Hvala, gospodine predsedavajući. Svoje poslaničko pitanje upućujem predsedniku Republike Srbije, Vladi, Kancelariji za Kosovo i Metohiju, Ministarstvu prosvete i Ministarstvu zdravlja. Zašto ovako širok broj adresa na koje upućujem pitanja? Radi se o sudbini obrazovanja i zdravstva, dakle srpskog obrazovanja i zdravstva na prostoru Kosova i Metohije. Svi mi znamo, ili makar smo se nadali, da će to ostati dve jedine preostale poluge države Srbije na prostoru Kosova i Metohije koje neće biti integrisane u tzv. nezavisno Kosovo. Duboko smo se nadali i verovali, s obzirom i na činjenicu da čak i onaj onakav, naopak, nikakav Briselski sporazum nije podrazumevao integraciju našeg obrazovanja i zdravstva u tzv. kosovski sistem, odnosno pretpostavljao je, makar po priči, predstavnika vlasti, da će navodno prilikom formiranja zajednice srpskih opština ona imati makar u toj oblasti kompletna izvršna ovlašćenja. Nažalost, ono što imamo na prostoru Kosova i Metohije na terenu je sasvim drugačije. Poštovane kolege, gospodine predsedavajući, obavestiću vas da je trenutno u toku u opštini Zubin Potok konkurs za prijem radnika u tzv. obrazovanje Kosova i u tzv. zdravstvo Kosova. Dakle, radi se o konkursu koji je raspisan 23. maja, pre par dana, u kome stoji – na osnovu člana 8. stav 1. Zakona o radu Kosova i člana 3. stav 1. Administrativnog uputstva za regulisanje procedura radnih odnosa u javnom sektoru i Zakona o obrazovanju u opštinama republike Kosova, pa kaže – opština Zubin Potok, dana 24.5.2018. godine raspisuje ili objavljuje konkurs za sledeća radna mesta. Ne bih dalje čitao opis radnih mesta i broj izvršilaca. Reći ću samo da je predviđeno u predškolskom obrazovanju 14 zaposlenih, u osnovnom obrazovanju 50 zaposlenih, u srednjem obrazovanju 45 zaposlenih i u zdravstvu 25 zaposlenih. Ko je ovo uradio? Drage kolege, ovaj konkurs nije raspisalo nikakvo ministarstvo republike Kosova ili nekakva njihova nadležna služba i zalepila na oglasnoj tabli u opštini Zubin Potok, već je to uradio gradonačelnik Zubinog Potoka. U opštinama Kosovska Mitrovica, Leposavić i Zvečan, nažalost, ovi su konkursi već sprovedeni i primljeni su radnici za tzv. kosovski sistem obrazovanja i kosovski sistem zdravstva. Dakle, radi se o ljudima, gradonačelnicima ovih opština, koje je država Srbija podržala kao predstavnike srpske liste na tzv. kosovskim izborima i rekla da su oni jedina garancija da ćemo ostati deo Srbije, posebno za ove oblasti. Moram vas podsetiti da svi ostali koji su pokušali da učestvuju na tim izborima, čijih sam ja, naravno, protivnik, ali i svi ostali, među njima i Oliver Ivanović, su oglašeni neprijateljima države Srbije. Dakle, radi se čak i o ljudima koji istovremeno nisu samo gradonačelnici u kosovskom sistemu, već su i predsednici privremenih organa imenovanih od strane Vlade Republike Srbije i direktno krše Ustav i zakone ove zemlje. Moje pitanje na sve ove adrese je – da li su oni ovo sami uradili ili su radili po nečijem nalogu? Ukoliko su sami prekršili zakon i Ustav, tražim hitno preduzimanje mera od strane nadležnih organa, uključujući i tužilaštvo. Mi smo skoro imali priliku da čujemo prilikom izveštaja Kancelarije za Kosovo i Metohiju kako smo navodno u 2017. godini sačuvali institucije države Srbije na prostoru Kosova i Metohije. Ovo je direktan dokaz da se na prostoru naših opština instalira tzv. obrazovanje i tzv. zdravstvo republike Kosova kako bi naš predsednik, kome se očigledno žuri da dođe do konačnog rešenja Kosova, rekao da on za to nije kriv, pa će ispasti i da za ovu predaju i izdaju će verovatno biti kriv knez Lazar. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Moje pitanje je upućeno potpredsedniku Vlade Republike Srbije i ministru unutrašnjih poslova gospodinu Stefanoviću – kada će biti postavljen načelnik Uprave kriminalističke policije Republike Srbije? Naime, ovo mesto, najvažnije operativno mesto u sistemu policije Republike Srbije, upražnjeno je od decembra 2016. godine, godinu i po dana, kada je tadašnji načelnik otišao u penziju. Mesto načelnika Uprave kriminalističke policije je najvažnije zato što se ta uprava bori protiv organizovanog kriminala, narko dilera, mafijaša i ostalih kriminalnih grupa. Prosto je neverovatno da u ove četiri godine mandata Nebojše Stefanovića to mesto načelnika bude popunjeno samo godinu dana. Da podsetim, posle smene gospodina Milovića, u junu 2014. godine, 17 meseci su pripadnici policije koji rade u Upravi kriminalističke policije čekali izbor novog načelnika. Izabran je načelnik koji je na toj funkciji ostao jedva godinu dana i sada ponovo 18 meseci ta najvažnija, ponavljam, uprava nema svoga načelnika. Kakve su posledice toga što ova uprava praktično ne može da radi u punom kapacitetu, građani Srbije mogu svakog dana da vide. Gotovo svakodnevno dešavaju se ubistva i najteža krivična dela. Mislim da bi ministar policije, umesto organizovanja parade, bacanja gumenih čamaca u beogradske fontane, trebalo da počne da radi svoj posao i da završi imenovanja i da podeli zadatke ljudima koji rade u policiji. Verujem da u srpskoj policiji ima veliki broj, najveći broj kvalitetnih poštenih ljudi koji su spremni i žele da se obračunaju sa organizovanim kriminalom, ali ne verujem da je takvo raspoloženje u vrhu policije, jer umesto da se suoče sa problemom narastajućeg kriminala, saradnici ministra i sam ministar policije obmanjuju javnost kako je, navodno, broj krivičnih dela smanjen, ne uzimajući u analizu strukturu krivičnih dela. Iako danas jeste manji broj ubistava nego što je bilo pre 17, 18 godina, ako pogledate ubistva koja su vezana za organizovani kriminal, za obračun kriminalnih grupa narko dilera, taj broj je u porastu. Danas se kriminalci u Beogradu međusobno ubijaju u onom broju kako je to izgledalo 90-ih, u onom vremenu za koje smo verovali da se više neće vratiti. Ali, očigledno da ministru policije to ne smeta i da nema želje, ni volje, a bojim se ni znanja, da se upusti u borbu protiv organizovanog kriminala. Mislim da bi mi kao parlament morali da tražimo od ministra policije da obrazloži zbog čega godinu i po dana mesto načelnika uprave kriminalističke policije nije popunjeno i kada će se taj posao završiti? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đurić. Izvolite.
Hvala. Svoje prvo pitanje upućujem ministarki nadležnoj za poslove građevinarstva, gospođi Zorani Mihajlović, u smislu člana 172. Zakona o planiranu i izgradnji, gde je propisano da inspekcijski nadzor vrši nadležno ministarstvo za poslove urbanizma i građevinarstva preko inspektora i u smislu člana 173, gde je propisano da urbanistički inspektor proverava da li privredno društvo ili drugo pravno lice ili preduzetnik koji izrađuje prostorne i urbanističke planove ispunjava propisane uslove. Obraćam se u ime svojih komšija, obraćam se kao građanin, stanovnik novosadskih naselja Limani, kao komšija a ne kao političar, jer želim da podržim proteste građana koji traju već nekoliko dana, protiv plana generalne regulacije ovih naselja, gde je predviđena izgradnja višespratnih garaža koji prete da unište kompletno sve zelene površine na jedinom preostalom humano urbanistički projektovanom novosadskom naselju Limani. Molim ministarku da mi kaže da li ima zakonskih ovlašćenja, koja su to ovlašćenja i da li namerava da ih preduzme, kako bi se usvajanje ovog urbanističkog plana sprečilo? Ujedno, osuđujem izjavu gradonačelnika kojom je praktično zapretio građanima da će krenuti u neku vrstu partijskog prebrojavanja, da će on, takođe, krenuti u sprovođenje nekih svojih peticija, pa će kasnije prebrojavati ko je više peticija skupio i optužio sugrađane da koče razvoj grada jer se protive obdaništima i slično. Pitam – da li postoji ikakva strateška procena uticaja na životnu sredinu ovakvih urbanističkih rešenja i dokle će se u gradovima po Srbiji izlaziti u susret investitorima, da se svaki kvadratni metar zelene površine, koja po prirodi ne donosi profit, ustupi investitorima kako bi iz nje iscrpli svaki potencijalni dinar profita? Da li znamo koliko će to uticati na kvalitet života građana, koliko će to uništiti zelene površine, podići temperaturu u vrelim letnjim mesecima i koliko će to ugroziti bezbednost obzirom na održavanje ovakvih spratnih garaža? Posebno je paradoksalno da u Novom Sadu za naselja na Limanima gradimo spratne garaže a imamo, recimo, javnu garažu javnog preduzeća „Spens“, koja je, recimo, decenijama zaključana i ne može da se koristi. Gradonačelnik izjavljuje da je u pitanju politizacija koju sprovodi opozicija. Evo, ja nemam nijedan glas u Skupštini grada Novog Sada i ne predstavljam nikakvu opoziciju. I ako ćemo baš da merimo izborne rezultate, većinske podrške i slično, pa evo, upravo na Limanima vladajuća stranka nije i neće nikada dobiti izbore. Pa, ako zaokružimo Liman kao merodavnu celinu, evo, na Limanima postoji nesumnjiva većinska volja građana da se takav urbanistički plan ne realizuje. Molim ministarku Zoranu Mihajlović da mi dostavi odgovore na tražena pitanja. Drugo pitanje upućujem ministarki pravde Neli Kuburović. Od predsednika skupštine akcionara kompanije „Milan Blagojević“ dobili smo informacije o neobičnim dešavanjima u vezi sa stečajima u ovoj kompaniji. Tim postupcima se najverovatnije oštećuju mali akcionari i poverioci imovina kompanije. Radi se o seriji predloga za pokretanje stečajnih postupaka, koji se podnose pred privrednim sudovima u Beogradu i Novom Sadu, gde je sada u Novi Sad preseljeno sedište kompanije da bi se ta serija zahteva za pokretanje stečajnog postupka mogla nastaviti podnositi. Deluje da je ovoj ekipi interes da pokretanjem stečajnih postupaka izdejstvuje zabranu izvršenja i namirenja u korist poverilaca, čime se poverioci svesno oštećuju. Problem sa dva stečajna predmeta u Novom Sadu je i u tome što je po jednom stečajnom predmetu sudija, postupajući, odbio da izrekne meru zabrane izvršenja i namirenja, da bi isti ovi predlagači nekoliko dana kasnije podneli novi zahtev za pokretanje stečajnog postupka i kod drugog stečajnog sudije izdejstvovali zabranu izvršenja i namirenja, te postoji sumnja da je ovde prekršen član 375. Poslovnika suda, a i Zakon o parničnom postupku, koji se shodno primenjuje na stečajne postupke, jer je zapravo trebalo izvršiti objedinjenje ova dva predmeta i postupati po ujednačenoj sudskoj praksi koje, u slučaju „Milana Blagojevića AD“ očigledno nema. Usled toga, sumnjamo da dolazi do zloupotrebe stečajnog postupka kako bi se oštetili poverioci. Poslednje moje pitanje upućujem ministru finansija – da li je upoznat sa problemom stostrukog uvećanja poreske osnovice poreza na imovinu vlasnika zemljišta u naselju Futog, koje pripada opštini Novi Sad, čime je ugrožena proizvodnja nacionalnog brenda sa zaštitom geografskog poreka – futuški kupus, jer je njima porez na imovinu uvećan sa 1.500 dinara po hektaru na čak do 150 hiljada dinara po hektaru? Na taj način, njihova proizvoda preti da nestane. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Miljan Damjanović.
Poslanička pitanja upućujem ministru unutrašnjih poslova. Prvo me interesuje da li je upoznat sa rešenjem koje je izdala policijska uprava Savski venac, kojim se zabranjuje skup Srpske radikalne stranke, protestni skup zbog održavanja tzv. manifestacije pod nazivom „Mirdita“ u Beogradu? Da li je upoznat sa sadržinom obrazloženja u rešenju, u kojem stoji da je Kosovo nezavisna država? U zvaničnom rešenju koje smo dobili od MUP-a kaže se da je cilj susreta srpskih i kosovskih društvenih i kulturnih zajednica itd, a zatim se kaže – obzirom da će na navedenom festivalu prisustvovati umetnici i izvođači sa Kosova, a koji su suprotnih stavova od pristalica Srpske radikalne stranke. Ja smatram da mi valjda zajednički svi treba da branimo Ustav Republike Srbije i naravno, da nemamo iste stavove. Oni se zalažu za nezavisno Kosovo, a mi branimo Ustav Republike Srbije i kažemo da su Kosovo i Metohija sastavni deo Srbije. Ovde je došlo vreme da mi danas i sutra branimo, izgleda, Ustav Republike Srbije i Kosova i Metohije od državnih organa. Da li će ministar Stefanović nekoga sankcionisati zbog ovakvog rešenja ili je ovo možda novi vid politike SNS? Očekujem da će ovo rešenje ukinuti, a da će zabraniti manifestaciju Šiptara koji će se odigrati u Beogradu. Drugo pitanje, da li je ministar Stefanović informisan o politici koju zastupa organizator ovog skupa, radi se o Inicijativi mladih za ljudska prava, nevladina organizacija koja otvoreno kaže da je finansiraju zapadne ambasade i u prethodne tri godine su finansirani sa preko milion evra. Oni su izdali takozvani dokument i potpisnici su kosovske fenologije, od 1974. do 2018. godine u kojoj se, gospodo, navodi da je general Delić ratni zločinac, da je država Srbija vršila etničko čišćenje na prostoru Kosova i Metohije, da unutrašnji dijalog koji sprovodi predsednik države je čista farsa i ovo imate na 40 strana. To su organizatori sutrašnjeg skupa. Nama ste zabranili, njima dozvoljavate. Na njihovom sajtu, Inicijativa mladih kažu da su u državama sledećim u kojima postoje državi Crna Gora, Srbija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina i Kosovo. To je organizator skupa koji će biti sutra i u naredna četiri dana. Zatim kažu, poznati su bili po tome i ponose se kako su sprečavali promocije knjiga kao što je to na primer bilo u Domu omladine kada su to nazvali dom zločinaca Beograda, a bila je u pitanju promocija Krajišnikove knjige i nagrađeni su za to. Na njihovom sajtu možete čitati svakodnevno da su oni iznad države, tako što traže da se suspenduju zakoni, da se suspenduje politički sistem i Šešelja i poslaničku grupu SRS nazivaju Šešeljevim putujućim cirkusom, a, kao što znate, dolazili su ispred Skupštine i tražili - izbacite Šešelja iz Skupštine. Da li je to, kako se navodi u ovom sramnom rešenju, nekakva kultura bilo čega? Da li smo mi suspendovali Kancelariju za Kosovo i Metohiju? Valjda su oni ti preko kojih se organizuju razna dešavanja kulturno-umetničkih društva iz srpske kulture. Ne postoji šiptarska kultura. Ili je zaista ovo zvaničan dopis MUP, promena politike Vlade Republike Srbije prema Kosovu i Metohiji? Očekujemo od ministra Stefanovića urgentan odgovor da li će ako nije imao ove činjenice, a biće mu prosleđene, zabraniti održavanje ove sramne šiptarske lobističke manifestacije u Beogradu? Dok danas mi ovde pojedini govorimo o tome da treba da štitimo Ustav Republike Srbije, vi ste videli da juče Šiptari po Kosovu i Metohiji nastavljaju da divljaju? Podsetiću vas da je trojica Srba juče kod Kline teže povređeno i da nisu odstupali Šiptari čitav dan, nego su ih okružili oko lokalne crkve. Vrlo je bitno napomenuti, kada sam ovaj dokument i zvanično pokazao, nemam vremena da govorim još o njemu, u ovom dokumentu se zločinačka UĆK ili OVK tretira kao narod koji je morao da se digne na oružje protiv srpske represije.
Vreme. Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i u svoje ime pozdravim predsednika parlamenta Republike Gvineje Bisao, gospodina Sipriana Kasamu, koji je ujedno i predsednik izvršnog komiteta Afričke parlamentarne unije, a koji se nalaze sa članovima delegacije u zvaničnoj poseti Republici Srbiji. Još jednom se zahvaljujem predsedniku Siprianu Kasamu i članovima delegacije na poseti parlamentu Republike Srbije, Republici Srbiji i na jasno danas iskazanim stavovima poštovanja teritorijalnog integriteta i suvereniteta Republike Srbije. Sada reč ima Aleksandra Čabraja. Izvolite.
Hvala. Moje prvo pitanje danas upućujem ministru unutrašnjih poslova, a može da se odnosi i na ministarku saobraćaja i ministra spoljnih poslova - kako misle da reše problem građana Srbije ovih dana u jeku sezone putovanja, koji se pojavio zbog neadekvatnog rešavanja pitanja produženja važenja saobraćajnih dozvola? Već je bilo nagađanja o tome da li će neke strane zemlje prihvatati ovakav način produženja važenja dokumenata i pre neki dan je i ambasada Mađarske zvanično izdala saopštenje građanima Srbije da neće prihvatiti potvrde formata A4, koje se u Republici Srbiji izdaju radi produžetka važnosti isteklih saobraćajnih dozvola. Kao da građanima Srbije nije dovoljna muka to što i onako voze stare automobile, koji više nisu potrebni u razvijenijim državama i što ih voze po desetak godina i više, već sada sa tim automobilima ne mogu ni da pređu granicu svojim vozilima. Kako misle da reše ovaj problem u doba godine kada se najviše putuje? Drugo pitanje uputila bih bivšem gradonačelniku Beograda i, evo, našem budućem očigledno ministru finansija, Siniši Malom. Ja neću pominjati njegove afere. O njima se i onako juče pričalo celog dana. Imam jedno pitanje. U vezi je sa finansijama. Volela bih da čujemo objašnjenje. Naime, on je krajem prošle godine dao izjavu da će Grad Beograd ostvariti do kraja godine 800 miliona evra prihoda od turizma i da će broj turista u Beogradu do kraja godine dostići milion. Bez namere da se upuštam u neke mnogo detaljne analize ovih brojeva, mene pre svega zanima na koji način je dobijena ova računica, kako je stvarno tih 800 milina evra prihoda, kroz šta se to vidi? Evo, juče je premijerka mnogim mojim kolegama stavljala primedbu da se nisu dovoljno dobro pripremili, da nije dovoljno jasno analiza urađena, pa bih volela da znam kojim metodama i kojim podacima je dobijena ova cifra? Interesantno je da ove cifre ukazuju na to da ako Beograd ima nekih milion turista, da svaki od tih turista potroši, to se može videti najjednostavnijom računicom, oko 800 evra u Beogradu. Meni je ovo jako zanimljivo, s obzirom da mi, građani Srbije, obično kada odemo u inostranstvo trošimo daleko manje od toga, pa me interesuje kako je dobijena ova računica i kako bi moglo to da nam se objasni? Takođe bih želela da pitam i ministra unutrašnjih poslova, s obzirom da je rekao pre neki dan novinarima da ne zna koliko je koštala ova proslava koja je blokirala Beograd i onemogućavala Beograđanima kretanje nekoliko dana? Čudno mi je da on to ne zna, ali kada bude saznao koliko je to sve koštalo bilo bi lepo da kaže i nama, građanima, da i mi znamo koliko to košta. Sledeće pitanje uputila bih premijerki Srbije, Ani Brnabić. Evo, imale smo moje kolege i ja priliku sa njom da razgovaramo juče čitav dan i to je lepo. Ono što mnoge moje kolege poslanici, a i mnogi novinari imaju problem u komunikaciji sa premijerkom, a ja bih citirala ovde, ja bih rekla, vrlo, kako to neki kažu, znakovit primer njene komunikacije. Mislim da je pitanje postavljeno u vezi sa nelegalnom gradnjom na Kopaoniku. Mislim da je to pitanje postavila novinarka Danica Vučinić, pa je premijerka na to pitanje, šta će se preduzeti, kako će se rešiti ovo pitanje, pitala da li ona treba da ide čekićem da ruši to što je sagrađeno. Mislim da to nije u redu i pitala bih premijerku zbog čega ona toliko lično shvata sva ova pitanja, s obzirom da ona ima najvišu funkciju u državi i da mi kada je pitamo tako nešto, pogotovo novinari, mislim da treba da bude pripremljena nekad i na malo neprijatna pitanja, jer tako se to dešava kada imate jako visoku funkciju, a to nikako ne znači da je to pitamo lično da li će ona nekog…
Vreme. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ana Stevanović. Izvolite.
Hvala. Pitanje postavljam ministru unutrašnjih poslova, Nebojši Stefanoviću. Naime, deset meseci nakon što su nepoznate osobe upale u stan novinarke „Krik“ Dragane Pećo, nijedno tužilaštvo istraživačima „Krik“ nije potvrdilo da vodi postupak u vezi sa ovim slučajem. Iz policije odbijaju da daju bilo kakav usmeni odgovor dokle je istraga stigla. Iako su prethodnih deset meseci novinari „Krik“ iz Prvog osnovnog tužilaštva dobijali informacije da se radi na rasvetljavanju obijanja stana novinarka Dragane Pećo, pre nekoliko dana u ovom tužilaštvu kolegama pomenute novinarke rekli su da slučaj nije kod njih i da oni ne vode postupak. Policija nama nikada ništa nije dostavila, ni izveštaj, ni bilo šta drugo, reči su potparlolke Prvog osnovnog tužilaštva, Aleksandre Đenadić. Ona je takođe dodala, citiram: „Zovite policiju da vidite kome su i da li su išta podneli.“ Od policije, međutim, zaposleni u „Kriku“ ništa nikad nisu uspeli da dobiju niti jednu potrebnu informaciju. Portparol Ministarstva unutrašnjih poslova Nemanja Pantić nije želeo da odgovori na pitanje o tome da li je policija dostavila neku dokumentaciju tužilaštvu i uputio je novinare iz „Krika“ da odgovor potraže zahtevom za pristup informacijama od javnog značaja. Nakon dva poslata mejla sa pitanjima iz Biroa za saradnju sa medijima MUP, rekli su da postoje tehnički problemi i da ne dobijaju mejlove novinara „Krik“, kao i da nemaju dozvolu da im informacije pruže usmeno. Informaciju o tome gde je slučaj i da li iko radi na njemu pokušali su da dobiju i od tužioca Zorina Zogovića, koji je kontakt tačka radne grupe za bezbednost novinara. On ih je uputio na nadležno tužilaštvo rekavši da nema informacije o tome u kom tužilaštvu se vodi postupak. Podsetimo, stan novinarke KRIK, Dragane Pećo, obijen je i ispreturan u julu 2017. godine, ali iz njega ništa nije ukradeno, čak ni laptop, ni mobilni telefon, koji su stajali na vidnom mestu. Ministar policije, Nebojša Stefanović, je nekoliko dana nakon događaja rekao da policija čini sve kako bi se potpuno razrešio slučaju i dodao da su policiji poznate dve grupe koje, kako je rekao, operišu u tom kraju. Takođe, rekao je ko god je počinilac moraće da odgovara. On je to kazao u septembru, dodajući da je saslušano više osoba u vezi sa ovim slučajem. Deset meseci kasnije, međutim, slučaj nije ni u jednom tužilaštvu i nije poznato da li je išta urađeno kako bi se počinioci otkrili. Slučaj novinarke KRIK Dragane Pećo nije usamljen, na šta podsećaju brojne domaće i međunarodne organizacije. Nezavisno udruženje novinara Srbije često podseća da se slučajevi napada na novinare ne rešavaju, neki čak duže od decenije. Prema njihovoj evidenciji od 2014. godine u Srbiji su zabeležena čak 143 napada na novinare. Međunarodna organizacija „Reporteri bez granica“ istaklo je u poslednjem izveštaju da novinari u Srbiji nisu bezbedni, jer brojni napadi na njih nisu istraženi, niti sankcionisani. U izveštaju o ljudskim pravima za prethodnu godinu Stejt department navodi da su novinari i mediji u Srbiji tokom 2017. godine bile žrtve zastrašivanja, fizičkih napada, ali i gnusnih medijskih kampanja provladinih medija. Zbog svega navedenog, još jednom ponavljam svoje pitanje upućeno ministru MUP-a, dr Nebojši Stefanoviću, dokle je policija stigla u rasvetljavanju ovog slučaja i kako je moguće da se 10 meseci od upada u stan novinarke Dragane Pećo, istraga nije pomerila sa mrtve tačke? Ovom prilikom takođe bih apelovala na ministra unutrašnjih poslova, gospodina Stefanovića, da utiče na zaštitu predstavnika civilnog sektora koji se bore protiv kriminala u državi. Takođe, apelujem da se založi za zaštitu svih onih koji kritički preispituju rad Vlade, funkcionera kao i predstavnika Vlade. Takođe, apelujem i na građane Srbije i javnost da insistiraju na rasvetljavanju ovog slučaja i nadležne da odgovornost za njega tretiraju kao prioritetan zadatak. Zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Moje prvo pitanje je za predsednika Republike, predsednika Vlade, ministra rada i PIO fond. Dakle, da li će, kada, u kom periodu i u kojim iznosima novac otet od penzionera biti vraćen i onim penzionerima koji su u međuvremenu preminuli, odnosno da li će oduzeta sredstva od penzionera biti isplaćena naslednicima onih koji su u međuvremenu preminuli? Drugo pitanje, po istom osnovu – da li se na osnovu sadašnjeg i današnjeg pisanja lista „Politika“ povraćaj sredstava otetih od penzionera zapravo u budućnosti naziva povećanje penzija. Da li će iz istog fonda zapravo da im vraćaju novac, a da to nazivaju povećanjem penzija? Drugo pitanje je za ministra zdravlja – da li je tačna konstatacija u medijima da svakog meseca 120 lekara specijalista napusti državu Srbiju, koliko medicinskih sestara odlazi iz zemlje i da li je svestan nacionalne katastrofe kojoj klizimo i da neće uskoro imati ko da nas leči? Sledeće pitanje takođe za ministra zdravlja i ministarku bez portfelja Slavicu Đukić Dejanović – da li je tačno da će populacione mere, u smislu finansijske podrške porodicama sa decom biti uskraćene roditeljima čija deca nisu vakcinisana? Da li Torlak proizvodi vakcine? Koja referenta laboratorija kontroliše kvalitet vakcina i onih koje se proizvode u Srbiji i onih koje uvozimo? Da li roditelj prilikom obavezne imunizacije svoje dece ima pravo da zna poreklo i kvalitet vakcine i ko mu garantuje za to? Treće pitanje postavljam predsedniku Srbije, predsedniku Vlade, direktoru koordinacionog tela za jug Srbije i ministru bez portfelja, Nenadu Popoviću, kao i ministru privrede, zbog čega država nije sprečila otuđenje AIK u Medveđi? Zbog čega država ne zadržava vlasništvo nad preko 500 hektara teritorije na jugu Srbije? Građani Srbije verovatno i ne znaju da u Medveđi živi oko tri i po hiljade Srba, a nešto oko 500 Albanaca, ali sve i da je drugačije, zbog čega država Srbija ne čini ništa da obezbedi svoju teritoriju na jugu Srbije koja se graniči sa našom okupiranom teritorijom Kosovom i Metohijom? Pitanje za ministra LJajića. Zbog čega ste, obilazeći jug Srbije, naglasili da će od imovine PIO fonda prvo na prodaju biti ponuđene Vranjska banja, Sijarinska banja i Kuršumlijska banja? Da li trasirate put Zelena transverzala ili graničite, prosto pojačavate administrativnu liniju između centralne Srbije i naše okupirane teritorije Kosova i Metohije? Sledeće pitanje je za ministra kulture, takođe i za Marka Đurića, direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju, zbog čega ste dozvolili da se u Srbiji organizuje i promoviše manifestacija „Mirdita, dobar dan“, u kojoj se jasno iskazuju poštovanje i uvažavanje nepostojeće države Kosovo? Dakle,to je nešto što je nedopustivo. Poslednje pitanje upućujem REM. Kada će mi odgovoriti na poslanička pitanja koje im uporno mesecima upućujem, a odnose se na potraživanja REM od „Pinka“, od kompanije „Pink“ i na pitanje da li je „Pink“ u periodu od 2014. godine do 2017. godine kada je bio odjavljen iz Srbije i poslovanje prijavio u Bosni i Hercegovini, snimao program u Beogradu? Da li je neko vršio proveru i zbog čega ja ne dobijam odgovor već godinu dana? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov.
