Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 103 narodna poslanika. Molim vas, radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 139 narodnih poslanika i da imamo uslove za rad. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Čortić. Izvolite.
Poštovana gospođo predsednice, poštovane koleginice i kolege, moje pitanje je upućeno Ministarstvu spoljnih poslova Republike Srbije, a odnosi se na raspisivanje konkursa o sufinansiranju projekata koji doprinose očuvanju i jačanju veza matične države i dijaspore i matične države i Srba u regionu. Naime, od osnivanja Ministarstva za dijasporu 2004. godine, svake godine Ministarstvo je na osnovu konkursa opredeljivalo sredstva namenjena organizacijama naše dijaspore i Srba u regionu za finansiranje njihovih kulturno-prosvetnih, obrazovnih i drugih aktivnosti. Ali, evo nalazimo se praktično u sredini novembra, a za ovu 2015. godinu još uvek nije raspisan pomenuti konkurs. Naime, budžetom je opredeljeno oko 100 miliona dinara za ove namene, a konkursa još uvek nema. S obzirom, na to da je ostalo veoma malo vremena do kalendarskog kraja ove godine, postoji opasnost da ova sredstva neće biti upotrebljena za osnovnu namenu. Ne treba ni da govorim koliko je značajno za naše organizacije dijaspore da konkurišu na ovom projektu, da dobiju sredstva koja su im neophodna za organizovanje dopunskih škola na srpskom jeziku, za organizovanje tradicionalnih, kulturnih manifestacija, za izdavanje časopisa i knjiga i za druge aktivnosti koje doprinose očuvanju, identiteta jezika, tradicije i kulture naših građana koji žive izvan Srbije. Drugo, moje pitanje upućeno je Vladi Srbije i glasi - kada će biti imenovan predsednik našeg dela mešovite, međuvladine komisije za zaštitu prava nacionalnih manjina između Srbije i Mađarske? Čuli smo nekoliko puta, u poslednje vreme, da su odnosi između Srbije i Mađarske najbolji za poslednjih nekoliko decenija i to je zaista tako. To su istakli i predsednik Vlade Republike Srbije, Aleksandar Vučić i njegov mađarski kolega Viktor Orban. Nedavno smo to čuli i od mađarskog ministra spoljnih poslova, gospodina Petera Sijarta, i zaista za poslednjih godinu i po dana održane su dve zajedničke sednice Vlade Srbije i Mađarske. Potpisano je nekoliko dokumenata koji se tiču kulturne, obrazovne saradnje, kao i dokumenata iz oblasti saobraćaja, zaštite životne sredine, zatim o saradnji u oblasti unutrašnjih poslova. Razgovarano je o energetici, o saobraćaju, o rekonstrukciji pruge Beograd-Budimpešta, ali ono što je ostalo nedorečeno u ovim odnosima jeste, a s obzirom na to da su manjine most zbližavanja da u Srbiji živi mađarska nacionalna zajednica, u Mađarskoj srpska, Srbija je kao sukcesor državne zajednice Srbije i Crne Gore nasledila prava i obaveze na osnovu sporazuma sa Mađarskom o zaštiti prava mađarske nacionalne manjine koja živi u našoj zemlji i zaštiti srpske nacionalne manjine koja živi u Republici Mađarskoj. Na osnovu tog sporazuma formirana je mešovita međuvladina komisija koja se nekoliko puta do sada sastajala. Međutim, već četiri godine nije bilo sednice ove komisije, a na čelu našeg dela komisije nalazi se predsednik pokrajinske Vlade, gospodin Bojan Pajtić. Dakle, kada je 1. jula u Budimpešti bila održana zajednička sednica Vlada Srbije i Mađarske, bilo je rečeno da će u roku od 10 dana biti imenovan novi predsednik srpskog dela ove komisije. Prošlo je nekoliko meseci od tada, to nije učinjeno i moje je pitanje s obzirom na veoma značajan delokrug nadležnosti ove komisije koja pomaže i ukupno poboljšanje odnosa između dve zemlje ali rešavanje pitanja, kada će biti imenovan predsednik srpskog dela ove komisije? Hvala.
Reč ima Šaip Kamberi. Izvolite.
Hvala gospođo predsednice. Moje pitanje za ministra policije je o pasivizaciji građana u opštinama Preševo, Medveđa i Bujanovac. Već neko vreme u Bujanovcu i Preševu policija sprovodi akciju brisanja iz evidencije građana ovih opština za koje je navodno utvrđeno da ne žive na adresi stanovanja ili da nisu prijavili promenu prebivališta. Ova pojava sada je uzela maha i u Medveđi, posebno nakon skoro održanih lokalnih izbora. U ovoj opštini prema raspoloživim podacima se sprovodi šira akcija brisanja iz evidencije svih građana za koje u nekoj užurbanoj proceduri policijske provere se utvrdi da neko ne živi navodno na prijavljenoj adresi. Postoje slučajevi da se odbija zahtev za izdavanje lične karte i licu koje već ima biometrijsku ličnu kartu. Domaće zakonodavstvo prebivalište vidi kao mesto u kom se mogu uživati prava. Prebivalište po zakonu može se prijaviti na osnovu prava svojine na nepokretnosti, ugovora o zakupu ili drugog pravnog osnova. Ukoliko se ne može na taj način prijaviti onda se može prijaviti na adresi prebivališta roditelja, supružnika ili vanbračnog partnera, na adresi stalnog stanovanja kod prijatelja, na primer, ili ustanove u kojoj je lice trajno smešteno. Veliki broj građana, opština Bujanovac, Preševo i Medveđa napustili su svoja ognjišta odmah nakon Kumanovskog sporazuma i povlačenja vojske Jugoslavije sa Kosova i njihovog premeštanja unutar zone kopnene bezbednosti pet kilometara od granice sa Kosovom. U tom periodu računa se da oko 1500 građana iz Preševa, tri hiljade iz Bujanovca i oko tri hiljade iz Medveđe tada je zatražilo privremeni smeštaj na Kosovu. Veliki broj njih je i danas privremeno smešteno tamo. Planom i programom za rešavanje oružanog konflikta u opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa iz 2001. godine tadašnja Vlada Republike Srbije i savezne Vlade, jedna od preuzetih obaveza jeste i stvaranje uslova za bezbedan i miran povratak raseljenog stanovništva. Međutim, u ovoj oblasti ništa nije postignuto. Ne postoje ni minimalni uslovi da se ljudi u njima vrate jer praktično nema ni struje. Dakle, radi se o velikom broju građana ovih opština nad kojima je već izrečena ili preti sankcija brisanja iz evidencije iako se radi o ljudima koji imaju državljanstvo Republike Srbije, imaju imovinu u ovim opštinama i plaćaju poreze Republici Srbiji. Odbijanjem izdavanja ličnih karata ili drugih ličnih dokumenata ili brisanjem iz evidencije, policija onemogućava ove građane da ostvaruju svoja osnovna prava. Osim što sprečavaju građane da pristupe pravima koja im po zakonu, državljanstvu, obično pripadaju, teškoće sa kojima se navedene kategorije stanovništva suočavaju kada podnose zahtev za prijavu prebivališta, mogu takođe otežati i ostvarivanje prava na državljanstvo i prijavu dece u matične knjige rođenih. Naime, da bi roditelji mogli da prijave rođenje deteta, neophodno je da prilože svoje izvode iz matičnih knjiga rođenih i lične karte. Ako roditelji ne mogu da prijave prebivalište i usled toga ne mogu da dobiju ličnu kartu, biće im onemogućeno da prijave rođenje ovog deteta i na ovaj način oni gube sva prava za njihovu decu koja im po važećim zakonima i pripadaju. Odbijanjem izdavanja ličnih karata ovim licima direktno se krši član 2. stav 1. Zakona o ličnoj karti, koji kaže da pravo na ličnu kartu ima svaki građanin Republike Srbije. Postoji bojazan da se na osnovu ovakvih akcija brisanja iz evidencije postojećih državljana može direktno uticati na veštačku promenu etničke strukture ovih opština. Uz sve ovo, ističem i jedna primer koji se dogodio u Sloveniji. Državljani Slovenije kojima je građanski status oduzet u vreme sticanja samostalnosti te zemlje poslali su Sudu za ljudska prava u Strazburu 645 tužbi protiv Slovenije. Sud u Strazburu je juna 2012. godine presudio da je Slovenija postupkom prema izbrisanima kršila odredbe Evropske konvencije o ljudskim pravima koje se odnose na poštovanje privatnog i porodičnog života. U postupku Kurić i ostali protiv Slovenije, šestorici iz grupe koja je tužila Sloveniju zbog brisanja iz stalnog registra državljana u tom predmetu Sud u Strazburu priznao je pravo na nematerijalnu štetu, a Sloveniji je naloženo da u roku od godinu dana donese predlog odštete za ostale izbrisane, a u cilju da se sprečavaju situacije da građani moraju svoja prava da ostvare preko Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu. Moje pitanje za ministra unutrašnjih poslova glasi – koji je tačan broj građana koji su izbrisani iz evidencije, odnosno kojima je odbijeno izdavanje ličnih karata u opštinama Preševo, Medveđa i Bujanovac i šta će Ministarstvo preduzeti da se ovakve akcije koje direktno utiču na veštačku promenu etničke strukture ovih opština i zaustave? