложения? Няма. Гласуваме анблок приложения с номера 2, 3 и 4 по вносител, подкрепени от Комисията. Гласували 114 народни представители: за 98, против 8, въздържали се 8. Предложенията са приети. Има съмнение, че по предложение 1 сме гласували само наименованието, без съдържанието на Приложение № 1. Подлагам на гласуване съдържанието по вносител на Приложение № 1, подкрепено от Комисията, за правна чистота. Гласували 114 народни представители: за 93, против 17, въздържали се 4. Предложението е прието, а с това и на второ гласуване Законът за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2016 г. [[Ръкопляскания от ГЕРБ и РБ.]] Преминаваме към точка трета: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ЗА 2016 Г. Доклад за второ четене на Комисията по бюджет и финанси. Слушаме Ви, госпожо Стоянова.
Доклад относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2016 г., № 502-01-86, внесен от Министерския съвет на 30 октомври 2015 г. – Проект за второ гласуване. „Закон за държавния бюджет на Република България за 2016 г.”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименование на Закона, който се подкрепя от Комисията. Гласували 114 народни представители: за 99, против 6, въздържали се 9. Наименованието на Закона съгласно доклада на Комисията е прието.
Предложение на Борислав Великов и група народни представители: „1. В чл.1, ал.1 да се направят следните изменения: а) на ред I числото „20 623 591, 5” да се замени с „20 630 591,5”; б) на ред I.1 числото „18 065 446,7” да се замени с „18 072 446, 7”; в) на ред I.1.4 числото „8 409 600” да се замени с „8 411 600”; г) в колона 2, на ред I.1.5 числото „4 670 000” да се замени с числото „4 675 000”; 2. В чл. 1, ал. 2 да се направят следните изменения: а) в колона 2, на ред III числото „10 455 193, 2” да се замени с числото „10 462 193, 2”; б) в колона 2, на ред III. 1 числото „10 526 027, 2” да се замени с „10 533 027, 2”; в) в колона 2, на ред III.1.7 числото „407 415,3” да се замени с числото „414 415,3”. г) в колона 2, на ред III.1.7.1 числото „383 331,3” да се замени с числото „390 331,3”. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Борислав Великов и група народни представители: „3. В чл.1, ал.1 да се направят следните изменения: а) В колона 2, на ред I числото „20 623 591,5” да се замени с числото „20 635 591,5”; б) В колона 2, на ред I.1 числото „18 065 446,7” да се замени с числото „18 077 446,7”; в) В колона 2, на ред I.1.3 числото „2 830 000,0” да се замени с числото „2 832 000,0”; г) В колона 2, на ред I.1.4 числото „8 409 600,0” да се замени с числото „8 414 600,0”; д) В колона 2, на ред I.1.5 числото „4 670 000,0” да се замени с числото „4 675 000,0”; 4. В чл. 1, ал. 2 да се направят следните изменения: а) В колона 2, на ред III числото „10 455 193,2” да се замени с числото „10 467 193,2”; б) В колона 2, на ред III. 1 числото „10 526 027,2” да се замени с числото „10 538 027,2”; в) В колона 2, на ред III.1.8 числото „75 837,0” да се замени с числото „87 837,0”. г) В колона 2, на ред III.1.8.1 числото „73 287,0” да се замени с числото „85 287,0”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Валери Симеонов и Ирена Соколова. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Даниела Дариткова. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Васил Антонов и Атанас Зафиров: „В чл. 1, ал. 2, ред 5 – „Резерв за непредвидени и/или неотложни разходи” числото „71 100,0” се заменя с „69 100,0”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Димитър Танев и група народни представители: „В чл. 1, ал. 1 на ред 1.5. „Акцизи” числото „4 670 000,0” се заменя с „4 692 000,0”. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Дора Янкова: „В чл. 1, ал. 2, раздел III, т. 1.1 – за общините числото „2 662 137,0” се заменя с числото „ 2 694 637,0”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Дора Янкова и група народни представители: „В чл. 1, ал. 2: „- т. 5.1 числото „70 000,0” се заменя със „120 00,0”; - Раздел ІІІ, т. 1.1 за общините числото „2 662 137,0” се заменя с „2 787,137”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Красимир Каракачанов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението по т. 2 и 3 и не го подкрепя предложението по т. 1, а именно: „В чл. 1: „1. в ал. 1, т. 1.7. се изменя така: „1.7. Мита и митнически такси 150 370,0”.” Предложение на народния представител Делян Добрев и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Диана Йорданова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Лютви Местан и група народни представители: „В чл. 1 се правят следните изменения: „1. В ал. 2, Раздел II Разходи се правят следните промени: - в ред 2 числото „2 521 887,9” да се замени с числото „2 331 887,9” - в ред 2.1 числото „2 278 627,1” да се замени с числото „2 088 627,1” - в ред 5 числото „71 400,0” да се замени с числото „261 400,0” (Забележка: източник на средствата е ред 2.1. „Придобиване на дълготрайни активи и основен ремонт”, който се намалява със съответната сума) - ред 5.1. да се преименува на „По централния бюджет” и числото „70 000,0” да се замени с числото „260 000,0” - създава се нов ред 5.1.1. с наименование „за предотвратяване, овладяване и преодоляване на последиците от бедствия” със сума „70 000,0” - създава се нов ред 5.1.2. „Инвестиции, интеграция и по благоприятна жизнена среда” със сума „190 000,0” 2. Създава се ал. 5: „(5) Средствата от резерва по ал. 2, Раздел II, т. 5.1.2, се разходват въз основа на акт на Министерския съвет, както следва: 1. За инвестиционна програма „Изграждане на детски градини в кварталите с преобладаващо ромско население” в размер до 50 000 хил. лв. 2. За инвестиционна програма „Възраждане на слаборазвитите райони” в размер до 110 000 хил. лв. 3. За програма „Превенция на наводнения чрез почистване на речни корита” в размер до 30 000 хил. лв. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Лютви Местан и група народни представители: „В чл. 1, ал. 2 се правят следните изменения: „- Раздел II Разходи се правят следните промени: - в Раздел II числото „10 946 208,6” се заменя с „10 934 208,6” - в ред 2. числото „2 521 887,9” да се замени с „2 509 887,9” - в ред 2.1 числото „2 278 627,1” да се замени с „2 266 627,1” - Раздел III Бюджетни взаимоотношения /трансфери/ – нето се правят следните промени - в Раздел III числото „10 455 193,2” да се замени с „10 467 193,2” - в ред 1. числото „10 526 027,2” да се замени с „10 538 027,2” - в ред 1.8. числото „75 837,0” да се замени с „87 837,0” - в ред 1.8.1. числото „73 287,0” да се замени с „85 287,0”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народните представители Милен Михов и Емил Димитров: „В чл. 1, ал. 1 да се направят следните изменения: „а) на ред I числото „20 623 591,5” да се замени с „20 624 291,5”; б) на ред 1.1 числото „18 065 446,7” да се замени с „18 066 146,7”; в) на ред 1.1.5 числото „4 670 000,0” да се замени с „4 670 700,0”; 2. В чл. 1, ал. 2 да се направят следните изменения: а) на ред II числото „10 946 208,6” да се замени с „10 946 908,6”; б) на ред II 2 числото „2 521 887,9” да се замени с „2 522 587,9”; в) на ред II 1.8 числото „2 278 627,1” да се замени с „2 279 327,1”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Михаил Миков и група народни представители: „В чл. 1 се правят следните изменения и допълнения: „1. в ал. 1: „а) на ред І. „Приходи, помощи и дарения” числото „20 623 591,5” се заменя с „20 893 591,5”. б) на ред 1.3. „Данъци върху доходите на физически лица” числото „2 830 000,0” се заменя с „2 880 000,0”. в) на ред 1.4. „Данък върху добавената стойност” числото „8 409 600,0” се заменя с „8 509 600,0”. г) на ред 1.5. „Акцизи” числото „4 670 000,0” се заменя с „4 890 000,0”.” 2. в ал. 2: „а) в Раздел ІІ „Разходи”: - на ред 2. „Капиталови разходи” числото „2 521 887,9” се заменя с „632 575,0”; - на ред 2.1. „Придобиване на дълготрайни активи и основен ремонт” числото „2 278 627,1” се заменя с „256 739,2”; - на ред 5. „Резерв за непредвидени и/или неотложни разходи” числото „71 100,0” се заменя с „1 571 100,0”. - ред 5.1. се изменя така: „5.1. По централния бюджет 1 570 000,0”. - създават се редове 5.1.1. и 5.1.2: „5.1.1. – за предотвратяване, овладяване и преодоляване на последиците от бедствия 70 000,0”. „5.1.2. – за икономически растеж и държавност 1 500 000,0”.” б) в Раздел ІІІ „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) – нето”: - на ред 1.1. „Общините” числото „2 662 137,0” се заменя с „2 856 607,7”. - на ред 1.2. „Държавното обществено осигуряване” числото „5 065 887,1” се заменя с „4 826 387,1”. - на ред 1.7. „Държавните висши училища” числото „407 415,3” се заменя с „457 415,3”. - на ред 1.7.1. „от Министерството на образованието и науката” числото „383 331,3” се заменя с „433 331,3”.” - на ред 1.8. „Българската академия на науките” числото „75 837,0” се заменя с „90 837,0”. - на ред 1.8.1. „от Министерството на образованието и науката” числото „73 287,0” се заменя с „88 287,0”. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Цвета Караянчева, което е подкрепено от комисията. Предложение на народния представител Найден Зеленогорски и група народни представители: „В чл. 1 се правят следните изменения: 1.В ал.1: а) В реда на Раздел I „Приходи, помощи и дарения”, числото „20 623 591,5” да се замени с „20 662 564,5”. б) В Раздел I, т.1 „Данъчни приходи”, числото „18 065 446,7” да се замени с „18 104 419,7”. в) В Раздел I, т. 1.4. „Данък върху добавената стойност”, числото „8 409 600” да се замени с „8 448 573”. 2. В ал. 2: а) В реда на Раздел II „Разходи”, числото „10 946 208,6” да се замени с „10 954 108,6”. б) В раздел II, т. 1 „Текущи разходи", числото „8 322 042,6” да се замени с числото „8 329 942”. в) В реда на Раздел III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) – нето”, числото „10 455 193,2” да се замени с „10 486 266,2”. г) В Раздел III, т. 1 „Предоставени трансфери за:”, числото „10 526 027,2” да се замени с „10 557 100,2”. д) В раздел III, т. 1.1. „Общините”, числото „2 662 137,0” да се замени с „2 693 321,0”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Петър Чобанов и група народни представители: „В чл.1 се правят следните изменения: 1.1. В ал.2, Раздел II „Разходи” се правят следните промени: - в Раздел II. числото „10 946 208,6” се заменя с числото „10 916 208, 6”; - в ред 2. числото „2 521 887,9” да се замени с числото „2 491 887,9”; - в ред 2.1. числото „2 278 627,1” да се замени с числото „2 248 627,1”; 1.2 В ал.2, Раздел III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) – нето се правят следните промени: - в Раздел III числото „10 455 193,2” да се замени с числото „10 485 193,2”; - в ред 1. числото „10 526 027,2” да се замени с числото „10 556 027,2”; - в ред 1.1. числото „2 662 137,0” да се замени с числото „2 962 137,0”; - създава се допълнителна капиталова програма за общини на стойност 30 млн. лв.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 1 „Чл. 1. (1) Приема държавния бюджет за 2016 г. по приходите, помощите и даренията, както следва:”. – Таблица. „(2) Приема държавния бюджет за 2016 г. по разходите, бюджетните взаимоотношения и вноската в общия бюджет на Европейския съюз, както следва:”. – Таблица. „(3) Утвърждава бюджетното салдо по държавния бюджет за 2016 г., както следва:”. – Таблица. „(4) Утвърждава нето операциите в частта на финансирането на бюджетното салдо по държавния бюджет, както следва:”. – Таблица.