Zahvaljujem potpredsedniče Arsić. Imam dva pitanja. Prvo upućujem ministru informisanja i Savetu REM, a odnosi se na rešenje Osnovnog suda u Novom Sadu, kojim je ovaj sud poništio odluku upravnog odbora RTV, kojom je Slobodan Arežina krajem januara razrešen sa mesta direktora programa u ovoj ustanovi. To je inače već drugi put da sud vraća na posao Slobodana Arežinu i da ga Upravni odbor RTV smenjuje sa tog mesta, u jednom momentu čak i otpušta. I sada je direktor RTV Miodrag Koprivica da će o odluci suda odluku doneti pokrajinski medijski servis. Moje pitanje ministru je kako Upravni odbor RTV može da donese odluku o tome da li će poštovati odluku suda ili neće? Pitanje članovima Saveta REM jeste da li mogu da pokrenu postupak za razrešenje članova Upravnog odbora RTV, budući da oni krše zakon, direktno se oglušuju o odluke suda i sami izjavljuju da nemaju nameru da ih poštuju, nego će doneti nekakve odluke o tome da li će odluku suda ispoštovati? Slobodan Arežina je samo jedan od niza novinara, urednika u RTV koji su u maju 2016. godine, nakon što je SNS došla na vlast u Vojvodini smenjeni, oterani ili otpušteni sa posla. Svi oni koji su se žalili do sada su sudskom odlukom vraćeni na posao, ali očigledno da u Vojvodini i u Srbiji koju vode SNS odluke suda baš ne znače mnogo, jer uvek ima neko iznad suda ko odlučuje o tome da li će odluke suda sprovesti. Drugo pitanje upućeno je ministarki Zorani Mihajlović, koju ću zamoliti da prilikom davanja odgovora konsultuje gradonačelnika Novog Sada, Miloša Vukčevića, budući da nama nije dozvoljeno da postavljamo pitanja gradonačelnicima, a Vukčeviću očigledno niko i ne može da postavi nikakvo pitanje. Odnosi se na jedno besomučno betoniranje zelenih površina u Novom Sadu, na njegovo ignorisanje žalbi koje građani Novog Sada masovno daju na generalne i detaljne planove regulacije. To su hiljade građana Novog Sada, koji stavljaju svoje potpise na peticije koje izgleda uzaludno pišu gradonačelniku Vukčeviću, jer ih on sa nipodaštavanjem odbacuje, podsmeva im se i govori i preti ili obećava da će i on lično početi da skuplja peticije, pa da se vidi ko ima više građana, da li on kao gradonačelnik Novog Sada i SNS ili sami građani koje optužuje da su politički instruisani, a koji zapravo samo pokušavaju da sačuvaju one površine na kojima se njihova deca igraju od besomučnog betoniranja, besomučnog zidanja novih zgrada i besomučnog pravljenja višespratnih garaža u njihovim dvorištima. Tako da je moje pitanje - da li gradonačelnik Novog Sada ima pravo na ovakav način da se ophodi prema žalbama građana, budući da je prema Zakonu o planiranju i izgradnji njima dozvoljeno da ulažu žalbe i da te žalbe neko mora da razmatra? Zbog čega Miloš Vukčević ne komunicira sa građanima? Zbog čega im preti, zbog čega im se podsmeva? Da li može da shvati da Novi Sad nije glavni odbor SNS, nego Novi Sad u kom žive Novosađani, koji ne pristaju da ih bahati gradonačelnik teroriše? Na kraju, pitanje vama, gospodine Arsiću, molim vas da pitate predsednicu Gojković kada će našoj poslaničkoj grupi biti dostavljeni snimci, koji se ne vide na kamerama RTS-a, nego samo na bezbednosnim kamerama Skupštine, na kojima se vidi kako me je grupa poslanika SRS u ovoj sali opkolila, dok ste se vi pravili da ništa ne vidite?
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, vi svakako znate da je nadrilekarstvo u Srbiji zabranjeno. Zabranjeno je i vračanje i gatanje. Moje pitanje prvo je za Ministarstvo zdravlja, Agenciju za borbu protiv korupcije, Administrativni odbor i Poresku upravu - da li su koleginice Branka Stamenković i Ana Stevanović prijavile Agenciji za borbu protiv korupcije, Administrativnom odboru svoju novu delatnost? To je lečenje su-đok ili su-đoka terapijom, reiki i feng šui. Postoji živi dokaz za to da one pružaju takvu vrstu usluga. Dakle, Ministarstvo zdravlja, da li one imaju licencu za lečenje na ovaj način? Ako nemaju, to je nadrilekarstvo. Broj dva – da li su tu delatnost prijavili poreskim organima, jer na svaku uslugu treba da se plati porez? Broj tri, ako je to stranačka aktivnost, da li su to prijavili Agenciji za borbu protiv korupcije? Ako je njihova lična, da li su od Agencije, majka jedne od njih radi tamo, od Agencije za borbu protiv korupcije tražile pravo da se bave lekarstvom ili nadrilekarstvom u zavisnosti da li je ovo prijavljeno, da ili ne? Dalje, da pomognem gospodinu Aleksiću, koji je juče pokušavao da dovede ovu Vladu u vezu sa plaćanjem konsultantskih usluga u SAD. Dakle, da mi Ministarstvo spoljnih poslova i Vlada Republike Srbije odgovori da li je Vlada Mirka Cvetkovića, Borisa Tadića i Vuka Jeremića naručivala konsultantske usluge u SAD, recimo? Da li su to plaćali i koliko su konsultantske usluge plaćene za vreme vlasti stranke koja liči na pokret lopuža i džabalebaroša? Dakle, da li je to plaćeno koliko je plaćeno? Te, da li sadašnja Vlada radi ono što je radila bivša? Da li ona naručuje konsultantske usluge u SAD i to plaća? Dakle, želim opoziciji da izađem u susret. Tim pre što je poznato da su Vuk Jeremić i Boris Tadić aktivno radili na izgradnji divlje države Kosovo i Metohija. Ništa nisu preduzeli povodom proglašenja njene nezavisnosti, a posle su podnosili neka neobavezujuća mišljenja i tako otežali položaj Republike Srbije, što po meni nije slučajno, a po depešama „Vikiliksa“ se tvrdi da su oni molili američku ambasadu da se ta nezavisnost odloži, prolongira u zamenu za obnovu mandata predsednika Borisa Tadića. Treće pitanje se odnosi na formiranje centra za rušenje legalno izabrane vlasti u državi Srbiji, dakle, centra koji se formira u Skoplju, koji formiraju SAD i gde se vode aktivnosti protiv države Republike Srbije, protiv vlasti koja je na demokratskim izborima izabrana, gde aktivno učestvuju u izgradnji tog centra, gde je uplaćeno već 18 miliona dolara, da aktivno u tome učestvuju opet Dragan Đilas, Vuk Jeremić, Boško Obradović. S tim u vezi, da mi se odgovori da li se on susretao sa vojnim atašeima američke ambasade? Želim da znam da li te aktivnosti u Skoplju postoje? Da li su one protiv Republike Srbije? Da li su one namenjene za rušenje vlasti u Republici Srbiji? Te, da li ova pomenuta lica učestvuju u tome? Da ne zaboravim da dodam Borka Stefanovića i neprevaziđenog velikog političkog lidera Janka Veselinovića. Ja mislim da je taj centar formiran. Želim da mi država na to odgovori, jer ja ne volim da naša opozicija bude vredna kao krtice, da potkopavaju državu, da rade za državu, ali ne za ovu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, ja sam na jednoj od sednica u proteklo vreme postavio pitanje o izdajničkoj raboti Vuka Jeremića dok je bio ministar inostranih poslova, a sada postavljam Tužilaštvu za organizovani kriminal o korupcionaškoj aferi u koju je umešan. Ovih dana potresa nas svetska korupcionaška afera u kojoj su uhapšeni u SAD Patrik Ho, bivši ministar unutrašnjih poslova Hong Konga u vremenu od 2002. do 2007. godine i Tadijan Gadio, bivši šef diplomatije Senegala od 2002. do 2010. godine, inače, bivši saradnici bivšeg ministra inostranih poslova Republike Srbije gospodina Vuka Jeremića, u narodu poznatog kao Vuk potomak. Poštovani narodni poslanici, radi se o ozbiljnoj međunarodnoj bandi koju predvodi Vuk Jeremić. Oni su uhapšeni u NJujorku zbog sumnje da su, između ostalog, davali mito predsedniku Čada Idrisu Debiju i ministru inostranih poslova Ugande Samu Kutesu, koji je inače zamenio Vuka Jeremića na mestu predsedavajućeg Skupštine UN. Da li je tačno da je Patrik Ho 2013. godine uplatio tri miliona i 900.000 evra Jeremićevom institutu poznatom pod nazivom Centar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj, a njegovoj privatnoj preduzetničkoj agenciji milion i 300 hiljada dolara? Inače, ovakvi dilovi počeli su dok je Vuk Jeremić, zvani Vuk potomak, bio na funkciji predsedavajućeg Generalne skupštine UN, pa je sa te funkcije organizovao sastanke, sređivao kriminalne poslove. Jeremić je počeo da sarađuje sa Patrikom Hoom u jesen 2012. godine kada je postao predsedavajući Generalne skupštine UN. U proleće 2013. godine uz Jeremićevo posredovanje organizovan je tajni sastanak u Hong Kongu kome su prisustvovali Ho Patrik, gospodin Jeremić Vuk i njegov kolega sa Harvarda Emilio Lozoja, u to vreme vodeći čovek najveće meksičke energetske kompanije „Pemeks“. Na tom sastanku postignut je dogovor o ulaganju kompanije „Čajna enerdži fond“, na čijem čelu je bio Ho Patrik, u meksičke izvore nafte i gasa. Do ovog sastanka došlo je juna 2013. godine u Meksiku, a od jeseni 2013. godine počinje uplata „Čajna enerdži“ i njenih kompanija Vuku Jeremiću u ukupnom iznosu od pet milijardi i trista miliona dolara. Vuk Jeremić je bio posrednik između Hoa i Lozoje, obojice sada optuženih za milionski kriminal. Vuk Jeremić je blizak sa biznismenom Lozojem, protiv koga se u njegovoj zemlji vodi istraga za posredovanje u davanju mita od čak deset miliona dolara. Jeremić je Lozoja predstavljao kao svoga brata, a posredovao je njegovim poslovima sa uhapšenim Patrikom Hoom i Tadijanom Gadijom, a nedugo posle jednog posredovanja Vuku Jeremiću na račun su uplaćeni ogromni milioni. Jeremić je septembra 2013. godine, kao samostalni poslanik u ovom visokom domu, podneo zahtev Administrativnom odboru Narodne skupštine Republike Srbije da mu dozvoli da ide u upravni odbor, verovali ili ne, kompanije „Čajna enerdži“ Patrika Hoa. Patrik Ho je bio konsultant i predavač na Jeremićevom centru za međunarodnu saradnju i održivi razvoj. Tajkun Patrik Ho, nekada ministar policije Hong Konga, preko svojih firmi prebacio je milione evra Jeremiću, a u Americi je uhapšen pod optužbom za pranje novca i podmićivanje predsednika Čada. Isto tako, drugi uhapšeni šeik Gadio Tidion bio je član savetodavnog odbora Jeremićevog centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj. Postavljam pitanje Tužilaštvu za organizovani kriminal Republike Srbije. Prvo, da li je preduzeo radnje povodom ovog kriminalnog čina slučaja Vuka Jeremića? Drugo, po kom osnovu je dobio Vuk Jeremić 5,3 miliona dolara i za koje namene? Treće, da li je taj novac Vuk Jeremić koristio za političku kampanju, što je zabranjeno, jer je reč o novcu stranog porekla?
Privedite kraju.
Na kraju, Vuk Jeremić, zvani Vuk potomak, Saša Janković, zvani Sale prangija, Boško Obradović, zvani lupeti, Zoran Živković, zvani poljoprivrednik u pokušaju, Saša Radulović, zvani kralj stečaja, Dragan Šutanovac, zvani zgrabi novac, Boris Tadić, zvani lipicaner, Balša Božović, zvani riđobradi gusar sa Maldiva, Đilas, zvani Điki mafija, Nenad Čanak, zvani gicoje i drugi, svaki od njih na svoj način oštetili su građane Republike Srbije, državu Srbiju i to govori, poštovani građani, pored ostalog i njihovi nadimci koje su im građani Republike Srbije dali … [[Isključen mikrofon.]]
Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Vladimir Marinković. Nastavljamo pretres o 1. tački dnevnog reda – IZBOR I POLAGANJE ZAKLETVE ČLANA VLADE Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da je pozvana da današnjoj sednici prisustvuje predsednik Vlade Republike Srbije, gospođa Ana Brnabić i kandidat za člana Vlade, gospodin Siniša Mali. Prelazimo na rad po redosledu narodnih poslanika prema prijavama za reč. Reč ima narodni poslanik Dijana Vukomanović. Preostalo vreme vaše poslaničke grupe je 40 sekundi.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ovih 40 sekundi ću iskoristiti da čestitam. Čestitaću vladajućoj koaliciji što će danas polaganjem zakletve Siniše Malog Srbija u stvari dobiti novog premijera, premijera u senci. Ne, to neće biti gospodin Siniša Mali, to će biti gospođa Ana Brnabić zato što mi znamo da je njena pozicija, ne samo tehnokratska, kako ona to definiše, nego ona nema politički legitimitet, a mi vrlo dobro znamo političku istoriju Srbije i znamo kako su predsednici Vlade, koji nisu imali političku partiju iza sebe, prolazili u politici. Ja izražavam čuđenje …
Privedite kraju.
Znači, čestitke gospodinu Malom što danas postaje premijer.
Ništa nisam razumeo, ali dobro. Reč ima narodni poslanik Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana predsednice Vlade, budući ministre finansija, dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što iznesem rezultate rada Vlade Republike Srbije, ne bi bilo loše da se podsetimo, ali i da podsetimo građane Srbije, u kakvom nam je stanju bila privreda pre 2012. godine. Državna kasa nam je bila prazna, država gotovo na ivici bankrotstva. Bruto domaći proizvod se kretao od minus 3,5 do minus 2%. Stopa inflacije je bila vrtoglavih 14%. Devizni kurs nam je divljao. Otpustili su preko 400.000 radnika. Stopa nezaposlenosti u jednom momentu je bila 29,5%. Složiće se kolege koje dolaze iz različitih lokalnih samouprava da nam je javni sektor toliko radnika imao da zaposleni nisu imali svoje stolice na radnom mestu. Kako se javni sektor širio, a privatni sektor gasio, morali su se uzimati krediti kako bi se servisirali dugovi javnih preduzeća. Dakle, da ne govorim o privatnom sektoru koji je ili bio na ivici stečaja ili u stečaju ili je likvidiran. Dakle, morali su se uzimati krediti da bi se isplatile zarade te administracije. Da ne govorim o ulaganjima u infrastrukturu ili o ulaganjima u izgradnju stanova za bilo koga u našoj državi. Sada ti isti nam govore kako da stimulišemo rađanje, da podignemo stopu nataliteta. Znate, kada sam završila fakultet 2008. godine prvo pitanje na upitniku za posao je bilo bračni status, drugo pitanje da li planiram udaju, treće pitanje da li planiram rođenje deteta. Ukoliko su odgovori potvrdni, ne postoji nikakva mogućnost za zaposlenje, ni kao pripravnik, a kamo li za stalno zaposlenje. Danas, ne samo da je drugačije, nego je mnogo bolje. Za bivši režim je rađanje deteta i podizanje nataliteta bio trošak, a mi danas stimulišemo rađanje i želimo da podignemo stopu nataliteta. U prethodnom periodu naša Vlada je ostvarila fantastične rezultate. Ostvarili smo privredni rast od 4,5% i privredni rast nam je na nivou država članica EU, kao što su Poljska, Češka, Mađarska, Rumunija. Prvi put od 2005. godine su oba pokazatelja fiskalne pozicije pozitivna. Ukupni fiskalni suficit u 2017. godini iznosio je 1,2%, a primarni fiskalni suficit je iznosio 3,9% BDP. Imamo rekordno nisku stopu inflacije, koja iznosi 1,4%. Imamo stabilnost domaće valute. Uspeli smo da podignemo devizne rezerve i imamo pokrivenost za uvoz robe i usluga za narednih pet meseci, ako dođe do bilo kakvih ekstremnih potresa. Stopa nezaposlenosti nam je rekordno niska. Zaposlili smo preko 180.000 ljudi. Uspeli smo da povećamo zarade i u privatnom i u javnom sektoru. U javnom sektoru za 5,6%, u privatnom za 4,9%, i to se direktno odrazilo na porast agregatne tražnje zato što, ponavljam, nam je stopa inflacije rekordno niska. Smanjili smo javni dug. Danas on iznosi 59%, a nekada je bio 77%, i to smo uspeli da smanjimo javni dug, a istovremeno da izradimo infrastrukturu i puteve, i prugu, da rekonstruišemo škole, da opremimo zdravstveno medicinske centre. Ne zaboravimo da smo 2014. godine imali katastrofalne poplave koje su napravile štetu neviđenih razmera. Procenjena šteta je bila oko milijardu evra. Uništeno je preko četiri i po hiljade kilometara puteva, 250 mostova, preko 80 hiljada oranica, preko 200 tona uginulih životinja je tako bilo. Sve smo to prevazišli i uspeli da ostvarimo fantastične rezultate. Čak i međunarodne agencije koje se bave procenom kreditnog rejtinga ocenile su nas izuzetno visoko. To znači da ćemo i u narednom periodu imati rast BDP koji će biti podstaknut rastom zarada i rastom stranih direktnih investicija. Svi napred navedeni rezultati su samo deo rezultata koje naša Vlada ostvarila u prethodnom periodu. Deo pobedničkog tima će postati čovek koji ima fantastične rezultate za sobom. Gospodin Siniša Mali ne samo da je stručnjak po svom doktorskom obrazovanju, već je stručnjak po rezultatima svog rada kao gradonačelnik Beograda u svom četvorogodišnjem mandatu. U njegovom mandatu rejting Agencije „Mudis“ je izuzetno pozitivno pohvalila finansijske rezultate Grada Beograda, i prvi put je Grad Beograd dobio kreditni rejting. A da ne govorimo da nam je dug Grada Beograda prepolovljen, da je četiri puta smanjen deficit u budžetu, da se izgrađene stotine kilometara novih puteva i obnovljene preko sedam i po hiljada ulica. Kada je u pitanju projekat „Beograd na vodi“, nekada je to bio san, gotovo nezamislivo. Danas to niče pred nama, a vrednost projekta je oko tri milijarde evra. Tri i po milijarde, izvinjavam se. Takođe rekonstruisan je Trg Slavija koji je nekad bio najružniji trg u Beogradu, a danas je ponos svih Beograđana. Zatim, rekonstruisan je Cvetni trg i podignut je spomeniku Borislavu Pekiću. Otvoren je hotel „Hilton“ i „Ikea“ koja je statusni simbol porasta životnog standarda. Beograd ne samo da je postao grad kranova i dizalica, nego je postao svetska metropola. Na sajmu turizma u Šangaju Beograd je proglašen za najpopularniju turističku destinaciju i Beograd godišnje poseti i preko milion turista. U jučerašnjoj diskusiji kolega Goran Kovačević je pomenuo nosioca titule najboljeg srpskog ministra Lazara Pačua. Ne sumnjam da ćete vi svojim iskustvom i svojim radom u narednom periodu poneti tu titulu, a da će Vlada osvežena novim članom postići još bolje rezultate u narednom periodu. Hvala svim građanima Srbije, hvala Beograđanima na ukazanom poverenju i datoj podršci SNS i našem predsedniku Aleksandru Vučiću. Poslanička grupa SNS će svakako podržati predlog gospođe Ane Brnabić za novog ministra finansija, gospodina Sinišu Malog. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vojislav Vujić.
Hvala. Uvaženi predsedavajući, predsednice Vlade, gospodine Siniša Mali, ja na početku samo moram da kažem da sam malo zbunjen izlaganjem koleginice Vukomanović, jer nisam siguran ko je od nas dvoje pogrešio salu. Mi danas ovde, koliko ja znam, na dnevnom redu raspravljamo i govorimo o izboru ministra finansija. I mislim da sam ja na pravom mestu. Kad je u pitanju poslanička grupa Jedinstvene Srbije predsednik naše poslaničke grupe Dragan Marković Palma juče je jasno rekao da će vas podržati u izboru za ministra finansija. Bivšem ministru gospodinu Vujoviću, o kome lično imam pozitivno mišljenje jer je kao ekspert došao i koliko je mogao korektno radio svoj posao, sam na početku njegovog mandata rekao da je sedne na jednu vruću stolicu i da je preuzeo jedan od najodgovornijih resora. Isto to danas kažem i vama i siguran sam da ste i sami toga svesni. Ni posao gradonačelnika koji ste vi radili, pogotovo grada, velikog grada kao što je Beograd svakako nije lak. Juče je Dragan Marković Palma rekao da ste taj posao dobro radili, a kada on kao neko ko je u narodu prepoznatljiv kao jedan od najboljih gradonačelnika Srbije to kaže, to onda ima i neku težinu i onda je svakako razlog da vas svi mi iz Jedinstvene Srbije priznamo. Premijerka je juče iznela impozantne činjenice o vašem radu i uspehu u konsolidovanju javnog sektora Grada Beograda, velikim dugovima koji su vraćeni i konačno situaciji u koja je stabilizovala funkcionisanje grada. Moram da kažem, da nažalost, ja koji dolazim iz Vrnjačke banje ne mogu da se pohvalim sa takvim gradonačelnikom, u ovom slučaju predsednikom opštine, zato što su naša javna preduzeća, slobodno smem da kažem, u kolapsu. Vas kao premijerku, a vas kao novog ministra finansija moram da obavestim… Ako dozvolite gospodine Mali, bitno mi je da ovo čujete, vi ste budući ministar finansija i hoću da vi i premijerka budete upoznati sa ovom činjenicom. Ja sam jednom od ministara u prethodnom plenumu izneo, ali nisam dobio nikakve povratne informacije. Vrnjačka banja je dobila zeleno svetlo da uradi nešto što nije praksa i sa tim su se svi složili. To je trebalo da da neke pozitivne efekte, a to je da javna preduzeća koja se bave komunalnim delatnostima ugasi ili da stavi van funkcije, a da formira nova i tako sve dugove za poreze i doprinese koji nisu plaćeni – puj pike, ne važi, nikom ništa, idemo jednu novu seriju da radimo. To je sve moglo da bude prihvatljivo da i ova nova preduzeća za kratko vreme nisu dospela u blokadu. Zato vas molim da iskoristite vreme i da kolegi koji vodi opštinu Vrnjačka banja prenesete deo tog iskustva da i naša javna preduzeća konačno mogu da izađu iz takve situacije. Naravno, koristim priliku i da se zahvalim bivšem ministru finansija ne samo zato što je korektno radio svoj posao, nego što je i Vrnjačkoj banji, a kada to kažem ne mogu da se ne zahvalim ni predsedniku Vlade tadašnje, gospodinu Aleksandru Vučiću, kompletnoj Vladi, svim ministrima pa i sadašnjoj Vladi i svim ministrima u ovoj Vladi, zato što su prepoznali da Vrnjačka banja, koja je bila kraljica kontinentalnog turizma, dugo vremena nije ispoštovana od strane Republike i skoro nijednom ministarstva. U Vrnjačku banju se zahvaljujući nalogu ili apelu Aleksandra Vučića pre par godina slilo preko milijardu i po različitih investicija. Hoću da u ime opštine Vrnjačka banja pozovem i predsednika Republike Srbije koji je pokrenuo tu jednu pozitivnu energiju i talas dobrih finansija, koje su stigle u Vrnjačku banju, da pozovem i sadašnju premijerku, da pozovem celu Vladu da zajedno obeležimo 150 godina jubileja Vrnjačke banje povodom 150 godina organizovanog bavljenja turizmom. Čovek koji se bavi politikom mora da bude priznat od strane građana, bar je tako u Srbiji i ne samo priznat nego mora da bude i prepoznatljiv. Da bi bili poznati morate iza sebe da imate neka konkretna dela, npr. kolega Mrkonjić je uvek ili ja se sećam još mali dok sam bio, dok se nisam bavio politikom bilo je - Mrkonjić ovo, Mrkonjić ono. Znači, bio je prepoznatljiv. Inženjer Mrkonjić je svojim delima ostavio jedan pisani trag. Naravno, on je bio ministar. Dragan Marković Palma koji nikada nije bio ministar, koji nije bio direktor javnog preduzeća je isto imao velika dela iza sebe i danas kada se rade određena istraživanja koja su vezana za politiku, po popularnosti Aleksandra Vučića koji je naravno uvek na prvom mestu, na samom vrhu se nalazi Dragan Marković Palma pre svega zbog rezultata i svojih dela koja je ostavio iza sebe u dosadašnjem radu. Vi, Siniša Mali, vaše prezime je dijametralno suprotno od onoga što se uradili u zadnjih par godina i vi ste iza sebe ostavili, kako god se to nekom svidelo ili ne, ozbiljan trag u funkcionisanju Grada Beograda. Upravo zbog toga, zbog tih dela koja su ostala iza vas, a mi iz Jedinstvene Srbije po nalogu predsednika cenimo samo dela i ništa više, rekao sam na početku glasaćemo za vas kao novog ministra finansija. Još jedna stvar koja će svakako u medijima da napravi veću popularnost vama lično je to što ste vi jedini ministar za koga će poslanička grupa Jedinstvene Srbije u ovom sastavu da glasa, a obzirom naravno i da ste na predlog predsednika Aleksandra Vučića koji nikada do sada u izborima nije grešio, moram da vam kažem da imamo veliko očekivanje od vas, pre svega mi iz Jedinstvene Srbije jer ste prvi ministar koga glasamo. Još jedanput podržaćemo danas na glasanju gospodina Malog na mestu ministra finansija. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsednice Arsić. Mi gospodine Mali nećemo glasati za vas. Danas, zapravo, i juče, imamo sednicu na kojoj nam premijerka, koja je po rečima Aleksandra Vučića izabrana na poziciju premijerke, uprkos tome što je niko nije hteo, ni poslanička grupa, ni njegova stranka, ni njegova porodica, ni građani, ni ostale stranke vladajuće koalicije, ali je izabrana isključivo zbog toga što je on tako želeo, dakle, nama takva premijerka danas za ministra finansija predlaže čoveka koji se na prethodnoj svojoj funkciji gradonačelnika Beograda, prema sopstvenim rečima, nalazio po ideji Andreja Vučića, brata sadašnjeg predsednika, a tadašnjeg premijera Republike Srbije. Eto, takvu mi Vladu imamo, takvu mi sednicu imamo i tako SNS doživljava i Narodnu skupštinu i Srbiju i njene građane. Juče ste nam, gospođo Brnabić, mnogo puta rekli kako je Siniša Mali bio odličan gradonačelnik, kako u Beogradu pre njega nije ništa postojalo, nije bilo ni gradilišta, ni vrtića, ni puteva, ni autobusa, ni penzionera, ni Beograđana, ni ničega drugog, pa da vas pitam, ako je tako dobro obavljao posao gradonačelnika, zbog čega Siniša Mali nije ostao gradonačelnik Beograda? Zbog čega nije čak bio ni kandidat za gradonačelnika Beograda, zbog čega čak nije bio ni prvi na listi odbornika kandidata za Skupštinu Grada Beograda i zbog čega je onda SNS na sve načine pokušavala da sakrije i Sinišu Malog i sve one koji će, po svoj prilici, voditi Beograd u narednom periodu, da se Beograđani slučajno ne bi dosetili da se i ti ljudi nalaze na odborničkoj listi? Kažete - građani su rekli šta misle o njemu. Upravo iz ovoga što ja govorim, zaključujem da je SNS na izborima dala sve od sebe da građani ne kažu šta misle o Siniši Malom i o njegovom radu, jer ako bi o tome govorili, oni bi govorili o čoveku, nažalost, gospođo Brnabić, za kog se vezuje, ja mislim, najviše afera od svih političkih aktera na našoj sceni, osobito onih na vlasti, od Savamale, of šor firmi, bugarskih grafologa, državne zemlje, pomoći ocu prilikom privatizacije tako što je odavao poverljive podatke o firmama u vreme kada je vodio proces privatizacije, 45 bankovnih računa, prijatelji koji finansiraju desetinama hiljada franaka školovanje njegove dece, novogodišnja rasveta. To su, dakle sve stvari koje preporučuju Sinišu Malog za ministra finansija, i koga preporučuju da od sutra vodi računa o finansijama građana Srbije. Pošto se i vi na tom mestu nalazite onako kako je predsednik Srbije opisao da ste došli, a i Siniša Mali, verujte da uopšte nije važno ko će biti ministar finansija. Onaj ko sutra bude ministar finansija, bio to Siniša Mali ili bilo ko drugi, kao što su juče rekle moje kolege, biće isključivo lični blagajnik Aleksandra Vučića. Zbog toga ni Siniša Mali, ni vi, ni niko iz SNS neće imati podršku DS da bude izabran na bilo koju funkciju u državi, jer vi državu privatizujete, vi građane huškate jedne protiv drugih , dok oni siromaše, vi sve bolje i bolje živite i to je razlog zbog kog ni Siniša Mali niti bilo ko od vas nikada neće imati podršku DS.