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Moje prvo pitanje upućujem predsedniku Vlade Republike Srbije gospodinu Aleksandru Vučiću. Ono glasi – šta je plan ekonomskog i privrednog razvoja grada Niša, juga i jugoistoka Srbije? Želim samo da podsetim predsednika Vlade gospodina Vučića da je pre tri i po godine u republičkoj kampanji za izbore, kao i pre godinu i po dana na ponovljenim izborima građanima Niša, juga i jugoistoka Srbije obećan bolji život i više radnih mesta. Nakon tri godine vršenja vlasti ove skupštinske većine i ove Vlade, Niš i dalje ima preko 36% nezaposlenih, što je oko 40.000 radno sposobnih ljudi na birou. Za zadnje tri godine samo je povećan porez na imovinu od 50 do 300%, poskupele su komunalne usluge, poskupela je električna energija. Cena daljinskog grejanja je takva da su ljudi počeli spontano da se okupljaju i da protestuju na ulicama grada Niša, kao posledica enormnih računa koje nemaju odakle da plate. Građani Niša su odgovorni i savesni ljudi koji izmiruju svoje obaveze, ali se nalaze u situaciji da nemaju od čega da plate komunalne troškove, nemaju od čega da izdržavaju svoje porodice jer kao i svuda u Srbiji, uz veliku, enormnu nezaposlenost, ponavljam, koja prelazi 36%, i u gradu Nišu su plate i penzije smanjene za 10%. Opravdano nezadovoljstvo građana Niša mora da se reši. Zato insistiram da predsednik Vlade kaže koji je plan ekonomskog razvoja Niša, juga i jugoistoka Srbije, jer samo otvaranje novih radnih mesta, upošljavanjem ljudi, oni će moći da izmiruju svoje obaveze prema državi i prema lokalnoj samoupravi, a i imaće dovoljno sredstava za dostojan i kvalitetan život. Postavljam pitanje još jedanput – šta je plan ekonomskog i privrednog razvoja grada Niša, juga i jugoistoka Srbije? Kada će ova Vlada početi da ispunjava obećanja data građanima Niša da će dolaskom SNS na vlast oni živeti bolje i kvalitetnije? Drugo pitanje upućujem predsedniku Vlade i gospođi Zorani Mihajlović, ministarki u Vladi. Svedoci smo, poštovane kolege, da zadnjih godina Srbija ulaže velike napore u modernizaciju železničkih pruga, u modernizaciju železničkog saobraćaja i to je u redu. Srbija zaslužuje da ima pruge dostojne 21. veka, da ide brže od proseka koji je trenutno na prugama Republike Srbije, koji iznosi nešto ispod 40 kilometara na sat. Dobra je modernizacija pruga. Ono o čemu želim da postavim pitanje je – kada će iz grada Niša, iz centra grada, biti izmeštena železnička pruga koja prolazi kroz centar grada i deli grad na dve polovine? Napominjem da u gradu Nišu ima preko 30 pružnih prelaza u nivou, da je pored velikog rizika za građane svakodnevno koji su u opasnosti da na njih naleti voz. Ta pruga deli grad na dva dela i onemogućava normalan razvoj grada i normalno funkcionisanje u gradu. Ono što je urađeno za vreme prošle vlasti, kada je i počeo proces izmeštanja pruga, to je da je 2010. godine uzet kredit od Svetske banke u visini od devet miliona evra. Jedan i po milion evra je utrošen za izradu studije izvodljivosti. Grad Niš je do 2012. godine, pored te studije izvodljivosti, ušao i u delimičnu eksproprijaciju buduće trase izmeštene pruge i uradio od planskih dokumenata generalni urbanistički plan u kome je predviđena nova trasa izmeštene pruge, a sadašnja trasa je predviđena za laki šinski prevoz. Urađen je plan detaljne regulacije buduće trase izmeštene pruge i kompletna geodezija buduće trase kojom treba da krene nova izmeštena pruga. Ono što je trebalo od planskih dokumenata još uraditi, to je idejni projekat, glavni projekat i generalni projekat i završiti eksproprijaciju dela buduće trase izmeštene pruge. Pitam predsednika Vlade i gospođu Mihajlović – šta se desilo sa kreditom Svetske banke? Da li je kredit realizovan do kraja jer je bilo povučeno samo milion i po evra ili je ostatak od sedam i po miliona evra propao i nije iskorišćen? Odugovlačenje rešavanja ovog problema navodi na sumnju da se čeka zadnji trenutak, da se čeka iznudnica kako bi se privremeno, kao što je bilo najava pre par godina, izvršila elektrifikacija pruge kroz Niš, što Nišlije doživljavaju kao nešto što je nedopustivo i duboko su ubeđeni da ako se to desi, to će biti trajno rešenje. Zato molim da mi se odgovori na ova pitanja. Zahvaljujem se.
Reč ima narodna poslanica Zlata Đerić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice, poštovani građani Srbije, u ime Sombora i Somboraca, odakle dolazim, imam obavezu da postavim jedno pitanje ministru privrede. Naime, u Somboru je još 1947. godine osnovana jedna od najvećih i najznačajnijih, najpoznatijih i najkvalitetnijih metalskih industrija „Bane Sekulić“. Međutim, od 1947. do 2008. godine, do njene transformacije u privatnu firmu, dešavalo se mnogo raznih pljački u toj formi, dešavalo se mnogo pokušaja devastacije te firme, pogotovo u poslednjih desetak godina. Somborce, koji su sada ostali bez jednog tako moćnog industrijskog giganta, pre svega bivše zaposlene u toj firmi, a ne treba da zaboravilo da je tu radilo preko 2.000 radnika, znači, preko 2.000 porodica je imalo uhlebljenje u firmi „Bane Sekulić“. Ne treba da zaboravimo da je to firma koja je svojevremeno snabdevala ne samo bivšu Jugoslaviju metalskim okovom i celu Evropu, danas se taj asortiman uvozi iz Slovenije i iz Kine. Dakle, interesuje Somborce – da li će se u najavljenim preispitivanjima privatizacija, velikih privatizacija u Srbiji, uraditi i preispitivanje privatizacije „Bane Sekulić“? Naime, danas je to firma čiji objekti avetinjski zvrje prazni, koji i dalje imaju kapacitete da uposle ljude, ali Somborci su nemoćni da bilo šta preduzmu po pitanju te, opet ćemo reći, pljačke. Ono što me interesuje takođe je – dokle se stiglo sa sudskim i policijskim procesima kada je u pitanju „Bane Sekulić“? Nikada niko ozbiljno nije za devastaciju, uništenje i pljačku te firme odgovarao. Čini se građanima Sombora i bivšim zaposlenima u toj firmi da neko namerno odugovlači vreme kako bi se došlo do zastarelosti i kako bi svi oni vinovnici koji su ovakav metalski gigant uništili prošli nekažnjeno, da ne kažemo nagrađeno onim što su iz te firme odneli kao ličnu svojinu. Drugo moje pitanje upućujem Ministarstvu pravde i tiče se sudskih izvršitelja. Mi smo dobili u predlogu nov Zakon o izvršenju. Međutim, kao narodni poslanici, a nedavno je i moj uvaženi kolega Dragan Jovanović postavljao pitanje Ministarstvu pravde i nije bio u potpunosti zadovoljan odgovorom, tako da ga ja ponovo delegiram. Dakle, kao poslanici smo vrlo često u prilici da slušamo pritužbe građana na rad službe sudskih izvršitelja, na probleme koje imaju usled uvođenja ovog, da kažemo, represivnog aparata unutar države i, da kažem, frustrirajućeg državnog aparata. Jer, sudski izvršitelji uglavnom ne poštuju zakone o obligacionim odnosima i građani koji su najčešće sitni dužnici postaju velike žrtve ozbiljnih utuživanja dugovanja, koja se vrlo često, napominjem, kose sa Zakonom o obligacionim odnosima, ali taj Zakon o obligacionim odnosima se nikada ne primenjuje u korist građana. Mi smo ovde predstavnici naroda koji su dužni da svaki zakon donesu upravo u korist građana i da on bude nešto što će građanima omogućiti lakši, bolji i pravedniji život. Dakle, Ministarstvo pravde treba, pre svega, da preispita Pravilnik o tarifama sudskih izvršitelja, a da ne pričamo o tome kako se primenjuju članovi i odredbe Zakona o obligacionim odnosima, koji je ovde najviše korišćen upravo u odnosima sudskih izvršitelja prema građanima. Interesuje me da li će Ministarstvo pravde novim zakonom uvažiti naše primedbe, primedbe poslanika i smanjiti pritisak na građane od sudskih izvršitelja, povećati odgovornost sudskih izvršitelja…
Vreme.
Samo da završim pitanje. Kada građani naplaćuju preko sudskih izvršitelja svoja dugovanja, onda ona vrlo često prelaze svotu njihovih honorara, tako da je građanin uglavnom na šteti. To upućujem kao sugestiju Ministarstvu pravde.
Hvala. Prekoračili ste vreme. Reč ima narodni poslanik dr Dušan Milisavljević.