Имате думата за изказвания. Заповядайте, господин Чобанов. След това господин Великов, господин Гечев, господин Зафиров, госпожа Янкова, господин... Дано си запомнихте реда.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа вицепремиери, дами и господа министри, уважаеми господин Горанов! Нашите предложения не променят общия баланс между приходи и разходи, но си позволяваме в голяма част от тях да предложим, можем да го наречем и алтернативен сценарий на това как да бъдат разпределени част от средствата, за които не е разписано така или иначе ясно и категорично по какви направления ще бъдат харчени, засягат предимно капиталовите разходи. Друга част от нашите предложения пък предлагат едни допълнителни трансфери, от една страна, с допълнителна капиталова програма за общините, от друга страна, за Българската академия на науките. Към основната ни група предложения предлагаме да се обособят три програми, които могат да бъдат обединени под общото наименование „Инвестиции, интеграция и по-благоприятна жизнена среда”. Още в изказването си на първо четене на бюджета си позволих да направя анонса, че ще дадем такива предложения, които да са насочени към по-висок икономически растеж и по-добър живот на хората и с тези предложения, които правим, сме се опитали това да се случи. Като цяло едно от предложенията ни засяга възможността за изграждане на детски градини в кварталите с преобладаващо ромско население. Това е един приоритет на Движението за права и свободи, за които говорим отдавна, и той е свързан с факта, че не може да има истинска интеграция без образование и образованието трябва да започне в тази му най-ранна форма, а именно детските градини и предучилищното образование, което да събуди интерес у децата и да се справи с един от основните проблеми, а именно ранното отпадане от училище. Другата програма, която предлагаме, е Инвестиционна програма „Възраждане на слабо развитите райони”. Знаете, че самото правителство инициира подобна програма с малко дълго наименование за Северозапада, Родопите, Странджа, полупланинските, планинските и слабо развитите райони. За съжаление, до момента тя няма съдържание, за нея не са отпуснати средства и затова това е една аналогична програма, с която си позволяваме да повдигнем дебата по този въпрос. Другата програма, която предлагаме тук, е „Превенция за наводнения чрез почистване на речни корита”. Като цяло ще видите и по министерства, че редица наши предложения са насочени точно към това – превенция да се справим със ситуацията, преди да се е влошила. Знаете, че имаше глобална среща за промените с климата. Тези предложения са малко по-широки, а именно те засягат неблагоприятните изменения, които настъпват в околната среда в различни направления, които ще видите, и по този начин да позволят да предотвратим едно по-голямо неблагоприятно събитие, като предварително бъдат отделени средства за това. Както казах, и в Комисията господин Кирил Ананиев – заместник-министър на финансите, посочи, според него, как ще бъдат разпределени средствата за капиталови разходи, но като цяло това си остава едно изявление, а тук, с нашите предложения, ние ясно, черно на бяло записваме за какво могат да бъдат изразходени тези средства. Естествено е да очакваме, че по-голяма част от тези предложения няма да бъдат приети, както се случи и в Комисията, но това не пречи да повдигнем дебата по тях, да насочим внимание върху тези тесни места в политиката, тесни и заради това, че не получават необходимото финансиране и после да следим през годината дали им се обръща внимание и какви са последиците, ако това не е така. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Чобанов. Реплики? Няма. Господин Великов, заповядайте, имате думата.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми госпожи заместник-министър председатели, уважаеми господин Заместник-министър председател, уважаеми госпожи и господа министри, уважаеми колеги! Още по време на първото четене се изказах предимно по въпроси, свързани с образованието и науката и споделих, че докато за предучилищната подготовка и училищното образование има увеличение на държавната субсидия, което естествено е правилно, то за висшето образование и особено за науката има още какво да се желае. Именно между първо и второ четене това, което сме предложили с колегите, е свързано с това наше виждане. Първото ни предложение с колегите Димитър Танев, Йордан Кънев, Бойка Маринска и Никола Хаджийски е свързано с увеличение на държавната субсидия, както ще се види и по-нататък, разбира се, и в чл. 16, ал. 4 за трансферите от бюджета на Министерството на образованието и науката към висшите училища и най-накрая в Приложение № 3 към чл. 16, ал. 4, че става дума за увеличение на държавната субсидия общо със 7 млн. лв., която да бъде свързана с целево подпомагане на Софийския университет „Свети Климент Охридски” и на Пловдивския университет „Паисий Хилендарски”. Кратка обосновка за Софийския университет „Климент Охридски”. Знаем, че в момента държавната субсидия не покрива и половината разходи на този наш най-стар университет, може би и най-престижно висше училище в България, не покрива държавната субсидия дори за заплатите на преподавателите и служителите. За университетската библиотека от държавната субсидия нито лев не се полага. Субсидията за капиталови разходи е намалена напоследък. Софийският университет „Св. Климент Охридски” стопанисва 18 сгради, които са обявени за недвижими паметници на културата, някои от които и за национални паметници на културата. Това е доста повече, отколкото всички останали висши училища, взети заедно, което е естествено, разбира се, нашият Софийски университет „Св. Климент Охридски” е построен доста отдавна и състоянието на всички тези сгради изискват грижи, включително и по други закони. По отношение на Пловдивския университет. Ще прибавя това, че проблемът там е със сградата на Химическия факултет. Ако този въпрос не бъде решен с нашето предложение или по някакъв друг начин, но много скоро, то има опасност това, което е трупано през последните 50 години не само като репутация, не само като много обучени студенти и дадени дипломи за висше образование, но също така там има научна инфраструктура, която е за над 4 млн. лв. по приблизителни преценки. Аз като химик, мога да Ви кажа примерно за един апарат, който там работи много добре. Това е оптико-емисионен спектрометър с индуктивно свързана плазма. Звучи малко сложно, но това е апарат за елементен анализ, който, естествено, изисква по-специални условия – връзки с ток, вода, газ аргон и така нататък, нещо, което през годините е направено и преместването на този и много други такива апарати би било свързано с огромни загуби, които след това биха стрували вероятно много повече от тези 3 милиона, за които ние тук пледираме с колегите. Второто ни предложение е заедно с колегите Мариана Тодорова, Милен Михов, Кънчо Филипов и Станислав Станилов. То е свързано с увеличение на държавната субсидия за Българската академия на науките за 2016 г. Знаем, че там вече две години не е увеличавана държавната субсидия. На практика, независимо че примерно се е увеличила, да кажем, минималната работна заплата и ето сега ще се увеличи от месец януари 2016 г. минималната работна заплата на 420 лв., основната стартова заплата за млади учени е 440 лв. Следователно една хигиенистка, чистачка, при цялото уважение към нейния труд, в Българската академия на науките ще получава горе-долу толкова, колкото един млад учен, нещо, което не изглежда много нормално. Това не мотивира много младите учени и по този начин, ако все пак бъде прието това предложение, или дори ако някой даде предложения да се променят малко числата, но това вероятно ще стане трудно, затова ние пледираме за 12 милиона, но би дало възможност според тези пари да се изравни заплащането на млад учен поне с това на начален учител. Смятам, че това е нормално да го искаме. Знаем, че увеличихме заплатите на учителите. Това е правилно, но е хубаво и на младите учени, асистентите примерно да станат със заплати 600 лв., доцент – 700 лв., професор – 850 лв. Всичко това ще подчертае това, което го имаме и в Закона за насърчаване на научните изследвания, че науката в България, както и образованието, са приоритет. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми доц. Великов. Реплики? Няма. За изказване народният представител Румен Гечев. Имате думата, проф. Гечев.