Povreda poslovnika, narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Zaista bih vas zamolio, član 107. povreda dostojanstva, jer ne postoji zaista mogućnost da se ovako obmanjuje kompletan auditorijum, svi koji ovo gledaju i sve kolege poslanici, posebno na jedan tako primitivan način da vređate nečije porodice i članove porodica. Čuli smo ovde neverovatnu stvar, da je zapravo brat predsednika države izabrao ministra finansija, da li ste čuli da je malopre to koleginica rekla? Stalno slušamo ovde o bratu predsednika Republike najgore i najgnusnije laži, od toga da je vlasnik restorana, pola Srema, da čak falsifikuje u Kovnici novca pasoše za teroriste, svašta smo mogli da čujemo ovde, i niko nikada nije reagovao. Zaista bih vas zamolio da se na ovakve brutalne laži vi, pre svega, obratite tim poslanicima koji takve gluposti šire, a sa druge strane, ako već govorimo o popularnosti i ako neko nešto zna o gospodinu Siniši Malom, pa znaju građani. Građani su ga na izborima nagradili sa preko 50% podrške, za razliku od opcije gospođice koja je osvojila 2% u Beogradu. To je ta ključna razlika i ljudi su videli inače prednosti rada gospodina Siniše Malog i nagradili ga za njegov rad. Prema tome, apsolutno podržavam što će biti na mestu ministra finansija i zaista bih vas zamolio da se ovde prekine da se vređaju članovi nečijih porodica. Hvala vam.
Gospodine Đukanoviću, smatram da nije došlo do kršenja Poslovnika, ali se slažem u nečemu, da ipak treba da nastavimo borbu političkim argumentima. U nedostatku političkih argumenata i činjenica pribegava se jednom ovakvom verbalnom nasilju prema članovima porodica političara i ljudi koji su istaknuti u politici. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni? (Ne.) Po Poslovniku, polako, da li koleginica Aleksandra Jerkov ili Balša Božović, kako želite? Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Član 108, mislim da je pogrešno protumačeno i nikome ne bi trebalo da dozvolite da se bilo kome stavljaju reči u usta. U pitanju je bio citat, nije bila optužba, niti je bilo ko optuživao bilo čiju porodicu, niti bilo čijeg brata. U pitanju je bio citat gospodina Siniše Malog koji je dao u jednom intervjuu kada je govorio da je Andrej Vučić bio taj koji je najzaslužniji za to što se on nalazi na mestu gradonačelnika. Apsolutno nikome nije bila namera da bilo koga vređa, niti da bilo kome predstavlja kako se nečija porodica meša u politički život, naprotiv, samo je u pitanju bio citat. Mislim da u tom smislu i vi, gospodine Arsiću, vama zameram, zato što ste vi prekršili Poslovnik što pre svega niste dobro slušali koleginicu Jerkov, s druge strane ste očigledno nakon obmanutog gospodina Đukanovića i vi nastavili da obmanjujete dalje, kako narodne poslanike, tako i javnost u direktnom prenosu. Samo je u pitanju bio citat i niko nije imao bilo kakvu nameru da bilo koga uvredi. Zahvaljujem.
Kolega Božoviću, nisam nikako mogao da prekršim odredbe člana 108. Poslovnika, zato što nisam prekidao koleginicu Jerkov i pustio sam je da kaže šta želi. Inače, tačno je da je moj stav – u nedostatku političkih argumenata koriste se takvi citati, iznose takve činjenice … (Aleksandra Jerkov: Prijavite se po Poslovniku.) Odgovaram, koleginice Jerkov, imam na to pravo po Poslovniku. Znači, u nedostatku političkih argumenata pribegava se ovakvim stvarima, što je, po meni, legitimno i nekorektno. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni? (Da.) Povreda Poslovnika, narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Izvolite, koleginice.
Član 100, potpredsednice Arsić, koji vas obavezuje na to da ukoliko želite da sa mesta na kom sedite dajete ocene o onome što sam ja rekla, izražavate lične impresije, polemišete sa onim što sam ja rekla, taj član vas obavezuje da siđete sa potpredseničkog mesta, da sednete u poslaničke klupe, prijavite se za reč, kao i bilo koji drugi narodni poslanik ili narodna poslanica, kako god želite, i da onda sa tog mesta narodnog poslanika iznosite svoje stavove i polemišete sa onim što sam ja tokom svog izlaganja iznela. Dok sedite na mestu predsedavajućeg, potpredsednice, vi nemate prava da polemišete sa onim što sam ja iznela ili iznosite bilo kakve vrednosne sudove o onome što sam rekla. Siniša Mali je sam izgovorio da je osoba zaslužna za to što je on postao gradonačelnik Beograda Andrej Vučić i da je stvar u tome što je njegov brat blizak prijatelj sa Aleksandrom Vučićem. Vi nemate prava da me prekidate … [[Isključen mikrofon.]] (Aleksandra Jerkov: Nemate prava da mi isključujete mikrofon.)
Koleginice Jerkov, imam pravo da vas prekinem zato što ste nastavili već u repliku i polemiku. Pročitaću vam član 103. po kome sam ja postupio, pročitaću i član 100. Ali, da vam kažem, pre nego što se pozivate na član 100. postoji još jedan član koji je meni dao obavezu da odgovorim kolegi Balši Božović. U tom članu se kaže – prvi, drugi, treći, četvrti stav, peti stav – ako smatra da povreda nije učinjena, predsednik Narodne skupštine je dužan, znači to je moja obaveza, a ne to što vi tražite od mene, ako želim repliku da siđem dole među poslanike. Ne želim repliku, dužan sam po članu 103. stav 5. da dam odgovor. Tako da smatram da nije došlo do kršenja člana 100. Poslovnika. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni o tome? (Aleksandra Jerkov: Naravno, da.) U redu. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović, po Poslovniku. Izvolite.
Pozivam se na član 109. – opomena se izriče narodnom poslaniku, ako iznosi činjenice ocene koje se odnose na privatni život drugih lica. Prema tome, bili ste dužni da date i opomenu, a sada opet i da se vratim na član 107. i da vidimo, kompletna javnost je imala priliku da čuje šta je uvažena koleginica govorila. Ona se pozivala na pisanije jednog novinara, govorim o gospodinu Hudelistu, da je njemu, navodno, Siniša Mali, to rekao za gradonačelnika, a onda ona povezala da je verovatno Andrej Vučić, danas ga izabrao i za ministra finansija. Nemojte da nas obmanjujete ovde. Nismo glupi. I nije kompletna javnost glupa. Ne možete tako da se ponašate prema ljudima. Ja bih vas zaista zamolio da ovakve besmislice prekidate i da date opomenu za ovakve stvari, jer dosta je više laganja, na kraju krajeva, građani nisu blesavi, izađu na izbore zaokruže, vas su poslali u istoriju, gospodinu Siniši Malom su dali šansu čak i dalje da vodi grad. Biće sada ministar finansija, nagradili su ga za odličan rad. Prema tome, zaista ne znam više u čemu je problem. Hvala vam.
Smatram da nije povređen naveden član Poslovnika. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjašnjava o tome? (Ne) Pravo na repliku narodni poslanik Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem predsedavajući. Srpska napredna stranka nema potrebe da se stidi i da stavi na listu člana predsedništva SNS, bivšeg gradonačelnika gospodina Sinišu Malog, ali bi bilo obmanjivanje staviti ga na listu, a predlagati ga za ministra finansija. Prema tome, ono što ste želeli ovde da kažete, jednostavno ne stoji – obmanjuje javnost. Kada pričate o ličnim bankarima, pa šta je gospodin Cvetković bio kao ministar finansija? Stavili ste ga i za premijera, pa ste mu na sednicama govorili – ćuti ti, ti ništa ne znaš. Prema tome, to govori o vama, o vašoj politici koja je naravno, otišla na istorije prošlosti. Hvala.
Reč ima predsednik Vlade, gospođa Ana Brnabić. Izvolite.
Hvala. Ne znam, s obzirom na to koliku malu političku moć imam, zašto se vi toliko nervirate oko toga? Ceo dan juče sam slušala, evo nastavljate i danas da pričate o tome koliku malu političku moć imam i ne znam kako je to tema, a ni zašto vas to toliko žulja? Ali, isto tako ću reći da mi je neverovatno političko licemerje koje vi pokazujete. Kada je Mirko Cvetković bio predsednik Vlade, koji nije bio član DS, to je onda bilo fantastično. Bilo je fenomenalno, bio je pokazatelj demokratije, vladavine prava, kako nema partokratije. To je tada sve bilo da nije moglo bolje biti. Ali, kada sam ja predsednica Vlade, a nisam članica stranke, onda je to najstrašnija moguća stvar, bez toga da imam bilo kakvu političku moć, bez toga kako neko ko nije član stranke može da bude na najvećoj političkoj funkciji. Kako je sve to moguće? Ali, kada je Mirko Cvetković bio, onda ste pričali potpuno drugu priču. Tako da mislim najiskrenije, ta je to jedno par ekselans političko licemerje, ali vi ste izabrali da tako vodite politiku. Takođe, mislim da je veliko političko licemerje to da vam smetaju navodne afere Siniše Malog, na koje sam juče ceo dan odgovarala i davala dokaze, ali vam nije nikako smetala i dan danas vam ne smeta ni najveće istorijsko zaduženje Grada Beograda od milijardu i 118 miliona evra, niti vam je smetalo 14 milijardi dinara neplaćenih obaveza, niti vam je smetao rekordni budžetski deficit od preko 20%, niti vam je smetala najveća nezaposlenost, istorijska u Beogradu. Ona je u stvari bila 2006. godine 19%, pa je Đilas smanjivao, došla 2010. godine čak na 13.9%, znači relativno dobar rezultat, što je Đilas sa svim svojim menadžerskim sposobnostima koje ste onda vi onda ponovo podržali, doveo na 15,8%. Dakle, opet se podigla skoro na 16% i danas je 10,8%. U tom političkom licemerju 10,8% nezaposlenosti je mnogo gore, nego 16% ili 19%. Takođe vam nisu bili problematični ni skupi vrtići od 9.700 dinara mesečno, u odnosu na cenu od 5.590 dinara mesečno, zbog čega je stiglo 15.000 tužbi na račun Grada Beograda, za koje je već isplaćeno nekih 450 miliona dinara, 448 miliona, da budem precizna. Procene su da će to biti oko 20 miliona evra, kada stignu sve tužbe. Ni to vam nije smetalo, ali vam smetaju Sinišine tzv. afere. Nisu vam smetali ni podzemni kontejneri, koji ni dan danas ne radi, ali ipak iako oni ne radi, mi trenutno imamo sudski spor zbog njih. Oni vam nisu smetali. Nije vam smetala ni kuća „Velikog brata“ u Pionirskom parku gde treba deca da se igraju. Ni to vam nije smetalo, ali vam smetaju Sinišine navodne afere. Ceo dan juče sam slušala oko privatizacije i toga kako je to jedna od najstrašnijih stvari u Sinišinoj biografiji. Zbog toga sam sinoć zamolila da mi se da spisak privatizacije koje je on vodio kao direktor Centra za tendersku privatizaciju i reći ću vam da sve, a vi to proverite, sve privatizacije koje je Siniša Mali kao direktor Centra za tendersku privatizaciju vodio u to vreme, sve te kompanije i dan danas rade i sve te kompanije i dan danas zapošljavaju ljude. Oni su takođe jedni od najvećih izvoznika iz Srbije. Jedna od tih je npr. „Merima“ iz Kruševca, koju je kupio „Henkel“. Pre mesec dana sam bila da otvorimo još jedan dodatni pogon „Henkela“ i on u ovom trenutku postaje jedan od 10 najvećih izvoznika iz Srbije. Tu je „Zorka farma“ koju je kupio „Hemofarm“, Duvanska industrija Niš koju je kupio „Filip Moris“, Duvanska industrija Vranje, koju je kupio „Britiš amerikan tabako“, Cementara Beočin, „Lafarž“, Cementara Kosjerić „Titan“, Cementara Popovac „Holcim“. Dakle, sve kompanije koje su uspešno privatizovane, odlično rade, zapošljavaju ljude, doprinose ekonomskom razvoju Srbije i jesu jedan od najvećih izvoznika iz Srbije. Ništa od toga što sam nabrojala vama, ne smeta, ali vam zato smeta afera doktorat, čoveka koji je bio najbolji đak generacije u gimnaziji, koji je onda bio najbolji student generacije na Ekonomskom fakultetu, koji je dobio nagradu za diplomski rad, koji ima dve master diplome. Jednu sa Ekonomskog fakulteta i jednu iz SAD kao njihov stipendista, doktorat za koji je komisija dva puta potvrdila autentičnost tog doktorata, ali dobro. Rekla sam Siniši jutros, da nije bio taj doktorat i da nisi radio taj doktorat i da sam ja juče mogla da predstavim da si bio đak generacije, student generacije, najbolji master student, onda bi mi verovatno rekli – Siniša Mali je, mi smo to čuli iz poverljivih izvora, Siniša Mali je učio napamet. On je bubao, nije učio sa razumevanjem. I to je jedna ogromna afera koja će zauvek pratiti Sinišu Malog. Hvala vam.
Pravo na repliku, koleginica Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem. Znate šta, gospođo Brnabić, vi ne možete sebe da poredite sa Mirkom Cvetkovićem i sa pozicijom koju je on imao. Ja se ne sećam, gospođo Brnabić, da je Tadić govorio kako Cvetkovića niko neće, neće ga ni poslanici, neće ga ni stranka, neće ga čak ni članovi njegove najuže porodice, ali, eto, Cvetković će biti premijer samo zato što Tadić tako hoće. To je Vučić za vas izrekao. Niti je u danu kada je predlagao Mirka Cvetkovića na funkciju premijera Boris Tadić rekao da će Cvetković biti tehnički premijer, a neko drugi politički premijer, niti je Mirko Cvetković ikada sam za sebe govorio da je tehnokrata, niti su se ministri u Vladi Mirka Cvetkovića utrkivali ko će više, ko će bolje i ko će brže da hvali Borisa Tadića, niti je Slavica Đukić Dejanović, kao predsednica Skupštine Srbije u to vreme, dozvoljavala bilo kome da ponižava Narodnu skupštinu i građane Srbije na način na koji to radi Aleksandar Vučić, prvo lično, a nakon što je otišao sa mesta premijera Vlade, preko vas. Tako da ne možete porediti svoju poziciju sa time. Ne smeta mi zbog vas lično, smeta mi zbog Vlade Republike Srbije. Smeta mi kada premijer države u kojoj živim izjavi da mu je politički mentor Aleksandar Vučić, kada premijer države u kojoj živim izjavi da je samo tehnokrata. Takve stvari, izvinite, svakom pristojnom građaninu ove zemlje treba da smetaju i nemojte laskati, ne radi se o vama lično. Drago mi je što, evo, nakon 18 godina čujemo da nije bilo pljačkaške privatizacije, da je postupak privatizacije bio vrlo uspešan, da su to firme u kojima neko radi. Čekali smo 18 godina ali hajde, i ako smo sačekali vas kao tehnokratu, dobro je da ste konačno rekli istinu.
Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovana premijerko, ne treba ni da se poredite sa premijerom koji je preglasavan na sednicama Vlade. Znate, taj premijer nema podršku ni ministara, a kamoli građana Srbije. A vi imate podršku i građana Srbije i političkih stranaka. Tako da takva vrsta poređenja jednostavno daje za pravo onima koji ništa ne znaju u politici i koji su svojim rezultatima pokazali gde su ih građani stavili na svoje mesto, pogotovo u Beogradu, gde su dobili 2%. Hvala. `PREDSEDAVAJUĆI: Reč ima predsednik Vlade, gospođa Ana Brnabić. Izvolite.
Samo par stvari. Prvo, mislim da je potpuno legitimno da vama smeta što ja kažem ko je moj politički mentor, ali ne vidim težinu toga uopšte. Vama, naravno, može da smeta šta god, ali ne znam kakav uticaj to ima na Narodnu skupštinu, a i na mene i na moj posao? Da li ja mogu da se poredim sa tadašnjim predsednikom Vlade, gospodinom Mirkom Cvetkovićem? Naravno da ne mogu i mi se u tome u potpunosti slažemo. Ja radim, a pri tom i naše sednice Vlade u zgradi Vlade nisu telefonske. Tada su sve sednice Vlade, osim par, ja mislim, evo, videću da mi pošalju informacije, bile telefonske. Tako da je istina da ja ne mogu da se poredim i time se ponosim. Da li sam ja rekla da nije bilo pljačkaške privatizacije? Nemojte da izvrćete, to je dosta jeftino. Nisam ja to rekla. Ja sam rekla da Siniša Mali nije učestvovao u pljačkaškim privatizacijama između 2001. i 2003. godine. A da li ih je bilo? Nažalost - onoliko, zbog čega je toliko ljudi izgubilo posao, toliko firmi ugašeno, toliko se podigao naš uvoz zato što su prodavane firme, iznošene mašine u inostranstvo i sa tih istih mašina rađeno u inostranstvu pa uvoženo u Srbiju. Na primer, „Zmaj“. Izvezene su mašine u Tursku, rade u Turskoj i danas iz Turske mi uvozimo to. „Zmaj“ je prodat za manje, a pri tom je jedna od one čuvene 24 privatizacije, za manje nego što su mašine koštale u „Zmaju. Generalno, samo sam htela da vam kažem da potpuno podržavam vašu, vidim, intenciju da citirate i da se pozivate na predsednika Republike Aleksandra Vučića i molim vas, samo tako nastavite. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Snežana Petrović.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena predsednice Vlade, gospodine Mali, poštovane kolege narodni poslanici, Srbija je danas zemlja na mnogo čvršćim ekonomskim osnovama nego što je bila pre samo tri godine. Makroekonomska situacija je stabilna, privreda raste a stopa inflacije je stabilna i niska. Dostignuća u smanjenju makroekonomske neravnoteže i ubrzanju ekonomskog rasta su značajna, imajući u vidu tešku situaciju u kojoj se zemlja našla početkom 2015. godine, situaciju koja je pretila bankrotom. Veliki fiskalni deficit se pretvorio u suficit krajem 2017. godine, a javni dug je na stabilnoj silaznoj putanji. Odgovorna Vlada, zajedno sa predsednikom države Aleksandrom Vučićem, sprovela je, ali i dalje sprovodi, ambiciozni plan strukturnih reformi. Ovo bi u najkraćem bio prikaz sadašnje makroekonomske situacije Republike Srbije, koja je svoj teški put ozdravljenja javnih finansija u prethodnom periodu prošla zahvaljujući upravo hrabrim i dobrim odlukama državnog rukovodstva, kako bi se došlo do suficita državnog budžeta na realnim osnovama. Makroekonomska stabilnost ogleda se, između ostalog, i kroz nisku stopu inflacije koja je sa 3% u decembru 2017. godine pala na 1,1% u aprilu 2018. godine, a njeno dalje kretanje očekuje se u planiranim okvirima od oko 3%. Nakon više od decenije, 2017. godine zabeležen je suficit državnog budžeta od 1,2% BDP-a, a ovaj trend se nastavlja i u 2018. godini, da bi do ovog perioda dostigao 4,5% rasta, što predstavlja odličan pokazatelj ekonomske stabilnosti zemlje. Takođe, javni dug u 2017. godini pada za više od 10% i ukupno iznosi 59% BDP-a. Navedeni rezultati potvrđeni su poboljšanjem kreditnom rejtinga Srbije sa „BB-„ na „BB“, sa stabilnim izgledima za dalji rast. Stabilnost bankarskog sistema u Srbiji je očuvana i dodatno ojačana zahvaljujući pravovremenim merama Narodne banke Republike Srbije. Udeo problematičnih kredita u ukupnim kreditnim aranžmanima zabeležio je pad na 9,2% krajem marta tekuće godine, što je njihov najniži nivo još od 2008. godine. Važno je spomenuti reformu poreske uprave koja je dovela do značajnog rasta prihoda od poreza po raznim osnovama i nadmašivanja planiranih fiskalnih rezultata. Priliv stranih direktnih investicija u prvom tromesečju 2018. iznosio je 569 miliona evra i očekuje se njihov dalji rast tokom 2018. godine, koji bi trebalo da rezultira na kraju godine sa 2,6 milijardi evra. Rast BDP-a bio je dominantno vođen investicijama, kako državnim tako i privatnim, većom potrošnjom i snažnim rastom izvoza. Na rast BDP-a uticao je sa proizvodne strane najviše rast u građevinarstvu, a i ostali sektori dali su pozitivan doprinos rastu, pre svega industrijske proizvodnje i usluga. Sve navedeno stvorilo je povoljno okruženje za ubrzanje ekonomskog rasta u narednom periodu. Sadašnji makroekonomski pokazatelji idu u prilog tome da je Srbija danas mesto koje ima dobre preduslove za bolji život i država u koju su investitori, kako domaći tako i strani, voljni da ulažu. Tehnološki razvoj, inovacije i ulaganje u mlade stručne kadrove budućnost su Srbije koja zasigurno ide u korak sa visokom tehnološkim zahtevima najrazvijenijih zemalja sveta. Ali, i pored stabilne makroekonomske situacije, još mnogo posla je pred svima nama. Dostignuti nivo rasta mora se održati, a svakodnevna borba za dobrobit građana, stabilnosti javnih finansija i bolju budućnost naše dece obaveza svih nas u budućnosti. Na kraju bih gospodinu Malom, pošto očekujem da danas na glasanju dobije podršku većine narodnih poslanika, poželela uspešan rad u narednom periodu Vladi Republike Srbije, isto onako uspešan kako je bio i njegov četvorogodišnji mandat na mestu gradonačelnika Beograda, za koje vreme je dug rada prepolovljen, stabilizovane javne finansije, sprovedena konsolidacija javnih i javno-komunalnih preduzeća i pokrenuti mnogi značajni i važni projekti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milisav Petronijević. Izvolite, kolega.