Poštovana predsednice, koleginice i kolege narodni poslanici, poslaničko pitanje upućujem i postavljam ministru Vujoviću šta je u programu budžeta za 2016. godinu namenjeno za grad Niš sa ciljem ekonomskog razvoja i smanjenja broja nezaposlenih? Naime, drage moje kolege narodni poslanici, građani Srbije isto treba da znaju da u Nišu imamo 36 hiljada nezaposlenih koji su na birou i ukoliko se prati trend zapošljavanja u Nišu, koji ide od 500 do 700 zaposlenih u toku jedne godine, a kada sa druge strane imate 36 hiljada koji su na birou, onda kažem da vam treba više od 40 godina, znači, ako zapošljavate hiljadu ljudi, hiljadu radnika godišnje, trebaće vam 36 godina da zaposlimo sve ove naše Nišlije koji su na birou. Želim da vam kažem da u Nišu ukupno ima 70 hiljada zaposlenih i od toga šest hiljada radi samo u privredi, da svi ostali rade u republičkim budžetskim ustanovama što je dodatno jedan veliki problem i pritisak i na funkcionisanje privrede. Želim takođe da vam kažem da u Srbiji od 150 opština, 46 spada u izrazito nerazvijene opštine sa stepenom razvoja ispod 60% republičkog, a od toga 27 lokalnih samouprava spada u devastirana područja i njihov stepen razvijenosti je ispod polovine proseka u našoj zemlji. Želim da vam kažem da se sve ove opštine devastirane praktično nalaze na jugu i na istoku Srbije. Želim da vam kažem da se grad Niš sastoji do pet gradskih opština, da od pet gradskih opština, četiri spadaju u nerazvijene gradske opštine i da su najpogođeniji regioni Pčinjski, Nišavski, Toplički i Jablanički region. Takođe, želim da vam kažem da je regionalna razlika u Srbiji jedna od najvećih u Evropi, gde vam je Beograd jedan od najrazvijenih regiona, dok je jug i jugoistok Srbije najnerazvijeniji. Želja mi je da ministar Vujović više pažnje posveti ekonomskom razvoju juga i jugoistoka Srbija, posebno Niša, koji bi trebalo da bude pokretač razvoja jugoistočne Srbije. Takođe, želim da pitam ministra Vujovića – da li je neko iz Privredne komore Niša bio u privrednoj delegaciji koja je posetila Rusiju? Da li je neko iz Privredne komore Niša, koja obuhvata Toplički, Pirotski, Nišavski okrug, koji ima najveći broj nerazvijenih opština, da li su u nekoj privrednoj delegaciji bili ljudi iz Privredne komore? Takođe, pitanje i obaveštenje, praktično, ministru i građanima, da godišnje više od 150 hiljada ljudi u potrazi za boljim životom napušta svoje male sredine, napušta svoje lokalne sredine i to je pretežno iz jugoistoka Srbije, seleći se ka Beogradu, ka Novom Sadu, ka Nišu. Da li je strategija da u Srbiji imamo dva, tri velika grada, a da nam se Srbija prazni? Mislim da mnogo više pažnje treba posvetiti jugoistoku Srbije, svakom delu Srbije, ali ovde je najnerazvijenije područje i ovde nam treba najveća podrška. Niš kao grad koji vapi za jednom planiranom strategijom razvoja, znači, u Nišu su se menjale stranke, menjale vlasti lokalne, ali što se tiče lokalnog interesa Niša, tu se nismo delili. I dan danas u parlamentu Srbije sedi 12 poslanika iz Niša i nevezano da li su oni iz vlasti ili opozicije, šaljemo jedinstvenu poruku da Vlada Srbije mora u cilju bržeg i kvalitetnijeg razvoja države Srbije da posveti pažnju da jugoistok mora da bude u prioritetu ekonomskog razvoja naše države. Ono čime ću polako završiti moje izlaganje, pitanje ministru Vujoviću – šta je u programu budžeta predvideo za 2016. godinu namenjeno za grad Niš, sa ciljem ekonomskog razvoja, smanjenja broja nezaposlenih koje sam spomenuo, da u Nišu ima 35 hiljada? Još jedanput ću ponoviti podatak, ukoliko godišnje zaposlimo hiljadu građana Niša, trebaće nam 36 godina da zaposlimo ljude koji su trenutno na birou, a šta je sa mladima koji završavaju fakultete? Šta je sa ljudima koji dolaze na biro? Ovo traži jedan vrlo ozbiljan odgovor od ministra Vujovića i resornog ministarstva i da kada pričamo o izmeštanju pruge, kada nam ministri kažu – da, to je lokalni projekat, ne, to nije lokalni projekat, to je državna, međudržavna pruga koja prolazi i koja deli grad Niš. Potrebna nam je podrška Republike, kao što smo glasali ovde kredit za pravljenje zaobilaznice iz Beograda, kao što ste glasali za „Beograd na vodi“, treba nam podrška države da glasamo u ovom parlamentu za grad Niš i da se glas Niša čuje i da se ekonomski razvoj Niša stavi kao prioritet. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, pre svega želim u ime poslaničke grupe SNS da čestitam predsedniku Vlade Republike Srbije gospodinu Aleksandru Vučiću, Vladi Republike Srbije i predsedniku Republike Srbije gospodinu Tomislavu Nikoliću na velikoj diplomatskoj i političkoj pobedi koja se desila juče na generalnoj konferenciji UNESKO-a, kada je odbijen zahtev Albanije da se južna srpska pokrajina primi u punopravno članstvo ove specijalizovane agencije UN za obrazovanje i kulturu. Pobeda je tim veća ako se zna da se na Kosovu i Metohiji već sada na listi svetske baštine UNESKO-a nalaze manastiri Visoki Dečani, Gračanica, Pećka Patrijaršija i Crkva Bogorodice Ljeviške. Uspeh je tim veći ako se zna da su mnoge države u svetu bile izložene neviđenim diplomatskim i političkim pritiscima da glasaju za prijem Kosova i Metohije u punopravno članstvo UNESKO-a i na kraju se ispostavilo da politička mudrost, da diplomatska veština može da bude važnija i značajnija od puke sile i političke moći, uključujući i moć novca, jer su Albanci i oni iz Albanije i oni sa Kosova i Metohije novcem plaćali predstavnike pojedinih država da glasaju za prijem Kosova i Metohije u punopravno članstvu UNESKO-a. I uprkos svemu tome, ispostavilo se da onima koji su lobirali za prijem Kosova i Metohije u punopravno članstvo u UNESKO su nedostajala, neki bi rekli, samo, a mi kažemo, velika i ogromna tri glasa i na kraju Kosovo i Metohija nisu primljeni u članstvo UNESKO. Devedesetdve države su glasanje za, 50 je bilo protiv, 29 je bilo uzdržanih. Čuli ste juče u izjavi predsednika Vlade Aleksandra Vučića da to nije velika pobeda Republike Srbije, ali da svakako jeste izbegavanje jednog velikog istorijskog i kulturnog poraza i u tim rečima se nalazi velika istina. Da bi se izbegao taj veliki istorijski, kulturni poraz, Vlada Republike Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem uložila je nadčovečanske diplomatske i političke napore da razgovorima, ubeđivanjima, iznošenjem istorijskih argumenata ubedi države članice UNESKO da ne treba da glasaju za prijem južne srpske pokrajine u ovu Agenciju UN i Vladi Aleksandra Vučića je to pošlo za rukom. Možemo slobodno da kažemo da je Srbija prestala da gubi na međunarodnom planu, da je Srbija digla glavu, da je Srbija konačno stala na svoje noge i da je Srbija pokazala celom svetu da ume da štiti svoje nacionalne, istorijske, pa i duhovne i kulturne interese, a posebno kada je reč o Kosovu i Metohiji. Sa druge strane, predsednik Pokrajinske vlade, šef korumpiranog režima u Vojvodini, predsednik DS Bojan Pajtić je pre samo nekoliko dana, 5. novembra 2015. godine, posle sednice svoje vlade u senci izjavio sramnu rečenicu kako Aleksandar Vučić namerno u javnosti pravi farsu od svojih lažnih diplomatskih napora, kako je on veliki politički genijalac rekao, jer je sasvim jasno da Kosovo ne može biti primljeno jer nema potrebnu dvotrećinsku većinu glasova. To je rečeno 5. novembra 2015. godine, a evo juče, 9. novembra, pokazalo se da nije bilo sasvim jasno da Kosovo nema dvotrećinsku većinu, jer su falila tri glasa da južna srpska pokrajina postaje članica UNESKO. Dok je Bojan Pajtić obmanjivao građane Srbije, lagao, kao što to inače radi, kako je jasno da Kosovo i Metohija nema dvotrećinsku većinu …
Vreme.
… Vlada Republike Srbije je pokazala da diplomatskim naporima može da se postigne uspeh …
Hvala.
Samo da završim. Postavljam pitanje Vladi Republike Srbije – koje dalje mere će da preduzme u cilju očuvanja Kosova i Metohije u sastavu Srbije, jer je jučerašnje glasanje u UNESKO pokazalo da Kosovo i Metohija za svet nisu nezavisna država, već teritorija pod zaštitom UN?
Nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Olena Papuga, Nada Lazić, Konstantin Arsenović i prof. dr Žarko Obradović. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je Predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Narodni poslanici Borislav Stefanović i Ivan Jovanović predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Pozivam vas da glasate, jer obično glasamo za sve predloge koji se odnose na izmene odluka o izboru članova pojedinih poslaničkih grupa. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 120, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 29 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Staviću na dnevni red na prvom narednom zasedanju. Toliko mogu da uradim. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2015. godinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 5. novembra 2015. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 113, protiv – 13, uzdržanih – nema, nije glasalo 25 od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vratićemo se na tačku o delegaciji, kako ne bih oštetila poslaničku grupu, jer imamo dva tumačenja. Jedno tumačenje da nam treba 126 glasova i tumačenje od svih potpredsednika da nam treba prosta većina. Vratićemo se, ne želim nikoga da oštetim, još jednom na ovo glasanje. Znači, ovo je prošlo – Predlog zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2015. godinu. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o rehabilitaciji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnite. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o rehabilitaciji Borislava Stefanovića. (Dragan Šutanovac, s mesta: Predsednice, za šta se glasa?) Zaključujem glasanje. Za je glasalo … hoćete da produžimo glasanje? Dvanaest protiv, uzdržanih nema, protiv niko, nije glasalo 142 poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije izdavanje građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Da li narodni poslanik Blagoje Bradić želi reč? (Da.)