Уважаеми господин Главчев, уважаеми вицепремиери, министри, колеги! Бих искал да обърна внимание на следното в краткото време, с което разполагам. Първо, уважаеми колеги, ние предлагаме промени по отношение на приходите, помощите и даренията в размер на увеличение от 270 млн. лв. Нашите аргументи са свързани, първо, с крайната необходимост да бъдат увеличени тези приходи, тъй като мислим, че може би по традиция министрите на финансите предпочитат да имат по-ниски показатели, за да могат да преизпълнят програмата си по бюджетни приходи, но ние считаме, че това не е в интерес на българската икономика и не съответства на европейските практики. Уважаеми колеги, ние не сме съгласни да се увелича толкова малко номинално бюджетният приход спрямо брутния вътрешен продукт, тъй като, както вече отбелязах, на практика не е приемливо България да провежда бюджетна и фискална политика, която е в обратна посока на европейската политика. Уважаеми колеги! Уважаеми колега Горанов, сигурно отдавна сте сметнали, че на практика в сравнение с другите европейски страни ние не прибираме като бюджетни приходи от създадения брутен вътрешен продукт между 6 и 12 млрд. лв., в сравнение с практиките на Европейския съюз. Това, че заявяваме, че делът на бюджетните приходи ще бъде само 37-38% от брутния вътрешен продукт, а разликата с Франция ще бъде 20%, и тогава величината на несъбраните средства, които може да използва българското правителство и българската държава, ще надхвърлят 12-13 млрд. лв. Разбира се, че не е реалистично ние да очакваме за една или две години тази тенденция да бъде променена, но ние настояваме да бъде направена стъпка в посока на Европа на по-голямо увеличение на бюджетните приходи, на постепенно увеличение, балансирано на бюджетните приходи в брутния вътрешен продукт и тези 270 млн. лв., са както следва: 50 млн. лв. допълнително от доходи на физически лица, 100 млн. лв. от добавена стойност, 120 милиона, общо 270, последните – от акцизи. Вторият акцент, който искам да направя, е изключително важен. Той е за капиталовите разходи. Уважаеми колеги, няма как изведнъж от около 500 милиона капиталови разходи в последните години – тук се появяват числа, които гонят почти 3 млрд. лв. Това не може да бъде прието като скрит буфер на правителството. Аз разбирам, че всеки министър на финансите и всяко правителство иска да има такъв буфер, който да използва в случай на необходимост или на непредвидено намаление на бюджетните приходи, но този огромен резерв не е приемливо да бъде в тези капиталови разходи. Уважаеми колеги, ние предлагаме да е ясно къде отиват тези пари и нека тези пари отидат за икономически растеж и държавност – това е 5.1.2., които ще бъдат насочени към българските общини, към българските региони, особено изостаналите региони. Защото, уважаеми колеги, тази година и 2016 г. – следващата, ние ще получим близо 600 млн. лв. по-малко от Европейския съюз по програмите, имаме над 400 млн. лв., които няма да бъдат покрити от Европейския съюз по разплащанията, тоест ние сме назад – българското правителство, което и да е то, с един милиард. При това състояние на общините насочването на милиард и половина към българските региони, което ние предлагаме, несъмнено ще изиграе изключително положителна роля. Ние предлагаме намаляването на разходите на бюджета по отношение на държавното обществено осигуряване – на ред 1.2., с близо 240 млн. лв. и това е пазарен подход. Ние искаме да намалее ангажираността на бюджета към държавното обществено осигуряване за сметка на по-високите вноски, и то по-високите вноски от хората, които получават по-високи доходи, а не както се предлага от правителството да се увеличат тези вноски основно на хората, които са с по-ниски доходи. На предпоследно място, вече говори и колегата за Академията на науките. Не съм съгласен с това, че е нормално възнаграждението примерно на доктор по физика или по химия да бъде равно на начален учител. Това не е нормално, уважаеми колеги. В момента то ще бъде почти два пъти под възнаграждението на един начален учител. Ние искаме да се направят сериозни стъпки и предлагаме 15 млн. лв., с които да започне тенденция на нормализация на възнагражденията на младите учени, а и на по-опитните в Република България, и особено в Академията на науките. Не на последно място по значение, ние предлагаме увеличение на социалните разходи. Защото, уважаеми колеги, какво се получава? По-малко средства за инвестиции, замразяване на социалните разходи и увеличение на държавния дълг следващата година с 5 млрд. 300 млн. лв. Какъв е смисълът тогава от това допълнително бреме за българския народ, ако няма промени в растежа и няма промени в социалните програми, така че да се изградят защитни мрежи срещу хората с най-ниски доходи? Така че нашите предложения са балансирани, те са разчетени и те представляват, още веднъж да кажа, балансирана стъпка към по-тясно обвързване на бюджета с икономическото развитие и със социалната защита. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми проф. Гечев. Реплики? Няма. За изказване думата има народният представител Атанас Зафиров. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Има известна символика в това, че едно от първите изказвания по Бюджет 2016 г. е по тема и предложение, свързано с духовността и вярата. Ако авторите на този бюджет искат да ни убедят в неговата адекватност в това отношение, то предлаганата от нас с колегата Васил Антонов поправка, касаеща осигуряването на средства, а именно 1,5 милиона за довършване ремонта на българския манастир „Св. Георги Зограф” в Света гора и 500 хиляди за църквата „Св. Константин и Елена” в Одрин, би трябвало да бъде гласувано с пълно единодушие в тази зала, още повече, че, забележете, ние предлагаме тези средства да бъдат за сметка на резерва за бедствия и аварии, а именно чл. 1, ал. 2, ред 5, касаеща резерв за непредвидени или неотложни разходи, цифрата 71 100 да стане 69 100. Ако тези предложени в бюджета средства са все пак в условията на хипотеза, то бедствието, кризата в българската духовност, българската нравственост, вече е факт. Това е проблем, касаещ бъдещето на българската нация, както и елемент от националната ни сигурност. И какво по-универсално лечение за това заболяване от една инвестиция в духовно наследство, в родова памет, в култура? Българският манастир „Св. Зограф” не е просто, колеги, религиозен център, не е просто един от многото манастири. Този манастир е символ, носител на хилядолетна традиция, неопетнена от разкол и ерес. Това е един светилник, вдъхващ надежда и упование не само във вярващите, но и във всяка българска душа. Добре е да признаем, че през последните години държавата беше абдикирала от подкрепата си за манастира. Последните по-сериозни финансови инжекции в размер на 2,1 млн. евро бяха направени по времето на кабинета Станишев, плюс една сума, при това значителна, от кабинета Орешарски. А по манастира, колеги, усилено се работи както по външната украса, така и по вътрешното благоустройство на стаи и помещения, новата манастирска библиотека, покриви на църкви, битови помещения и така нататък. Всичко това обаче отнема значителен финансов ресурс. Ето защо нашите братя монаси се нуждаят от тази подкрепа и аз призовавам българското Народно събрание да гласува това наше предложение! А на тези наши колеги, които обикновено заиграват с темите патриотизъм, родолюбие, традиции, искам да припомня, че Атон е светилник, бранещ християнството. Има дори теории, че Атон може да се превърне в новия духовен център на човечеството, че оттам ще тръгне духовното прераждане на света. Ето защо ние сме длъжни да дадем своя дан в това богоугодно дело. И, забележете, колеги – това не означава толериране на една религия за сметка на друга. Защото за никого не са тайни огромните финансови потоци от средства, които текат към редица други религиозни култове в България за сметка на тоталното безпаричие и недоимък в българското православие. И в заключение: моля не гледайте на това предложение и на ефекта от него тяснопартийно или верски! Става въпрос за национален дух и себеуважение, за история и традиция! [[Викове: „Браво!” и бурни ръкопляскания от задната част на БСП ЛБ.]]
Благодаря Ви, господин Зафиров. Заповядайте за реплика, господин Байрактаров.
Благодаря Ви, господин Председател. Радвам се, че Вие на 6 май бяхте на Атон, заедно бяхме, заедно с министър Даниел Митов и още няколко от тук присъстващите колеги. Взех реплика първо поради причината, че тук бяха изречени доста неистини от страна на господин Зафиров. Първите неистини са по отношение на това, че българската държава с нищо не помага на манастира „Св. Георги Зограф” – тази наистина велика обител. Само преди няколко месеца държавна делегация посети манастира по случай неговия празник. Ако не знаете, той е на 6 май. Същата тази делегация даде една много сериозна помощ на манастира.
Колко сериозна?
Много сериозна. И то в много сюблимен момент. (Скандирания от БСП ЛБ: ”Колко, колко, колко?”) Ако бяхте много заинтересуван, щяхте да знаете. Оборудвана е противопожарна съвременна мобилна кола, която може да работи само в тези сложни условия, парична помощ за изгорялото крило…
Моля без реплики!
…на манастира. Моля да Ви ги изреждам доста сериозно. Това е едно. Само че, уважаеми господин патриоте, когато говорите Вие за патриотизъм, първо се сетете, че има един катедрален храм „Св. Кирил и Методий” в град Бургас, от четири години е разцепен. И Вие някак си чисто патриотично не се сещате за този храм – същият този храм, за който бургазлии са давали мило и драго и последната стотинка, за да го имат, и освен всичко е и архитектурен паметник! Ако бяхте поискали първо милион и половина за този храм, наистина щях да Ви подкрепя. Но да изсипвате тук поредица нелепи неистини и да се заигравате с една религиозна тема, от която си нямата и хал хабер, просто не мога да го приема! Всичко най-хубаво. [[Възгласи: „Еее!” от БСП ЛБ. Единични ръкопляскания от ПФ.]]
Втора реплика? Господин Антонов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господа министри, уважаеми дами и господа! Реплика на колегата Зафиров, до голяма степен ще дам светлина по този начин и на колегите, също и на колегата преди мен. Миналата година по отношение на бюджета направихме едно предложение съответно за корекция в рамките на 3 милиона по отношение на Комисията за вероизповедания и то беше точно за ремонта на църквата „Св. Георги” в Атон. Защо три милиона? Ще се опитам да бъда съвсем кратък. Първо, защото от 2009 г. – знаете при кое управления, при Четиридесето народно събрание, започнахме периодично отделяне на 500 хиляди за ремонт. Тежък е случаят в Света гора в църквата „Св. Георги”, защото ремонтните дейности са в рамките някъде на 6 милиона. Тази сума от 200 до 500 хил. лв., която се изразходва всяка година, не може пълноценно да се изразходва, защото начинът, по който може да се работи там, е с твърде ограничен брой фирми и твърде трудно се получава достъпът за работа там…
С какво не сте съгласен с изказването на господин Зафиров? Вие го репликирате в момента.
Сега ще Ви стане ясно и на Вас. И затова, когато е необходимо тази сума да бъде отделена, трябва да бъде по-голяма, за да може да се приключи поне някакъв завършен етап. И другото, което е, госпожо Председател, днес е 1 декември. Преди 127 години на тази дата приключи жизненият си път Антим І. Антим І е известен с две неща. Първо, той е екзархът, който отделя в Одрин, в „Св. Константин и Елена” с подкрепата си българската от византийската църква. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] И второто, което е, той е първият председател на Великото народно събрание. Благодаря.
Благодаря, господин Антонов. Трета реплика ще има ли? Господин Зафиров – дуплика.
Уважаеми господин Байрактаров, първо, аз не съм казал никога, че държавата не е давала средства, не сте слушали внимателно. Но тук и при най-голямото Ви напъване няма как да докажете, че една пожарна кола е повече от два милиона, които цитирах, от правителството на Станишев. Това е по първата лъжа, която изрекохте. Втората лъжа – по отношение на средствата за храма „Св. св. Кирил и Методий”. За първи път чувам така нагло да се лъже от трибуната на Народното събрание. Нали точно предишното правителство, Вие тогава не бяхте народен представител, бяхте съветник в Бургас и би трябвало да ги знаете тези неща...
Не е бил съветник в Бургас.
...отпусна 1,5 млн. лв. за този храм. Забравихте ли този факт, че ми цитирате тук някакви фантасмагории? А от кое си имам хал-хабер, или си нямам, само ще Ви кажа, че за разлика от Вас аз не съм икономист, инженер, теолог, философ, специалист по всичко, аз съм дипломиран историк, така че претендирам, че темата ми е добре позната. Благодаря. [[Бурни ръкопляскания от БСП ЛБ и възгласи: „Браво, браво!”]]
За изказване – народния представител Дора Янкова. Записана сте за изказване, госпожо Янкова, дадох Ви думата.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа заместник-председатели на Министерския съвет, госпожи и господа министри! Моето предложение и поотделно, и с групата народни представители от БСП лява България е по отношение на чл. 1, ал. 2 в частта за общините. Смятам, че тук в залата, колеги, повече от 50% от народните представители, преди да станат такива, са били свързани с общинските дела. Паралелно с това, връщайки се в избирателните райони, една част от въпросите, с които се занимаваме, е именно развитието на местните общности, модернизирането на общините и взаимоотношенията на общините с държавния бюджет. Смятам, че предложението, което е направил Министерският съвет в частта за общините – от 2 млрд. 662 млн. 137 хил. лв., не е достатъчно и ще кажа защо. Слушах внимателно през тези два месеца на подготовка на бюджета и дискусията с отделни общини, и дискусията с граждани, в това число се запознах внимателно и с протокола за разногласие със Сдружението на общините, който съпровожда този бюджет. Заедно с това статистиката сочи няколко факта. Първо, Вие знаете, информирани сте като народни представители, че именно тази цифра определя взаимоотношенията с държавния бюджет на общинските бюджети. За една част от общините това са 60% от бюджетите, за друга част – за по-малките, това са около 85%. Самата статистика говори за силната централизация и силната зависимост на местната власт от централната власт, тоест от отношенията, които днес тази вечер ние ще разпишем за следващата година. Статистиката говори и друго. Сигурно ще Ви бъде неприятно, затова Ви призовавам да подкрепите предложението за увеличение, което правим, че именно с този бюджет стигаме най-ниското ниво на бюджетни отношения на дела на българските общини към брутния вътрешен продукт в периода за 25 години. Какво показва? През този бюджет имаме 20 милиона увеличение на местните дейности и с около 160 милиона увеличение на делегираните дейности, като по-голямата част е за заплатите за образованието. Затова ние предлагаме увеличение със 194 млн. 470 хил.лв., което впоследствие в следващите конкретни предложения и по чл. 50, и в другите предложения, които сме направили, обобщено от групата народни представители, предлагаме увеличение в дела за българските общини. Мисля, че всички ние дължим това на общините. Смятам, че когато даваме два милиарда на правителството, независимо от вчерашния призив на премиера към общините: „Вдигайте данъците”, прочетох внимателно дискусията от обществените обсъждания на всички големи общини – абсолютно всички кметове са казали, че няма да вдигат данъците.