Poštovani predsedavajući, poštovana predsednice Vlade, poštovani kandidatu za ministra finansija, gradonačelniče Beograda, drage kolege poslanici, poslanička grupa SPS će podržati predlog predsednice Vlade, da se za ministra finansija izabere gospodin Siniša Mali. Taj stav je juče šef poslaničke grupe SPS saopštio i ja sad samo potvrđujem to. U svom jučerašnjem obraćanju šef poslaničke grupe je izneo stav i ocenu o ovoj aktuelnoj Vladi i ja mogu samo da se pridružim tome, da na potpuno isti način govorim i da ne bih oduzimao vreme, prepišite ono što je govorio Đorđe Miličević i kao moje. Radi se Vladi koja ima jasnu politiku, koja je čvrsto brani i koja obično sprovodi. Vladi u kojoj učestvuje i SPS, koja deli vrednosti i odgovornosti u radu Vlade u ciljevima koje želi da postigne Vlada u budućnosti, ali i u sadašnjosti Srbije. Vlada koja ima jasnu politiku, spoljnu politiku, rezultate. Srbija danas u spoljnoj politici nije objekat o kome se razgovara, Srbija je danas subjekat sa kojom se razgovara. Rezultati vidljivi i u unutrašnjoj politici, uspesi u, pre svega, finansijskoj konsolidaciji, čime je obezbeđena finansijska stabilnost Srbije, a to istovremeno je i značilo, stvaranje uslova za brži, ekonomski razvoj, za investicije, kao pokretač razvoja za zapošljavanje. Naravno, kao rezultat svega toga, a kao socijalno odgovorna Vlada ulaganje u bolju i efikasniju socijalnu politiku, odnosno bolji život građana. Ovde je bitno reći i od čega se pošlo da bi se do kandidata došlo. Pošlo se od ovih rezultata koja Vlada evidentno ima i koji su neoborivi. Primećujem da je predsednica Vlade juče saopštila i šta je ono što je dodatno ponukalo da predloži kandidata za ministra finansija, a to je ono što stoji pred ministrom finansija, da obezbedi finansijsku stabilnost u Srbiji i uvek imajući u vidu, finansijsku stabilnost, stvara uslove za brži razvoj, ekonomski razvoj, da što više para nakupi u kasu Srbije, naravno na realnim i održivim osnovama, ali isto tako da ih što bolje čuva, ulaže u javne radove, u javno ulaganje u razvoj, da rastereti tamo gde može da rasterete da ne ugrozi finansijsku stabilnost kada su u pitanju porezi. Očekujem od ministra finansija da će se još žešće upustiti u borbu u koju već opustila ova Vlada, a to je borba protiv sive ekonomije jel je to ogroman prostor za povećanje prihoda Vlade. Dakle, predsednica Vlade je dodatno pojasnila šta je ponukalo da predloži ovakvog kandidata, kandidata koji će da nastavi kontinuitet dosadašnjeg uspešnog rada Vlade. Želim da ovde kažem, kada je to u pitanju, predlog kandidata za ministra finansija, da ste predsednice Vlade predložili čoveka koji će moći da obezbedi ovo što vi tražite kao predsednica Vlade, odnosno ova Vlada. Radi se o čoveku koji ima znanje i izuzetnu finansijsku pismenost. Radi se o čoveku koji ima rezultate. Rezultati su važni, sve ostalo je priča. Dakle, dokazaću na dva primera da imate apsolutno pravo da predložite ovakvog kandidata zbog ovog cilja o kome sam malo pre govorio, koji će da obezbedi da se nastavi finansijska stabilnost, ali i ulaganje u ekonomski razvoj. Imam pravo i želim da svedočim o tome jer je SPS učesnik u vlasti u Beogradu i imao sam prilike da učestvujem i da vidim svojim očima o kakvom čoveku se radi, kakvoj energiji, kakvom znanju, da tako kažem, trasiranom putu razvoja Beograda. Ono što je pod jedan, ministar finansija je čuvar kase Srbije i prvi mu je zadatak da sačuva finansijsku stabilnost. Šta je garancija da će to da bude? Garancija je rezultat koji je postigao u Beogradu kao gradonačelnik Beograda, a nemojmo da mislimo da je to nešto malo, radi se o dvomilionskom gradu, radi se o gradu koji obezbeđuje preko 40% BDP Srbije. Rezultati, a ja ću izneti samo brojke. Brojke su surove i one ne znaju da foliraju, one kažu jasno. Dug od milijardu i 118 miliona evra je prepolovljen. Četrnaest milijardi dinara neisplaćenih obaveza, isplaćene su sve obaveze. Budžetski deficit od 20,25% je smanjene četiri puta. Prvi put dobijen kreditni rejting. Konsolidacija javnih i komunalnih preduzeća, minus dve milijarde do plus deset milijardi. Naveo sam samo ovih nekoliko podataka i tačka kada je u pitanju, imali osnova kada se kaže da se radi o čoveku koji će moći da nastavi taj posao kao ministar finansija. Drugo što želim da kažem, a ono što karakteriše ovu Vladu, a to je stvaranje uslova i borba za još bolji ekonomski razvoj, što će biti naravno i zadatak ministra finansija ali iz svog, kako bih rekao, domena, nove investicije, razvoj, ulaganje, izgradnja, veće zapošljavanje, a zaposliti Srbiju danas je najvažniji zadatak koji stoji pred nama. Garant i za ovaj zadatak da će znati da uradi su opet rezultati koji su postignuti u Beogradu koji je vodio kao gradonačelnik Siniša Mali. Opet ću samo surove brojke. Kroz kreiranje atraktivnog investicionog ambijenta i podsticanje direktnih investicija, pokrenut je investicioni ciklus u Beogradu. Paralelno sa finansijskom konsolidacijom i vodeći računa o finansijskoj stabilnosti Beograda. I, šta je rezultat? Danas je Beograd najveći investiciona destinacija u ovom delu Evrope. Tačka, neću da nabrajam dalje. Šta je dalje karakteristično? U Beogradu su se dugo godina gasile fabrike, a u Beogradu se sada otvaraju nove. Otvorena je „Meita“ u Lazarevcu, negde oko 1.000 radnika itd, itd. Naučno-tehnološki park - 560 radnika. Pripreme za fabriku otpadnih voda u Beogradu, u 21. veku, koju nije imao. Dalje, 37 novih hotela, milion turista u Beogradu kao posledica toga, 570 ulica, 550 kilometara asfalta, 250 kilometara asfalta u prigradskim područjima, odnosno udaljenim područjima, što potvrđuje politiku koja je vođena u Beogradu da Beograd nije samo „krug dvojke“, nego sve, od Dudovice do Padinske skele i od Sopota do Batajnice. Dakle, sve su to rezultati, da ne nastavljam dalje, 113 kilometara kanalizacije, 283 kilometra vodovoda, 260 kilometara toplovoda i još da vam skrenem pažnju da je u toku izrada magistralnog toplovoda Obrenovac-Beograd, koji će da koristi toplu vodu iz elektrane „Nikola Tesla“ za zagrevanje Beograda. Samo da napomenem da je taj projekat bio urađen i skoro poslovi završeni, ali dolaskom DOS-a, kažu da je to relikt socijalizma, i to je sve zatrpano. Sedamdeset dve hiljade dece u vrtićima, 14 hiljada više, 40 rekonstruisanih novih zdravstvenih ustanova, 14 hiljada majki koje dobija dodatak, a socijalno ugroženi sa 25 hiljada, klubovi sa stare i da ne nabrajam dalje. Jednom rečenicom ću se vratiti na početak. Kada je u pitanju finansijska stabilnost, ali samo kao preduslov za ulaganje u razvoj, šta je karakteristika, šta je rezultat Beograda danas? Danas je grad kranova i dizalica. Hiljadu i sto aktivnih gradilišta u Beogradu ima. Evo, neću više da pričam. Naveo sam samo nekoliko podataka, nekoliko brojki, a brojke kažu sve. One potvrđuju da ti rezultati daju garanciju da će to moći da se preslika i kada je u pitanju Srbija. Na kraju želim da kažem da, imajući u vidu ovo što je predsednica Vlade iznela kao očekivanja, imajući u vidu da se radi o kandidatu koji ima znanja, koji ima izuzetnu finansijsku pismenost, recimo, nezapaženo je prošlo, mnogo je pričano o drugim stvarima, znate šta znači danas u svetu imati zvanje ovlašćenog finansijskog analitičara CVA američkog instituta? Ogromna stvar. Malo ih u svetu ima, u Srbiji veoma, veoma malo. Neću dalje da dužim. Dakle, radi se o znanju, radi se o rezultatima, što je najbitnije, koji potvrđuju da je vaš predlog, predsednice Vlade, apsolutno odgovarajući i da će dati rezultate kada je u pitanju dalji rad Vlade. Naravno, dajemo punu podršku predlogu da se za ministra finansija izabere Siniša Mali. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović. Izvolite.
Predsedavajući, uvažena premijerko, gospodine Mali, pa kad čujete kritiku od nekog ko je na ispod 2% ili 1%, i kada te kritike nisu argumentovane, kada ništa konkretno kao predlog ne dođe, onda je dobro što vi danas možda i nemate priliku da govorite, neko bi rekao nažalost, na ovoj sednici, jer baš karakteristika pristojnog čoveka jeste da na to ćuti, da nemo pogleda, da klimne glavom i da kaže – okej, ljudi obavili ste svoje za šta ste debelo plaćeni, idemo mi dalje da radimo za građane Srbije, da smanjujemo dalje javni dug, da dalje otvaramo fabrike, da dalje zapošljavamo Srbiju, da dalje gradimo puteve, da naši aerodromi budu sve bolji, da naša država i finansije budu sve jače i stabilnije, a vi nastavite. Nastavite da pljujete, nastavite da kritikujete, nastavite da dirate naše porodice i uskoro vas više na političkoj sceni neće biti, a građani Srbije će biti sve zadovoljniji, jer će imati porast i plata i penzija već ove godine, jer će imati nove kranove, nove fabrike, nova radna mesta, jer će naša deca imati budućnost, imati razloga zašto da se raduju svakoj narednoj godini u kojoj će živeti u Republici Srbiji. Vama na mestu ministra finansija, sećate se, radili smo zajedno i u gradskoj skupštini, želim sve najbolje i puno uspeha. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Stanislava Janošević. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovana predsednice Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, ispred nas je veoma bitan zadatak, a to je Izbor člana Vlade Republike Srbije. Pokušala sam da napravim paralelu, da odredim nekako koje je to ministarstvo od kog bitnije ili važnije, međutim, nemoguće je to učiniti, jer su svi nekako podjednako bitni i važni. Međutim, onaj resor koji je utkan u svaki pojedinačno jeste Ministarstvo finansija. Ministarstvo finansija omogućava razvoj, napredak i finansiranje svih segmenata našeg društva i veoma je odgovorno i teško biti na čelo takvog ministarstva, ali ne sigurno teško za nekog ko se u potpunosti dobro uhvatio u koštac sa svim problemima koje je nosio Grad Beograd. Kandidat za ministra finansija je gospodin Siniša Mali i pošto ste iz ekonomske struke, kao i ja, nekoliko puta sam pročitala vašu biografiju. Ne bih se usudila sve reference da ponovim samo da neku ne bih izostavila, međutim ono što je ostavilo jak utisak na mene jeste da ste predavali poslovne finansije. Svaki ekonomista je svestan koliko su poslovne finansije bitne, da je to jedan motor, da je to ono što utiče na razvoj, treba ih u potpunosti savladati, a kamoli predavati na fakultetu. Međutim, pored tog visokog nivoa obrazovanja koje krasi vašu biografiju, ono što je za svaku pohvalu jesu rezultati vašeg rada. Ja nisam po rođenju Beograđanka, niti po prebivalištu, ali svojim radnim mestom sam vezana za ovaj grad i mogu sa sigurnošću da kažem da se u poslednje dve, tri godine i te kako vide novi obrisi Grada Beograda, od rekonstrukcije i novih kilometara puteva, uređenja bulevara, novih fasada, preko 200 fasada u ovom gradu, fontana koju toliko osporavaju, „Beograda na vodi“. Pored novih fabrika i otvorenih radnih mesta koji krase naš grad, zaista nema mesta niti kakvoj kritici. Kada smo kod pomenutih fontana, čak i da ih nema to ne bi valjalo, jer ne bi imali šta da uništavaju. Žao mi je što su jedni potezi krajnjih očajnika. Međutim, kada govorimo o „Beogradu na vodi“, to je i te kakav projekat. Kada prelazim Brankov most iz pravca Novog Beograda ne dočekuje me više obrušen deo grada koji je pored reke, već projekat u vrednosti 3,5 milijardi evra. To je za svaku pohvalu. LJudi danas tamo prolaze, šetaju, uživaju i snimaju reklame, što sam obratila pažnju da je učinjeno u poslednjem periodu. Mimo toga, gospodine Mali, vas očekuje težak rad i vi ste svesni toga, jer ćete biti usko povezani sa javnim finansijama. To je takvo polje koje se odnosi na finansiranje ne samo Republike, već i AP, kao i lokalnih samouprava. Ono što je jako teško bilo jeste izvršiti reformu javnih finansija. Tek danas ubiramo plodove te reforme. U jednom malom delu očekujemo još veće, a vi ćete tada voditi taj resor kada se našim penzionerima bude omogućavao i drugi porast njihovih primanja. Moram priznati da kada ministar finansija budete dolazili u Narodnu skupštinu i budete branili zakone koji će tada biti na dnevnom redu, sigurno će biti poteškoća, međutim, bićemo uz vas, jer ste vi dokazali i uverili nas da sve radite dosledno, pošteno i na pravi način, u korist građana Republike Srbije. Gospodine Mali, želim vam sav profesionalni uspeh, ličnu sreću i zdravlje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 sati, zbog potrebe da Narodna skupština što pre izabere ministra finansija. Reč ima narodni poslanik koleginica Maja Videnović. Izvolite.
Hvala gospodine Arsiću. Gospođo premijerka, gospodine kandidatu za ministra finansija, gospođo Brnabić juče smo celog dana na početku vašeg izlaganja imali priliku da slušamo o tome šta je Siniša Mali, novi predloženi kandidat za ministra finansija, četvrtog po redu, u prethodnih šest godina, i vi ste izabrali da argumenti vaši zašto smatrate da bi Siniša Mali bio najbolji ministar u ovom trenutku, pokušali da građanima Srbije i narodnim poslanicima predstavite nekakav svojevrstan izveštaj o tome šta je sve u Beogradu učinjeno, fokusirajući se isključivo na napade na bivšu vlast u Beogradu i bivšeg gradonačelnika Dragana Đilasa, bez i jedne jedine reči o finansijskoj politici Vlade, bez i jedne jedine reči o stanju u kome se država trenutno nalazi, bez i jedne jedine reči o planu i vizijama, što potpuno razumem. To su moje koleginice i kolege imale priliku da vam kažu tokom jučerašnjeg i tokom današnjeg dana zato što je potpuno jasno i vi to znate i svi građani vrlo dobro znaju da je ministar finansija, između svega ostalog što jeste, predsednik Vučić. Predsednik Vučić koji pre nekoliko dana najavljuje, ponovo najavljuje da će se ukinuti umanjenje plata i penzija za šta je samo pre nekoliko dana rekao, ukoliko se to desi, da će penzije i plate ponovo biti smanjene. Predsednik Aleksandar Vučić koji optužuje građane Srbije da su lenji, neradnici i da on radi, predsednik Aleksandar Vučić koji je kreator politike vlade kojoj je fiskalna konsolidacija postala ideologija koja je važnija od života, koja je otimanje pošteno zarađenih penzija, smanjenje plata, ideologija koja nema premca s jedne strane, a sa druge strane bahatost, subvencije preduzećima, ni jednu jedinu reč o nečemu takvom niste juče rekli. Dakle, i onda premijerka i vaš, kako ste po vašim rečima rekli politički mentor, narodnim poslanicima i građanima Srbije predlažete gospodina Sinišu Malog, bivšeg gradonačelnika Beograda za ministra. Čoveka koji je, to su moje kolege tokom jučerašnjeg dana govorile o svim aferama, ugušen aferama. Koje je, ja moram da vas podsetim, te afere čekaju sudski epilog, koji će se desiti kad-tad. Te afere ne očekuju sud Aleksandra Vučića, jer niti je on vlasnik istina, niti je on vrhovni sudija i te afere ne očekuju vaše, kao što ste rekli - ja sam vam juče odgovorila na afere. Ne, niste vi, gospođo premijerka, neko ko treba da odgovara na te afere, već nadležni državni organi. Ja sam potpuno sigurna da će ovo biti zemlja u kojoj će sve afere u kojima je gospodin koga danas kandidujete za ministra finansija dobiti sudski epilog. Juče ste rekli da treba da govorimo o činjenicama, da ne volite da govorite na politički način i hajde da govorimo o nekoliko činjenica. Ja ću pomenuti samo nekoliko. Juče ste govorili o „Er Srbiji“ i na neverovatno bahat način ste rekli, da ko građane Srbije vuče po ušima da lete i da koriste usluge „Er Srbije“? „Er Srbije“ koju građani Srbije finansiraju, „Er Srbije“ koju koju građani Srbije finansiraju a od koje ta ista „Er Srbija“ naplaćuje flašicu vode. Savamala, gospodin Siniša Mali je nažalost neko ko je postao metafora i slika rušenja javnog interesa, rušenja države, čovek u čijem mandatu se desilo gaženje Ustava, čovek u čijem mandatu na šta nije reagovao nikada je neko naredio policiji da ne reaguje na pozive svojih građana u pomoć. To je čovek koga vi danas kandidujete za ministra finansija. To je čovek za koga je predsednik Republike rekao da je on jedan od ljudi koji su, citiram predsednika Republike „kompletni idioti koji su odgovorni za tako nešto“.Ja mogu, ako ništa drugo, da razumem predlog gospodina Vučića i predlog vaš, pošto ste rekli da je gospodin Mali vaš predlog, da vi ovim ponižavanjem građana Srbije, zapravo smatrate da su oni kompletni idioti. Sve ovo što se nalazi u biografiji, sve ovo što je Siniša Mali ostavio kao svoje rezultate govori o tome. Govorite o javnom dugu i po tome se, nažalost, bivši gradonačelnik proslavio, po činjenici da ga i ministar finansija i fiskalni savet demantuju, te ukoliko on zadrži svoju metodologiju po kojoj je računao, onda mora kao prvi svoj korak u Vladi Srbije da kaže da je zatekao budžet Srbije pred bankrotstvom i da je dug Republike Srbije veći od 100% BDP. Dakle, ono što je jako važno, a što nažalost nismo od vas umeli nijednom prilikom da čujemo da ni u jednoj demokratskoj i uređenoj zemlji Siniša Mali ne bi mogao da bude predložen ni za jednu drugu javnu funkciju. Čovek koji je toliko opterećen aferama i vi niste ti koji ćete reći – ja sam na njih odgovorila, za to će nadležni organi da reaguju. Ni jedna demokratska država čoveka ugušenog aferama ne bi mogla da predloži za obavljanje bilo koje funkcije. Ja ne znam da li vi uopšte razumete šta znači odgovornost? Siniša Mali, sa aferama koje ne možemo da prebrojimo. Siniša Mali čovek koji je odgovoran, koji je ćutao kada je neko naredio policiji da ne reaguje, sa ovim predlogom, ako ništa drugo vi se rugate građanima Srbije. Najavljujete novu fazu brutalne bahatosti ove Vlade i kao što su moje kolege rekle, u tom smislu, nije mnogo važno ko je konkretno ministar finansija, zato što će on umesto zaštite javnog interesa i interesa građana imati kao zadatak, prvenstveno jedino da štiti interese jednog čoveka, jedne stranke.
Zahvaljujem. Replika, Aleksandra Tomić.
Kada pričamo o penzijama, onda treba reći da izvrtanje istine je najopasnije, pogotovo kada govorimo o obraćanju prema penzionerima. Ono što treba Vlada Srbije u dogledno vreme da izađe sa zakonskim predlogom, to je ukidanje Zakona o smanjenju penzija, koje je pre četiri godine bila iznuđena mera, usled toga što smo našli praznu kasu i usled toga što je svega 15 dana ostalo bilo za isplatu svih finansijskih davanja i to nije izmišljena priča o bankrotu, nego je to realnost koja je Srbiju zadesila usled vlasti DS od četiri godine. hvala.
Hvala. Replika. Goran Ćirić.
Evo i sada čujemo od koleginice optužbu da je 2014. godine Vlada Srbije, Republika Srbija, bila pred bankrotstvom i za to optužuje DS. Godine 2014. je ta Vlada nasledila prethodnu Vladu, a vi ste bili većinski koalicioni partneri u toj Vladi od 2012. do 2014. godine. To je i ministar Vujović više puta izjavljivao da je 2014. godine Ministarstvo finansija zatekao pred bankrotstvom. To smo čuli i od predsednice Vlade u par navrata u ovim izlaganjima i zaista je teško prihvatiti da sa ovakvom lakoćom optužite DS za 2014. godinu. Nasledili ste javni dug od 15 milijardi evra 2012. godine u julu mesecu. I tada ste optuživali da je država pred bankrotstvom zahvaljujući DS, a zamislite, kažete da je sada u zdravoj ekonomskoj situaciji sa dugom od 24 milijarde. Dakle, država je 2012. godine bila pred bankrotstvom sa 15 milijardi evra javnog duga, a sada po vašim rečima smo u sjajnoj ekonomskoj situaciji sa 24 milijarde evra. Dakle, devet milijardi evra većim javnim dugom. Dakle, to zaista nema nikakve logike, ali je vrlo važno i ovo o čemu smo govorili više puta, ta kontradiktornost u metodologiji obračuna javnog duga. Ključni argument na kom insistirate i predlog da izaberemo Sinišu Malog za ministra finansija je da je konsolidovao dug Beograda i stalne izjave 1,2 milijarde evra javnog duga, a to je opovrgao bivši ministar finansija, koji je podržao Fiskalni savet i potvrdio njihove nalaze da je taj dug iznosio 380 miliona evra.
Zahvaljujem poslaniče. Replika Aleksandra Tomić.
Zašto ne kažete šta smo nasledili od 2012. godine? Stotinu dvadeset i osam kreditnih linija sa kamatom od 1,4 milijarde evra godišnje. Zatim, 750 miliona evra godišnje za davanje firmi u restruktuiranju. Zatim, 20 milijardi dinara dugove od sudskih presuda vojnim penzionerima koje je vaš ministar napravio. Zatim, davanja koja su išla za penzije, 48% ukupnog fonda koji danas iznosi 30%. Znači, ono što vi govorite, to je da je javni dug isključivo bio onaj koji je napisan, a sve ostalo što ste krili po nekim tajnim davanjima, to jednostavno vam nije ulazilo u javni dug i zbog toga ste prikazivali sliku koja je bila mnogo lepša, ali toliko lepša da više niko nije hteo sa vama da sarađuje, ni da vam da kredit, ni da vas podržava, a MMF niste hteli ni da vidite, jer su oni upravo dali ovu sliku. „Blumberg“ je u javnosti dao upravo ovu izjavu o kojoj govorim i to je gospodin Vujović rekao. Nemojte stalno stavljati nešto u usta gospodinu Vujoviću što nije rekao. Nije oko metodologije javnog duga, nikada nije bilo sukoba između gospodina Vujovića, niti izjave Siniše Malog, nego vi želite javnosti stalno da prikazujete kako ste mnogo bolji nego što postoji i zbog toga su građani Srbije sigurno se opredelili za SNS. Hvala.
Hvala. Reč ima Ana Brnabić.
Hvala. Ovo je stvarno neverovatno. Neverovatne stvari ja ovde mogu da čujem. Jedna od neverovatnih stvari, a setićete se, sinoć smo se ovde raspravljali oko vašeg dobacivanja i toga da skratim. Vi mene kažete danas, bez i jedne reči juče, o planu i vizijama Vlade i Ministarstva finansija. Podsetiću vas, o planu me je direktno pitao narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Kada sam pričala o planu i vizijama, narodni poslanik me jedna čuo zato što ste vi meni dobacivali da skratim, da je zabavno to što pričam. Možemo da pitamo i narodnog poslanika. Dakle, apsolutno vas nije zanimalo, ni plan, ni vizija koju sam predstavljala, jedino ste želeli da skratim. Pričala sam o tri najvažnija cilja koje ima ministar finansija ispred sebe, kako te ciljeve da postigne i bili ste u sali. Vidim da se čudite sada. Hoćete da mi kažete da me niste čuli da sam pričala o planu i vizijama? Niste me čuli kada sam pričala o planu i vizijama? Dobro. Dakle, neverovatno je reći nekome ko je juče sa vama sedeo ceo dan, deset sati, da nisam ni jednu jedinu reč rekla o planu i vizijama. Ja sa pričala o tom planu i vizijama. Znam šta sam pričala. Možete da uzmete stenogram i da vam pričam o dva ključna prioriteta i problema i izazova koje ima ministar finansija, o tri cilja koja su najvažnija i šta želimo da postignemo time. Dobro, i to je parlamentarna debata. Ali, na svu sreću, svi građani Republike Srbije, koji su juče pratili prenos, su čuli da sam pričala o planu i vizijama. Takođe mi kažete da nisam pričala o rezultatima Vlade, pričala sam samo o rezultatima Siniše Malog. Neverovatno, koliko sam juče pričala o rezultatima Vlade, ali hvala vam na prilici da još jednom pomenem samo najvažnije rezultate od početka ove godine. Vidim da je nekima već muka što ću pričati o rezultatima Vlade, pretpostavljam zato što sam ih puno puta pomenula. Ali, vidite, vaše kolege narodni poslanici meni kažu da nisam pričala o rezultatima Vlade. Dakle, BDP rast od 4,5% u prvom kvartalu, priliv stranih direktnih investicija od 611,6 miliona evra, takođe u prvom kvartalu. To je za 4,7% više nego u 2017. godini, kada smo imali dve milijarde i 600 miliona evra stranih direktnih investicija. Potpisani ugovori sa 24 kompanije za oko 10.000 novih radnih mesta. Dobit privrede, po Agenciji za privredne registre, a ne po onome što Vlada kaže, 437 milijardi dinara, duplo bolji rezultat nego 2016. godine. Nenaplativi krediti, tzv. MPL-ovi, konačno jednocifreni, u martu 9,2%. Rešavali smo i nastavljamo da rešavamo probleme preduzeća u stečaju. Uspešno privatizovana „Galenika“ za ukupno 41 milion evra. Rešen IMT. Na Međunarodnom sajmu poljoprivrede imali smo konačno ponovo predstavljen IMT traktor. Do kraja godine očekujem da ponovo krenemo proizvodnju traktora u Republici Srbiji. Rešen „Magnohrom“. Raspisujemo tender za strateškog partnera za RTB Bor. Stanje budžeta na jučerašnji dan – suficit od 11,6 milijardi dinara, planirani deficit od oko 38 milijardi dinara. Javni dug ispod 60%, dakle, 59,9%, ispod nivoa Mastrihta, zahvaljujući čemu je Srbija u ovom trenutku stabilna zemlja. U aprilu smo konačno pustili u rad elektronsko pravosuđe, kako bi se borili protiv male korupcije i napravili pravosuđe transparentnije u Srbiji. Danas svi građani Srbije mogu da prate status predmeta u svim osnovnim, višim i apelacionim sudovima onlajn, preko interneta. Povezujemo baze podataka pravosuđa sa bazama podataka državne uprave i lokalne samouprave, kako bi omogućili bržu, lakšu i direktnu razmenu podataka između sudova i državne uprave. Svi podaci koje smo stavili da su transparentni su stavljeni i na portal otvorenih podataka. Portal otvorenih podataka, samo da vam kažem, u smislu transparentnosti i toga koliko je Vlada kritikovana, nikada ranije nije ni postojao. Mi smo ti koji su objavili portal otvorenih podataka i sada objavljujemo sve setove otvorenih podataka, kako bi stimulisali i transparentnost rada Vlade i ostalih državnih institucija i start ap kompanije da nalaze rešenje za probleme koje imaju i Vlada i javna preduzeća. Mogu da nastavim ako hoćete. Takođe, i politički, o ugledu Srbije u svetu. Rekli ste da nisam rekla o rezultatima Vlade, pa evo, za vaš benefit, sada i govorim. Poseta premijera Japana gospodina Šinzo Abea, poseta gospodina Tajanina, predsednika Evropskog parlamenta, poseta Žan Kloda Junkera, predsednika Evropske komisije, poseta Donalda Tuska, predsednika Evropskog saveta, poseta Šarla Mišela, premijera Belgije, poseta predsednika Kipra Nikosa Anastasijadesa, poseta predsednika Evropske investicione banke dr Vernera Hojera. Predsednik Srbije u poseti Turskoj, u poseti Rusiji. Zajedničke sednice Vlade sa Slovenijom i Mađarskom. Objavljivanje Strategije o proširenju EU, identifikovanje Srbije kao lidera za sledećeg člana EU itd. Ne mrzi me da vam ponovim o najvećim uspesima Vlade, još jednom, ukoliko ni ovaj put niste čuli. Kažete za afere Siniše Malog – nadležni organi će da reaguju. Ja sam vam rekla, u nekim od navodnih afera nadležni organi su već reagovali. U nekima, svakako, nadležni organi će tek da reaguju. Ja vas onda pitam, ako će nadležni organi tek da reaguju, zar nije postulat svakog savremenog, civilizovanog društva da ste nevini dok se ne dokaže da ste krivi? Vaš postulat, i zahvaljujući tome ovolike afere i insistiranje na njima, vaš postulat je da je Siniša Mali kriv dok se ne dokaže da je nevin. Ako pričamo o javnom dugu i ukupnom dugu, dakle, nejasno mi je da i dalje ne možete da razumete da je Siniša Mali pričao o ukupnom dugu grada Beograda. Ali, što je vama teško da prihvatite koliki je bio ukupni dug grada Beograda? U javnom dugu grada Beograda jedna od stvari koja nije računata su upravo ovih 448 miliona dinara koje je Beograd isplatio za 15.000 porodica zbog veće cene obdaništa od ekonomske cene. To nije bilo računato u javnom dugu, ali jeste ukupan dug grada Beograda, dug koji je gradska uprava morala da vrati, dug koji će i sledeća gradska uprava, kako nam stižu tužbe, morati da vrati i koje su oni proračunali na 20 miliona evra, koje neko mora da obezbedi u gradskoj kasi da vrati ljudima. Eto, to je bilo jedno od dugovanja koje vi ne računate. Siniša Mali je računao i vratio. Hvala.