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, predložio sam izmenu zakona koji glasi – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanje građevinske dozvole, radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, u narodu popularan „Zakon o Beogradu na vodi“. Dva su razloga zbog kojih sam predložio Skupštini da uzme u ponovno razmatranje ovaj zakon, koji je usvojen pre više meseci. Jedan razlog je što je po mišljenju pravne službe ovaj zakon protivustavan i zadire u neprikosnoveno pravo privatne svojine, koje može da se otuđi isključivo u okviru Zakona o eksproprijaciji koji je vrlo jasan i koji kaže da privatna imovina može da se otuđi, ako postoji opšti javni interes. Ako se gradi škola, ako se gradi zgrada za socijalno stanovanje, ako se gradi neka saobraćajnica, ako je nešto u vezi komunalnog opremanja terena, tada može da se izvrši eksproprijacija, uz sve ono što piše u Zakonu za eksproprijaciju. Ovim zakonom, poštovani građani skupštinska većina je dala mogućnost da Republička vlada i Grad Beograd izuzmu privatnu svojinu na delu jedne beogradske opštine uz reku Savu, da to proglase opštim javnim interesom kako bi mogli da izvrše tu eksproprijaciju, da to urade sredstvima republičkog budžeta, a onda mimo Zakona o eksproprijaciji, mimo uslova kada može da se vrši eksproprijacija daju drugom privatniku na osnovu međudržavnog ugovora, bez tendera tu zemlju da bi on gradio stambeno-komercijalni sadržaj i to proglasili opštim javnim interesom. Ja ne vidim šta je u tome opšti javni interes. To je privatna svojina gde su ljudi mogli u direktnom kontaktu sa investitorom da se dogovore oko gradnje toga što je zamišljeno da se radi. Drugi deo zbog čega se protivim ovom zakonu je način finansiranja komunalnog opremanja Savskog platoa, to je iz republičkog budžeta. Više stotina miliona evra je u pitanju, poštovane koleginice i kolege. Taj novac smo mogli da upotrebimo za pokretanje proizvodnje, jer svi se kunemo i pričamo o velikoj nezaposlenosti u Srbiji. Taj novac je mogao da se iskoristi da se poveća broj parcela, tj. broj hektara pod navodnjavanjem, taj novac smo mogli da iskoristimo da počnemo proces energetske efikasnosti gde bi stvarno pokrenuli privredu, građevinsku privredu Srbije i onu prateću privredu koja pravi te izolacione materijale. Ovako ja mislim da je ovo protiv interesa građana Srbije i pozivam vas da prihvatite moj predlog sada kako bismo mogli da ispravimo ovu nepravdu.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 13, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Da se vratimo na predlog poslaničke grupe Boris Tadić, po hitnom postupku je dat Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Nećemo ponovo glasati, jer uvidom u stenogram je utvrđeno da je ovaj predlog imao dovoljan broj glasova. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog i ova tačka se utvrđuje kao poslednja tačka u Dnevni red tekuće sednice. Hvala. Hvala i Gordani Čomić na pomoći. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić je predložio da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, predlažem Skupštini da prihvatimo ovaj predlog i da ponovo razmatramo Zakon o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Naime, Zakon o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje je u primeni od 1. avgusta 2014. godine, navedenim zakonom su smanjene stope za zdravstveno osiguranje na račun povećanja stope doprinosa za obavezno PIO, uz obrazloženje ako se sećate tadašnjeg ministra Krstića da u zdravstvu postoje drugi izvori sredstava i iz kojih se može finansirati. Kako se ta tvrdnja nije pokazala kao tačna, a pokazaću vam sada, čitajući podatke iz republičkog budžeta, predlažem da ponovo uđemo u razmatranje ovog zakona kako bismo sa pozicije penzionog osiguranja koje sada iznosi 26% na zarade, smanjili 2% da bude kao što je nekada bilo 24%, a zdravstvenu poziciju tj. poziciju za zdravstveno osiguranje bismo povećali za 2%, pa bi ona umesto 10,3% bila 12,3%. Evo o čemu se radi. Ako se sećate, u budžetu za 2013. i 2014. godinu RFZO je imao poziciju od 236 milijardi dinara. Smanjenjem doprinosa za zdravstveno osiguranje od 2%, sa 12,3% na 10,3% kao što sam rekao, budžet Republičkog fonda je projektovan u 2015. godini na 215,7 milijardi, što je za 20,3% manje nego što je bilo u 2013. i 2014. godini projektovano. Napomenuću vam da su pored manjeg projektovanog republičkog budžeta prava i obaveza prema osiguranicima Republike Srbije ostala ista. Tadašnji ministar Krstić je to pravdao velikom uštedom a i mogućnošću i potencijalom republičkog budžeta da može da nadomesti svaki nedostatak novca u budžetu RFZO. Smanjenjem stope doprinosa na 10,3% prihodi od doprinosa na zarade zaposlenih koji su bili pre smanjenja 156,9 milijardi dinara smanjeni su i u 2015. godini projektovani na 125,3 milijarde. Uvažene koleginice i kolege, 40 milijardi manje je prihod zbog toga što smo smanjili sa 2% dotacije od plata za RFZO. Sredstva koja RFZO treba da dobije iz republičkog budžeta za finansiranje osiguranika po članu 22. to znate, nezaposlenih, vulnerabilne grupe itd, da sada ne bih čitao sve, uvek je bilo projektovano na 12 milijardi. Ove godine, govorimo o 1.300.000 osiguranika u Srbiji i njihovi doprinosi se plaćaju na osnovu člana 22. iz republičkog budžeta bilo je 12 milijardi, sada je 530 miliona. Četiri evra po osiguraniku. Zbog svega ovog iz velike opasnosti da se uruši zdravstveni sistem zbog nedostatka para, ja vas molim da prihvatite ovo i da vratimo poziciju doprinosa kako je nekad bilo da bi srpsko zdravstvo moglo normalno da funkcioniše.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 10, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim medijskim servisima. Izvolite.
Nisam vas čuo.
Medijski servis.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Uvažene koleginice i kolege, predložio sam da ponovo razmatramo dva zakona, a to je Predlog zakona o informisanju i medijima i Predlog zakona o javnim medijskim servisima. Podsećam vas da pravo na obaveštenost kao jedno od osnovnih ljudskih prava garantovanih Ustavom podrazumeva da svako ima pravo da istinito, potpuno i blagovremeno bude obavešten o pitanjima od javnog značaja. Javni interes u oblasti javnog informisanja ne može se ostvariti isključivo formiranjem javnih servisa na nacionalnom i pokrajinskom nivou, jer se ovakvim asimetričnim određenjem javnog interesa onemogućava formiranje javnih servisa na regionalnom nivou. Podsećam građane Srbije da je ova Skupština pre više od godinu dana izglasavanjem ova dva zakona ukinula mogućnost i pravo lokalnih samouprava da finansiraju iz svojih sredstava regionalne, tj. lokalne javne servise. Ostala su samo dva javna servisa, a to je RTS i RTV sa svoja dva televizijska i tri radio programa. Tim istim zakonima mi smo u obavezi, građani Srbije, da od 1. januara 2016. godine, a do 1. januara 2016. iz budžeta finansiramo preko taksi za javni servis koja će biti 500 dinara, da finansiramo javni servis RTS i RTV. Način finansiranja u Vojvodini je sledeći: 70% takse od 500 dinara ostajaće za finansiranje RTV, to je 350 dinara, a 150 dinara ili 30% će se uplaćivati na žiro račun RTS kao republičkog javnog servisa. Građani ispod Save i Dunava izglasavanjem ovog zakona su izgubili mogućnost da imaju finansiranje iz budžeta lokalnih javnih servisa tako da su upućeni samo na RTS. Oni će imati obavezu kao i svi građani da plaćaju 500 dinara, ali za razliku od građana Srbije koji žive u Beogradu i Vojvodini, neće imati istu mogućnost i zastupljenost na programima RTS i RTV. Prost primer, ono što se dešava u Srbiji možete da vidite svakog dana preko hronike regiona, ima vas ovde hvala Bogu dosta ispod Save i Dunava, kažite vi meni koliko je u toku dana zastupljena informacija iz vašeg mesta na RTS? Iz Niša to ide ne više od15 sekundi. Ako, Niš koji ima bezmalo 300 hiljada ljudi ima 15 sekundi dnevno, koliko će da ima jedan Bujanovac, koliko će da ima jedno Preševo, koliko će da ima Novi Pazar, koliko ima Raška? O njima se priča samo kada je crna hronika u pitanju. Poštovane kolege, predlažem vam, i apelujem, da vrtimo ovo u ponovno razmatranje i omogućimo …