Не е вярно.
Може би с изключение на кмета на Сливен.
Не само.
В тази ситуация мисля, че е много скромно искането ни, и искането на общините, и на гражданите да бъдат увеличени бюджетните взаимоотношения в дела за общините. И второ, правим още едно предложение, независимо че народният представител Зафиров има такъв възглед в частта за преодоляване на бедствията, средствата за последиците от бедствия, аз и група народни представители смятаме, че това не е достатъчно – 70 милиона традиционно се приписват, нашето предложение е да бъдат увеличени с още 50 милиона минимум. Защото постоянно с всяка година забавянето и невъзстановяването на публичната държавна или общинска инфраструктура ерозира и се оскъпява. В българските общини има само документи – министър Бъчварова знае, поне за над 500 милиона такива. Нека бъдем по-скромни и да отидем до 120 милиона, но да дадем възможност правителството да регулира и да решава тези въпроси делово във взаимоотношения с правителството или с ресорните министри, както прецени. Това е нашето предложение. Благодаря.
Реплики? Няма.
Процедура.
Заповядайте, госпожо Йорданова.
Благодаря, госпожо Председател. Тъй като колегите се изказаха по основните предложения, оттук нататък просто ще се преповтаря това, което вече чухме, предлагам прекратяване на дебатите.
Обратно становище? Господин Бойчев.
Благодаря, госпожо Председател. Правя обратно предложение. Самият аз съм се записал за изказване, редица колеги също имат заявки за изказвания. В крайна сметка обсъждаме чл. 1 от Закона за държавния бюджет, тук е цялата философия на бюджета, има още доста аргументи и доста предложения, които не са обсъдени и мисля, че трябва да се даде възможност на народните представители да направят това. Благодаря Ви.
Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение за прекратяване на разискванията по чл. 1. Гласували 103 народни представители: за 78, против 24, въздържал се 1. Предложението е прието. Заповядайте за процедура, господин Ерменков.
Госпожо Председател, вземам процедура по начина на водене. Знам, че не е във Вашите правомощия да правите това, но въпреки всичко Ви моля от висотата на Вашето положение да помолите колегите от управляващото мнозинство, макар и да не вземат отношение по бюджета, имайки предвид, че това е основен Закон, имайки предвид, че има отделни пера, които трябва да бъдат обсъдени, затова колеги от Парламентарната група на Българската социалистическа партия се бяха записали – за да направят изказвания по отделните аспекти на бюджети, с прекратяването на изказванията Вие не само че поставяте рекорди по бързината на приемане на основния Закон, не само че не се изказвате и не застъпвате Вашите становища, но не давате възможност и на колегите от опозицията да изкажат техните мнения и може би да ги чуете.
Каква е процедурата?
Аз искам да попитам колегите, които са били в Европейския парламент, там има ли такава процедура – прекратяване на изказванията, когато се обсъжда това нещо, и дали това е много красив начин на поведение? Благодаря.
Дебатът е закрит. Предстои гласуване. [[Реплика от ляво.]] Нямаше направено процедурно предложение за прегласуване. Процедурата бе по начина на водене. И аз останах изненадана. Поставям на гласуване предложението на народните представители Борислав Великов и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 118 народни представители:за 37, против 22, въздържали се 59. Предложението не е прието. Заповядайте за процедура.
Благодаря, госпожо Председател. Тъй като пристигат колеги в залата и не успяха да гласуват, предлагам процедура за прегласуване. Благодаря.
Прегласуване, колеги. Гласували 129 народни представители: за 48, против 39, въздържали се 42. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Великов, Тодорова, Михов, Кънчо Филипов, Станислав Станилов. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 130 народни представители: за 54, против 36, въздържали се 40. Предложението не е прието. Процедура.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, представители на Министерския съвет! За съжаление част от колегите не можаха да гласуват по този важен текст. Предлагам процедура на прегласуване.
Ако възпроизведете важния текст, който гласуваме, наистина ще призная, че процедурата Ви е основателна по същество. [[Силен шум и реплики от БСП ЛБ.]] Прегласуване. Гласували 133 народни представители: за 59, против 44, въздържали се 30. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Васил Антонов и Атанас Зафиров. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 126 народни представители: за 42, против 57, въздържали се 27. Предложението не е прието. Заповядайте, господин Мирчев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господа министри, уважаеми колеги! Пултът ми нещо дефектира и не успях да гласувам. Процедура по прегласуване. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]]
Прегласуване. Гласували 136 народни представители: за 51, против 63, въздържали се 22. Предложението не е прието. Процедура – господин Миков.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми министри! Току-що беше отхвърлено предложението да се дадат средства за църквата „Св. св. Константин и Елена”...
Не, това беше за „Резерв за непредвидени и/или неотложни разходи”.
...където е паметникът на Антим I. Днес е 1 декември и колегата Антонов спомена, че се навършват 127 години от кончината на видинския митрополит и Екзарх български Антим I. Той е бил председател на Великото народно събрание, председател на Учредителното събрание и е избран и за председател на обикновеното Народно събрание, но се е отказал. Човек, който заслужава на тази дата Народното събрание и кабинетът, макар и в непълен състав, да почетем паметта му с една минута мълчание! Моля Ви, уважаема госпожо Председател, да почетем паметта на този свят българин! Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Господин Миков, знаете, че в нашия Правилник има нарочна разпоредба, която урежда до кой момент се правят предложенията. С оглед обаче на това, че предлагате да бъде почетена паметта на Антим I ... [[Народните представители от Парламентарната група на БСП ЛБ стават прави.]] Може ли групата да седне, докато приключа? [[Народните представители от ПГ на БСП ЛБ продължават да стоят прави. Смях, оживление.]] Той действително е човек с огромни заслуги в църковно освободителните борби на българския народ, както и първият държавник в Учредителното събрание в Търново през 1879 г., Великото първо народно събрание на България, избран за негов председател. Предлагам едноминутно мълчание. [[Всички стават. Едноминутно мълчание.]] Благодаря Ви. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Димитър Танев и група, което Комисията не подкрепя. Гласували 122 народни представители: за 32, против 45, въздържали се 45. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението от народния представител Дора Янкова, което Комисията не подкрепя. Гласували 134 народни представители: за 46, против 51, въздържали се 37. Предложението не е прието. Прегласуване – на какво основание, господин Генов?
Не успях да гласувам. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ.]]
Господин Генов – процедура по прегласуване. Колеги, моля за по-сериозно отношение в процедурите. Давам възможност и изчаквам достатъчно време всички да гласуват. Заповядайте.
Госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Ако сте се запознали внимателно, особено народните представители от Смолянския и от Кърджалийския избирателни райони...
Не по същество, госпожо Янкова. Процедурата е за прегласуване. Обяснете на господин...
Разбрах, че колегата Стоян Мирчев не е гласувал, и ме помоли, тъй като иска да подкрепи предложението – в тази част от моето предложение са средствата за Смолянския избирателен район. [[Народният представител Дора Янкова продължава да говори при изключени микрофони.]]
Благодаря Ви. Подлагам на прегласуване предложението на госпожа Янкова. По същество Ви отнемам думата, защото сме в процедура на прегласуване. Гласували 139 народни представители: за 53, против 56, въздържали се 30. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на госпожа Янкова, господин Генов и господин Стойчев. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 127 народни представители: за 37, против 64, въздържали се 26. Предложението не е прието. Процедура. Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа представители на Министерския съвет, дами и господа народни представители! Искам процедура по прегласуване, тъй като не успях да гласувам, а и по същество мисля, че колегите не разбраха, че става въпрос за допълнителни пари за българските общини. Благодаря Ви.
Моля за справка от Секретариата гласувал ли е господин Стойчев. Ще Ви санкционирам, ако сте гласували. Заявявам го категорично. [[Силен шум и тропане по банките от БСП ЛБ.]] Не е гласувал. Прегласуване. [[Смях, оживление и ръкопляскания от БСП ЛБ.]] Гласували 130 народни представители: за 48, против 59, въздържали се 23. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на народните представители Каракачанов, Зеленогорски, Симеонов, Михов, Николов, Ангелов, Станимиров, Миланов, Петров, Мерджанов, Стоянов, Байрактаров, Митев, Филипов, Веселинов, Иванов, Атанасов, Касабов, Делчев, Димитров, Станилов, Зафиров, Янкова, Богданов в неподкрепената му част – по т. 1, защото по т. 2 и 3 предложението на тази група народни представители е подкрепено. Гласували 133 народни представители: за 44, против 40, въздържали се 49. Предложението не е прието.
Госпожо Председател, процедура по начина на гласуване за следващата точка.
Става дума за предложението на господата Местан, Чобанов, Цонев и група народни представители. Заповядайте.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Имам процедурно предложение да допуснете отделно гласуване само на т. 2 от тяхното предложение –„Създава се ал. 5” и в тази алинея втора точка е: „т. 2. за инвестиционна програма „Възраждане на слаборазвитите райони” в размер до 110 млн. лв.” Смятаме, независимо че е предложена от ДПС, в нея се съдържа рационален елемент. В понеделник – на 7 декември 2015 г., организираме среща на Северозападния подрайон, свързана с инвестиционната програма на правителството за възраждане на Северозападна България. Затова смятаме, че това предложение може да се гласува отделно, а би могло и да се подкрепи. Ние от Реформаторския блок така смятаме. Благодаря.
Обратно становище срещу предложението за разделно гласуване има ли? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Великов т. 2 – за създаване на ал. 5, т. 2 от ал. 5 да бъде гласувана разделно от останалите текстове, предложени от колегите. Гласували 125 народни представители: за 51, против 48, въздържали се 26. Предложението не е прието. Процедура.
Не успях да гласувам. Госпожо Председател, извинявам се – наистина не успях да гласувам. Разбира се, можете да направите справка. Колеги, много Ви моля, става въпрос за Северозападния район.
Това е по същество, господин Хайтов. Прегласуване, колеги. Господин Хайтов, заместник-председателят трябва да дава пример за бързо и оперативно гласуване. [[Ръкопляскания.]] Гласували 133 народни представители: за 60, против 50, въздържали се 23. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване предложението, направено от колегите Местан, Чобанов, Цонев, Имамов, Янков и група, което Комисията не подкрепя. Гласували 135 народни представители: за 36, против 59, въздържали се 40. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на народните представители Лютви Местан, Петър Чобанов, Йордан Цонев и Мариана Георгиева. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 127 народни представители: за 32, против 61, въздържали се 34. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на народните представители Милен Михов и Емил Димитров. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 119 народни представители: за 27, против 43, въздържали се 49. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Михаил Миков, Румен Гечев, Жельо Бойчев, Георги Търновалийски, Чавдар Георгиев, Георги Гьоков, Атанас Мерджанов, Красимир Янков, Филип Попов, Дора Янкова, Димитър Дъбов, Георги Свиленски, Валери Жаблянов, Янаки Стоилов, Таско Ерменков, Атанас Зафиров, Радослав Стойчев, Светла Бъчварова, Манол Генов, Мариана Бояджиева, Иван Ибришимов, Стоян Мирчев, Корнелия Нинова и Кристиан Вигенин. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 129 народни представители: за 31, против 58, въздържали се 40. Предложението не е прието. Процедура – господин Лазаров.