Hvala. Na isto izlaganje su se javila dva člana poslaničke grupe DS. Po meni, Maja Videnović ima pravo na repliku.
Direktno mi je premijerka odgovorila, na čemu joj zahvaljujem. Pretpostavljam da ste se zbunili, ne razumejući s kim razgovarate, očekujući da ću da polemišem preko klupe sa vama. Kada mi predsednica da reč, ja ću vama da odgovaram. Rekli ste, gospođo premijerka, da ste odgovarajući na pitanje poslanika Vukadinovića, ako se ne varam, uspeli da govorite o nečemu, čime ste potvrdili ono što sam ja rekla, da u predlaganju gospodina Siniše Malog, o onome o čemu sam rekla da niste govorili, niste govorili i vi ste upravo to potvrdili, da ste o tome rekli tek kada ste odgovarali gospodinu Vukadinoviću, i to sve ono što vam ja nisam pomenula. Pričali ste šta ste sve govorili, odnosno ne, što vas niko nije pitao, ali niste rekli nekoliko jako važnih stvari koje ste govorili juče. Ne znam za ovo što ste pomenuli, ali znam da ste juče rekli da građane Srbije niko ne vuče po ušima da lete i da koriste usluge Er Srbije koju sami finansiraju, a ta ista Er Srbija od njih naplaćuje čašicu vode. Rekli ste juče i ceo dan, i to je očito vaš mesidž boks, odnosno nešto sa čim ste došli i morate da govorite bez obzira o čemu se radi i šta je tema, a to je blatite bivšu vlast u Beogradu, bivšeg gradonačelnika i ljude koji su odgovorno radili. Rekli ste da su svi pozdravili rušenje u Savamali. To ste propustili da sebe ponovite. Rekli ste da je Siniša Mali nije kupio ta 24 stana u Bugarskoj, nego je to radila njegova firma, čime ne samo da ste demantovali Sinišu Malog nego i čuvenog bugarskog grafologa. Rekli ste da jelka nije najskuplja jelka u Beogradu za Novu godinu koja je simbol korupcije i metafora bahatosti ove vlasti, jer zaboga postoje privatne jelke negde u Italiji i Abu Dabiju, ako se ne varam. Pozdravljam vaše poznavanje prezunkcije nevinosti. Jako me hrabri da neko u Vladi zna i poštuje to pravilo. Ja vas molim da na to upoznate vaše ministre i predsednika Republike, ali morate da razumete da postoji drastična razlika između pretpostavke i nevinosti koja je postulat apsolutni i elementarnih kriterijuma dostojnosti da neko bude predložen i neko obavlja javnu funkciju. To su dve različite stvari. Uverena sam da možete da uvidite razliku.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nataša St. Jovanović.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovana premijerko Branabić, poštovani budući ministre finansija gospodine Siniša Mali, kolege narodni poslanici, nemojte da vas čudi što se ovde pojedini poslanici prave da ne čuju, ali znaju samo da kritikuju radi kritike, a ne zato što imaju neka adekvatna rešenja i predloge. Mi se ovde svakodnevno u Skupštini susrećemo sa tim. Tako da je sve to deža vi. Hoću da kažem da, kao i sami što znate, je jedno od najznačajnih ministarstava u Vladi Srbije svakako Ministarstvo finansija, jer treba da pruži podršku svemu što se zalaže SNS: razvoj lokalnih samouprava, borba protiv kriminala i korupcije, osnaživanje sistema odbrane i pravosuđa i drugih državnih sistema u zemlji. Dugujemo zahvalnost prethodnom ministru Vujoviću koji je dokazao delima da je svetski stručnjak, ali i cenjen i priznat u čitavom svetu. Srpska napredna stranka ima puno stručnjaka, bilo da su u njenim redovima ili je podržavaju svojim radom i zalaganjem, jer su prepoznali da je to jedini put kojim Srbija može da ide. Srbija nema alternativu. Za 2018. i 2019. godinu predviđen je rashod od 3,5%, u 2020. godini 4%, već u prvom kvartalu ove godine premašeno je predviđeno. Osnovni cilj za novog ministra finansija je smanjiti zaduženost i spuštanje javnog duga ispod 60% BDP po Mastrihtu. Očekujemo da globalni rast bude povećan i fokus stavljen na ekonomsku i fiskalnu politiku. Novi ministar istovremeno ima i lak i težak zadatak. Lak jer je državna kasa u odličnom stanju, budžet u suficitu, i to šest i po milijardi dinara, javni dug u konstantnom opadanju, a težak u delu, jer sledi dalje sprovođenje strukturnih reformi i odolevanje zahtevima za povećanje tekuće potrošnje. Gospodin Siniša Mali je visoko kvalifikovan za ministra finansija, jer ima dovoljno znanja i iskustva iz oblasti finansija i ekonomije i ni malo ne sumnjam da će svoju funkciju obavljati odlično, kao što to je to radio i do sada. Ko je gospodin Siniša Mali? To možete da pročitate iz biografije i neću o tome pričati, samo nekoliko, za mene impresivnih detalja. Bio student generacije na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, a takođe i među deset studenata na master studijama u Americi, 2014. godine je dobio nagradu „Najevropljanin“ za projekat razvoja i rekonstrukciju Beograda, radio je u upravi više kompanija i banaka, ali, ono što je najvažnije Siniša Mali se dokazao kao najbolji gradonačelnik Beograda koga ja pamtim. Često su ga upoređivali sa Brankom Pešićem, što je svakako čast. On je davne 1974. godine završio svoj mandat i ja se toga se ne sećam. Sada u 21. veku ponovo se pojavio gradonačelnik pod čijim vođstvom je pokrenuto preko hiljadu gradilišta, gradonačelnik koji je pokrenuo mnoge veličanstvene projekte. Beograd je postao prava metropola, atraktivna destinacija za mnoge turiste u poslednje četiri godine. Svakim danom smo svedoci kako se Beograd razvija, uređuje i koriste njegovi potencijali. Od najružnijih delova grada su postajali najlepši. Od sivog grada Beograd je postao onakav kakav mu je i naziv – beo grad. Oživeo je Beograd na rekama. Da bi sve ovo bilo, morao se prvo izboriti sa velikim minusom u kasi Beograda koju nam je Đilas ostavio. Tačnije, 2014. godine bio je minus od 1,2 milijarde evra, a sada 2018. godine prepolovljen je dug i smanjen budžetski deficit četiri puta. Javna preduzeća su od minuta dve milijarde dinara dostigla neto dobit od 10 milijardi dinara. Ne želim da gubim energiju, ni vašu, ni moju, nabrajajući kako je bilo 2014. godine kada je Siniša Mali preuzeo dužnost i šta nam je sve DOS-ovska vlast ostavila. Mi gledamo u budućnost i SNS na čelu sa Aleksandrom Vučićem je budućnost Srbije i Srbija više nije uspavana zemlja, već se ovde radi i gradi. Siniša Mali je više puta istakao da je timski igrač i ponosna sam što je u našem timu. Kao gradonačelnik Beograda ili kao ministar finansija, svejedno, on je deo dobitničkog tima. Takođe, želim javno da mu zahvalim, jer je kao gradonačelnik Beograda puno pomogao Mladenovcu kada mu je bilo najteže. Godine 2015, kada sam bila zamenik predsednika privremenog organa, nismo znali odakle da krenemo, od nagomilanih problema i dugova koje nam je, takođe, DOS-ovska vlast ostavila. Siniša je bio taj koji je sa svojim timom ljudi pokazao da Mladenovac nije prigradska opština, već podjednak deo Beograda i kako se domaćinskim poslovanjem mogu vratiti dugovi, ali ujedno i napredovati i razvijati. Želim da iskoristim ovu priliku i da čestitam vama premijerko Brnabić što ste, posle našem predsednika Aleksandra Vučića, iznad svega vrednog, odgovornog i vizionara razvoja Srbije, imali hrabrosti da ga zamenite na funkciji premijera, da ste pokazali da ste dostojni tog položaja. Takođe, vrlo je hrabro, ali na potpuno suprotan način što se gospodin Siniša Mali prihvatio dužnosti gradonačelnika Beograda posle Dragana Đilasa koji je ostavio praznu kasu, prezadužio Beograd i ostavio javna preduzeća u rasulu. Siniša Mali je dokazao da je vrednim i marljivim radom sve moguće i da se danas ponosimo našim gradom, kojom brzinom se Beograd razvija, napreduje u pravu metropolu i ujedno vraćaju nagomilani dugovi. Završila bih sa izrekom Bendžamina Frenklina: „Marljivost je majka sreće, jer samo tako se stvara srećna zemlja i zadovoljni ljudi“. To su građani znali da prepoznaju i na republičkim, gradskim, lokalnim izborima, koga će da slede i da je SNS njihov put u budućnost. Poštovani Siniša, želim vam puno sreće na novoj funkciji i želim vam svako dobro i na ličnom i na profesionalnom planu. Vama svima hvala na pažnji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nataša Vučković. Imate četiri minuta i 15 sekundi. Izvolite.
Gospođo predsednice Vlade, kolege i koleginice narodni poslanici, ja se neću pridružiti čestitkama i pohvalama. Juče smo imali prilike da čujemo prezentacije životnog puta i rezultata kandidata za ministra finansija. Podsetila bih da je u jedno istorijsko, herojsko vreme pre 100 godina jedan čovek postavio standard šta znači biti dobar ministar finansija. Bio je to dr Lazar Paču. On nije bio ekspert za finansije, nije bio ni ekonomista, bio je lekar, ali je bio u narodu, među građanima i među svojim kolegama ministrima poznat, prepoznat i priznat kao neverovatno pošten i neverovatno štedljiv čovek koji nije davao ni kralju, ni predsedniku Vlade, ni bilo kome da se meša u pitanje državnih para i državne kase. Cinici bi rekli – ko veruje u progres, ima razloga da sumnja. Mi smo juče slušali o tome šta su sve razlozi i argumenti zbog kojih gospodin Siniša Mali treba da postane ministar finansija. Mene mnogo više zanimaju oni drugi razlozi koji govore o tome zašto gospodin Siniša Maline bi trebalo i ne bi smeo da postane ministar finansija. To su sva ona pitanja o kojima su govorile moje kolege juče. Naravno, da je tu pitanje Savamale, jedno koje nam najviše izlazi pred oči, zbog toga što se postavlja pitanje funkcionisanja pravne države i vladavine prava u jednoj državi. I to je ono što nas najviše zanima. Ima nešto u ponašanju i političkom delovanju gospodina Siniše Malog, što ga nažalost nasuprot očiglednim kvalifikacijama, koje mi ne sporimo, i mogu da mu čestitam na svemu tome što je uspeo u svojoj biografiji naniže, ali postoji nešto u njegovom delovanju, njegovom činjenju što ga čini političi kontaminiranim, što ni sama njegova stranka ne može zapravo da anulira, što je pokazala i na poslednjim beogradskim izborima samom činjenicom kada imate tako uspešnog gradonačelnika, postoji političko pravilo da taj čovek vodi listu i da on bude nosilac kredibiliteta jedne stranke u glavnom gradu. Dakle, to je neko pravilo svakog političkog ponašanja. Podsetila bih, kada poredimo to sa izjavama Aleksandra Vučića iz vremena kada je komentarisao krizu pravne države u Savamali, kada je rekao da je pozicija Siniše Malog dugoročno, zapravo, teško održiva. Dakle, gospodin Siniša Mali, ukoliko bude izabran, a po svoj prilici će biti izabran za ministra finansija, doći će u priliku da upravlja našim novcem i novcem građana Srbije. Ono što mene jako buni, i mislim da je jedno pitanje, na kraju krajeva, o čemu mi treba ovde da raspravljamo takođe, ali je i pitanje i za javnost i za sve one koji se bave tokovima političkog i ekonomskog života u Srbiji - koga on to zapravo predstavlja, s obzirom da nikada nije učestvovao u izborima, nikada nije bio biran, neposredno ili posredno, a s druge strane vidimo da očigledno ima neke veštine koje ga čine da vrlo uspešno iz jedne u drugu vladu opstaje, od jedne do druge vlade preživljava. Postavlja se onda realno pitanje - na koji to način njemu uspeva? Ono što mene jako buni to je što smo mi svedoci toga da Aleksandar Vučić vrlo dobro zna da barata i upravlja i svojom i popularnošću i popularnošću SNS. Dakle, mene buni kako to da gospodin Vučić u ovoj situaciji ne vidi da predlaže, svi znamo da je Siniša Mali njegov predlog, kako to da ne vidi da je taj narušeni kredibilitet nešto što će se na kraju krajeva i njemu vratiti kao neka šteta. Nas kao građane Srbije i kao narodne poslanike mora da zanima - šta je to što ste sve spremni da uradite na uštrb vladavine prava i na uštrb prava građana Srbije kako bi ste ovde zaštitili ono što je predatorski neoliberalni kapitalizam koji građane Srbije dovodi u bezizlaznu ekonomsku situaciju? Hvala na pažnji.
Hvala. Replika. Reč ima Aleksandra Tomić. Izvolite.
Ličnim uvredama u odnosu na gradonačelnika Sinišu Malog niste uspeli da osujetite SNS da takvog čoveka s takvom biografijom, sa takvim iskustvom predložimo za ministra finansija. Možda niste čuli obrazloženje, ali da smo stavili Sinišu Malog kao prvog na listi za Grad Beograd dezavuisali bi građane Beograda, jer mi smo njega spremili za ministra finansija ili za neku jaču funkciju i ne bi bilo dobro stavljati nekoga i lagati građane da će obavljati funkciju gradonačelnika. Prema tome, mi se svojih kadrova ne stidimo, kao što se vi stidite pa ni ne znate ko vam je predsednik stranke. Hvala.
Reč ima Studenka Kovačević.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Vlade, eto uprkos tome što se često zanemaruje činjenica da je Srbija bila pred bankrotstvom, to ne menja tadašnje stane finansija i danas se pokazalo da je odluka tadašnjeg premijera Vučića, da se krene u reforme bila najbolja iako najteža odluka. Za relativno kratko vreme postigli smo zavidne rezultate zahvaljujući disciplini u upravljanju finansijama. Danas u prvom kvartalu imamo ostvaren suficit republičkog budžeta u iznosu od 6,5 milijardi dinara, a ovo je treća godina zaredom da imamo suficit u budžetu. Naplaćeni su prihodi u iznosu od 266,7 milijardi, dok su rashodi iznosili 266,3 milijarde dinara. Rast u prvom kvartalu ove godine iznosi 4,5%. Gospodin Mekalastar je čestitao Srbiji na dobrim ekonomskim rezultatima i to govori puno, a Srbija će nastaviti da bude regionalni lider. Ono što takođe raduje jesu podaci o udelu IT sektoru u izvozu koji je veći od 9,2%. To dokazuje koliko ste vi, predsednice Vlade, bili u pravu kada ste na početku svog mandata istakli važnost ovog sektora i ja vam na tome čestitam. U poslednjem kvartalu 2017. godine iznos je više nego dupliran u odnosu na nivo iz predkriznog perioda i nosilac je privrednog rasta. Ono što je doprinelo značajnom rastu izvoza i rastu obima spoljno trgovinske razmene su pre svega poboljšanje konkurentske pozicije privrede i stabilno rastući priliv direktnih investicija, pre svega u izvozno orjentisane kompanije. Ukupna vrednost izvoza 15 najvećih izvoznika u prvom kvartalu ove godine je iznosila 1,1 milijardu evra. Ukupna spoljno trgovinska razmena Srbije u prva dva meseca ove godine iznosila je 5,5 milijardi evra. Povećane su i devizne rezerve NBS. Prvi put od 2005. godine oba pokazatelja fiskalne pozicije su pozitivna. Posebno se može zaključiti da su nam finansije ozdravile iz odluke o povećanju penzija. Hvala svima onima koji su verovali u naše reforme jer su time doprineli da Srbija danas napreduje. Povećanje penzija koje će iznositi između 8,4 i 13,3% u odnosu na penzije u 2014. godini jasno govori da je najgore prošlo, da više nismo u opasnosti od bankrotstva, ali je važno da i nadalje budemo racionalni i odgovorni u trošenju, kao što smo bili i do sada. Niko od nas iz SNS ne sumnja da će svi ovi pokazatelji biti sve bolji, da će Srbija nastaviti ravnomerno da se razvija. Istočnu Srbiju, iz koje dolazim, čeka razvojna šansa, a uz tim koji činite vi, predsednice Vlade, sa predsednikom Republike, i uz odličnu saradnju koju imate, naša razvojna šansa može biti realizovana. Što se tiče kandidata za ministra finansija, gospodina Siniše Malog, poznati su nam rezultati njegovog rada. Mi poslanici očekujemo dobru saradnju sa njim, kao i sa ostalim ministrima u Vladi. Podržaćemo ovu odluku. Pred njim je naporan rad. Želim mu puno uspeha u radu, a vama, predsednice, čestitam na posvećenosti, borbenosti, hrabrosti i marljivom radu i preduzimljivosti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Milorad Mirčić.
Dame i gospodo, jedna činjenica je nepobitna, da je tačan podatak da je ovo četvrti ministar u proteklih šest godina. Ne bi bilo zgoreg da se podsetimo da kontinuitet sa prethodnim garniturama vlasti održao je ministar finansija koji se zvao Mlađan Dinkić, on se i dalje tako zove, a posle njega je došao lažni car Šćepan Mali u liku Lazara Krstića. Zatim je ministar vojni prekomandovan u Ministarstvo finansija. Ne zaboravite da je ministar Vujović bio vojni ministar, pa je onda došao da preuzme Ministarstvo finansija. Pre toga je bio ministar privrede, što je veoma indikativno. Retke su prilike da tako jedan univerzalni stručnjak odjednom prekomanduje se da vodi finansije, osim ako nema neku logistiku koja to zahteva od njega, odnosno koja mu konkretno daje neku podršku. Šta je interesantno? Interesantno je što čitava Srbija ili većinska Srbija tačno zna o kriminalnim radnjama, većem broju kriminalnih radnji Mlađana Dinkića. Šta se dešava? Jednostavno, oni koji treba da kazne to, da sankcionišu, oni su zaboravili na Mlađana Dinkića. Setite se samo, nije to počelo 2014. godine, sa ovom garniturom koja je u kontinuitetu, to je počelo još mnogo ranije, kada je sadašnji predsednik države Aleksandar Vučić za skupštinskom govornicom držao zatvorsku uniformu sa brojem zatvorenika za Mlađana Dinkića i tvrdio, garantovao da onog trenutka kada dođe do promena u Srbiji, doduše, istine radi, moramo u potpunosti da budemo precizni, tada je bio srpski radikal, prvo što će da uradi to je da će Dinkić da ode u zatvor zbog svojih kriminalnih radnji. Šta se desilo? Ništa, eno ga i dan danas na slobodi, šeta čovek, daje konsultantske usluge, ima ove svoje pitomce koji mu služe kao pipci koji su i dalje prisutni u Vladi na ovaj ili onaj način, vode veoma bitne resurse, kao što je infrastruktura, kao što je saobraćaj itd. i čoveku, što bi se reklo, ne fali ni dlaka sa glave. Razumemo mi da je to bio, u jednom delu, politički marketing, ali imamo drugu situaciju. Imamo ministra Vujovića koji podnosi ostavku, za javnost je to - lični razlozi, zato što se u javnosti nezvanično širi priča kako je on oboleo čovek i zbog te bolesti mora da se povuče. To je takva patetična priča u koju je maltene čitava Srbija poverovala. Da vidimo šta je taj čovek radio u proteklom periodu, pripisuju mu se neke nadljudske sposobnosti. Šta je uradio čovek? Zavukao do lakata ruku u džepove penzionera, izvukao im pare iz njihovog džepa, a onda, po onim starim, ustaljenim lopovskim manirima, te iste penzionere častio njihovim parama. Ne vraća im novčanik, a časti ih njihovim parama i kaže on je doprineo finansijskoj stabilnosti Srbije. Pa, to je MMF insistirao, nemojte zaboraviti, samo što se odlagalo zato što je u to vreme predsednik Vlade Vučić nerado hteo da čini da se suprotstavi ili sukobi sa penzionerima koji su, po pravilu, uvek najugroženija kategorija stanovništva, ali MMF je organizacija koja najviše vodi računa o svojoj klijenteli koji su poverili novac nekome. U ovom slučaju poverili su novac Svetska banka, Evropske razvojne banke u najvećem delu Republici Srbiji i MMF se samo trudi da održi Republiku Srbiju finansijski na površini, kako bi bila sposobna da izmiruje svoje obaveze, da izmiruje svoja dugovanja i ništa ih više ne interesuje. Da li će penzioneri da budu zadovoljni, to njih ne interesuje. Da li će to da prihvati neko ko je na čelnim funkcijama, ni to ih ne interesuje, jer imaju mehanizam da ga prisile. Mi danas prisustvujemo izboru četvrtog po redu ministra za finansije, a nismo ni jednu jedinu reč čuli šta će to u budućnosti dolaskom novog ministra da se, eventualno, promeni. Nismo čuli da li će carine da se menjaju, da li će i dalje država Srbija da bude sa najnižim carinama, maltene, u svetu, da li ćemo i dalje da objašnjavamo seljcima da nije konkurentna njihova roba koju proizvode, zato što je svetsko tržište zadovoljeno, a da i dalje objašnjavamo da je potrebno uvoziti jeftine poljoprivredne proizvode. Od te priče nema ništa. Nismo čuli šta će biti sa akcizama, da li će i dalje akcize za struju biti jedan od bitnih elemenata kako se puni budžet. Nismo čuli šta će biti sa poreskom stopom. Jesmo čuli pre neki dan, izašla je ovde ministar za infrastrukturu i rekla da je dobit kada džabe delite zemljište, kada džabe daje država, da je dobit u onome, u povratku poreza. Odlično, evo da i tu ideju kandidujemo za Nobelovu nagradu. Ne preterujem kada kažem Nobelovu nagradu, jer najbolje onda besplatno deliti najvećem broju investitora, pa će oni koji kupuju od tih investitora kroz porez vraćati te pare. Genijalna ideja, ali to može sve u Srbiji. Mi još ne znamo šta će biti sa porezima, ne znamo da li će novi ministar ili Vlada, pod znacima navoda, u novom sastavu predložiti izmenu tog Zakona o javnim nabavkama, to je najnakaradnije rešenje koje ste predložili i koje je u opticaju u ovoj Srbiji. Vi ste išli toliko daleko da ste ozvaničili sve kriminalne radnje kroz jedan zakon koji se zove Zakon o javnim nabavkama. Zakon o javnim nabavkama opisuje do detalja već unapred tipovanog dobavljača ili izvođača, već unapred. Javi se jedan po Zakonu o javnim nabavkama, ne treba, dovoljno je jedan. Onda se čudimo kako se ostali ne javljaju. Ono što je direktno vezano za novog ministra, kako će novi ministar da se ponaša i šta će da radi u budućnosti gde je neminovnost da je od značajnijih uloga u borbi protiv terorizma i pranja novca Ministarstva finansija, pored Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva pravde, ostalih službi kao što su BIA i obaveštajne službe, Ministarstvo finansija, kako će to Ministarstvo finansija i na koji način da učestvuje u sprečavanju pranja novca? Znate, možemo mi ovde da pričamo hvalospeve, možemo i da kritikujemo, ali kada dođete među međunarodne predstavnike, onda morate biti svesni činjenice da oni o vama imaju bukvalno sve podatke. Imaju rendgenski snimak svakog pojedinca. Nije baš prijatno kad sedite na suprotnoj strani od onih ljudi koji znaju da ste umešani u neke eventualno kriminalne radnje, nije to nimalo zgodno. Kada predstavljate zemlju koja je na listi retkog broja zemalja gde je prisutno u većem procentu pranje novca, onda još morate da budete spremniji. Što se nas srpskih radikala tiče, tu čovek mora da bude bez kompromisa. Mora da se bori protiv kriminala bez kompromisa. Kako će Ministarstvo finansija reagovati na kriminalne radnje koje se odvijaju u pojedinim ministarstvima u Vladi, koje potresaju javnost, kao što je Ministarstvo zdravlja, kao što je Ministarstvo sporta, kao što su još mnoga ministarstva za koja mi ne znamo? Da li će dovoljno imati ministar autoritet ili Vlada autoritet da tim ministrima skrene pažnju? Zbog toga je SRS insistirala da izvršite rekonstrukciju Vlade već kad ste se odlučili da zamenu ministra finansija i, naravno, da ponovim ono što je poznato, SRS će biti protiv izbora ministra finansija. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić, povreda Poslovnika.
Član 107. dostojanstvo Narodne skupštine. U izlaganju prethodnog govornika videli smo, u navedenih niz uvreda koje se odnose na ministra Vujovića, a zarad javnosti, moramo da kažemo da ono što je navedeno potpuna je neistina. Prvo, ministar finansija je izabran 4. avgusta 2014. godine. On je tada vršio funkciju od sledećeg dana, 5. avgusta, znači ujedno i funkciju ministra privrede, 30. januara 2016. godine, kada je došlo do promene praktično ministra odbrane, tada je u jednom periodu, manje od mesec dana, vršio funkciju ministra odbrane. Prema tome, molim vas, predsedavajuća, ukoliko postoji mogućnost da kada se iznose određene neistine govorniku bude skrenuta pažnja. Hvala.
Hvala. Hvala na pomoći – ne. Hvala. Reč ima Dragan Veljković. Šta kažete vi? (Aleksandar Martinović: Replika. Pomenut je predsednik stranke.) Dobro. Izvolite.
Izvinjavam se kolegi Veljkoviću. Dakle, gospodin Mirčić je spominjao Aleksandra Vučića i Mlađana Dinkića, dovodio ih u vezu. Govorio je i o nekim drugim temama, pa ću ukratko pokušati u ove dve minute na to da se osvrnem. Gospodine Mirčiću, Mlađana Dinkića je iz Vlade Srbije isključio upravo Aleksandar Vučić, a ne vi iz SRS. Što se tiče političke doslednosti, vi ste živi svedok da je 1995. godine svaki poslanik SRS morao da izađe u toku radnog dana pet puta za govornicu i da ponovi da je Slobodan Milošević najveći izdajnik i kriminalac u istoriji srpskog naroda, a tri godine kasnije ste postali ministar u njegovoj Vladi. Što se tiče održavanja, kako vi kažete, u životu Srbije od strane Međunarodnog monetarnog fonda, to je potpuna neistina. Ne dovodi nama MMF strane investitore. Nije MMF smanjio stopu nezaposlenosti sa 26% na 12%. Nije MMF taj koji je stopu rasta srpske privrede sa minus 3,1 ili 3,6 koliko je iznosila 2008. i 2009. godine doveo do toga da ona sada iznosi skoro 3%. To je uradio upravo Aleksandar Vučić i njegova Vlada i sa tom politikom nastavlja i Vlada gospođe Ane Brnabić. Vi govorite isto ono što govore i poslanici Demokratske stranke i pri tome obmanjujete javnost da je Republika Srbija na nekakvoj crnoj listi...
Vreme.
Dakle, da je na nekakvoj crnoj listi, što apsolutno nije tačno i na to vam je premijerka više puta i ukazala.
Hvala. Reč ima Milorad Mirčić.