Hvala, prekoračili ste vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko,uzdržanih – nema, nije glasalo 143, od ukupno prisutnih 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog zakona. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se sednica dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko,uzdržanih – nema, nije glasalo 140, od ukupno prisutnih 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog zakona. Narodi poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o slobodi od straha. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko,uzdržanih – nema, nije glasalo 139, od ukupno prisutnih 155 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog zakona. Narodi poslanik Ivan Jovanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko,uzdržanih – nema, nije glasalo 144, od ukupno prisutnih 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog zakona. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko,uzdržanih – nema, nije glasalo 146, od ukupno prisutnih 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog zakona. Narodni poslanik Zoran Babić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog Odluke o davanju saglasnosti na Pravilnik o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u stručnoj službi Zaštitnika građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 121, protiv – šest,uzdržanih – nema, nije glasalo 29, od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj Predlog zakona. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim medijskim servisima.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Nastaviću gde sam stao. Dakle, predlažem da ponovo uđemo u razmatranje ova dva zakona i da usvojite predlog da i ispod Save i Dunava postoji regionalni javni servis radio televizije „uža Srbija“, takav je predlog da se zove, sa svoja dva televizijska i tri radio programa. Time ćemo u pravima i u obavezama izjednačiti sve građane Srbije. Time ćemo dati mogućnost da ljudi koji ne žive u Vojvodini i ljudi koji ne žive u Beogradu mogu da budu informisani o onome što je njima bitno, a to je šta se dešava u njihovoj lokalnoj zajednici. Lepo je da se zna šta se dešava u Beogradu. Lepo je da se zna koja problematika muči komunalnu strukturu u Beogradu, ali mene interesuje šta se dešava u Nišu, a verovatno vas i vaše sugrađane interesuje šta se dešava u vašim mestima. Na primer, kažite vi meni kada ste zadnji put čuli koji je repertoar Niške opere, da li ste čuli nekada šta je na repertoaru? Niste čuli. Da li sam ja čuo nešto što se dešava u Vranju? Nemam mogućnosti da čujem i da vidim. Zbog toga tražim od vas da prihvatite ovaj predlog i da građanima koji će uredno plaćati pretplatu tj. taksu za javni servis date mogućnost da taj javni servis imaju i da koriste onako kako je njima najzgodnije i najprimerenije. Ono što je vrlo bitno, nacionalne manjine koje imaju ustavno pravo da se oglašavaju, to pravo mogu da iskoriste i zakonsko pravo u Vojvodini zato što imamo RTV i oni mogu u okviru programske šeme da imaju svoje emisije. Ispod Save i Dunava ta mogućnost ne postoji i onda imate nešto što je potpuno nelogično, da nacionalne manjine imaju pravo da formiraju svoja javna glasila, a građani Srbije koji žive ispod Save i Dunava nemaju pravo da imaju javni servis, nego moraju da budu upućeni na RTS i da se vraćamo na onaj stari sistem centralizacije informacije. Valjda smo to prevazišli jer ulazimo u 21 vek i mislim da i vi iskreno želite da se formiraju ti regionalni centri kako bi informacija bila dostupna i kako bi ljudi mogli da se informišu o svemu onome što je bitno za život u njihovoj sredini. Kolege, stvarno vas molim da prihvatite ovaj predlog kako bi građani Srbije mogli da se izjednače u svojim pravima, a ne samo u obavezama. U protivnom, … Molim?
Nije upućeno vama. Poslanik Imamović me je zamolio.
Kada završim, vi zazvonite. … kako bi građani mogli da imaju ista prava i kako bi mogli da formiramo regionalne javne servise i omogućimo dostupnost informacija svim građanima Srbije pod istim uslovima i istim pravima. Zahvaljujem vam se.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko,uzdržanih – nema, nije glasalo 142, od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog zakona. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o informisanju i medijima. Izvolite.
Nisam vas čuo. Izvinite. Koji zakon?
Šta niste čuli tačno? Jedan od vaših zakona – dopuna Zakona o informisanju i medijima.
Dajete mi treći put da pričam. Treba da bude zakon…
Tri puta ste podnosili. Onda ništa. Stavljam na glasanje.
Ne, ne. Nije tri puta.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko,uzdržanih – nema, nije glasalo 143, od ukupno prisutnih 158 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog zakona. Tri puta ste podnosili jedno te isto, a ja moram da čitam. Šta da radim. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. marta 2015. godine. Da li želite reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Uvažene koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, ovo je deseti put da uvaženoj skupštinskoj većini, SNS, SPS i svim strankama koje čine tu koaliciju, da ne bih sve nabrajao, predlažem da se uzme u razmatranje Zakon o zdravstvenom osiguranju, kako bismo promenili član 41. koji govori o tome ko ima pravo da na teret sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje popravlja zube u Republici Srbiji. Po važećem zakonu to pravo imaju mladi do 18 godine, srednjoškolci i studenti do 26 godine, stariji od 65 godina i trudnice i određene grupe pacijenata sa određenim dijagnozama, da ih ne bih sada sve nabrajao. Ono što ja predlažem izmenom ovog člana je da svi građani Srbije, a govorimo o četiri i po miliona radno sposobnih stanovnika Republike Srbije koji uplaćuju doprinose za zdravstveno osiguranje i oni pune budžet Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, da im se da pravo da deo tih sredstava koji oni uplaćuju od svojih zarada mogu da iskoriste za popravku zuba. Deset puta ova Skupština to odbija, ne razumem zašto. Svi mi pričamo da radimo u korist građana Srbije, svi mi lekari pričamo o tome da nam je zdravlje pacijenata na prvom mestu, a kada dođe do glasanja ovog zakona onda niko ne glasa. Ja to stvarno ne razumem. S tim što u budžetu RFZO na poziciji stomatologije postoji neraspoređeno 350 miliona dinara. Kod podnošenja ovog zakona Vlada Republike Srbije mi je odgovorila da ne postoje sredstva. U medijima, poštovane koleginice i kolege i poštovani građani Srbije, slušamo kako je budžet super, pun para. U budžetu na papiru piše da postoji višak sredstava, a onda ja dobijem odgovor iz Vlade da nema para. Pa, da li ima ili nema para? Verujem da budžet ima para i tražim od vas da omogućimo građanima Srbije da imaju stomatološku zdravstvenu zaštitu i oni koji uplaćuju sredstva. Vi ukidate pravo ljudima koji daju pare. To su njihove pare i oni imaju prava na tu stomatologiju. Da ne govorim o tome kolika je nezaposlenost, da ne govorim o tome koliko ljudi imaju niska primanja i nemaju dovoljno novca da plaćaju privatnog stomatologa, ma koliko privatni stomatolozi skidali cene. Pola nacije nam je štrbavo, da ne govorim o tome koje sve bolesti mogu da počnu i da se iskomplikuju time što zubi nisu u redu i što usta nisu u redu.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji su podneli Narodnoj skupštini 26. septembra 2014. godine. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, mi, narodni poslanici Nove stranke, predlažemo da se u dnevni red Pete sednice Drugog redovnog zasedanja, što je ova sednica, poštovana gospodo, uvrsti i rasprava o našem Predlogu zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Danas ću, po ko zna koji put, da opišem ovde narodnim poslanicima, pre svega iz vladajuće koalicije, šta je sadržina Predloga zakona o kojem mi predlažemo da se raspravlja danas na sednici Narodne skupštine. Predlažemo da se u Zakonu o visokom obrazovanju u članu 4. doda nova tačka 1a, koja glasi, poštovana gospodo – akademska čestitost. Predlažemo i da se posle člana 5. Zakona o visokom obrazovanju doda član 5a, u kojem treba dopisati da se akademska čestitost zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova i striktnom poštovanju tuđih autorskih prava, poštovana gospodo. Napominjem ovde da je plagijat najteži prekršaj principa akademske čestitost, poštovana gospodo, i smatram da je dužnost nas, narodnih poslanika, koji delamo ovde u našoj centralnoj političkoj instituciji, da na primeren način, poštovana predsednice Narodne skupštine, reagujemo na poplavu plagijata, sa kojom smo naročito suočeni od maja prošle, 2014. godine. Mi koji delamo u ime institucije ovde, u ime Narodne skupštine treba da budemo prvi koji ćemo da ukažemo na važnost principa akademske čestitosti i time što ćemo taj princip da uvrstimo kao jedan od osnovnih principa visokih obrazovanja, a ti principi su zabeleženi u članu 4. Zakona o visokom obrazovanju. Poštovana predsednice Gojković, smatram da nijedan narodni poslanik ovde, ni gospodin Babić, ni Martinović, ni Orlić, neće imati pravo niti bilo kakvu vrstu legitimiteta da se pozivaju na akademsku čestitost, poštovana gospođo Gojković, ovde tokom naših rasprava o drugim predlozima zakona ako danas ne glasaju da se u dnevni red ove sednice uvrsti naš Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Ko danas ne glasa za akademsku čestitost gubi pravo da se poziva na taj veliki princip u našim daljim raspravama, poštovana gospodo i poštovana gospođo Gojković. Hvala.