Уважаема госпожо Председател, разбирам желанието на колегите вляво всячески да се стремят да провокират нормалната работа на Народното събрание. Разбирам и Вашето затруднение, но много Ви моля – не стимулирайте откровеното нежелание на колеги да гласуват с опита им след това да искат прегласуване, защото, видите ли, не можели да гласуват. Пример – преди малко. Който желае да гласува, достатъчно е да си вдигне ръката, за да може да гласува. [[Реплики от БСП ЛБ.]] Но това откровено е нежелание да се гласува! Право на народните представители е – тези, които не желаят да гласуват, нека да не гласуват. [[Реплики от БСП ЛБ.]]
По начина на водене!
Господин Ерменков иска прегласуване. Ще дам възможност и на Вас – той беше първи, господин Миков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми вицепремиери и министри! В качеството си на един от вносителите на тези промени – видяхте, че не можах да гласувам. Сега няма да Ви обяснявам естествени процеси, поради които не съм бил в залата. Даже ръцете не можах да си измия, бързайки насам. [[Весело оживление, смях.]] Така че много моля за прегласуване.
Колеги, нека да дадем възможност на господин Ерменков да гласува. Прегласуване, колеги. Гласували 129 народни представители: за 36, против 63, въздържали се 30. Предложението не е прието. Господин Миков – процедура по начина на водене.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Призовавам Ви да спазвате Правилника, както го правите досега, и да не се поддавате на внушенията на някои нетърпеливи народни представители, които, освен че не искат да има дебати, освен че не искат да се обсъждат проблемите на бюджета, очевидно вече ги затруднява и това, че се гласува в Народното събрание. Благодаря Ви, че спазвате Правилника и Ви моля да не се поддавате на такива въздействия. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Миков. Ще се старая да не се поддавам на въздействие. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Найден Зеленогорски, Димитър Шишков, Борислав Миланов, Валентин Павлов, Никола Хаджийски, Настимир Ананиев, Борислав Великов и Димитър Делчев. Комисията не подкрепя предложението. Гласували 134 народни представители: за 36, против 33, въздържали се 65. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на народните представители Петър Чобанов, Станислав Анастасов, Рамадан Аталай, Хамид Хамид, Янко Янков, Джевдет Чакъров, Ерджан Ебатин, Салиха Емин, Ердинч Хайрула, Хюсеин Хафъзов, Джейхан Ибрямов и Мустафа Ахмед. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 130 народни представители: за 28, против 57, въздържали се 45. Предложението не е прието. Процедура – заповядайте, господин Георгиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми министри, уважаеми колеги! Взимам процедура по начина на воденето на това заседание и искам да обърна внимание, че когато госпожа Стоянова четеше текста на редакцията на Комисията, просто каза „еди-кой си текст – таблица, еди-кой си текст – таблица”. Така ли беше, госпожо Стоянова? Държа таблиците да се изчетат, защото [[оживление, смях]] това е нормативен текст. [[Шум, реплики и смях.]] Това е нормативен текст, макар и оформен като таблица. Това е нормативен текст, макар и оформен като таблица! Още повече, че цифрите, които са записани в тези таблици, се различават от предложението на вносителя. Затова, ако искате да имаме коректно приет бюджет на тази държава, дръжте се по-сериозно, и настоявам таблиците да се изчетат ред по ред. [[Шум, реплики и смях.]]
Господин Георгиев, както Вие сам казахте, става дума за таблици, тоест има графично...
Нормативни текстове казах.
Да, нормативен текст с таблици, което предполага графично оформление. Ако се чете, не ми е познато в практиката до момента на Народното събрание, как да се посочат вертикалните черти, хоризонталните такива, сантиметрите между тях. [[Шум, реплики, смях.]] Моля за сериозно отношение и да се придържаме към парламентарната традиция, господин Георгиев. Благодаря Ви за бележката по начина на водене. Обръщам се към госпожа Стоянова – там, където е възможно да се чете, ще четете, госпожо Стоянова.
Чета, госпожо Председател.
Подлагам на гласуване чл. 1 в редакцията по доклада на Комисията.
Да ги чете, както сме ги записали.
Кога сме чели таблиците? [[Шум и реплики.]]
Хоризонталните черти какво да ги правим? Гласуваха ли всички? Гласували 142 народни представители: за 108, против 34, въздържали се няма. Член 1 е приет. Отрицателен вот. Първи – господин Генов, втори – господин Георгиев, трети – господин Бойчев. [[Движение на народни представители в залата.]] Колеги, моля без движение в залата. Заседанието продължава. Няма обявено прекъсване. Не е уважително към колегите на трибуната.
Уважаема госпожо Председател, ще въведете ли ред в залата?
Това правя, господин Генов.
Да, благодаря.
Госпожо Стоянова, притеснявате господин Генов – моля, седнете си на стола!
А, напротив, въобще не ме притеснява. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господа вицепремиери, уважаеми господа министри, уважаеми колеги! Не подкрепих този член в този бюджет, защото в него лъсна истината за отношението на правителството и мнозинството към българските общини. Забравихме, че тези български общини имат около 2000 км линейна мрежа общински пътища и парите за тях са крайно недостатъчни. В същото време ще увеличаваме винетките?! Нека да ги увеличим, но пак на същия хал ще бъдат държавните пътища. Имаше пари за увеличение на заплатите в НЕК, а за децата и за майките нямаше. За общините нямаше пари. Не се прие и предложението за увеличаване на бюджета на Междуведомствената комисия за възстановяване и подпомагане. Госпожа Бъчварова много добре знае, че има над 500 милиона щети, има искания на общини за възстановяване. Кога ще ги възстановим? След 20 години? Парите за превенция на речните корита – предложение на колегите от ДПС. Няма никаква превенция. Затова има аварии. Благодаря, госпожо Председател.
Благодаря Ви, уважаеми господин Генов. Втори отрицателен вот – народният представител Чавдар Георгиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми министри! Гласувах с пълно съзнание „против” този текст от Закона за държавния бюджет, защото всъщност не приехме нормативен текст. Би следвало, когато се обнародва Законът, след ал. 1 да пише просто една таблица без никакви цифри. Така и не схванахте, че всъщност цифрите са нормативен текст и те се различат много от цифрите, които са подадени от вносителя. Как така приехме нещо, което просто пише „таблица”? Какво съдържа тази таблица? Кой от Вас сега ще гарантира, че таблицата, която се публикува в „Държавен вестник”, ще отразява това, което сме гласували? Кой? Никой. Просто приехме някаква бланкетна норма хей така, което показва, разбира се, Вашето отношение към този основополагащ Закон за следващата година. Законът, който ще даде финансовата стабилност на държавата. Второ, гласувах „против”, защото това е един антисоциален закон. Това е поредният закон на дясна политика, която е свързана с орязване на социалните разходи и на увеличаване на глупавите разходи, ако мога така да се изразя, в държавния бюджет.
Кои са те?
Тук няма политика, няма насоченост, няма цел. А нашата цел би следвало да е да я развиваме тази държава, да създаваме условия за развитие на икономиката, да създаваме условия за повишаване на потреблението. Без да вдигнем потреблението, тоест без да се води политика на увеличаване на доходите, няма как да развиваме държавата. Това трябва да го разберете.
Благодаря Ви, уважаеми господин Георгиев. Трети отрицателен вот – народният представител Жельо Бойчев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господа министри, уважаеми дами и господа народни представители! Гласувах „против” чл. 1 по Закона за държавния бюджет, тъй като той не отрази нашето предложение за увеличение на приходната част с 270 милиона. Забележете, колеги, бяхме направили това предложение, базирайки се на прогнозите, които са неразделна част в обяснителната записка на бюджета, цитирайки макроикономическите показатели като ръст на брутния вътрешен продукт, като повишено потребление, като повишени инвестиции и, базирайки се на голяма част от твърденията, които министърът на финансите е предложил, предлагайки ни този бюджет, с аргументите, че той полага усилени законодателни, нормативни и административни мерки за повишаване събираемостта. Предложихме, забележете, 50 милиона повече приходи, само 50 милиона повече приходи от данък върху доходите на физическите лица, и то при положение че имаме ръст на средната работна заплата, при положение че твърдите, че има ръст и на заетостта. Предложихме само с 100 милиона повече приходи от ДДС и само 120 милиона повече приходи от акциз, и то при положение че всичките законодателни инициативи, които Вие продължихте като обратното начисление на ДДС, като по-високия контрол върху стоките с финансов риск за държавата, припомням дебатите за промените в Закона за акцизите и целия контрол, който наложихме върху горивата – нивомерите, припомням всички приказки, които се изприказваха от тази зала и през цялата тази година за тези 2 милиарда и повече приходи, ние предложихме само 270 милиона повече и те бяха отхвърлени. Предложихме едно преструктуриране на капиталовата програма. И забележете, от тези 2,5 милиарда, които бяха един празен чек, който министър-председателят, привиквайки кметовете, ги раздава, поискахме да се направи една инвестиционна програма „Икономика и растеж”. Програма, насърчаваща развитието на отделни региони и балансираното развитие на България, а не... Вие не дадохте възможност този бюджет да изпълни своята основна функция – да насърчи икономическия растеж на страната. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Бойчев. Госпожо Стоянова, чл. 2.
По чл. 2 има предложение на народните представители Явор Хайтов, Светлин Танчев, Георги Ковачев, Румен Йончев, Борислав Иглев: „В чл. 2 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 6: „(6) Неизпълнението на приходите по ал. 1 се покрива с допълнителна субсидия от централния бюджет.”. 2. Досегашните ал. 6 и 7 стават съответно ал. 7 и 8. 3. Създава се ал. 9: „(9) Министерският съвет, съгласувано с Висшия съдебен съвет, извършва промени по бюджета на съдебната власт, произтичащи от влезли в сила закони и засягащи бюджета на съдебната власт.”. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 2.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Явор Хайтов, Светлин Танчев, Георги Ковачев, Румен Йончев и Борислав Иглев, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 91 народни представители: за 28, против 20, въздържали се 43. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване подкрепения от Комисията текст на вносителя за чл. 2, който е намерил отражение в нейния доклад. Гласували 88 народни представители: за 71, против 15, въздържали се 2. Член 2 по доклада на Комисията е приет. Отрицателен вот – господин Георгиев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми госпожи и господа министри! Гласувах „против” бюджета, предложен от вносителя за съдебната власт, защото този бюджет е недостатъчен. Говорим за съдебна реформа, говорим за върховенство на закона, говорим за осигуряване защита правата на юридическите и физическите лица. Една от основните предпоставки да има правосъдие у нас, да има справедливост това е да се осигури материално и финансово съдебната система. Този бюджет няма да я осигури. Той предпоставя съкращаване на съдилища и прокуратури, предпоставя неосигуряване на достъп до правосъдие на хиляди граждани. Затова аз съм гласувал „против”. Искам да обясня, че по този начин съдебна реформа и налагане на справедливост и върховенство на закона не може да се прави. Вижте какви са възнагражденията на магистратите в другите държави. Те са по 5 – 6 пъти по-високи. Как да се борим след това и да изискваме от магистратите да работят по 24 часа в някои от съдилищата, след като не им осигуряваме минимални материални и финансови ресурси? Затова този Закон не осигурява развитието на правосъдната функция в тази държава.
Каква трагедия.