Gospodine Martinoviću, prvo, likvidnost se ne ogleda samo u tome što su dovedeni investitori koji poluproizvod ili gotov proizvod izvoze i prodaju kao svoj. Taj novac se najvećim delom sliva u njihovu kasu. Srbija je u međuvremenu zadužena više od pet milijardi evra, tako da je tu uloga MMF, ali neki drugi put ćemo i o tome, nije to uopšte problem niti je meni teško. Što se tiče Mlađana Dinkića, Vučić je to govorio, ponovo vam to kažem, kao pripadnik Srpske radikalne stranke. Kao predsednik Srpske napredne stranke angažovao je Dinkića kao glavnog čoveka za koordinatora sa Arapskim Emiratima. Gde je tu bilo kakav antagonizam ili eventualno pokušaj da se ispita uloga ili sve ono što je radio Dinkić, kad ga je već izbacio iz Vlade, izbacio zato što nije imao dovoljno glasova? Što se tiče ovog ličnog, gospodine Martinoviću, tačno je, govorio sam i ja i za Slobodana Miloševića i za njegovu suprugu, kad su bili na vrhuncu moći, kad su im se drugi dodvoravali, govorio sam iskreno ono što sam mislio, misleći na interese Srbije i na taj način raskrinkavao Slobodana Miloševića. Mnogi ovde koji se sad oglašavaju bili su manji od makova zrna, pa su meni govorili da nije dobro to da radim, radi mene, moje dece i bezbednosti. Treba biti hrabar kad je čovek na vrhuncu moći, kad je jak, a ne posle toga. Bio sam ministar u Vladi jer je SRS donela odluku, s jedne strane je bio šljam iz DOS-a, a sa druge strane je bio interes Srbije.
Hvala.
I Maja Gojković je bila ministar zajedno sa mnom, i Aleksadar Vučić zajedno sa mnom, ali to je odluka SRS i ne kajemo se zbog toga.
Hvala. Potrošili ste vreme. Reč ima Dragan Veljković, Srpska napredna stranka. Izvolite.
Hvala predsednice. Uvažena predsednice Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, bez obzira na kritike, na početku mi dozvolite da izrazim zahvalnost i istaknem važnu ulogu ministra Dušana Vujovića na rezultatima koje je zajedno sa prethodnom i sadašnjom Vladom postigao u oblasti makroekonomske stabilizacije, finansijske konsolidacije i strukturnih reformi. Tokom jučerašnjeg dana, a i danas, čuli smo mnogo neosnovanih, paušalnih, proizvoljnih konstatacija i tvrdnji, zasnovanih na nerealnim činjenicama. U tom smislu ja želim da istaknem jednu staru latinsku izreku koja glasi – da mihi factum dabo tibi ius, dajte mi činjenice da bih vam dao pravo. I u sferi ekonomske politike treba ukazati na realne činjenice, da bi se iz toga izvukli pravi zaključci. Ja ću pokušati neke od njih da istaknem. Nakon više od decenije, 2017. godine zabeležen je suficit državnog budžeta od 1,2% BDP-a i ovaj trend se nastavio i na početku 2018. godine, tako da u prvom kvartalu iznosi 6,5 milijardi dinara. Nivo javnog duga se takođe kontinuirano smanjuje, u 2017. godini pao je za više od 10% BDP-a, a nakon prvog kvartala 2018. godine iznosi 59%, što je ispod nivoa Mastrihta. Dobre ocene i pozitivne kritike relevantnih međunarodnih finansijskih organizacija kao što su MMF i Svetska banka, podigli su poverenje domaćih i stranih investitora, budući da je premija rizika Srbije pala na najniži nivo i isti je uslovilo od preko 2,5 milijardi stranih direktnih investicija u 2017. godini, a takav trend se nastavlja i u 2018. godini, što nas čini liderom u regionu po ovom parametru. Zemlje u tranziciji, kakva je naša, karakteriše nestašica kapitala, koji se upravo smatra osnovnim generatorom ekonomskog prosperiteta. Zato strane direktne investicije, za razliku od zajmovnog kapitala, ne iziskuju vraćanje glavnica i kamata i doprinose stabilizaciji inflacije, rastu BDP i poboljšanju stanja platnog bilansa. Obračunom i naplatom poreza i doprinosa na zarade novozaposlenih radnika ostvaruje se bolji priliv u zdravstvene i penzione fondove, kao i budžeta lokalnih samouprava. Isto tako, treba ukazati da je Srbija po globalnom indeksu konkurentnosti za 2017. godinu, koju objavljuje Svetski ekonomski forum, napredovala za 12 mesta i zauzima 78 mesto od 137 zemalja. Po kriterijumu inflacije Srbija, po izveštaju iste institucije, zauzima prvu poziciju, koju deli sa još 35 zemalja. Zbog niskih inflatornih pritisaka, referentna kamatna stopa je snižena više puta i sada iznosi 3%. Stabilnost bankarskog sektora u Srbiji je očuvana i dodatno ojačana. Zahvaljujući merama Narodne banke Srbije, udeo problematičnih kredita u ukupnom kreditu zabeležio je oštar pad na 9,2% marta 2018. godine, što je najniži nivo od 2008. godine. Stopa nezaposlenosti je višestruko smanjena i sada iznosi oko 12%, sa tendencijom daljeg pada, dok se stopa zaposlenosti povećava. Neto devizne rezerve prelaze devet milijardi evra, što predstavlja njihov najviši nivo od 2000. godine. Nešto lošija situacija u pogledu privrednog rasta u 2017. godini je posledica pada proizvodnje u energetici i poljoprivredi početkom godine, zbog loših vremenskih uslova, ali isti nemaju recesione elemente i ne ugrožavaju osnovni trend razvoja, što su na najbolji način potvrdili rezultati u prvom kvartalu 2018. godine, koji iznosi 4,5% u odnosu na isti period prethodne godine. Takođe, u prvom kvartalu 2018. godine, industrijska proizvodnja je u poređenju sa istim periodom 2017. godine, veća za 5,5%, a spoljno trgovinska razmera iznosila je 8,8 milijardi evra, što je 10,7% više nego u istom periodu 2017. godine. Svi navedeni rezultati predstavljaju dobru osnovu za ubrzanje rasta u narednom periodu, odnosno za dalje poboljšanje privrednog ambijenta i obezbeđivanje visokih stopa privrednog rasta, sa krajnjim ciljem smanjenja nezaposlenosti i podizanja životnog standardna stanovništva. Osnovna obaveza novog ministra, a i cele Vlade, biće da u narednom periodu ostvare ciljeve fiskalne politike utvrđene fiskalnom strategijom za 2018. godinu, sa projekcijama za 2019. i 2020. godinu, a koji su pre svega usmereni na održavanje fiskalne stabilnosti. Takođe, zahvaljujući merama finansijske konsolidacije, stvoren je fiskalni prostor za povećanje kapitalnih investicija, povećanje penzija i plata u delu javnog sektora i smanjenje poreskog opterećenja zarada. Ove mere su tako koncipirane da ne ugroze stabilnost javnih finansija i trend smanjenja javnog duga, a sa druge strane da podignu životni standard stanovništva, stimulišu privatnu potrošnju i ubrzaju privredni razvoj. Naravno, u realizaciji postavljenih ciljeva uvek postoje fiskalni rizici koji predstavljaju izloženost javnih finansija određenim okolnostima koje mogu prouzrokovati kratkoročna i srednjoročna odstupanja od projektovanog fiskalnog okvira. Zato je identifikacija najvećih fiskalnih rizika koji mogu uticati na državne finansije polazna tačka u boljem upravljanju fiskalnim rizicima. Ja ću ovom prilikom ukazati na neke od potencijalnih rizika kao što su pad privredne aktivnosti ili manji rast koji doveo do značajno smanjenja priliva kapitala i smanjenja spoljno trgovinske razmere, inflacija kao osnovna determinanta makroekonomske stabilnosti, devizni kurs i kamatne stope na međunarodnom i domaćem tržištu, garancije izdate od strane države koje utiču na visinu javnog duga i na visinu deficita ukoliko otplatu po kreditu, umesto prvobitnog dužnika preuzme država, preuzimanje obaveza državnih i javnih preduzeća, poslovanje javnih preduzeća, uplata dobiti od strane javnih preduzeća i devidendi društva kapitala u kojima država ima vlasništvo i predstavljaju značajni deo neporeskih prihoda. Na kraju, želim da istaknem da sam siguran da će Vlada Republike Srbije i novi ministar imati adekvatne odgovore na sve potencijalne fiskalne rizike, da će u tom kontekstu ministar, sa svojim višegodišnjim praktičnim iskustvom i afirmativnim rezultatima koje je ostvario u Beogradu, pre svega, u delu smanjenja budžetskog deficita, konsolidaciju javnih preduzeća, realizaciju investicionih projekata, dati svoj puni doprinos u realizaciji ekonomske politike Republike Srbije, pa stoga će poslanici SNS dati punu podršku predlogu predsednice Vlade, koji će potvrditi u danu za glasanje. Hvala.
Reč ima Jelena Mijatović.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, uvažena predsednice Vlade Republike Srbije, poštovani gospodine Mali i uvažene kolege narodni poslanici, želim na samom početku da naglasim da ću u danu za glasanje podržati predlog predsednice Vlade da novi ministar finansija Republike Srbije bude Siniša Mali. Mislim da je svojim radom i svojim rezultatima pokazao da može, da ume, da ne odustaje i da je spreman da preuzme odgovornost za vođenje finansija, ne samo grada Beograda, već i čitave Srbije. Prošlo je četiri godine od kada je SNS preuzela vlast u Beogradu. Tada je poverenje i stranke i građana Beograda da preuzmu brigu o glavnom gradu dobio upravo Siniša Mali. Znamo kakva je situacija u Beogradu bila do 2014. godine, ali je zarad dobre informisanosti građana Srbije bitno ponoviti. Dug od milijardu i 118 miliona evra, neplaćenih obaveza 14 milijardi dinara, budžetski deficit od 20,25%, bez posla je bilo 110 hiljada ljudi, mesta u vrtićima je bilo samo za 47,5 hiljada dece, za šta su roditelji morali da izdvajaju i trećinu svoje plate. Javna preduzeća su bila pred kolapsom. Samo Javno komunalno preduzeće „Beograd put“ je krajem, na primer, 2013. godine imalo gubitak od preko milijardu dinara. Nije se ulagalo u infrastrukturu, zanemarena su prigradska naselja. Ja stvarno ne mislim da postoji skala važnosti ako upoređujemo centralne beogradske opštine i prigradska naselja, svaka opština ima svoje prioritete, svoje probleme. Problemi prigradskih su možda teži zato što su infrastrukturno teži. Nije se ulagalo u kanalizaciju, vodovodnu mrežu, asfaltiranje. Volela bih da kažem da su u to vreme ulaganja preusmerena u centar Beograda, međutim, nisu. Preusmerena su isključivo u neke sopstvene džepove ljudi koji su tada vodili grad. Prošlo je četiri godine i javnost je imala priliku, Beograđani su imali priliku, da vide razliku u ophođenju prema institucijama, kulturi, baštini, razliku u odnosu prema ljudima i njihovim problemima. Nije lako takmičiti se. Nije lako trčati trku sa teretom nasleđenih dugova i obaveza na plećima, krenuti s poslednje pozicije i pobediti, jer Beograd je pobedio. Dug grada je prepolovljen, isplaćene su sve dospele obaveze, budžetski deficit je smanjen skoro četiri puta. Sprovedena je konsolidacija javnih i javno-komunalnih preduzeća, u prve tri godine mandata od minusa do dve milijarde dinara, javna i komunalna preduzeća došla su do dobiti od 10 milijardi. Izgrađeno je preko 113 kilometara kanalizacione mreže, 283 kilometra vodovodne mreže, 260 kilometara toplovoda, obavljeni su radovi u više od 750 ulica. Prvi put je asfaltirano 120 kilometara saobraćajnica. Restaurirano je više od 200 fasada u centru grada Beograda, uređeno više od 200 zelenih površina, 42 sportska terena i više od 70 dečijih igrališta. Nezaposlenost, po prvi put za 10 godina, pala je ispod 90 hiljada. U saradnji sa privatnim vrtićima i izgradnjom novih državnih vrtića, otvoreno je još 25 hiljada novih mesta za naše mališane, a cena vrtića je prepolovljena. Beograd je, takođe, danas jedini grad u Srbiji koji je u sklopu elektronskog servisa e-beba omogućio roditeljima da se već u porodilištu prijave za sva lokalna davanja, kao i da svoju bebu upišu u matičnu knjigu rođenih, bez odlaska u matičnu službu. Porodiljama je obezbeđena i jednokratna novčana pomoć u iznosu od 10.000 dinara za svako novorođenče, dok se za socijalno ugrožene porodilje izdvaja i dodatnih 25.000 dinara. Upravo na tu razliku sam i mislila na početku svog izlaganja, razliku u tome na koji način i koliko ozbiljno shvatamo probleme društva i naših građana, jer problem nataliteta nije lako rešiv, ali je razlika kada vi dajete pomoć za 3.500 majki, kako je bilo dok su neki drugi vodili grad, i sada kada tu pomoć prima preko 14.000 majki, to je ta razlika. Ne mogu da ne pomenem važnost velikih investicionih projekata koji su pokrenuli građevinsku industriju i ostale privredne grane, Beograd je danas centar ekonomskih dešavanja i najveće gradilište na Balkanu. Imamo više od 1.000 aktivnih gradilišta, a najveće među njima je svakako „Beograd na vodi“. Prostire se na preko 100 hektara savske obale u centru grada Beograda. Investicija vredna 3,5 milijarde evra doprineće da Beograd postane pravi turistički i poslovni centar Balkana. Takođe, moram da pomenem i druge ne manje važne projekte koji su realizovani ili su u fazi realizacije, kao što su „Ikea“, „Hilton“, „Meita“, zatim železnička stanica „Prokop“, rešavanje višedecenijskog problema deponije u Vinči, fabrika vode „Makiš 2“, kao i kišni kolektor „Zemun Polje – Dunav“. Pošto dolazim sa Palilule, teritorijalno najveće beogradske opštine, po mom mišljenju najlepše opštine, koja ima sve odlike Srbije u malom, htela sam samo u par rečenica da istaknem ono što je u mojoj opštini, između ostalog, urađeno. Obnovljen je Sportski centar Tašmajdan, rekonstruisane su ulice među kojima su veoma bitne Ruzveltova i Vojvode Micka, otvoren je vrtić u Ovči, rekonstruisana biblioteka, otvoren dnevni boravak za decu ometenu u razvoju, započet projekat izgradnje kanalizacione mreže. Projekat koji se trenutno realizuje, veliki projekat, jeste Palilulska pijaca koja će imati 12.691 kvadratni metar prostora i predstavljaće jednu od najmodernijih pijaca u Evropi. Gradi se u skladu sa novim urbanističkim parametrima koji će ovoj pijaci dati atraktivan izgled i maksimalnu funkcionalnost. Pijaca će se prostirati na četiri nivoa, od kojih su dva predviđena za garaže, što je inače veliki problem u gradu Beogradu, pogotovo u centru, i dva nivoa za potrebe pijace i ugostiteljskih usluga. To znači, uređujemo prostor u kojem živimo, uređujemo prostor u kojem radimo, otvaramo nova radna mesta. Poštovani gospodine Mali, vi danas niste bili u prilici da govorite pred poslanicima Narodne skupštine Republike Srbije, za to će tek biti prilike kada i zvanično preuzmete funkciju ministra finansija. Iskoristila bih samo još par minuta vaše pažnje i upravo vas citirala. „Velika je čast biti gradonačelnik ovog grada. Uvek sam mislio da je za dobrog gradonačelnika važnije da voli svoj grad i da radi po želji svojih sugrađana nego da se bavi politikom. Politika mi nikada nije bila cilj, niti sredstvo za postizanje ciljeva. Cilj mi je bio da od Beograda napravim grad uz pomoć i po meri svih Beograđana, a ne po meri tajkuna, kao što je to bilo u ranijem periodu. Tako smo protekle četiri godine i vodili Beograd. Radili smo za Beograđane, po željama Beograđana i u korist Beograđana.“ Zaista je tako. Beograd je danas grad po meri svih Beograđana. Znam da ćete vi sa mesta ministra finansija uspeti da zadržite finansijsku disciplinu, da ćete uraditi sve da zadržite trenutno stanje u budžetu, da ćete odgovorno da radite, odgovorno da trošite, onako kako je prethodna Vlada na čelu sa Aleksandrom Vučićem započela, a ova Vlada predvođena Anom Brnabić i nastavila. I vi ćete, gospodine Mali, kao ministar finansija i kao član Vlade Republike Srbije imati punu podršku poslanika SNS. Zahvaljujem.
Reč ima Miljan Damjanović. Izvolite.
Juče i danas imali smo priliku da čujemo od predlagača biografiju budućeg ministra finansija, jer za to imate apsolutnu većinu, ali i od predstavnika poslanika režima po hvalospevima, rezultatima, i moram priznati juče i danas to je bio faktički jedan isti tekst samo su se menjali poslanici koji su čitali. Ono što para uši jeste činjenica, da kada se to izgovaralo rečeno je da je gradonačelnik Siniša Mali i SNS, da su sva obećanja koja su davala građanima Beograda ispunili. Zarad javnosti, ja moram da podsetim da se ovde radi o potpunoj neistini i citiraću, naprimer samo jedno od saopštenja SNS pred gradske izbore održane 2012. godine. Tada je kampanju naprednjaka vodio Nebojša Stefanović i držao je konferenciju za novinare ispred Skupštine grada i ticalo se zaista ozbiljnog problema, jer su vaši prethodnici, tu moram priznati, bili zaista mnogo gori i ostavili su katastrofalnu situaciju u gradu i tada se SNS citiram, zalagala i rekla sledeće – uvođenje bus plus sistema za naplatu karata u gradskom prevozu u Beogradu je poniženje i otimanje novca od građana Beograda. Beogradski odbor SNS optužio je aktuelnu beogradsku vlast da otima novac od građana uvođenjem bus plus sistema za naplatu karata i konstatovala – gradska vlast DS, G17 plus, još jednom je zavukla ruku u džep građanima uvođenjem novog sistema naplate. Ovog puta naplata je preko računa privatne firme čiji se pravi vlasnik ne zna, a koju kontrolišu funkcioneri DS i Dragan Đilas. Prema saopštenju te stranke novac koji građani plaćaju ući će u ruke privatne kompanije koja je nastala samo da bi obavljala tu delatnost, pa zatim Nebojša Stefanović nastavlja – za vreme vlasti Dragana Đilasa i Mlađana Dinkića cena karte za prevoz povećana je 100%, ali Beograđani nisu dobili poboljšanje saobraćajnih usluga gradskog saobraćajnog prevoza Beograd, sreda, 1. februar 2012. godine. Koji je danas sistem naplate u Beogradu? Isti taj bus plus, a u čije sada džepove ide taj novac? Zašto niste raskinuli ugovor? Zašto posle toliko godina, pre tačno šest godina, čak i izgovor, u pitanju su veliki penali, ne može da prođe, ako je to interes države treba ga rešiti da bi to preduzeće bilo likvidno. Da li je danas pod režimom SNS, GSP likvidno? Ne, nije. Da li ima dovoljan broj vozila? Nema. Koja je prosečna starost tih vozila? Stariji i od mene i od vas zajedno. Šta se dešava svakodnevno kada putujete gradskim saobraćajnim prevozom? Gde god, u kom god delu grada Beograd da krenete, svako jutro ili popodne ćete videti ili tramvaj koji je pokvaren, ili trolejbus, ili autobus kako stoji nepomično i stvaraju se velike gužve. Jesti li rešili taj problem? Ne, niste. Nastavili ste politiku Dragana Đilasa. Da je ovo podatak koji je bio istinit o bus plusu potpuno se slažemo, ali stvara se novi nonsens, a to je da ste upravo nakon dolaska na vlast 2012. godine vi preuzeli kadrove DS, samo niste Dragana Đilasa. Iste te koji su bili članovi veća ispred G17 plus i DS. Iste te koji su bili direktori Parking servisa, GSP i ostalih. Ko vam je danas direktor Parking servisa? Pa, isti bivši kadar Mlađana Dinkića, koji je tada bio u vlasti i mnogi drugi članovi veća koji su bili i u kabinetu pokojnog gradonačelnika Bogdanovića i nakon toga Đilasa i sada su kod vas, i nastavljate potpunu istu politiku. Čiju su to projekti bili od Slavije, pa nadalje, koje ste vi isto kao i mi kritikovali, Trga Slavije i ostalo. Pa, DS jer je to uzaludno bačen novac, potrošen novac i to je sve rađeno za vreme mandata gradonačelnika Siniše Malog i sada kandidata za ministra. Koliko je zaista pravih infrastrukturnih problema rešeno? Pa, nije. Evo, podsetiću vas da ljubav između vas i Đilasa i dalje postoji i posle tih izbora kada ste preuzeli vlast. Dragan Đilas je za vreme vaše vlasti postao predsednik Košarkaškog saveza Srbije, a kada ste otvarali Pupinov most, rame uz rame su Dragan Đilas i Vučić išli zajedno, rukovali se, slikali, pričali sa ambasadorom Kine i sve ostalo. Obećavali ste, kao što ste obećavali da ćete hapsiti Mlađana Dinkića, obećavali ste da imate dovoljno dokaza da uhapsite i Dragana Đilasa. A što ga niste uhapsili? Ili je po srede da je dobro imati tzv. opozicionara koga držite u šaci i papire u fioci, pa onda on onako demonstrativno kao napušta sednicu Skupštine grada, a vi nastavljate da radite šta hoćete. I, kompletnu kampanju 30 dana vi ste vodili, sve vreme kritika, ružne reči, ali pljuvačina sa Draganom Đilasom je obrnuto. Jedni drugima ste dizali rejting. I, nikada niste izašli sa kandidatom, ni 2012, ni 2014, ni 2018. godine. Niste govorili šta ćete uraditi, niti ste tada govorili možda da posle zaista protagonista politike, velike protagoniste dosa, ovde u Skupštini od 2008. godine do 2012. godine, govorim o šefu poslaničke grupe DS, Jeleni Trivan, onda ste i nju uvezli i dali joj direktorsko mesto, a onda ste uzeli i Gorana Vesića i mnoge druge. Onda vi ustanete i obraćate se ovoj ovamo desnoj strani, za koju se slažem da su apsolutno loše vladali, ne samo loše vladali u Beogradu, to su ljudi koji su hapsili srpske heroje i šta sve nisu radili. Ali, ste uzimali iste te lopove kod sebe i sada rade za vas i govorite o rezultatima. S druge strane, govorite o borbi protiv korupcije. Pa, šta je bilo sa onih sto milijardi što ste obećali godišnje da ćete štedeti od javnih nabavki. Lično je Aleksandar Vučić dao tu izjavu. Četiri godine, četrsto milijardi. Gde je taj novac? Kakav prepolovljen minus? Gde ste vi to uštedeli? Pa, to je osnova za korupciju. Gde su sad ta obećanja koja ste dali. Šta je sa Kancelarijom za brze odgovore? Šta je sa Sekretarijatom za legalizaciju i legalizacijom ovolikog broja i dalje nelegalizovanih objekata gde radi samo jedan sekretarijat za čitav grad. Potpuna centralizacija. Da li ste se za to borili? Da li ste to tada obećavali? Ne, obećavali ste suprotno, da ćete vratiti nadležnosti opštinama te 2012. godine koju je Dragan Đilas počeo da krnji. I, sve ste uradili potpuno drugačije. Mi sada treba da verujemo da će čovek koji je prihvatio taj koncept politike, uvezao kadrove svoje iz DS, G17+, i nekih još marginalnih stranaka, čija je politika bila do 2012. godine uništavanje grada Beograda, da nas ubedite da mi treba da verujemo da se on sada promenio i da će raditi u interesu građana. To se sigurno neće desiti i mi nećemo dati podršku.
Hvala. Reč ima Ana Brnabić. Izvolite.
Hvala. Samo par stvari. Prvo, što se tiče raskida ugovora sa bus plusom. Mi nismo želeli da raskinemo ugovor sa bus plusom iako on svakako je morao i mogao da bude mnogo bolji zato što bi to sa sobom povuklo dve velike konsekvence. Jedna je ogromnu odštetu koja se nije isplatila tada gradu Beogradu, a i za koju zbog stanja u budžetu grad Beograd nije ni imao novca. Drugo, da kakve god ugovore potpisivali i pre vas, vi morate, na kraju krajeve i vladavine prava i predvidivosti poslovanja, ukoliko su oni u skladu sa zakonom, morate da ih ispoštujete. Tako su nam tražili da raskinemo ugovor sa „Fijatom“ zato što nije u najboljem interesu Republike Srbije, tako i bus plus. Kažem vam, da svaki taj raskinut ugovor značio bi za investitore da kako koja vlada dođe na lokalu ili na republici, može da raskine ugovore kako hoće i kao im se sviđa ili ne sviđa. Znači, ne bi imali više ni domaće, a ni strane investitore u Srbiji. Tako da je u tom trenutku svakako i za lokal i za imidž Srbije bolje da se sačeka dok ugovor, dok traje validnost tog ugovora. Što se tiče novih autobuskih linija i novih autobusa. Vi, naravno znate da je uvedeno novih deset autobuskih linija i da je Beograd dobio novih 107 autobusa uključujući i prve električne autobuse. Dakle, nije tačno da se ništa nije promenilo i da se nije ulagalo i u novi vozni park. Što se tiče projekata, mislim da je potpuno bespotrebno da ponovo objašnjavam posle sada već dan i po kako to da gradska vlast u mandatu Siniše Malog nije nastavljala politiku gradske vlasti u mandatu Dragana Đilasa, jer da jeste, onda bi dug samo danas bio još mnogo veći, imali bi blokadu javnih preduzeća, imali bi i dalje budžetski deficit od preko 20% ili više, ali danas Beograd nije više takav grad. Danas je Beograd, kao što sam i rekla, jedna stabilna, perspektivna lokalna samouprava koja ima, 40% BDP-a Srbije dolazi iz Beograda i verujem da će se tako nastaviti i u mandatu sledeće gradske vlasti. Što se tiče toga da li je gradska vlast u mandatu Siniše Malog implementirala i neke od projekata koji su bili najavljivani od strane tadašnjeg gradonačelnika Dragana Đilasa i te vlasti, pa, jeste. Nikad mi nismo rekli da su svi projekti koje su oni bombastično najavljivali loši. Oni samo nisu imali ni znanje, ni želju da ih sprovedu. Tako da, u svakom slučaju, oni jesu, svi ti projekti, u korist građana Beograda, tako da je u tom smislu dobro i da su oni implementirani. Hvala.
Aleksandra Tomić, replika. Izvolite.
Kada pričamo o političkoj doslednosti, bilo bi fer ovde da nam gospodin prethodni govornik kaže koji je član Upravnog odbora ili Nadzornog odbora u Skupštini grada bio za vreme Dragana Đilasa. Jer, napadati Srpsku naprednu stranku da sprovodi politiku Đilasa od nekog ko je član Upravnog odbora iste te vlasti u to vreme pokazuje da je podržavao politiku Dragana Đilasa. Prema tome, Srpska radikalna stranka je u to vreme podržavala politiku Dragana Đilasa i Demokratske stranke i to treba reći. Ako se SNS izjasnila da je protiv te politike, onda je ona dosledno sprovodila tu politiku i od strane tima koji je vodio gradonačelnik Siniša Mali. Zašto vama smeta što mi nikada nemamo jednog kandidata za gradonačelnika? Kada budu bili izbori za jednu osobu, za jednu ličnost, tada ćemo dati svog kandidata. Dok god je ovaj izborni sistem na političkoj sceni, kada su u pitanju lokalni izbori, izbori za Grad Beograd, do tada ćemo uvek prezentovati naš tim, sposobne ljude koji mogu da sprovedu politiku stranke. Hvala.
Hvala. Samo vas molim da se ne odjavljujete, jer ja nikad ne znam koja vam je namera.