Hvala. Nemojte da pretite, molim vas. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 2015. do 1922. godine, koji su podneli Narodnoj skupštini 20. aprila 2015. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji su podneli Narodnoj skupštini 21. aprila 2015. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Po ne znam koji put predlažemo ovaj zakon, koji bi trebalo na jedna nov, savremen način reguliše oblast života u Srbiji koja je pod velikim problemima već jako dugi niz godina. Jedan dobar zakon koji je definisao ovu oblast je bio na snazi 2003. godine, usvojen je 2003. godine u Skupštini Srbije, ali nije sprovođen zato što je naknadna vlast ili vlast koja je došla nakon izbora prva prekršila taj zakon i to kršenje je nastavljeno u daljem periodu. Do dana današnjeg nemamo dobro zakonsko rešenje za ovu oblast i to je i ministarka nadležna za oblast građevine rekla u ovoj Skupštini. Obećala je puno toga tada, nove zakone, novi zakon o legalizaciji bespravno podignutih objekata do leta ove godine. Da vas svečano obavestim da je leto ove godine prošlo pre par meseci, da smo na pragu zime, a da tog zakona nema, ali nemamo ni dobar zakon o planiranju i izgradnji. Šta je posledica toga? Posledica toga je da je i onako mala investiciona gradnja, koju imamo u Srbiji, smanjena zbog ovog zakona i lažni podaci o napredovanju Srbije u duing biznis listi Svetske banke. Čak u toj oblasti i nisu mogli da budu lažirani, pošto smo i dalje na 150 i nekom mestu po vremenu i proceduri za izdavanje građevinskih dozvola, što je katastrofa. To znači da se u svim civilizovanim zemljama na svetu građevinska dozvola dobija i brže i efikasnije i bez bilo kakvih problema. Naravno da u ovoj oblasti nije ostvareno ni obećanje o kancelariji za brzi odgovor, o jednom mestu za skupljanje svih mogućih dozvola za početak gradnje itd. itd. Posledica lošeg zakona, koji mi želimo da zamenimo dobrim zakonom koji predlažemo, je i najveće divlje gradilište u istoriji čovečanstva, koje se zove popularno „Beograd na vodi“, koje je započeto, ako je započeto, bez bilo kakve dozvole koja je primerena civilizaciji 21. veka. To su sve razlozi da se usvoji ovaj naš predlog zakona. U 20 sekundi, da vas upozorim, predsednice, da ste prekršili Poslovnik, član 126…
To ćete posle, ne može u ovom govoru. Zahvaljujem. (Zoran Živković, s mesta: Da li mogu posle?) Ali posle glasanja, ne može u toku glasanja. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 159 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Šutanovac predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 159 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Šutanovac predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u kojima se dogodilo prisluškivanje i objavljivanje transkripta razgovora između Lidije Udovički i „Kontinental vind Srbija“ i Bojana Pajtića, predsednika pokrajinske Vlade i Demokratske stranke, s obzirom na činjenicu o navodnom pokušaju korupcije učinjenom od strane direktora JP „EMS“ Nikole Petrovića. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 160 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u evre. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovana predsednice, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, pokušaću po četvrti put da pridobijem pažnju i da danas narodni poslanici podrže ovaj zakon koji bi iz bankarskih ralja izvukao zadužene u švajcarskim francima i njihove porodice. Danas ću pokušati, pošto mi se čini da ne poznajete te ljude i da niste čuli njihove sudbine, da vam pročitam neke od tih sudbina. „Poštovani, zovem se S.R. Ja sam jedna od onih što su 2007. godine podigli kredit, 64.000 švajcarskih franaka ili 40.000 evra. Tada mi je rata bila 18.000 dinara. U međuvremenu sam ostala bez supruga koji je bio solidarni dužnik, jer je prethodne godine izvršio samoubistvo koje je uslovio ovaj kredit. Ostala sam sama u svojoj muci, brinući još i o troje dece, dve, četiri i devet godina, koji su ostali bez oca jer su samo želeli da imaju krov nad glavom. Banke su besomučno zvale, pretile oduzimanjem kuće. Moj suprug nije izdržao, nije video izlaz i ubio se. Rata mi je tada bila 18.000 dinara, a sada je 41.000 dinara. Moja plata je 29.800 dinara.“ Dakle, žena samohrana majka sa troje dece. Druga tužna priča: „Moj pokojni suprug je podigao stambeni kredit u jednoj banci, neću joj navoditi ime, u visini od 78.000 švajcarskih franaka. Osam godina smo uredno otplaćivali i pored stalnog rasta rata, sve do januara ove godine kada nam je rata prešla platu. Dana 8. februara 2015. godine rata je iznosila 62.127 dinara, a njegova plata je bila 49.000 dinara. Posle toga plata mu je još smanjena 20%, gde smo upali u teškoće da sastavimo kraj sa krajem. Došlo je do pretnji otkazom i to se jako teško odrazilo na mog muža i on je tragično završio u julu ove godine…“
Zahvaljujem se. (Janko Veselinović, s mesta: Vidim da kolege iz SNS viču – vreme.) Nemojte vikati. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 160 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutnih 160 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 158 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Završiću sa prezentiranjem tragičnih sudbina ljudi koji su u raljama bankarskih monopola i kojima ova država ne želi da pomogne, iako su to učinile sve zemlje u Evropi, sve zemlje u okruženju, jedino je Srbija ostala mimo toga. Udruženje „Efektiva“ uradilo je analizu položaja tih ljudi i predočilo Vladi Republike Srbije te podatke. Nažalost, Vlada Srbije stoji nema na te podatke. „Pokret za preokret“ će se boriti za ove ljude. Boriti za ljude koji ne mogu da prehrane svoje porodice. Šta se desilo sa porodicom čiji je muž tragično nastradao? Kaže: „Ostala sam sa dvoje dece od 10 i 12 godina. Zaposlena sam kao kafe kuvarica sa platom od 26.000 dinara. Ne znam da li je potrebno još nekome da objašnjavam u kakvoj sam situaciji. Ništa nisam tražila posebno, osim da imam krov nad glavom. Ne tražimo nikakvu milost, već da banke i država priznaju da smo za ovih osam godina nešto otplatili i da možemo da nastavimo da živimo normalno, u bolu za svojim ocem, hraniteljem porodice.“ Visina plate ove žene koja je ostala bez muža, a deca bez roditelja, iznosi 27.491 dinar, a rata je 59.685 dinara. Praktično tri puta je veća rata od plate. Evo još jednog svedočenja ljudi koji su u teškom problemu zato što Vlada Srbije ne zna, ne želi, neće da čuje njihove sudbine: „Samohrana sam majka (MU). Živim sa sinom od devet godina. Prethodnih dana isključena mi je struja, a ranije i telefon. Čekam izvršitelja da popišu moj nameštaj, radi namirenja komunalnih usluga. Moje dete ne može da objasni u školi zašto nema za kiflu i zašto mama svaku noć plače. Moja plata je 37.000 dinara, a rata je 51.971 dinara“. Dalje, radi se takođe o samohranoj majci. I evo podataka koliko mi je tek ostalo. (SI) - Iz Zrenjanina, plata je 23.000 dinara, rata mu je 38.000 dinara. U momentu zaduženja bio mu je kredit 52.000 evra, sada je 59.000 evra, iako osam godina vraća kredit. Dalje, (TA) iz Novog Sada…
Vreme. Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151, od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predlaže da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Ovaj treći zakon koji danas podnosim, duboko razočaran činjenicom da čak ni sve kolege opozicioni poslanici nisu glasali za ovaj zakon, koji duboko, duboko, potresa građane Srbije, 100 hiljada ljudi koji žive od dana do dana, ne znajući da li će sutra moći da kupe hranu za svoju decu, odnosi se na dopunu Krivičnog zakonika i on predstavlja praktično zakon za poštene izbore. Ovim zakonom, u ime Pokreta za preokret, predložio sam da se obezbede uslovi da naredni izbori budu pošteni, da se glasovi ne kupuju na pijaci, tako što će se kupovati sa suhomesnatim proizvodima koji se ovih dana dele građanima Starog grada. Zamislite kako je u drugim mestima u Srbiji, kad se u najurbanijoj opštini, najurbanijem gradu u Srbiji, dele paketi suhomesnatih proizvoda da bi se glasalo za jednu od političkih opcija? Ovim zakonom predložio sam da se sankcioniše sila ili pretnja, prinuda, dostavljanje dokaza kako je neko glasao. Predložio sam, u ime Pokreta za preokret, da se sankcioniše i ko na području lokalne samouprave na kojoj se organizuju izbori ili sprovodi referendum preti, nasilničkim ponašanjem utiče na slobodno kandidovanje i slobodno izjašnjavanje na izborima. Takođe sam predložio sankcionisanje ko na području lokalne samouprave na kojoj se organizuju izbori ili sprovodi referendum organizuje zastrašivanje građana koji imaju pravo glasa, nasilničko ponašanje, čime se utiče na slobodno kandidovanje i slobodno izražavanje volje na izborima. Mogu slobodno da kažem i da izjavim da Pokret za preokret neće podržati odnosno priznati nijedne izbore na kojima se glasovi budu kupovali na pijaci.
Dobro, to je u redu. Samo vas molim da govorite o dopuni Krivičnog zakona.
Dakle, u ovom zakonu se predlaže sankcionisanje kupovine glasova, ne samo onih koji kupuju glasove, nego i onih koji organizuju kupovinu glasova. To su najčešće lokalni lideri političkih stranaka, međutim, često u koordinaciji i dogovoru sa svojim liderima političkih partija. Ovde se u ovom Krivičnom zakoniku, izmeni Krivičnog zakonika, predlaže i krivična sankcija za lidere političkih partija koji organizuju kupovinu glasova na izborima. Samo tako Srbija može da stane u red demokratskih zemalja.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150, od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakona. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Molim narodne poslanike 19. put da uvrste u krivična dela koja ne zastarevaju i krivično delo krađe beba. Godine 2013. je Evropski sud za ljudska prava doneo presudu da je našoj sugrađanki povređeno pravo na privatnost i obavezao Republiku Srbiju da do septembra 2014. godine donese zakon kojim bi se regulisalo ovo pitanje. Ja ovaj zakon u novembru 2015. godine. Poznato je da ja mislim da je sramota svakog narodnog poslanika koji ne glasa za ovaj zakon tolika da mislim da svako od njih zaslužuje da mu se ime javno pročita u Skupštini, posebno zbog toga što nismo dobili nijedno…
Neću vam to dozvoliti. Nekoliko puta ste čitali imena poslanika. Kršimo Ustav. Svaki poslanik ima pravo da glasa za, protiv ili bude uzdržana.