Да, трагедия е, госпожо Стоянова, и жалко, че Вие я иронизирате.
Благодаря Ви, уважаеми господин Георгиев. Отрицателен вот – господин Попов, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Гласувах „против”, защото реформа в съдебната власт – всички тук приехме Стратегията за развитие на съдебната власт, не се прави само и единствено с промяна в Конституцията и овладяване на Висшия съдебен съвет. Прави се чрез стимулиране на тази система, на тази власт чрез материално осигуряване на хората, които работят там, материално осигуряване... [[Смях.]] Да, може да Ви е смешно, но Вие не знаете как работят прокурорите, как работят съдиите и в какви условия.
Моля Ви, господин Попов.
Хубаво е да се разходите и да ги видите ей тук в Районен съд – София, при какви условия работят магистратите. А с този бюджет Вие продължавате с деформата в тази съдебна власт, така както го стартирахте с промяната в Конституцията. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Попов. Народният представител Явор Хайтов за процедура.
Госпожа Стоянова гледа много строго, но ще събера кураж и мъжество да направя процедурно предложение. Благодаря Ви най-напред, господин Председател. Правя процедурно предложение да поканите министъра на правосъдието. Когато се приема този изключително важен Закон и тези изключително важни текстове, да бъде тук, защото чест прави на голяма част от министрите – министърът на отбраната е тук, вицепремиерите са тук, а министърът на правосъдието, забележете, отсъства в този толкова важен, изключително важен за цялата съдебна система момент. Много Ви моля, направете каквото е необходимо – нека да не е големият отсъстващ в този важен и наистина решителен момент. Благодаря Ви.
Да, ще го поканя, въпреки че текстът беше приет. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Той беше тук и текстът е приет освен това.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 3.
Изказвания? Няма. Няма да каним председателя на Народното събрание. Гласуваме текста на вносителя за чл. 3, който е подкрепен от Комисията. Гласували 113 народни представители: за 95, против 15, въздържали се 3. Член 3 по доклада на Комисията е приет.
Член 4 – предложение на народния представител Диана Йорданова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 4: „Чл. 4. (1) Приема бюджета на Сметната палата за 2016 г., както следва:” Господин Председател, следва графично оформена таблица, която прилагаме към протокола. „(2) Утвърждава максималните размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2016 г., и максималните размери на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2016 г. от Сметната палата, както следва:” Следва графично оформена таблица, която прилагаме към протокола.
Изказвания? Заповядайте, господин Миков.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господа министри, за майките за отглеждане на деца пари няма. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] За Софийския университет пари няма. За персонал в Сметната палата и в Министерството на енергетиката след малко – пари има. Е, какъв знак даваме към обществото?! Няма да подкрепим този текст за увеличаване на бюджета на централни ведомства, след като за общините за бедствия и аварии не пожелахте по никакъв начин – много по-скромни суми бяха предложени, не говорим за Северозапада, само и само за да е добре властта със Сметната палата. Да може да осигури комфорта, да може да назначите там повече хора, но в един момент няма да има кого да проверява тази Сметна палата. Хората ще си съберат куфарите, ще си тръгнат и ще си остане правителството и Сметната палата с такъв бюджет. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Благодаря Ви, уважаеми господин Миков. Има ли реплики? Народният представител Делян Добрев.
Уважаеми господин Миков, нещо сте се заблудили, защото ако четете внимателно нашето предложение, конкретно за Министерството на енергетиката, то е за увеличение на сумите за персонал...
Ама не е дошъл Вашият член, господин Добрев!
В същото време – намаляване на капиталовите разходи на Министерството. Бюджетът на Министерството не се увеличава. Така че не подвеждайте колегите народни представители. Благодаря.
По Сметната палата – реплика, госпожа Стоянова.
Понеже не сме стигнали до Министерството на енергетиката, независимо че господин Миков изпревари, искам да обърна внимание на господин Миков, че тук допълнителни средства не се дават. Става въпрос за вътрешно прехвърляне на средства от едно перо в друго. Поради това че със Закона за публичните финанси ние записахме, че със Закона за държавния бюджет се приема и вътрешното разпределение на разходите на министерствата и ведомствата, всяко такова прехвърляне от перо в перо, което не увеличава бюджета на съответното ведомство и не нарушава общия баланс, трябва да мине през гласуване на народните представители. За това е направено предложението. Не заблуждавайте народните представители, че се дават допълнително пари.
Благодаря, госпожо Стоянова. Има ли трета реплика? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Миков.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Благодаря и на госпожа Менда Стоянова, че въведе и поправи заблуждението на господин Добрев. Наистина обсъждаме Сметната палата. Давате повече пари за персонала. Това правите и на двете места – и в този текст, и в следващия текст за енергетиката. Гласувахте ги по чл. 1, сега тук ги преразпределяте. Целта е повече пари за персонал. Това правите! Иначе всички сте реформатори, реформаторско мнозинство. Мерси.
Увеличаваме потреблението. Господин Миков, следваме Вашата политика.
Благодаря, уважаеми господин Миков. Други изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редактирания от Комисията текст на вносителя за чл. 4 заедно с графично представена таблица със съответното й съдържание и числово изражение съгласно доклада на Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 115 народни представители: за 94, против 17, въздържали се 4. Член 4 по доклада на Комисията е приет. Отрицателен вот – господин Филип Попов.
Благодаря, господин Председател. Гласувах „против” чл. 4, защото даваме 400 хил. лв. на Сметната палата, които ще се използват незнайно за какво. И какво толкова ще смятат и броят в тази Сметна палата?! В същото време отнехме от най-бедните общини от Северозападна България. Ние сме направили предложение за увеличаване на капиталовите разходи с около 350 хил. лв. за Видинска област. Знам, че те няма да бъдат приети, но за сметка на това ще бъдат приети 400 хил. лв. за господата от Сметната палата. Да ме прощават господата от Сметната палата, но мисля, че хората от Северозападна България, от Видинска област имат много повече нужда от тази субсидия, от тези държавни пари, отколкото господата от Сметната палата. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Попов. Други отрицателни вотове? Няма. Заповядайте, госпожо Стоянова.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 5.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 5, който е подкрепен от Комисията и е отразен в доклада й. Моля, гласувайте. Гласували 117 народни представители: за 90, против 25, въздържали се 2. Член 5 по доклада на Комисията е приет.
По чл. 6 има предложение на Васил Антонов и Атанас Зафиров: в чл. 6, ал. 1 раздел ІІ, т. 1.2 числото „4500,0” се заменя с „6500,0”. Предложение на Красимир Каракачанов и група народни представители, подкрепено от Комисията. [[Шум, възгласи и ръкопляскания в залата.]] Предложение от Лютви Местан и група народни представители: „В чл. 6 се правят следните промени: 1 В ал. 1: - раздел II „Разходи” и раздел III „Бюджетни взаимоотношения” се правят следните промени: - раздел II числото „82 500,0” да се замени с „87 500,0” - раздел II ред 2 числото „5 159,3” да се замени с „10 159,3” - раздел III числото „65 300,0” да се замени с „70 300,0” - раздел III ред 1 Числото „68 336,8” да се замени с „73 336,8” 2. В ал.2 ред 5 числото „6 262,0” да се замени с „11 262,0” ред „всичко” числото „82 500,0” да се замени с „87 500,0” 3. В ал.З ред 1 числото „34 292,7” да се замени с „39 292,7” 4. Създава се нова алинея 5: „(5) В капиталовите разходи по ал. 1 и съответно в разходите за „Политика в областта на архивното дело” са включени 5 000 хил. лв. за модернизация и разширяване на капацитета на архивите, които не могат да бъдат разходвани за други цели.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народните представители Милен Михов и Емил Димитров: „В чл. 6: а) в ал.1 да се направят следните изменения: аа) в колона 2, на ред II числото „82 500, 0” да се замени с числото „83 200, 0”. бб) в колона 2, на ред II.2 числото „5 159, 3” да се замени с числото „5 859, 3”. б) В ал. 2, в колона 2, на ред 5 „Политика в областта на архивното дело” числото „6 262, 0” да се замени с числото „6 962,0”. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 6: „Чл. 6. (1) Приема бюджета на Министерския съвет за 2016 г., както следва: (Следва графично оформена таблица със словесни и числени изображения, които прилагаме към протокола.) (2) Утвърждава разпределение на разходите по ал. 1 по области на политики и бюджетни програми, както следва: (Следва графично оформена таблица със словесно и числово изражение.) (3) Утвърждава максималните размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2016 г., и максималните размери на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2016 г. от Министерския съвет, както следва: (Таблица в цифрово и графично изображение, която прилагаме към протокола.) (4) Одобрява разпределението на субсидията за вероизповеданията, регистрирани по реда на Закона за вероизповеданията, съгласно Приложение № 1.”
Изказвания? Има думата за изказване господин Юлиан Ангелов.
Господин Председател, господа министри, дами и господа народни представители! Вземам думата по чл. 6 – да вкараме малко положителна атмосфера в нещата днес. Едно от направените предложения касае именно българите зад граница. Седем парламентарни групи са го подкрепили в българския парламент, което е добро и знак за българите зад граница, че българското Народно събрание дори и да има различни възгледи по дадени въпроси, всички се обединяваме зад това да помогнем и да съдействаме за българите зад граница да има по-добра грижа. Искам да благодаря на всички седем парламентарни групи, които са подкрепили предложението. Да си пожелаем да има повече неща, които да ни обединяват. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Ангелов. Реплики? Няма. Изказване – господин Михов, заповядайте.
Високоуважаеми господин Председател, госпожи и господа министри, господа и дами народни представители! Знам съдбата на предложението ни с колегата Емил Димитров, но бих искал да кажа две кратки изречения преди всичко към изпълнителната власт. Това предложение, както и в другите параграфи, искаше да бъдат отделени около 700 хил. лв. за нуждите на Държавна агенция „Архиви”. Това, макар и с недобър край на нашето предложение, е важно да бъде чуто от изпълнителната власт. Състоянието на българските архиви, на архивохранилищата е изключително тревожно. Безценни документи от Българския архивен фонд се съхраняват при условия, които противоречат на всички изисквания, определени от Закона и нормативната база както в окръжните държавни архиви, така и в хранилищата на Държавна агенция „Архиви”. Това е нещо, към което трябва да се фокусираме, господа министри и дами, в усилията за съхраняване на българското архивно богатство, което е с безценна стойност. С това Ви благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми доц. Михов. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, господин Антонов, имате думата.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа! Предложението ни по тази алинея е точно за увеличение с 2 милиона сумата за вероизповедание – от 4 милиона на 6 милиона. Въпреки че коментирахме тук преди това с колегата, смятам, че още веднъж имаме възможност да коригираме пропуска, който направихме. Става въпрос за два имота, които са извън България по отношение на вероизповеданието – за две светини. Единият е на Атон, другият е в Одрин. Моля Ви да подкрепите това наше патриотично предложение, още повече че в повечето от партиите има названието „патриотични партии”. Благодаря Ви.
Реплика към господин Антонов? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на господин Антонов и господин Зафиров, което Комисията не подкрепя. Гласували 128 народни представители: за 46, против 33, въздържали се 49. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Лютви Местан и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 120 народни представители: за 15, против 55, въздържали се 50. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Милен Михов и Емил Димитров, което Комисията не подкрепя. Гласували 115 народни представители: за 38, против 30, въздържали се 47. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на Комисията в подкрепа на чл. 6 по доклада на Комисията с ал. 1, 2, 3 и 4. Гласували 125 народни представители: за 100, против 22, въздържали се 3. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 7 и чл. 8.