Vrlo mi je drago što je premijer sada pokazala da je Nebojša Stefanović i SNS obmanjivala građane obećanjima i tada ste onda znali kakvi su to ugovori. Ja sam citirao obećanja SNS. Znači, vi ste na taj način obmanuli građane, dobili glasove, jer ste rekli da ćete nešto uraditi i učiniti. Niste uradili, čak, nasuprot tome, nastavili ste da radite. Što se tiče projekata, ja sam opet tu govorio o projektima koje je SNS u to vreme, kao tek osnovana, kritikovala Grad Beograd i za Slaviju i za sve ostalo, a zatim ste opet to vi uradili i ovde u javnosti govorili kao nešto što je najbolje. Što se tiče trećeg, bio sam član Upravnog odbora JP „Studio B“, to stoji i u mojoj biografiji. Imali smo pravo kao opozicija na po jednog člana i zastupao sam interese tog preduzeća i bio neko ko je bio pregovarač između zaposlenih i grada, jer su bili vrlo teški uslovi. I upravo smo, kada smo bili članovi tih upravnih i nadzornih odbora, izvukli te podatke i ne bi ni znali koliko se loše radilo i u tom javnom preduzeću, ali kao i u GSP, gde opet ništa niste uradili. Ja vam i sada ponavljam da to javno preduzeće nije likvidno. Vi uporno govorite da ste podigli javna preduzeća. Nije istina. Pričate o 107 autobusa. Vozite se vi, kao i ja, gradskim prevozom, ja se svakog dana vozim gradskim prevozom, pa ćete videti u kakvom stanju su i autobusi i tramvaji i sve ostalo. Čak je i gradonačelnik, kada je jednom išao sa televizijom „Prva“, mogao je da je vidi, kada je išao preko Brankovog mosta, dva autobusa stoje pokvarena. I svakog dana su to pokvareni autobusi. To je pravo stanje. Šta se radi? Ujutru izađe 700 autobusa, napravi pet minuta jedan krug i vrate se i to onda bude 200. Nemojte da obmanjujete javnost.
Hvala. Potrošili ste vreme. Replika, Aleksandra Tomić.
Javna preduzeća danas prave suficit, za razliku iz vremena Dragana Đilasa kada su pravila deficit i dugove. To je ogromna razlika i to upravo govori o tome kakvu ste politiku vi podržavali, a kakvu je politiku SNS sprovodila. Ako ste član Upravnog odbora „Studija B“, ne znači da možete da dobijete podatke koji su lako proverljivi na osnovu budžeta grada Beograda. Naravno da svi građani mogu da dobiju takve podatke, pogotovo što svi znamo da je GSP u problemu upravo zbog toga što daje velike subvencije građanima Beograda. Izađite ovde, pa recite koji je plan za restrukturiranje GSP da bude profitabilan, a ne da bude isključivo saomoodrživ. Izađite, pa recite da je to određena privatizacija, da je to izlazak u finansiranje ne iz budžeta, nego ili povećati kartu. Znači, ukoliko želite da povećate kartu kod socijalnih kategorija, onda recite koja je to cena. Znači, između ta dva izbora morate da kažete koja je vaša politika vaše stranke u svemu tome.
Hvala. (Miljan Damjanović: Replika.) Replika na repliku? Jednom u životu moramo da završimo replike, a sad je taj momenat, verujte. Taj momenat je došao i govoriće Nikola Jolović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice Vlade, pred nama je danas predlog izbora novog ministra finansija, a pre svega, želeo bih da pohvalim rad i zalaganje prethodnog ministra finansija gospodina Vujovića i da naglasim da je u minulom periodu ovo ministarstvo uspešno sprovodilo sve mere i reforme koje su dovele do razvoja i boljeg života svih građana. Srbija je u prethodnom periodu beležila odlične rezultate u domenu realnog sektora i javnih finansija, koji su se ogledali u visokim stopama ekonomskog rasta, praćenih fiskalnom konsolidacijom i smanjenjem javnog duga. Rastući rizici fiskalne nesolventnosti nametnuli su fiskalnu konsolidaciju i strukturne reforme kao neminovne mere ekonomske politike u cilju zaustavljanja tempa rasta javnog duga i stimulacije privrednog rasta. Republika Srbija je u velikoj meri poboljšala poslovnu klimu i danas je posle tri godine reformi jedna od najatraktivnijih lokacija za investicije na zapadnom Balkanu i šire. Samo u prošloj godini, zahvaljujući stranim investicijama, otvoreno je 16.400 novih radnih mesta. Cilj Vlade Srbije je da što više inostranih firmi ulaže u Srbiju, da sve one rade što bolje i lakše kako bi ostvarile veći profit, a da država od plaćenog poreza stvori modernu i uspešnu Srbiju. Jedinstveni projekat „Beograd na vodi“ je takođe jedna od potvrda dobre finansijske politike koju vodi Vlada Republike Srbije sa resornim ministarstvom i koji će u budućem periodu samo unaprediti rast i razvoj preduzetništva u našoj zemlji. U prvom kvartalu 2018. godine ostvaren je suficit republičkog budžeta u iznosu od 6,5 milijardi dinara. Naplaćeni prihodi u iznosu od 266,7 milijardi dinara, dok su rashodi iznosili 260,3 milijarde dinara, što je takođe jedan od pokazatelja dobre finansijske politike naše zemlje. Što se Novog Pazara tiče, grada iz kog dolazim, do sada je sa republičkog nivoa pristigao veliki broj investicija i plasirano u naš grad, pa se možemo pohvaliti novim gerantocentrom, dijagnostičkim centrom, novim školama i vrtićima, kao i velikim ulaganjima u infrastrukturu. Nadam se da ćemo uz pomoć novog ministra finansija samo nastaviti putem prosperiteta novih investicija i novih radnih mesta. Predlog imenovanja gospodina Siniše Malog za ministra finansija nije iznenađujući, uzimajući u obzir njegovu impozantnu biografiju. Kako u Vladi Republike Srbije treba da funkcionišu ljudi sa znanjem i iskustvom, kao što je to do sada i bila praksa, Siniša Mali, kao student generacije, stipendista „Rond Brauna“, koji je magistrirao na Vašington Univerzitetu u Sent Luisu, kao i asistent na pet predmeta iz oblasti poslovnih finansija, sigurno zaslužuje ovu dužnost. Iskustvo koje je izuzetno važno za ovo radno mesto takođe ne manjka novom predloženom ministru finansija, jer je kao pomoćnik ministra za privatizaciju, a kasnije i kao direktor Centra za tendersku privatizaciju u Agenciji za privatizaciju sasvim sigurno mogu da tvrdim da može da na najbolji način obavlja dužnost koja će mu biti poverena. Na kraju, kao nosilac prethodne funkcije gradonačelnika grada Beograda pokrenuo je obiman program finansijske konsolidacije u cilju postizanja održive finansijske stabilizacije grada Beograda. Postigao je odlične rezultate i pokrenuo velike investicione projekte. Sa takvim rezultatima imenovanje Siniše Malog za ministra finansija je samo korak napred u unapređenju i pospešivanju rasta i razvoja Republike Srbije na njenom evropskom putu. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Slaviša Bulatović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Poštovana predsednice Vlade, podržaću vaš predlog da Siniša Mali bude izabran za ministra finansija. Nesporno je da je dolaskom Aleksandra Vučića na mesto premijera 2014. godine promenjen odnos države prema jugu i Pčinjskom okrugu, pre svega u smislu da je Vlada ozbiljno počela da se bavi problemima koji su decenijama gurani pod tepih. Pored brojnih projekata koji su realizovani u Vranju i na jugu, kao i onih čija je realizacija u toku ili se očekuje u godinama pred nama, posebno bih istakao. Naime, dolazim iz jednog malog mesta, Vranjske Banje, koja jeste mala po broju stanovnika, ali je među najvećim na svetu po prirodnom bogatstvu kojim raspolaže. U Vranjskoj Banji izvire geotermalna voda sa temperaturom od preko 100 stepeni i upravo zahvaljujući obećanju predsednika Vučića prilikom boravka u Vranjskoj Banji rešen je višedecenijski sudski spor o vlasništvu nad nezavršenim centrom za rehabilitaciju, koji je vođen između Fonda PIO i specijalne bolnice, a za koji je danas ozbiljno zainteresovan jedan domaći investitor. Iskreno očekujemo da će Vlada veoma brzo naći načina da taj hotel, odnosno nezavršen RH centar bude privatizovan. Možda je najbolji dokaz za prisustvo Vlade na jugu to što je u Vranju kao sedištu Pčinjskog okruga očuvano 4.000 radnih mesta u „Simpu“ i „Jumku“. „Jumko“, npr. danas ima ugovorene poslove sa Vojskom i policijom u vrednosti od 15 miliona evra. Predsednice Vlade, vi ste lično otvorili novi pogon „Balistik“ u „Jumku“, gde treba biti uposleno novih 100 radnika, čime ste pokazali da vam je važno da se jug i Vranje razvijaju, kao i ostali delovi naše države. Pored toga, u Vranju se ove godine završava hiruški blok koji će biti u sastavu Zdravstvenog centra Vranje i kao regionalna zdravstvena ustanova pružati usluge za preko 250.000 stanovnika Pčinjskog okruga i Kosovskog Pomoravlja. Ono što od Vlade očekujemo jeste pomoć u opremanju hiruškog bloka. Na kraju moram priznati da razumem nezadovoljstvo opozicije predlogom da gospodin Siniša Mali bude ministar Finansija, jer je Siniša Mali rezultatima koje je ostvario kao gradonačelnik Beograda potpuno razoružao i ostavio bez ikakvih šansi na nedavno održanim lokalnim izborima. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Snežana Paunović.
Hvala, predsednice. Poštovana predsednice Vlade, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Mali će se pretpostavljam vratiti, pred nama je danas zaista ozbiljan zadatak da na mesto jednog od najvažnijih resora, resora finansija izaberemo kandidata koga je predložila predsednica Vlade Republike Srbije. Ono što ću na samom početku reći jeste, a rekle su i moje kolege Miroslav Petronijević i predsednik poslaničke grupe SPS, Đorđe Milićević, da ćemo podržati predlog sa kojim ste došli pred Narodnu skupštinu Srbije. Srbija je zemlja kritičara i osim što volimo da kritikujemo, tome se najkvalitetnije i posvetimo. Kada ste vi u pitanju, gospodine Mali, iz vaše biografije se vidi da ste mnogo radili i da ste kao takav vrlo podložni ovim kritikama. Znate, kada budete u fokusu, onda ostavite prostor da oni koji su uradili manje na vaš rad se osvrnu mahom kritički, retko pohvalno. Ono što je važno jeste da se iz te vaše biografije vidi i bogato radno iskustvo, kako u privatnom sektoru, tako i u sferi finansija, koje će vam Skupština Srbije poveriti na čuvanje, rekla bih tako, u narednom periodu. Bili ste na različitim nivoima državnog sektora, od izvršne vlasti, gde ste bili savetnik za privredu i finansije u Vladi Republike Srbije, do, čuli smo iz diskusija i pozitivnih i negativnih, gradonačelnika Beograda, što je čini mi se obeležilo vašu karijeru. Kada ste upravljali Beogradom, socijalisti su dali svog druga, našeg Nikolu, koji je bio deo vašeg tima i vaš, mogu slobodno da kažem, možda i prvi saradnik i zaista smo ponosni na sve što ste radili u Beogradu u proteklom periodu. Dakle, zahvaljujući vašem timu na računu Beograda je 12,8 milijardi dinara. Dug je prepolovljen. Sada imamo jedan finansijski potpuno konsolidovan grad i uveli ste fiskalnu disciplinu i ja vam na tome zaista čestitam. O svim investicionim projektima koje ste pokrenuli se ovde dosta govorilo i, da se ne bismo ponavljali, ja neću ponovo naglašavati šta ste to sa svojim timom uradili, ali ono što je za mene jako važno i na čemu vam posebno čestitam jeste da ste zaista vodili računa ne samo o delu koji žargonski zovemo krug dvojke, već ste se vrlo posvetili sa svojim timom i onim rubnim opštinama beogradskim na način što ste najpre vodili računa da ljudima olakšate život, a to je pre svega kroz te infrastrukturne projekte i ja mislim da danas u Beogradu ima jako malo tih putnih pravaca koji, zahvaljujući vlasti u Beogradu, nisu popravljeni, rekonstruisani i dovedeni do faze da sada zaista olakšavaju život. Ovo govorim i kroz prizmu da smo se, sticajem okolnosti, zajedno našli u jednom delu beogradske opštine u Jajincima, kada ste obećali ne maloj grupi ljudi koja nas je tamo sačekala, da će u najkraćem roku dobiti asfaltni put, jer je to bio neki makadam koji su godinama koristili. U pitanju su bila, čini mi se, raseljena lica sa Kosova i Metohije i možda jedan deo izbeglih lica iz Bosne i Hrvatske. Na moje veliko zadovoljstvo, oni su se malo posle našeg boravka tamo javili da kažu da ste svoje obećanje ispunili. Šta ste dobili i šta ćete dobiti kao zadatak? Vođenje Ministarstva finansija. Bićete čuvar državne kase. Ja to tako volim da kažem. Ovo ministarstvo nadležno je i odgovorno i za punjenje državne kase, ali i za realizaciju budžeta Republike Srbije, za stepen naplate poreza i ostalih obaveza od budžetskih obveznika i u skladu sa svim zakonima koji regulišu i poreske i druge obaveze. Zato ćete upravljati ministarstvom koje ima posebnu poziciju. U vezi sa prethodnim radom Ministarstva finansija, želim da se u ime Poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije zaista zahvalim i ministru Vujoviću za sve lične i stručne napore koje je u prethodnom periodu uložio kako bi se održala i sačuvala budžetska stabilnost i povećao obim i obuhvat naplate poreza i ostalih budžetskih prihoda. To se, naravno, odražava na ukupnu monetarnu i makroekonomsku stabilnost države, zbog čega stručnost i posvećenost ministra Vujovića, zaista niko ko je dobronameran i racionalan, ne može dovesti u pitanje. Verujem da će i naš novi ministar finansija, koji takođe ima visoke stručne reference i akademska znanja i zvanja, sticana na više svetskih visokoobrazovanih ustanova, nastaviti sa ostvarivanjem nacionalnih ciljeva u pogledu upravljanja državnim finansijama. Ono što se takođe može videti iz vaše biografije jeste i da ste bili predsednik organizacionih odbora važnih sportskih manifestacija koje su se dogodile u Beogradu. Zašto na ovo stavljam akcenat? Zato što sportske manifestacije, kakvo je Evropsko prvenstvo u atletici, koje je organizovano 2017. godine ili „Final Four“, koji se održao pre par dana i da ne govorim o Beogradskom maraton. Jeste dobar motiv i ima svoje pozitivne efekte, kako na budžet Grada Beograda i Republike Srbije, nedvosmisleno, to možemo reći, tako i na našu decu koja su na dnevnom nivou izložena ipak nekim komercijalnim sadržajima u vidu rijalitija koja, čini mi se, loše utiču. Čvrsto verujem da će Nikola Nikodijević, kao novoizabrani predsednik Skupštine i budući gradonačelnik Beograda kog ćemo uskoro dobiti, nastaviti sa kvalitetnim radom koji je ostao iza vas, a da ćete vi svo svoje znanje, autoritet uložiti u rad kao ministar finansija i dovesti do još boljih rezultata, iako su i ovi danas apsolutno za pohvalu pod okolnostima odakle smo krenuli. Još jednom naglašavam, SPS podržaće izbor Siniše Malog za ministra finansija u danu za glasanje, a ja vam u svoje ime i u ime svojih kolega čestitam i želim uspešan rad. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski. Imate minut i 20 sekundi.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, zalaganjem Vlade Republike Srbije, grada Beograda i gradske opštine Obrenovac u Bariču je otvorena fabrika „Meita“ koja danas zapošljava 1.820 radnika, prosečna zarada je 53 hiljade dinara, a očekuje se da do kraja juna meseca bude zaposleno otprilike oko 1.900. Druga faza projekta, u koju smo uvereni da će biti realizovana, govori da će do kraja sledeće godine biti zaposleno tri hiljade radnika. Zašto je ovo važno? Važno je zato što su početkom rada ove fabrike i ovim dobrim projektom i prosečnom zaradom od 53 hiljade dinara oni radnici koji rade kod privatnika, koji su zloupotrebljavali poziciju viška radne snage, došli u bolji status ili su kao dobri i vredni dobili posao u „Meiti“ ili je sada stvorena druga pozicija da oni koji su raubovali njihov rad moraju dobro da ih plate. To je onaj razlog zbog čega Pokret socijalista podržava i Republičku vladu i gradsku vladu, jer je to ono što je blago za građane Republike Srbije. Ovakvi projekti i dugoročno rešavaju problem, a nije blago za građane Republike Srbije kada golobradi gusar krene u potragu na Maldive za zakopanim blagom riđobradog gusara koji je Beograd i Srbiju pljačkao. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Maja Mačužić Puzić.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Poštovana premijerka, kandidatu za budućeg ministra, želim prvo da pohvalim vaš izbor za budućeg ministra finansija i na početku moram da kažem da nijedan ministar finansija poslednjih decenija nije imao sreću da započne mandat sa tako dobrim stanjem u budžetu kao što imate vi priliku, zahvaljujući prethodnoj Vladi na čelu sa Aleksandrom Vučićem, zahvaljujući sadašnjoj Vladi na čelu sa gospođom Anom Brnabić, zahvaljujući ministru Dušanu Vujoviću i njegovim saradnicima, naravno, za koje se nadam da će krasiti i vaš kabinet. Prethodna vlada je zapravo uspela da zaustavi bankrot države koji nam je bio pred vratima i uspela je da konsoliduje državni budžet i smanji deficit sa kojim se Srbija godinama pre toga neuspešno borila. Sadašnja Vlada je nastavila istim tempom. U poslednje četiri godine značajno je popravljen rejting Srbije na „Duing biznis listi“ Svetske banke na kojoj smo po opštim uslovima poslovanja uspeli da ostvarimo napredak za čak 48 mesta. Uspele su ove dve vlade da smanje troškove zaduživanja koje su posledica lošeg upravljanja javnim finansijama u prošlosti. Uveli su mere štednje čiji su važnost građani prepoznali i sami podneli najveći teret. Ovih dana možemo da budemo svedoci i da se sami uverimo u rezultate te štednje koja se ogleda u najavljenom uvećanju penzija za pet do 25%, a u odnosu na 2014. godinu to će biti negde između osam i 13%. Ne bih puno dužila nabrajajući sve projekte započete širom Srbije u proteklom periodu, u poslednjih pet godina: od izgradnje autoputeva, fabrika, bolnica, škola, sudova i slično. Ja ću se danas samo malo osvrnuti na projekte u gradu Kraljevu odakle ja dolazim. Ovi projekti su delimično ili u celosti finansirani iz Republičkog budžeta i neke od njih su Osnovna škola „Sveti Sava“ u Ribnici, Osnovni sud u Kraljevu, izgradnja naselja, urbana regeneracija kompletnog naselja, nadam se izgradnja naselja za snage bezbednosti koja uskoro počinje, izgradnja autoputa Preljina – Pojate, rekonstrukcija Ibarske magistrale, zatvoreni bazen, da ne dužim puno, još mnogo projekata koji su život građana Kraljeva i Srbije učinili boljim. Da bismo obezbedili dalji privredni rast i razvoj, moramo da završavamo takve projekte koje smo započeli i za koje smo obezbedili finansijska sredstva, ali i da započinjemo nove projekte. Ovo je težak posao koji čeka vas, ali i nas sve ovde. Ukoliko ova Vlada nastavi rigoroznu kontrolu priliva i trošenja novca i održi fiskalnu disciplinu i odgovornost u upravljanju javnim finansijama, ovim tempom do kraja 2019. godine deficit u budžetu će biti ispod 1%, a rast BDP u narednoj, ali i u ovoj godini preko 3,5%. Sa daljim rastom BDP i niskim deficitom stvoriće se dodatni prostor za povećanje plata i penzija, nove investicije u infrastrukturi, privremenu otplatu kredita, izgradnju vrtića, škola, bolnica, fabrika i slično. Sve su to izazovi koji su pred vama. Ulazimo u dinamičan proces brzog privrednog rasta, novih prilika, značajno većeg životnog standarda građana i sveukupno boljeg života svih građana Srbije. Od vas, gospodine ministre, očekujemo da u javnim finansijama zadržite red koje su uvele prethodna i sadašnja Vlada i da javne prihode i rashode nastavite dobro da planirate. Imajući u vidu kako ste vodili računa o finansijama i građanima Beograda, sigurna sam da ćete istim tempom to učiniti i za sve građane Srbije. Sigurna sam da ćete posvećeno sprovoditi već započete reforme, jer su javne finansije srce ekonomskog sistema svake zemlje. Vama se predsednice Vlade zahvaljujem na iscrpnom i detaljnom obrazlaganju ovog današnjeg predloga, a u daljem radu želim vam da uspešno vodite i nastavite politiku koju do sada sprovodite, a vama, gospodine budući ministre, želim uspeha u radu. Kolege, poslanici SNS i ja ćemo svesrdno podržati vaš predlog za novog ministra. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović. Izvolite.
Uvažena predsednice Skupštine, gospođo predsednice Vlade, zadovoljstvo mi je da danas mogu kao narodni poslanik i kao neko ko dugo vodi lokalnu samoupravu da za budućeg ministra finansija u srpskoj Vladi podržim gospodina Sinišu Malog koji se pokazao kao uspešan menadžer i kao neko ko je znao na pravi i adekvatan način da vodi lokalnu samoupravu, odnosno grad Beograd, kao najveću lokalnu samoupravu u Srbiji. Zašto ovo govorim? Zato, pre svega, gospodine Mali, kada budete ovde za mesec ili dva ispred nas sa rebalansom budžeta, srpskog budžeta koji dosta toga dobrog treba da donese građanima Srbije i penzionerima i drugima, nemojte zaboraviti da je pred nama jedna obaveza prema lokalnim samoupravama, svim u Srbiji, a to je da se reformiše Zakona o finansiranju lokalnih samouprava, koji je na snazi još od 2005. godine. Dosta je kolega ovde govorilo o Mlađanu Dinkiću, ali nažalost, kroz sve ove godine, opstaje njegov Zakon o finansiranju gradova i opština koji je potpuno nepravedan i koji je favorizovao samo opštine i gradove gde je on imao predsednika, odnosno gradonačelnike. Zato je danas jedna velika nesrazmera u lokalnim samoupravama u tim tzv. transfernim sredstvima gde grad Čačak ima tri puta manja transferna sredstva, nego što ima grad Loznica, a na primer Topola i Aranđelovac imaju dva puta manja transferna sredstva nego što ima Rača koja je, na primer, po veličini tri puta manja od ovih opština. Bilo bi dobro zato da mi, pred donošenje budžeta za 2019. godinu, imamo jasan i transparentan način na koji se, pre svega, obračunavaju transferna sredstva i koja se daju lokalnim samoupravama. Druga stvar je, gospodine Mali, što bi bilo dobro, da mi jasno i vidljivo na sajtu Ministarstva vidimo zaduženost opštine, lokalnih samouprava. Vam odajem dužno poštovanje što ste uspeli da smanjite značajno dug Grada Beograda. Mi smo ovde danima slušali od nekih kolega opozicionih poslanika priče, a oni su svoje opštine i gradove, kada su vodili zadužili za milijarde, i nikome nisu odgovarali, i nisu samo oni krivi, krivi su i ministri finansija koji su bili i koji su dozvolili da se ti gradovi, te opštine zadužuju. Nažalost, niko nije snosio krivicu. Sada sa pravom kolege sa desne strane mogu da kažu – zašto vi njih niste sankcionisali? Ko je trebao da ih sankcioniše? Ministarstvo finansija. Zbog toga bi bilo dobro da svi građani mogu da vide stepen zaduženosti svih lokalnih samouprava i da mi koji vodimo lokalne samouprave koje nemaju ni dinara kredita, možemo sa ponosom da kažemo – eto, mi vodimo uspešno lokalne samouprave, a ti bar da nam ovde ne spočitavaju lekcije u ovom parlamentu. Sa druge strane, kada sam već pomenuo nove sednice parlamenta na kojima ćete vi govoriti o rebalansu budžeta, gospodine Mali, nama se dosta građana obraća, u Srbiji trenutno ima negde procene oko 100 hiljada ljudi koji su radili, to su bivši radnici propalih državnih preduzeća, koji imaju izvršne sudske presude, i koji nažalost, ne mogu da naplate, jer su te firme otišle u stečaj, neke su likvidirane, neke su iz stečaja privatizovane, ali ta potraživanja prema tim ljudima i dan danas stoje, bilo bi dobro da se u nekim rebalansima koji će doći u budžetima za 2019. godinu, a kasnije za 2020. godinu, iznađe mogućnost da se tih nekih 12, ili 15 miliona evra, koliko se otprilike duguje tim ljudima, da se to isplati. S druge strane, ja moram da vas zamolim, mi stalno ovde govorimo o šansama srpskog agrara i srpske poljoprivrede, mi imamo još uvek dugovanja iz zadnjeg kvartala 2017. godine, za subvencije poljoprivrednicima, i bilo bi dobro da se to što pre isplati. Sa druge strane, ja sam u grupi poljoprivrednika, pošto sam živim na selu, koja je uspela prvi put od Drugog svetskog rata da preko suda naplati štetu, odnosno dobije sudsku presudu za štetu od grada koji je katastrofalno pogodio Topolu 2014. godine. Grupa poljoprivrednika, tačnije njih 18 je dobilo negde oko 600 hiljada evra sudsku odštetu od strane države, zato što država veoma neuredno vodi Sektor protivgradne zaštite. Nemamo dovoljno raketa, strelci su nedovoljno plaćeni, nažalost, automatizacija dosta sporo ide i sada je šansa da u godinama i mesecima koji dolaze, ta situacija se popravi. Inače će ta praksa i odluke sudova doneti ozbiljne posledice po budžet pre svega Ministarstva poljoprivrede. Shodno vremenu koje imam, na samom kraju, želim da vam poželim svaku ličnu sreću. Sreća će vam naravno biti potrebna i na mestu na kome ćete biti. Naravno, ministar finansija je neko ko sprovodi politiku i ko je timski igrač, kako se to kaže, i zbog toga je važno da vi sve odluke donosite u jednom dobro timu. Tim Ane Brnabić je dobar tim. Zahvaljujem.