I ja imam pravo da ih pitam zbog čega ne žele da glasaju o zakonu.
Nemate pravo da čitate imena ljudi ovde, kao da im donosite presudu. Neću to dozvoliti.
Jel možete da mi kažete gde to piše? Na osnovu čega mi ne dozvoljavate?
Neću dozvoliti. Stavite na glasanje da kršim Poslovnik. Sa zadovoljstvom ću priznati da sam prekršila, ako jesam.
Na osnovu čega mi ne dozvoljavate?
Na osnovu Ustava Srbije.
Gospođo Gojković, ako mi možemo… [[Isključen mikrofon]]
Na osnovu Ustava Srbije. Dakle, ne dozvoljavam da čitate imena kao da nas prozivate na streljanje. Ne dozvoljavam. Žao mi je, ali ne dozvoljavam. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Gde to piše u Ustavu.) Zahvaljujem to možete da pozovete poslanike da glasaju za, protiv ili uzdržan, ali tako da nas prozivate kao na streljanje, na to nemate prava. Pročitajte Ustav, ali molim koleginice iz poslaničke grupe DS da se uzdrže od ovako nasilnog ponašanja, vike, pretnje i tako dalje. Molim kamere da pokažu kako se ponašaju određene koleginiceu poslaničkoj grupi DS. Pre bih glasala za Zakon o oslobađanju od straha od vas nego da nam pretite. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. (Zoran Živković, s mesta: Povreda Poslovnika.) Možete nakon glasanja, u toku glasanja ne. (Zoran Živković, s mesta: Tiče se glasanja.) Nikada se ne bi završilo onda. (Aleksandra Jerkov, s mesta: A davali ste inače tako.) Nisam davala nikada da u toku glasanja bude povreda Poslovnika, jednom sam se sa vašom potpredsednicom i mojoj konsultovala i rekla je da se to ne radi, jer nikada ne bi završili i ušli bi u opstrukciju utvrđivanja dnevnog reda. Narodni poslanik Branka Karavidić predložila je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju. Reč ima Branka Karavidić. Izvolite.
Hvala gospođo predsednice. Već četvrti put predlažem da se na dnevni red uvrste izmene i dopune Zakona o javnom informisanju i medijima. Naime, Zakon o javnom informisanju i medijima je na snazi od avgusta meseca 2014. godine i njegovo donošenje u okviru seta medijskih zakona najavljivano je kao veliki reformski pomak što je praksa pokazala sasvim suprotno. Savet za borbu protiv korupcije je u februaru 2015. godine objavio izveštaj o vlasničkoj strukturi i kontroli medija u Srbiji. Savet se osvrnuo u svom izveštaju i na rešenje u ovom zakonu čiju izmenu mi predlažemo. Po mišljenju Saveta u praksi postoje i akcionari koji poseduju manje od 5% udela u vlasničkoj strukturi izdavača, a vrše efektivno kontrolu nad uređivačkom politikom kao i izvorima finansiranja više medija istovremeno. Smatram da postojeće rešenje koje ne predviđa upis svih direktnih i indirektnih vlasnika medija već samo onih čiji udeo je iznad 5%, otvara prostor za zloupotrebe, ne garantuje u dovoljnoj meri transparentnost vlasničke strukture i stvara uslove za netransparentno ostvarivanje uticaja na tokove u društvu direktno ili indirektno putem medija. Predlaže se izmena u članu 39. tako što se predviđa da se u registar medija upišu svi vlasnici, direktni i indirektni, bez obzira na visinu udela osnivačkog kapitala izdavača, za razliku od dosadašnjeg rešenja koje predviđa da se upisuju samo podaci o vlasnicima čiji udeo prelazi 5%. Predložena izmena zakona mislim da će obezbediti transparentnost vlasničke strukture izdavača, odnosno medija, što će doprineti vraćanju poverenja građana u medije, a istovremeno će se smanjiti mogućnost eventualnih zloupotreba ili nedozvoljenih uticaja na medije ili preko medija. Naravno, ustavni osnov za naš predlog ovoga sadrži se u Ustavu Republike Srbije u članu 97, koji između ostalog kaže da država Srbija uređuje, obezbeđuje ostvarivanje i zaštitu slobode i prava građana, što pravo na informisanje svakako jeste, ali i svojinske odnose, kao i kontrolu zakonitosti raspolaganja sredstvima pravnih lica. Naravno, dobili smo i odgovor od Vlade i u tom mišljenju se kaže, naravno Vlada odbija ovaj predlog. Smatraju da je samim upisom u registar medija pružena mogućnost građanima da na osnovu objavljenih podataka steknu realnu predstavu o mogućem uticaju na uređivačku politiku ili pojedine objavljene informacije od strane osnivača, izdavača ili drugih koji finansiraju izdavače medija. Ne slažem se sa mišljenjem Vlade, jer praksa je pokazala da postoje akcionari…
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Molim DS da mi dostavi ovlašćenje ko je ovlašćen danas da predstavlja poslaničku grupu, pošto me je poslanik Borislav Stefanović obavestio da je on predao drugi spisak za govornike, od neovlašćenog zamenika, molim da to do otvaranja prve tačke rešimo. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite.
Hvala. Poštovani narodni poslanici, po ko zna koji put želim da vam iznesem i obrazložim razloge za stavljanje na dnevni red sednice Narodne skupštine Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Kao što ste videli, ovaj zakon suštinski sadrži samo jednu izmenu, jedan član, ali sa dalekosežnim i dugoročno pozitivnim efektima za ekonomiju Republike Srbije. Ja znam da pojedini finansijski stručnjaci ili oni koji se tako predstavljaju, a i ova Vlada, sigurno smatraju da opšti porezi ne mogu biti niski, jer bi to dovelo do rasta fiskalnog deficita i javnog duga. Tadašnji ministar finansija, ako se dobro sećam, u to vreme, nisam siguran da li je bio Krstić ili Dinkić, procenio je da će povećanje poreske stope dovesti do rasta prihoda od ovog poreza, ali podaci pokazuju da taj rast nije srazmeran povećanju poreske stope. Suštinski, ovaj porez na dobit od 15% ima negativan efekat, jer sa stopom poreza na dobit pravnih lica 10% mi smo imali investicije mnogo veće nego što danas postoje u Srbiji. Naravno, porez na dobit bio je samo jedan od faktora za privlačenje investitora, jer privrednici imaju milion problema, od dostupnosti izvora finansiranja usled visokih kamatnih stopa i taksi, do indeksacije kredita u stranoj valuti. Mnoge tranzitne zemlje imale su relativno niske stope poreza na dobit, kompanija, i to se pokazalo kao važan fiskalni instrument u funkciji razvoja ekonomije, povećanja zaposlenosti i obezbeđivanja visoke stope rasta u budućnosti, pre svega kroz povećanje izvoza. Sa ovim poreskim rasterećenjem počećemo da stvaramo za investitore i sve one koji sada posluju jedan atraktivniji poreski sistem u službi privrede i postepenom rastu BDP-a. Samo sniženje stope poreza na dobit sa 15% na 10% neće rešiti sve strukturne probleme naše ekonomije, ali može svakako biti jedan važan fiskalni instrument za ozdravljenje i rast naše ekonomije. Zbog toga vas pozivam, poštovane kolege, da glasate da se ovaj predlog zakona stavi na dnevni red ove sednice. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Izvolite.
Zahvaljujem. Naš predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba 13. marta ove godine, u petak, za dva dana će biti osam meseci, podneti na vreme i sa željom da se uspostavi kako vladavina institucija i vladavina prava nas u Narodnoj skupštini, tako i da se sistem odgovornosti ustanovi za svakog ko se bavi javnim poslovima. Izveštaji koje su podnele vojne komisije ostali su bez odgovora na dva važna pitanja kada je ova tragedija i smrt sedam ljudi u pitanju. Prvo važno pitanje je – odakle ministru odbrane na osnovu kojih i čijih informacija, kako je do njega došla informacija da je potrebno narediti spasilačku misiju? Vrlo važan odgovor koji nedostaje, uporno i nakon osam meseci. Drugi važanodgovor koji nedostaje na pitanje – ko je menjao plan leta letelice kada je već krenula ka Beogradu, nakon što je obavila prvi deo spasilačke misije? Ministar je nedavno u svojoj izjavi kazao da je ponosan na misiju helikopter i da bi to ponovo naredio, mimo subordinacije, što je nepojamna izjava, da neko bude ponosan na smrt sedam ljudi i da smatra da bi to uvek moglo da se ponovi. Tome služi anketni odbor, da spreči svakoga da mu padne na pamet da zbog toga što se beži od istrage, što se beži od dijaloga u Skupštini, što se beži od vladavine institucija, da izjavljuje takve izjave. Sa žaljenjem moram da konstatujem da Narodna skupština ne želi da se na dnevni red stavi i sa još većim žaljenjem da od toga imamo svi zajedničku štetu. Kako i da li svi oni koji su bili u lancu usmene subordinacije mogu da žive sa svojim odlukama, to nije stvar institucija, to je stvar lične etike, čovečnosti, ljudskosti. Ali, ministar odbrane je tu da odgovara Narodnoj skupštini, da sluša Narodnu skupštinu i da ni na kakav arogantan način ne izdvaja sebe zato što ima zaštitu predsednika Vlade od ljudi u subordinaciji koji nemaju ni zaštitu vladavine prava, pa su dva generala kažnjena bez zaštite vladavine prava a da mi odgovore o tome ko je odgovoran za smrt sedam ljudi nismo dobili. Ja se nadam da je danas dan kada ćemo ovo uvrstiti u dnevni red. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 162 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o oružju i municiji. Izvolite.