Гласуваме членове 7 и 8 по доклада на Комисията. Гласували 125 народни представители: за 119, против 2, въздържали се 4. Предложението е прието.
Чл. 9 – предложение на народния представител Димитър Танев и група народни представители: „В чл. 9 се правят следните изменения: а) В ал. 1 в таблицата: аа) на ред II „Разходи“ числото „403 472,0” се заменя с „413 472,0”; бб) на ред II. 1. „Текущи разходи” числото „387 629,0” се заменя с „397 629,0”; вв) на ред III „БЮДЖЕТНИ ВЗАИМООТНОШЕНИЯ (ТРАНСФЕРИ) и III.1. „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет числото „302 184,0” се заменя с „312 184,0”. б) В ал. 2 в таблицата: аа) на редове 5 „Други бюджетни програми (общо), в това число:” и 5.1. „Бюджетна програма „Национален компенсационен жилищен фонд” числото „11 371, 0” се заменя с „21 371, 0”; бб) на ред без номер „всичко:” числото „403 472, 0” се заменя с „413 472, 0”. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 9.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Димитър Танев и група, което Комисията не подкрепя. Гласували 124 народни представители: за 45, против 47, въздържали се 32. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 9 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 119 народни представители: за 91, против 11, въздържали се 17. Предложението е прието.
По чл. 10 има предложение на народния представител Кристиан Вигенин: „В чл. 10: „1. В ал. 1 се правят следните изменения: а) в I. „Приходи, помощи и дарения” числото „62 000” се заменя с „63 000”; - в 1. „Неданъчни приходи” числото „62 000” се заменя с „63 000”; - на ред приходи от държавни такси числото „49 154,8” се заменя с „50 154,8”. б) в II. „Разходи” числото „122 600,5” се заменя с числото „123 600,5”; - в 1. „Текущи разходи” числото „111 637,5” се заменя с „112 437,5”; - в 1.1. „Персонал” числото „20 737,6” се заменя с „21 437,6”; - в 2. „Капиталови разходи” числото „5 963,04” се заменя с „46 163,0”. 2. В ал. 2, т. 1 числото „102 953,9” се заменя с числото „103 953,9”. 3. В Бюджетна програма 1100.00.00 „Министерство на външните работи” се правят следните изменения: а) в I. „Общо ведомствени разходи” числото „106 749 600” се заменя с „107 649 600”; - на ред „Персонал” числото „20 737 600” се заменя с „21 437 600”; - на ред „Капиталови разходи” числото „5 963 000” се заменя с „6 163 000”. б). в II. „Администрирани разходни параграфи по бюджета на ПРБ” числото „15 850 900” се заменя с „15 950 900”; - в т. 1 „Издигане на кандидатурата на Ирина Бокова за поста Генерален секретар на ООН” числото „106 300” се заменя с „166 300”; - в т. 2 „Председателство на Процеса за сътрудничество в Югоизточна Европа” числото „477 000” се заменя с „517 000”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 10.
Изказвания? Заповядайте, господин Вигенин.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители, Министерството на външните работи е една хронично недофинансирана система като рязко и драстично бяха орязани разходите по време на първия кабинет на господин Бойко Борисов с около 40%, и то рязко. Министерството на външните работи е едно от малкото, ако не единственото министерство, чиято администрация намалява постоянно и ежегодно от десет години насам. Заплатите са от най ниските в държавната администрация, в пъти по-ниски от съответстващите позиции в Министерството на финансите например, а изискванията са сред най-високите за заемане на постове. Тези фактори в комбинация поставят под тежък риск способността на системата изобщо да функционира, камо ли да функционира ефективно. В същото време събитията в света от 2013 г. насам особено както в глобален план, така и в рамките на Европейския съюз изискват България да засилва капацитета си в сферата на анализа, формулирането и реализирането на външна политика, която отчита максимално нуждите и специфичните интереси на страната. Предстои Председателство на Съвета на Европейския съюз през 2018 г., което ще изисква както изграждане на капацитет, така и повече капиталови разходи за ремонт на посолства, а и на централната сграда на Министерството на външните работи, която, вероятно не знаете, но потъва, напукана е, вероятно вече е опасна за самите служители. Има и две важни за страната теми през следващата година, които са маркирани в бюджета, но средствата, предвидени за тях, по мое мнение, са недостатъчни. Става въпрос за кандидатурата на Ирина Бокова за Генерален секретар на ООН и Председателството на процеса за сътрудничество в Югоизточна Европа на България до юли 2016 г. Направил съм съвсем скромно предложение, напълно реалистично. То е базирано на предвиждане, че собствените приходи на Министерството ще бъдат по-високи. Последните събития и изявленията на госпожа Ангелкова например ми дават допълнителни основания за това, тъй като тя очаква повече руски туристи. Това означава и повече визи, които ще бъдат издадени. Този един милион повече в бюджета на Министерството ще даде глътка въздух и на служителите, и на ръководството на Министерството. Предлагам да подкрепите това предложение. Пак казвам, то е реалистично. Знам, че Комисията не го е подкрепила. Вероятно не е знаела какво точно стои зад него, но разчитам на това да проявите наистина разбиране към това Министерство. Ще попитате защо опозицията се е загрижила за администрацията и за едно Министерство като външните работи? Смятам, че е в наш общ интерес България да има силна външна политика, а тя не може да се прави така, от въздуха. За нея са нужни съответният капацитет и хора, които да я реализират. Благодаря.
Благодаря, господин Вигенин. Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на господин Вигенин, което Комисията не подкрепя. Гласували 113 народни представители: за 44, против 39, въздържали се 30. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 10 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 105 народни представители: за 78, против 25, въздържали се 2. Предложението е прието.
По чл. 11 има предложение на народните представители Атанас Мерджанов, Красимир Янков, Димитър Дъбов, Филип Попов, Иван Иванов, Таско Ерменков, Атанас Зафиров: „В чл. 11 се правят следните изменения: 1. в ал. 1: а) в раздел II „Разходи” числото „1 003 089,0” се заменя с „1 008 089,0”; - в т. 1 „Текущи разходи” числото „948 754,0” се заменя с „953 754,0”; - в т. 1.1. „Персонал” числото „727 500,0” се заменя с „732 500,0”. б) в раздел III числото „959 089,0” се заменя с „964 089,0”; - т. 1 числото „983 173,0” се заменя с „988 173,0”. 2. в ал. 2: - на ред 2 числото „70 740,0” се заменя с „75 740,0”; - на ред „Всичко” числото „1 003 089,0” се заменя с „1 008 089,0”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Михаил Миков и група народни представители: „В чл. 11, ал. 1, раздел ІІ. „Разходи” се правят следните изменения: 1. на ред ІІ. „Разходи” числото „1 003 089,0” се заменя с „1 008 089,0”. 2. на ред ІІ. 1. „Текущи разходи” числото „948 754,0” се заменя с „953 754,0”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 11.
Изказвания? Заповядайте, господин Ерменков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господа и госпожи министри! Уважаеми Министър на отбраната, предложението, което ние правим, след като изчетохме толкова много числа, е просто елементарно – вдигаме разходите за персонал с 5 милиона. Това е идеята, която имаме. Според мен това е нещо, което е изключително важно, тъй като Вие знаете каква е ситуацията в момента, знаете, че проблемите с националната сигурност имат приоритетно значение. Преди един ден ме попитаха: можем ли да намерим някакъв общ език – опозиция и управляващи? Аз си позволих да кажа, че общ език може да бъде в областта на националната сигурност, и то ако поставим националните интереси, но тук, както виждате, не са само национални, а са съюзнически задълженията, които имаме. Знаете, че в Българската армия има един недокомплект над 4 хиляди човека, които в момента съществуват, а пък не е предвиден въобще финансов ресурс за доокомплектоването на този недокомплект, тоест Българската армия по щат има по-малко от 4 хиляди човека, отколкото може да има и трябва да има. Затова Ви призовавам всички, които милеете за националната сигурност, всички, които смятате, че тя е приоритет, всички които мислите, че все пак националната сигурност не е само да изявяваш позиции по вестници, телевизии и радиа, а и да направиш нещо за нея на практика – да увеличиш капацитета на Българската армия, подкрепете това наше предложение. Благодаря.
Реплики? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми членове на Министерския съвет, уважаеми колеги! Уважаеми господин Ерменков, прав сте, че средствата са предвидени за докомплектовка на персонала, но пропускате една подробност, че не само за персонала, а и за подобряване условията на българските офицери. Мисля, че и министърът няма да оспори това мое твърдение, че редица български офицери, завършващи Висшето военно училище, напускат редовете на Българската армия, защото там не е привлекателно за тях. Имаме изключително сериозна липса на кадри, които да работят в редовете на Българската армия, и то особено в тази обстановка, която в момента е изключително обострена в сферата на сигурността – не само в национален, а и в световен план. Призовавам колегите да подкрепят това наше предложение, за да може Българската армия да бъде една достойна армия, която да защитава българските национални интереси. Благодаря.
Втора реплика? Дуплика, господин Ерменков.
Аз нямам какво да добавя много към това, което каза колегата Иванов. Мога само да спомена това, което току-що обсъждахме с колегите отдясно, че и в момента в Българската армия има един недостиг от среден ешелон – от майори, капитани, които са там. Хубаво е все пак да се залагат някакви пари в перспектива и в персонал. Да, знам, че има едно съотношение между капиталови разходи и личен състав, което трябва да се спазва, но въпреки всичко, когато се закъса с личния състав, техниката няма да помогне, без да има кой да я управлява. Затова още веднъж Ви призовавам да подкрепим тези 5 милиона за персонал в Министерството на отбраната. Тук искам да подчертая, че става въпрос не за администрация, а става въпрос за полеви офицери. Благодаря.
Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на господин Мерджанов и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 96 народни представители: за 31, против 39, въздържали се 26. Предложението не е прието. Прегласуване – господин Зафиров.
Колеги, моля Ви гласувайте за тези пари, така или иначе, ще трябват, дори да не са за персонал. Като ни върнат сега двигателите от Полша и те не стават за нищо, ще трябват пари за нови двигатели. Така че дайте ги тези 5 милиона. [[Шум и реплики.]] Колегата Емил Райнов не можа да гласува, моля процедура по прегласуване.
Прегласуване. Гласували 96 народни представители: за 31, против 45, въздържали се 20. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Михаил Миков и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 103 народни представители: за 28, против 41, въздържали се 34. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване чл. 11 по вносител, който е подкрепен от Комисията. Гласували 113 народни представители: за 85, против 26, въздържали се 2. Предложението е прието.
По чл. 12 има предложение от народния представител Атанас Мерджанов и група: В чл. 12 се правят следните изменения: 1. в ал. 1: а) в раздел II „Разходи" числото „1 126 977” се заменя с „1 136 977”; - в т. 1 „Текущи разходи” числото „1 111 977" се заменя с „1 121 977”; - т. 1.1. „Персонал” числото „999 644” се заменя с „1 009 644”; б) в раздел III числото „956 599” се заменя с „966 599”; - т. 1 числото „977 203” се заменя с „987 203”. 2. в ал. 2: - на ред 2 числото „161 646” се заменя с „171 496”; - на ред 4 числото „142 973” се заменя с „143 123”; - на ред „всичко” числото „1 126 977” се заменя с „1 136 977”. Комисията не подкрепя предложението. Има предложение от народния представител Михаил Миков и група: В чл. 12, ал. 1, раздел ІІ. „Разходи” се правят следните изменения: 1. на ред ІІ. „Разходи” числото „1 126 977” се заменя с „1 136 997”. 2. на ред ІІ.1. „Текущи разходи“ числото „1 111 977” се заменя с „1 121 977”. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 12.
Изказвания? Заповядайте, господин Янков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми членове на Министерския съвет! Не виждам госпожа Бъчварова. Колеги, бюджетът е структуриран по същия начин, както и преди 20 години. Сега обаче се иска бюджетът да е основан на програмно бюджетиране. Този, който разглеждаме, е наречен програмен бюджет, без да е такъв. Тоест само терминологично е назован така. И какво може да констатираме? Бюджетът е подреден по законови функции и дейности според Закона за Министерството на вътрешните работи – полиция, граница, пожарна и всички останали. Програмите са по задачи на главните дирекции. Разликата с бюджет на МВР преди десетилетие е, че в предишните, преди повече от 20 години, е по национални служби. И нищо по-различно отпреди 25 години, когато в Народното събрание за първи път е изпратена информация, че заплатите са над 92% от бюджета. Тоест, правим бюджета в раздели: програми, които за формени, цивилни и всички останали. Нищо ново няма в предложението. Нали щеше да се прави реформа? Това не предполага ли програма за реформа, съпровождане и управление на промените? Характерът на обявените намерения за реформа изкараха полицаи на улицата, изкараха полицаи да протестират, за да защитят правата си, а нищо не личи от Проектобюджета – каква реформа ще се прави, ще се прави ли, какви са нейните приоритети, какви са нейните цели. Реформа, която не е отразена във финансови параметри, е невъзможна. Изведените цели са за време на спокойствие и разцвет. Целите са всъщност задачите по Закона за МВР. Питам: превенция на тероризма не трябва ли да е приоритет със съпровождаща програма – проблемът с бежанската вълна? И именно в тази част ние сме направили предложение за увеличение на бюджета за опазване на държавната граница. С Проектобюджета цялата дейност на Министерството е приоритет – тоест без приоритет. Или можем да кажем: по целия фронт на борбата с престъпността. Уважаеми управляващи! Средата за сигурност налага съвсем други цели на бюджета на Министерството на вътрешните работи. Как ще се развиват и внедряват информационните технологии в МВР? От една страна, заявявате намерения тези дейности да бъдат прехвърлени в така нареченото „държавно предприятие” и е внесен в Народното събрание такъв проектозакон, от друга, се предвиждат средства по бюджета на МВР. Не е ясно ще се внедряват ли нови полицейски системи, каквато необходимост е належаща и ще се поддържат ли съществуващите, и с какви пари? Питаме за конкретни системи предвижда ли се поддръжка на интегрирана регионална полицейска система, която е от 1993 г. и реално не се поддържа? А там е вързан централният полицейски регистър, примерно. Не виждам рекламираната нова организация на издаване на лични документи в тригодишната прогноза. Внесен е законопроект... Вие всъщност отказвате ли се или разбрахте несъстоятелността на предложението на Бъчварова по предложението за изменение на Закона за МВР? Още нещо. Проектозаконът за изменение на Закона за МВР се предвижда „специална куриерска служба” да премине в ДКСИ. Проектът на бюджета на МВР има цели колко класифицирани материали ще се пренесат и финансови средства за това. Хаос?! Предлагате бюджет, който е в противоречие с обявените от Вас намерения от конкретни предложения, решение на мнозинството. Всъщност, колеги, питахте ли Бойко Борисов как да гласувате за чл. 12? Чух, че министър Бъчварова се оправдава с господин Горанов за други текстове от Закона за държавния бюджет, разбира се, но всъщност имат различни мнения за условията, в които работят службите, тоест, за ефективността на работата на МВР става въпрос. Колеги от ГЕРБ! Представител и на присъдружната Ви партия обиколете телевизионните студия – за господин Атанас Атанасов става въпрос, обяснявайки, че полицаите имат пропуски в обучението, квалификацията и в преквалификацията и по този изведен от управляващите проблем няма решение с Проектобюджета. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Няма конкретна програма, а в целите е посочено, че ще има първоначална и последваща специализирана подготовка, която е регулярна в дейността на МВР и в момента. И най-сериозният аргумент. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Завършвам, госпожо Председател. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] За арогантността, самочувствието и престъпната Ви небрежност...
Дала съм знак, спокойно.
...е в Приложение № 3. Всъщност с този голям бюджет ние ще борим 25 организирани престъпни групи, а ще се изготвят 560 аналитични документа...
Благодаря Ви, господин Янков.
...на основата на каква информация? Господин Цветанов, Вие запознахте ли се с предложения...
Господин Янков!
...законопроект и как ще гласувате? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янков. Други народни представители? Заповядайте, господин Иванов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми министри, уважаеми колеги! За съжаление не виждам тук министъра на вътрешните работи, защото тази част на бюджета е изключително важна, особено в днешната обстановка, на която всички ние сме свидетели, а може би трябваше да бъде тук и даде днес обяснение за случилото се на летище София – една паника, която хвърли в потрес всички, а накрая се оказа, че е един кьорфишек – за съжаление взривен багаж на нищо неподозиращ пътник. Тези предложения, които сме направили за промяна в бюджета и за приемането увеличението със сумите, които сме предложили, са именно за избягване на такива инциденти, какъвто беше днешният, за повишаване квалификацията на служителите на МВР, за подготовката им за действие в подобни ситуации, за превенцията на подобен род престъпления. За мое най-голямо съжаление нито вчера в Комисията, нито днес тук виждам някакъв оживен дебат по тази тема, а темата за сигурността и особено за случващото се в МВР е изключително актуална. Знаете, че само преди няколко седмици тук отвън бяха служителите на МВР и протестираха. За моя радост Вие чухте голяма част от техните искания. Това, което ние предлагаме, е изключително важно, особено в частта му за охраната на нашите граници, за повишаване възможността на нашите гранични полицаи да предотвратяват незаконното преминаване на нашите граници. Затова моята молба и апел е към всички народни представители е да подкрепите нашите текстове, за да не се случва повече това, което се случи днес на летище София, да не се случва това, което се случва всеки ден – границата да минават повече от 300 – 400 души, после да се чудим какво да ги правим тук и как да ги интегрираме в нашето общество. Именно по тази причина отново апелирам към Вас да подкрепите нашето предложение. Благодаря.
Други народни представители? Реплика? Заповядайте – в рамките на една минута, защото една минута повече се изказвахте. Слушаме Ви, господин Янков.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Господин Иванов, предполагам, че сте се запознали с Приложение № 3 към Проекта за държавен бюджет за 2016 г., как ще тълкувате индикаторите, включени като прогноза, за 100 хиляди престъпления в рамката на 2016 г.? Това означава ли, че ако регистрираните престъпления са над 100 хиляди в рамките на годината, защото се предвижда бюджет за разследване на 100 хиляди престъпления, според така предложеното Приложение № 3, ще спре регистрирането на престъпления? Благодаря Ви. [[Реплики от ДПС.]]
А какво ще стане, ако са по-малко?
Втора реплика? Няма. Дуплика – господин Иванов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми представители на Министерския съвет, уважаеми колеги! Уважаеми господин Янков, наистина Вие сте изключително прав. Извинете ме за моята небрежност и незабелязването на подобно нещо в текста за бюджета и в тази средносрочна прогноза. Разбирайки думите Ви, може би това означава, че при достигането на този лимит, ще спираме да регистрираме престъпленията.
А ако останат под лимита, какво ще правите?
Въпросът наистина е много сериозен и трябва да се вземе под внимание, и то не само в дебатите, които правим днес тук в залата по отношение на бюджета, а в дебатите в Комисията, а и при следващите дебати по промените в Закона за МВР. Аз съм изключително притеснен от тази Ваша констатация и единствено приемам Вашата забележка за основателна. Благодаря.
Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Атанас Мерджанов, Красимир Янков, Димитър Дъбов, Филип Попов, Иван Иванов, Таско Ерменков и Атанас Зафиров, което е неподкрепено от Комисията. Това предложение имплицитно съдържа в себе си идентично в една част – по буква „а”, с предложението на народните представители Михаил Миков и група народни представители, също неподкрепено от Комисията. Гласували 112 народни представители: за 26, против 31, въздържали се 55. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване чл. 12 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 123 народни представители: за 91, против 29, въздържали се 3. Предложението е прието. Отрицателен вот – господин Попов.
Благодаря, госпожо Председател. Гласувах „против” така предложения бюджет на МВР, защото този бюджет по никакъв начин не отговаря на реалността, в която се намира България. Защото този бюджет не може да гарантира безопасността и спокойствието на българските граждани. Защото той не може да опази и на йота външната ни граница. Защото той не предполага кадрово развитие и обезпечаване на кадрите в МВР и развитие на кадровата политика в МВР. Гласувах „против” този бюджет, защото какво всъщност ще направим с така приетия бюджет? Каква беше бройката на престъпленията – 100 хиляди, разделно, а над 100 хиляди?
Вие не сте чели Приложение № 3.
Не, четох го, госпожо Председател! Какво ще се случи с тях? Може би селективно, зависи от това кой ги е извършил – дееца. Уважаеми народни представители, за всички негативни последици от гласуването на този бюджет Вие ще бъдете отговорни. Защото не сте го съобразили изобщо с реалността, в която България се намира – както по отношение на външната ни граница, така и по отношение на сигурността в България. Ние не можем да се справим не само с битовата престъпност, да не говорим със заплахите от тероризъм, които всички ни грозят.
Благодаря Ви, господин Попов. Госпожо Стоянова, докладвайте чл. 13.
По чл. 13 има предложение на Лютви Местан и група народни представители: „В чл.13 се правят следните промени: 1. В ал. 1, Раздел II „Разходи” и Раздел III „Бюджетни взаимоотношения” се правят следните промени: - раздел II числото „205 132,0” да се замени с „225 132,0” - раздел II ред 2. числото „14 385,0” да се замени с „34 385,0” - раздел III числото „145 132,0” да се замени с „165 132,0” - раздел III ред 1. числото „145 169,3” да се замени с „165 169,3”. 2. В ал. 2 ред 2 числото „117 116,6” да се замени с „137 116,6” - ред „всичко” числото „205 132,0” да се замени с „225 132,0” 3. В ал. З ред 1. числото „85 000,0” да се замени с „105 000,0” 4. Създава се ал. 4: „(4) В капиталовите разходи по ал. 1 и съответно в разходите за „Политика в областта на изпълнението на наказанията” са включени 20 000 хил. лв. за подобряване на условията в местата за лишаване от свобода, които не могат да бъдат разходвани за други цели.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 13.
Има ли изказвания? Те ще се състоят в утрешния ден. До тук ще прекъснем с второто четене на бюджета.
Имам предложение.
Какво е?
Редакционно. Утре.
Да благодарим на членовете на кабинета за участието им в пленарното ни извънредно заседание. Утре редовно пленарно заседание в 9,00 ч., продължаваме с дебатите по чл. 13. Закривам извънредното заседание. [[Звъни.]]