Zahvaljujem. Naš predlog zakona o izmenama Zakona o oružju i municiji radi se uvođenja obaveze da svi vlasnici, korisnici, imaoci oružja prolaze psihofizičke preglede da bi se usvojio predlog o dozvoli za vlasništvo ili za korišćenje vatrenog oružja. Ove izmene Zakona o oružju i municiji ne odnosi se na lovce Srbije, pošto su lovci Srbije ljudi koji savesno upotrebljavaju oružje i uglavnom retko, ako ikada, koriste revolvere, pištolje i ostalo malokalibarsko oružje i, takođe, ne odnosi se na one koji po službenoj dužnosti nose i imaju pravo korišćenja oružja, bez obzira da li rade u službi unutrašnjih poslova, u vojsci, u policiji, u organizacijama koje se bave privatnim obezbeđenjem ili u okviru države, zbog toga što oni i inače prolaze psihofizičke pregled. Postoji ogroman broj ljudi u Srbiji koji imaju pištolje, pištolji ne služe za lov, pištolj služi da ubiješ čoveka, koji ne prolaze nikakve kontrole o psihofizičkom stanju i mi samo svedočimo tragičnim vestima o ubistvima u porodicama, zbog toga što je osoba koja je neuravnotežena, koja je paranoična, koja je ozbiljno bolesna i treba joj pomoć odlučila da upotrebi taj pištolj. Naša briga o svima je da zaštitimo i tog koji smatra da ima pravo da ubije zbog nesvesti o tome šta je realnost i da zaštitimo i one koji mogu biti njihove žrtve. Nikakav dodatni uslov ne ide ni na kakvu drugu društvenu grupu koja rukuje i upotrebljava oružje, ali je u našem društvu, u postkonfliktnom, u postraumatskom društvu, u društvu sa jako velikim brojem nelegalnog naoružanja, neophodno da uvedemo ovakav stav u Krivični zakon. Ne ubija oružje. Ubijaju ljudi, a društvo je tu da donese regulacije kojima bi preventivno, pre svega, delovali i sprečili da ljudi koji su paranoični, neuravnoteženi, nervno labilni, koji ne prolaze preglede, budu u posedu oružja. Opaska da može da se nabavi oružje je druga tema Krivičnog zakona, naravno da može. Opaska da se ne ubija samo pištoljima takođe je tačna, ali hajde bar da sve one koji imaju pištolje podvedemo pod obavezu redovnog lekarskog pregleda. Hvala vam.
Stavljam na glasanje predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za– 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Predložila sam da se obavi zajednički načelni jedinstveni pretres o Predlogu zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2015. godinu, Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Kazahstan o izbegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju poreske evazije u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu i Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kraljevine Norveške o izbegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju poreske evazije u odnosu na poreze na dohodak. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – dva, uzdržanih – nema, nisu glasala 32 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – šest, uzdržanih – nema, nije glasalo 26 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Skupština utvrdila dnevni red Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, u celini. D n e v n ir e d 1. Predlog zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2015. godinu; 2. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Kazahstan o izbegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju poreske evazije u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu; 3. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kraljevine Norveške o izbegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju poreske evazije u odnosu na poreze na dohodak; 4. Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije; 5. Predlog odluke o davanju saglasnosti na Pravilnik o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u Stručnoj službi Zaštitnika građana. Molim Službu da nam pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda u celini. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković, izvolite.
Želim da ukažem na povredu Poslovnika koju činite permanentno. Član 126. kaže – glasanje upotrebom elektronskog sistema vrši se pritiskanjem određenih tastera uz prethodnu i identifikaciju narodnih poslanika. Stav 2. – vreme za glasanje upotrebom elektronskog sistema iznosi 15 sekundi. Glasanje o Predlogu zakona o izmeni Zakona o budžetu Srbije je trajalo 141 sekund. Nijedno glasanje danas nije trajalo 15 sekundi, a u Poslovniku piše da traje 15 sekundi. Malopre je bilo glasanje koje je trajalo 7 sekundi. Nekad traju tri, nekad 42. Ponavljam, kada smo glasali o Predlogu zakona o dopuni Zakona o budžetu Srbije vreme za glasanje je bilo 141 sekund. Možete da proverite to, pošto postoji zapis. Prema tome, svako glasanje koje je izvršeno danas je bilo glasanje suprotno članu 126. Poslovnika po kome mi ovde radimo i ja zahtevam da se ponovi glasanje za sve tačke o kojima se danas glasalo.
U pravu ste, poslaniče. Jedna od tačaka predugo je trajala, ali imam jedan potpuno lični razlog, neću vam iznositi, pošto ne bi bilo ukusno, ako pitate kakav, dobila sam obaveštenje da sam imala smrtni slučaj u porodici. Pretpostavljam da niste to hteli da čujete i izvinjavam se što je toliko trajalo. Možda sam trebala da se povučem sa vođenja sednice, ali mislim da je bolje za mene što sam ostala. U redu, glasaćemo da je bilo povrede Poslovnika. Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice. Meni je naravno žao zbog vaše situacije, ali imam potrebu da ukažem na povredu Poslovnika. Žao mi je što mi niste dali reč kada sam tražio ranije, a vezano za spajanje rasprave, ali sada želim da ukažem na to da smo povredili članove 172. i 176. Poslovnika Narodne skupštine. Oni su vezani za način usvajanja budžeta u parlamentu. Član 172. kaže – pretres Predloga budžeta na sednici Narodne skupštine može da počne najranije 15 dana od dana prijema budžeta u Narodnoj skupštini. Predlog budžeta, dopuna o kojoj govori član 176. kaže – izmene i dopune budžeta Republike Srbije u toku godine vrše se prema odredbama ovog Poslovnika, a kojim je utvrđen postupak za donošenje budžeta. Dopunu budžeta dobili smo 5. novembra, znači pre pet dana. Ovaj poslovnik je izričit da se izmene i dopune, član 176. kaže, usvajaju na način na koji se usvaja budžet, a to znači najranije 15 dana od trenutka kada Skupština dobije budžet. Mi smo ga dobili pre pet dana i zato smatram da ne možemo danas da raspravljamo o dopunama budžeta, ako poštujemo ovaj poslovnik. Molim vas da prekinemo ovu sednicu, da sačekamo još 10 dana da bi uskladili i poštovali Poslovnik koji još uvek važi. Molim vas da konstatujete ili da postupite po Poslovniku. Hvala.
Ta odredba se odnosi na Predlog zakona o budžetu, a ne o dopuni Predloga zakona. (Marko Đurišić, s mesta: Član 176. je dopuna.) Znači, Vlada je tražila po hitnom postupku da se raspravi, a ja sam na fakultetu učila da lex specialis derogat legi generali, što znači u grubom prevođenju da suspenduje odredbe koje se odnose na redovan postupak i većina se u parlamentu složila sa tim, te smo utvrdili dnevni red, ali glasaćemo svakako o povredi Poslovnika. Da li još neko želi povredu Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Poštovana predsednice, želim da reklamiram član 27. Poslovnika Narodne skupštine, gde ste dužni da se ponašate prilikom vođenja sednice u skladu sa ovim Poslovnikom. Danas, kada sam obrazlagao predloga, tri zakona, i kada je bilo glasanje o njima, poslanici koji su želeli da podrže te zakone nisu imali mogućnost za to, zato što su imali vreme manje od Poslovnika propisanog za glasanje o tim zakonima. Poslanici opozicije su mi rekli da bi glasali za uvrštavanje tih zakona na dnevni red, da niste prekinuli glasanje. Molim vas, da u skladu sa ovim članom 27, a i u skladu sa članom 126. ponovite glasanje o Zakonu o izmeni Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga, Zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u evro i Zakonu o izmeni i dopuni Krivičnog zakonika, odnosno Zakona za poštene izbore, zato što poslanici nisu imali dovoljno vremena da se izjasne o tim zakonima.
Hvala. Jedino što sam čula, to je da ste izvređali poslanike, kasniju konverzaciju, zaista nisam čula. Ali, dnevni red je utvrđen. (Janko Veselinović, sa mesta: Šta sam izvređao?) Kako da vam objasnim? (Janko Veselinović, sa mesta: Šta sam izvređao?) Ne možemo ići unazad. Možemo samo, nemojte vikati, molim vas. (Janko Veselinović, sa mesta: Čime sam izvređao?) Strašno. Da li želite da glasamo o povredi Poslovnika? Da. Čula sam, dobro čujem. Hvala vam. Zahvaljujem, svakako ćemo glasati i kolege će imati priliku da iskažu svoje mišljenje. Nemojte vikati, molim vas. Dakle, obaveštena sam od Vlade Republike Srbije da pregovori sa MMF još uvek traju, te određujem pauzu od sat vremena, dok nam ministar finansija, kao ovlašćeni ispred predlagača, današnjih tačaka dnevnog reda, nam ne bude na raspolaganju. Znači, pre 13.00 časova ne. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 86 narodnih poslanika. Molim vas radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 92 narodnih poslanika i da imamo uslove za rad. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje i objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Olgica Batić.