Vreme. Hvala. Reč ima Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se, predsednice. Poštovana premijerko, uvaženi budući ministre finansija, neću se ponavljati, imajući u vidu stav poslaničke grupe SPS kada je u pitanju vaš izbor. Nesumnjivo je da ćemo tu dati podršku. Međutim, ono što želim da istaknem je krajnje dobronamerno, sa stanovišta onog što je prepoznala poslanička grupa SPS i da sugerišem, su sledeće stvari. Pre svega, prilikom izbora i stupanja na funkciju ministra finansija je nesumnjivo da preuzimate odgovoran posao i da se suočavate sa brojnim izazovima i iskušenjima za koje uopšte ne sumnjam, da ćete iz uspešno prebroditi. Ono što je najvažnije, po našem stavu, jesu sledeće stvari. Prva je fiskalna disciplina kao jedno održivo stanje. Zašto to govorim? Upravo zbog toga što je ta fiskalna disciplina posle dužeg vremena postignuta, i to je nešto što ovoj državi i budžetu Republike Srbije daje sigurnost. Dugo, dugo vremena mi smo imali stanje potpune anarhije u fiskalnoj politici i potpune anarhije kada je u pitanju bila praktična primena fiskalnih pravila, a naročito naplata poreza. Od 2014. godine pa nadalje, a i dve godine pre toga se stanje konsoliduje i ova Vlada je uspela da postigne onaj nivo fiskalne discipline koji je neophodno potreban kako bi se finansijska stabilnost Republike Srbije održala i održava se. U tom pravcu, ne sumnjam, da ćete dati adekvatan rezultat, pospešiti još bolji rad poreske uprave, predložiti bolje fiskalne zakone koji će omogućiti, u praktičnom smislu reči, da naplata poreza bude još efikasnija. Dalja iskušenja ili izazovi ako ih možemo tako nazvati jesu vezana za racionalizaciju javnog sektora ili javne uprave imajući u vidu da i dalje predstoji jedan ozbiljan posao, jako složen delikatan posao koji se odnosi na smanjenje broja zaposlenih u javnom sektoru. Republika Srbija je preuzela svoje obaveze i te obaveze i prema MMF, shodno dogovorima koji su postignuti, uspešno izvršava. Racionalizacija se uspešno sprovodi i dalje će se uspešno sprovoditi, ali ono što je najznačajnije, najznačajnije je kako taj broj zaposlenih trenutno u javnom sektoru preraspodeliti i angažovati, odnosno regulisati radno pravni status u privredni, naročito u privrednim društvima koja posluju sa privatnim kapitalom, dakle, sa kapitalom koji je u privatnom vlasništvu. Mislim da bi u tom pravcu trebalo itekako razmišljati o tome da se privredi daju određeni podsticaji, a naročito privatnim preduzetnicima i vlasnicima privatnih preduzeća, naročito srednjih privatnih preduzeća i malih privatnih preduzeća. Zašto? Zbog toga što će biti potrebno da se određeni broj zaposlenih dislocira iz javnog sektora i pređe na rad u privrednim društvima koja posluju sa privatnim kapitalom u određenoj meri. U drugoj meri nesumnjivo je da će prirodni odliv kroz penzionisanje i mnoge druge okolnosti i faktori uticati da ova racionalizacija bude sprovedena najefikasnije, a bez socijalnih udara i bez ugrožavanja standarda stanovništva, naših građana Republike Srbije. Treće što sam želeo da prokomentarišem jeste ono što mi se čini najvažnijim. Fiskalna stabilnost mora da bude u korelaciji sa pravnom sigurnošću. Pravna sigurnost i finansijska stabilnost ne mogu jedno bez drugog. Ako nema pravne sigurnosti nema investicija. Ako nema investicija, nema ni prihoda. Ako nema prihoda, nema popune budžeta i nema održivog i stabilnog budžeta kojim će se servisirati sve ono što je neophodno potrebno da se servisira iz budžeta, da se pokrivaju rashodi, da se zadrži ono stanje koje trenutno imamo kao izuzetno dobro stanje koje je inače istakla sa činjenicama i argumentima i premijerka i u tom pravcu je neophodno potrebno pomoći onima koji tu pravnu sigurnost moraju da obezbede, a to su sudovi. Naše pravosuđe koje je posrnulo, naročito 2009. i 2010. godine, što vam je itekako dobro poznato, kada smo imali jednu katastrofalno lošu reformu pravosuđa, jedan katastrofalno loš reizbor koji je doveo do brojnih problema koji su sada direktan udarac na budžet Republike Srbije. Brojne presude iz Strazbura, brojne odluke međunarodnih sudova su isključivo na teret budžeta Republike Srbije. Zašto? Zbog toga što je bolesno pravosuđe i bolesno stanje u pravosuđu dozvolilo da se zbog povrede mnogih prava koja su Ustavom zajamčena, mnogih prava građana, građani obraćaju ili apliciraju, kako se to kaže pravilno, ja sam pravnik pa moram koristiti i te termine, obraćaju Strazburu, Sudu za ljudska prava. Strazburg donosi one odluke koje faktički predstavljaju najdirektniji udarac na budžet Republike Srbije. Sa jedne strane kada se posmatra takva situacija ne može se ni u kom slučaju izbeći da se dotaknemo i onog drugog dela kada je u pitanju upravo takav pristup, a to je da se bez obzira što je u nadležnosti VSS kompletna finansijska regulativa, koja se odnosi na pravosuđe, VSS omogući nešto bolje finansiranje koje omogućava logističku podršku u radu sudova, kako u pogledu opremljenosti, koja je neophodno potrebna, tehničke i svake druge, tako i u pogledu podizanja u granicama onoga što je moguće i održivo, plata zaposlenim, naročito onima koji predstavljaju sudsku administraciju, onima koji predstavljaju onaj deo pravosudnog sistema na kojima je taj operativni rad u najvećoj meri zastupljen. Naravno, kako bi se izbegla svaka mogućnost korupcionaškog delovanja, neophodno je potrebno razmisliti i o povećanju plata sudijama, vratiti im naknade koje je moguće vratiti, naročito tzv. putujućim sudijama koji imaju pravo na tu naknadu, sudijama republičkog ranga i na taj način omogućiti da pravna sigurnost, koja generiše sve ono što je neophodno potrebno, se obezbedi, a građani imaju dostupnost pravdi i pravične i nezavisne sudove i nezavisne sudije. Nadam se da ćete u saradnji sa ministrom pravde i sa ministrom privrede… (Predsednik: Hvala, potrošili ste vreme.) Završavam u jednoj rečenici. ...to obezbediti. Vama čestitke, siguran izbor danas i u budućem radu podrška SPS. Hvala.
Hvala. Reč ima Srđan Nogo.
Zahvaljujem. Izbor Siniše Malog je najbolja slika u kakvom je stanju društvo u Srbiji i kakva je politička scena u Srbiji. Od 2000. godine na ovamo u Srbiji je uspostavljen jedan sistem okupaciono-kriminalni, gde stranci imaju glavnu reč, a domaće poslušne elite slepo služe njihovim interesima i uništavaju kriminalom ovu zemlju. Siniša Mali je jedan od brojnih u nizu političkih likova koji se od 2000. na ovamo pojavio i koji ima baš sličnu biografiju kao i mnogi pre njega. Svi se sećamo Bože Đelića, svi se sećamo Pitića, Novakovića i raznih drugih žutih tada usrećitelja, koji su došli kao stručni kvalifikovani ljudi ovde da uvedu red u ekonomiju, privredu i finansije naše zemlje i sa pravom vladajuća većina kritikuje taj period i njihove rezultate i ukazuje da su to bile brojne zloupotrebe i kriminalne radnje. Međutim, deo tog sistema je i Siniša Mali. Godine 2001. on je kao talentovani junoša i pulen Aleksandra Vlahovića i Mirka Cvetkovića, zajedno sa njima osmislio čitav koncept privatizacije i uništavanja ove zemlje. Vi, gospođo Brnabić, juče, citiraću stenogramske beleške, jako ste dobro branili gospodina Malog, čak on nije imao potrebe ni da vam govori i odgovara na razne optužbe na njegov račun, jer vi vrlo dobro poznajete celokupnu njegovu biografiju i njegov poslovni razvojni put. Čovek bi pomislio da ste vi poslovni partneri u nekim firmama ili da ste mu skoro snajka postali kada toliko dosta znate o Siniši Malom. Braneći Sinišu Malog, rekli ste da u njegovo vreme nije bilo spornih privatizacija. To nije tačno. U periodu od 2001. do 2003. bilo je oko 1.300 privatizovanih firmi sa preko 150.000 zaposlenih. Brojne od njih su bile sporne. Sa nekima je bio direktno povezan Siniša Mali, poput „Beopetrola“ i „Jugoremedije“, „Partizanke“ fabrike čarapa u Beogradu, a neke druge su takođe skandalozne, gde možda on nije direktno uključen, ali je svakako kao službenik Agencije za privatizaciju morao znati. Na primer, imali smo slučaj da se prodaju šećerane za tri evra, pa se otpišu dugovi, pa gospodin Kostić još i prisvoji, proda tuđ šećer, šećer NIS-a za 65 miliona evra i sve to dešavalo se u vreme kada je nadzor nad tim vršio gospodin Siniša Mali. Godine 2003. Siniša Mali prelazi u privatni sektor. Vi ste najveći deo vremena juče posvetili braneći upravo njegov angažman u, kako ste rekli, privatnom sektoru, da to nema pravo niko čak ni da preispituje. Naročito ste branili to što je on radio isključivo preko of šor firmi govoreći da se brinete za zaposlene građane Srbije koji rade u takvim firmama. Međutim, ovde nije reč o zaposlenim ljudima, nego upravo o licima koji su vlasnici of šor firmi i koji te firme i otvaraju najčešće, ne najčešće, nego stoprocentno da bi se, ako ništa, izbeglo plaćanje poreza, odnosno da bi se umanjili poreski prihodi matične države, odnosno države gde oni posluju ili da bi se omogućilo pranje novca. Podsetio bih vas, 19.04, sednica Vlade Republike Srbije, usvojili ste Predlog zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika. Juče ste nam govorili i branili of šor firme, a vaša Vlada je pre dve-tri nedelje usvojila Predlog zakona koji će doći u Narodnu skupštinu, o kome ćemo mi raspravljati, koji upravo ima za cilj da omogući da mi utvrdimo ko su stvarni vlasnici of šor firmi. Kako funkcionišu of šor firme? Lice koje je vlasnik of šor firme on u stvari nije vlasnik, nego lice na koje je ta firma registrovana i pravi vlasnik njemu plaća godišnje praktično to rentiranje, a lice koje drži račun ili koje je dobilo ugovor o zastupanju, koje je jako teško otkriti ko je, je vlasnik. Siniša Mali je imao utvrđenih 45 računa, 45 računa je imao u vlasništvu ili je radio za 45 kompanija na taj način. Brojni od njih su umešani, ne u afere, nego u krivična dela. Ovde nije reč o pretpostavci nevinosti, ovde je reč da državni organi nisu sproveli postupke do kraja, nisu započeli postupke, a vi takvo lice predlažete za ministra finansija i to je skandal, ali je to prava slika kako Srbija živi i kakve su naše okolnosti 18 godina i zato smo tu gde jesmo i zato 6.500 miliona građana jedva sastavlja kraj sa krajem, a par stotina hiljada izuzetno dobro živi. Siniša Mali je kao službenik Agencije za privatizaciju omogućio svom ocu Borislavu i porodičnom prijatelju Vladimiru Deliću da kupe fabriku vagona „Bratstvo“ iz Subotice. Kasnije je njegov otac ustupio Vladimiru Deliću tu kompaniju, a on je podigao 3,7 miliona evra vredan kredit na kiparsku firmu „Unibros“ i kasnije je ta firma propala i vraćena državi. Gospodin Delić sada ima dve of šor firme u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i jednu na Panami i sumnja se da posluje zajedno sa gospodinom Malim. Juče ste rekli da nemate firmu sa Sinišom Malim, ali vi ste povezani sa one dve firme na koje je Siniša Mali kupovao one bugarske stanove. Ovde samo još fali gospodin Igor Isailović kao treći član vaše ekipe i vaše družine, gde ste svi zajedno u firmama – advokat Igor Isailović, Siniša Mali i Ana Brnabić preko velikog broja firmi zajedno posluju i zajedno su u poslovnim kombinacijama, a juče je moj stranački kolega pominjao jednu drugu firmu „Enerdži novejšn“ d.o.o. To je firma koju imate upravo sa Igorom Isailovićem, gde ste vi bili vlasnik 70%, Igor Isailović 30%, a firma je registrovana na Dedinju na vašu adresu. Kasnije ste vi izašli, direktorka je bila vaš partner gospođica Đurđić. Kasnije ste njoj ustupili, kada ste postali ministar, vaša vlasnička prava, a gospodin Isailović je posle toga na Sonju Sol preneo vlasnička prava. Zanimljivo je kako raste dobit, sa milion dinara na skoro 3.200.000 sa 2015. na 2016. godinu, za 2017. godinu niste podneli izveštaj o raspodeli dobiti ili pokriću dobitka, a u januaru mesecu gasite ovu firmu. Zašto, kada je sve tako čisto? Idemo dalje, gospodin Mali je juče bio povezivan od strane koleginice Sande Rašković Ivić sa još dva računa, između ostalog „Minel elvo“. Bio je i član upravnog odbora zajedno sa Igorom Isailovićem, a to je firma Slobodana Vučićevića, američkog državljanina, a Igor Isailović je podnosio za njega brojne promene u Agenciji za privredne registre. Takođe je član upravnog odbora „Minel elva“ isto kada i Siniša Mali, znači 2008. godine, a Siniša Mali je bio za „Minel elvo“ i u 2007. godini u upravnom odboru B92. Za gospodina Vučićevića ste vi tada učestvovali u operacijama pranja novca preko KK „Crvena zvezda“, gospodine Mali, a taj posao ste nasledili od Gorana Vesića i Žike Pauka, Živorada Anđelkovića, koji su to radili u tom ranijem periodu, a znamo ko je posle vas došao u KK „Crvena zvezda“ da to isto radi. O njemu je ovde reč. Idemo dalje, gospođo Brnabić, Siniša Mali je bio zvezda „Panama pejprsa“, a vi ste bili „Malta fajls“ zvezda, samo što je ovde u Srbiji akcenat stavljen na jednog drugog ministra koga je trebalo politički diskreditovati, verovatno zbog veza sa Rusijom, gospodina Popovića, a potpuno je prećutano da ima mnogo zanimljivijih ličnosti, poput recimo Nenada Kovača i advokata Srđana Kovačevića, to je glavni advokat DS i Dragana Đilasa, Bojana Pajtića u svim njihovim aferama, istovremeno advokata gospodina Kovača, kuma Nikole Petrovića, da je njegova firma „Južna Bačka“, koja je sa državom poslovala u vreme vlasti SNS preko sto miliona evra. Takođe, vi ste ovde dali izjavu hrvatskom „Nacionalu“ 13.3.2018. godine i jedan veliki tekst o čitavoj šemi firmi. Vi ste bili direktor „Kontinental vidsa“ i niste mi odgovorili nikad na pitanje vezano za „Kontinental vids“ i Nenada Kovača zvanog Neša roming. Takođe je u vašem vlasništvu „River pavr solušn“, firma registrovana na Malti sa sedištem ogranka u Đure Jakšića, tako da i vi i te kako dobro znate šta je of šor i kako posluju of šor firme. Za kraj bih hteo da vas pitam još dve stvari. Kažete da budžet Srbije jako dobro stoji. Onda na osnovu čega ne izvršavate, recimo na osnovu sudskih rešenja ne može se izvršiti izvršenje na račun budžeta Republike Srbije na koji glasi nalog za izvršenje, već na podračunima pojedinih organa, a oni su praktično u blokadi, npr. račun Ministarstva pravde za preko tri miliona dinara? Zbog čega su sudski nalozi prinudne naplate, rešenja o izvršenju protiv državnih organa i korisnika javnih sredstava ne izvršavaju prenosom sa budžeta, već upravo preko tih podračuna koji se pune određenom dinamikom? Molim vas, da li je to kršenje zakona i da li time recimo privredna društva koja su u privatnom vlasništvu stavljate u nepovoljniji položaj? I za kraj, vezano za Sinišu Malog i grad Beograd. Niste slučajno pominjali određene projekte. „River pavr solušn“, vaša firma, je uključena u projekat hlađenja Beograda na vodi, a takođe i građenje toplovoda preko „Kontinental lidsa“ koji ste juče pominjali.
Hvala, potrošili ste vreme vaše poslaničke grupe. Hvala lepo. Kada budete imali više glasova – više vremena. Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Šta ispriča čovek, budi bog s nama! Ali, budite uvereni da je uvek važno ko vam govori a ne ono šta vam govori. Ali, prosto, na početku samo nešto malo da razjasnimo, nemojte uzimati u obzir sve ono što govore ljudi ovog profila. Kako oni zamišljaju finansije i privredu, reći ću vam samo na jednom primeru. Onog dana kada su u ovaj uvaženi dom uveli hrvatskog saborskog zastupnika, potpuno nezvanog, ja se ne sećam da je neko od mojih kolega bio nezvan na galeriji hrvatskog Sabora, niti imamo nameru to da radimo, kaže taj njihov prijatelj, evo, citiram: „Živi zid zalaže se za to da se marihuana proizvodi u Hrvatskoj, a ne da se ide na ruku farmaceutskim lobijima.“ Legalizaciju smatra i demografskom merom, jer bi mladi, pored oživljavanja ekonomije, pazite, pored oživljavanja ekonomije koja bi potekla od proizvodnje, imali razlog da ostanu u Hrvatskoj, te da bi legalizacija marihuane dovela do renesanse poljoprivrede, turizma, kao i da bi mnogi bili veseliji. Lider stranke koja ga je uvela, lider stranke mog prethodnog kolege kaže, na to odgovara, u Narodnoj skupštini Republike Srbije: „Imamo veoma sličan kritički odnos. Želimo da vratimo monetarnu suverenost. Insistiramo na zaštiti porodičnih vrednosti, posebno porodičnog doma. Ovo je samo početak jedne velike saradnje nove političke generacije na Balkanu koja nije opterećena sukobima iz prošlosti“. Mislim da sam vam sve rekao ovim, kada je u pitanju stav ove političke organizacije prema izboru ministra finansija. Ali, da se mi vratimo onom poslu zbog koga smo tu danas. Uvažena predsednice Vlade, vi ste u danu kada ste birani u ovom uvaženom domu, nama podneli jedan ekspoze ili program rada Vlade koju danas vodite. Vrlo dobro se sećam da ste jedan veliki deo posvetili bržem privrednom rastu, čak trećinu ekspozea, i sve ono u toj Drugoj glavi, koje se tiče makroekonomske stabilnosti, kontrolisane inflacije, osnova privrednog rasta zapošljavanja, smanjenja sive ekonomije, itd. Za sve ovo bila je neophodna jedna ozbiljna fiskalna konsolidacija, a ona je zahtevala solidarnost celog društva. Veoma često u nekim drugim društvima ovakve mere izazivaju ozbiljne političke i socijalne potrese. Međutim, to se u Srbiji nije desilo. Imalo smo solidarnost društva na delu, građani su podržali sve ono što smo zajedno naumili da uradimo i moram reći da smo za današnje stanje u zemlji dobrim delom zahvalni građanima Republike Srbije. A stanje je sledeće. Kada govorimo o zaduženosti Republike Srbije, imamo zaduženost 59% BDP-a, a stanje 2012. godine je 83,7. Kada je u pitanju inflacija, kojoj ste, takođe, posvetili jedan dobar deo, imamo je na nivou evropskog proseka, od 1,5%. Reći ću samo da je u Mađarskoj negde na 1,88%, a u nekim skandinavskim zemljama čak i više. Privredni rast, prema procenama Evropske komisije, je 3,5%. Do 2012. godini imate pad od 2,5 do 3,3%. Stopa nezaposlenosti – 13%, a do 2012. godine imate 26%. Nivo sive ekonomije je smanjen negde na 5 do 6% u odnosu na taj prethodni period. Međutim, sve ovo, ako nema reperkusije na život običnog čoveka, manje je važno. A ja to gledam sa stanovišta lokalne samouprave i običnih ljudi koji žive u lokalnim samoupravama. Ja dolazim iz Subotice. Subotica je i te kako osetila rezultate svih ovih mera. Imamo slobodnu zonu, privrednu zonu, gde danas radi 6.000 zaposlenih, ozbiljne nemačke kompanije, „Simens“, koji je uložio 10 miliona evra, za koga smatramo da je neko ko je otvorio vrata svim ostalim kompanijama koje su dolazile u Suboticu. Dalje, „Norma group“, „Kontinental“, koji je samo u prošloj godini izgradio 12 hiljada kvadrata poslovnog prostora i uložio 17 miliona evra, za koji opet kažemo da drži ta vrata otvorenim, i mnoge druge kompanije. Šta to u konačnici znači? Znači 6 hiljada zaposlenih, spoljnotrgovinski suficit grada 10%, to je negde na nivou onih slavnih 80-ih godina, kada smo bili ponosni na subotičku industriju i kada je Subotica bila centar industrijske proizvodnje u Srbiji. U Subotici osim toga, danas imamo i, kada su u pitanju ove kompanije, one učestvuju 60% u ukupnom izvozu grada, ali to su sve samo primarni efekti. Na sve to dolaze i oni sekundarni. Kada je u pitanju prenos znanja, novih tehnologija, rada javnih preduzeća koja su ozbiljno uključena u sve to i to je ono što direktno utiče na život običnog čoveka. Šta je to što mi kao narodni poslanici očekujemo od novog ministra finansija, sadašnjeg gradonačelnika Beograda? Da sve ove rezultate o kojima sam govorio unapredi, a u najmanju ruku da zadrži na istom nivou. I to je ono što zajedno očekujemo od njega. Postoje objektivni razlozi za jedno naše takvo očekivanje, uzevši u obzir sve ono što ste rekli da je njegovo prethodno iskustvo i da je njegov rad u gradu Beogradu. Mi ćemo, svakako, u danu za glasanje pružiti podršku kandidatu za ministra finansija, a očekujemo da on pruži podršku pre svega građanima Srbije. Hvala vam.
Zahvaljujem. (Srđan Nogo: Replika.) Da replicira može samo šef poslaničke ili zamenik, pošto niste ovlastili nikog drugog. (Srđan Nogo: Zato što je lično dostojanstvo bilo. Meni se obratio lično.) Vi ste se javili za repliku. Ja govorim prvo o replici. Kad budete promenili mišljenje, onda drugo nešto. (Srđan Nogo: Poslovnik.) Izvolite.
Gospođo Gojković, član 104. i član 107. Prema članu 104. koji mi daje pravo na repliku, prethodni govornik se najdirektnije obraćao meni kao prethodnom govorniku u odnosu na njega i iznosio određene diskvalifikacije koje utiču na moje dostojanstvo. Naime, govoreći jednu činjenicu koja apsolutno i mogla bi da stoji, znači, da nije bitno šta se priča, mada je uvek bitno šta se priča, već je, isto tako, važno i ko priča. E, s obzirom da je to izazov za dostojanstvo mene kao narodnog poslanika, ja imam pravo, moram i dužan sam da se javim i da odgovorim. Jer, za mene se ne vezuje niti jedna afera, niti jedno izvršenje krivičnog dela, niti postoje osnovi sumnje da sam bio umešan u neko krivično delo, jer sam ja upravo u svom izlaganju, na račun predsednice Vlade i kandidata za ministra finansija, izneo osnove sumnje da su oni umešani u niz raznih pravnih radnji koje predstavljaju krivična dela…
Sve je uredu, nemojte replicirati.
Ne, molim vas. Molim vas, vi ste meni bili dužni da odgovorim da kažem da ja nisam nikada bio umešan u takve stvari kao što je, recimo, mogao da insinuira prethodni govornik. Jer, ja i te kako imam pravo kao narodni poslanik, imam i kredibilitet, jer nikada ni jedan poslanik vladajuće većine nije ustao i izneo neki dokaz i rekao – Srđan Nogo je radio to, to i to. Zato smatram da sam bio dužan da dobijem dva minuta i da prethodnom govorniku upravo to odgovorim i da kažem da zaista je bitno ko govori, a za mene ne može da se upire prstom i da se kaže da sam vršio krivična dela, da sam umešan u finansijske malverzacije, da imam of šor firme. Tako da mislim da ste prekršili Poslovnik gospođo Gojković.
Ako želite, glasaćemo o tome. Smatram da nisam povredila Poslovnik, jer se govorilo o poslaničkoj grupi, a ne o vama, ali stvar je ličnog afiniteta i osećaja. Reč ima Momo Čolaković. Izvolite.
Poštovana predsednice, predsedništvo, poštovana premijerko, poštovani budući ministre finansija, uvaženi narodni poslanici, poslanička grupa PUPS je 2014. godine dala podršku tadašnjem premijeru Aleksandru Vučiću u teškim ekonomskim i drugim reformama u Srbiji. To i sada činimo. Dajemo podršku Vladi Republike Srbije koju vodi uvažena premijerka Ana Brnabić. Rezultati koji su postignuti u poslednje četiri godine su vredni pažnje i može se slobodno reći da su veliki. Posebno bih istakao dva dela tih reformi. Prvi je fiskalna konsolidacija, o kojoj je bilo juče i danas puno reči. Posebno je o tome govorila premijerka i nemam razloga da šire to komentarišem. Ističem poseban doprinos tim rezultatima Državne revizorske institucije i Fiskalnog saveta Republike Srbije. Drugi, o njemu nije bilo reči ni danas ni juče, to je reforma penzijsko-invalidskog osiguranja. Reforme penzijsko-invalidskog osiguranja, o čemu sam govorio i u decembru mesecu, dale su odlične rezultate. Ostvareni su svi postavljeni ciljevi prilikom usvajanja programa reformi 2014. godine, samo dva pokazatelja. Učešće penzija u BDP-u svelo se na 11%, a isplate iz budžeta za pokrivanje penzija skoro 30%. Fond penzijsko-invalidskog osiguranja funkcioniše uspešno, a posebna briga se vodi o onim penzionerima koji imaju najniža primanja, odnosno najsiromašnijim, posebno vezano za društveni standard koji se ogleda u oporavku penzionera u banjama, solidarnim paketima, kulturnim i sportskim aktivnostima. Moja je ocena i dobro bi bilo da ministar to podstiče, da se za te namene sredstva izdvajaju i u narednom periodu. Poseban doprinos korisnici penzija dali su merama utvrđenim u Zakonu o privremenom načinu obračuna penzija. Taj doprinos je najveći od svih drugih korisnika budžeta Republike Srbije i, poštovana premijerko i budući ministre, ja vas molim da to ne zaboravite i da ne zanemarite tu činjenicu. Neću govoriti o tome šta to znači. Smanjivanje plata od 10%, a penzija 22%, odnosno 25%. Moja je molba da ubuduće Vlada, a posebno budući ministar, insistiraju kod lokalnih samouprava da i one preuzmu deo odgovornosti za veću brigu o najsiromašnijim korisnicima penzija. Ja ću navesti primer samo Novi Sad, gde su stvoreni uslovi da korisnici penzija koji koriste povlastice koje su stvorene na godišnjem nivou uštede jednu mesečnu penziju. Posebno pozdravljamo inicijativu i predlog da se Zakon o privrednom načinu obračuna penzija stavi van snage. To je naš predlog bio iz decembra meseca prošle godine. Očekujemo od Vlade, a posebno od budućeg ministra da u koordinaciji sa drugim ministarstvima koji o tome vode brigu taj predlog pripreme i upute u skupštinsku proceduru. Zakon o penzijsko-invalidskom osiguranju treba da stupi ponovo na snagu. Takođe, predlažemo da se inicijativa koju smo dali i pokrenuli prihvati i da se traže bolja i održivija rešenja sistema penzijsko-invalidskog osiguranja u Srbiji, to posebno očekujemo od budućeg ministra. Poštovana premijerko, kao i budući ministre, mi očekujemo da će korisnici penzija, kao što je slučaj i do sada, i ubuduće imati redovne i sigurne isplate onoga što su decenijama zaradili, a to su penzije. Poštovani budući ministre, očekujemo od vas velike obaveze, ali još veća odgovornost je na vama, a tu spada i saradnja sa Odborom za finansije Narodne skupštine Republike Srbije, nije tu predsednica Odbora, ali smo imali i neka negativna iskustva u vezi sa tim i zbog toga to pominjem. Takođe, moja je molba, uvaženi budući ministre, da uvažite najveću nevladinu organizaciju u Srbiji, najveću organizaciju korisnika penzija, to je Savez penzionera Srbije, i prvom prilikom ih primite na razgovor. Želim vam uspešan rad na ovoj funkciji, uz molbu da uvažite potrebu i želju nas oko dva miliona starih, među kojima je 1.717.254 korisnika penzija, to je naša poruka i podrška državi i predsedniku Vlade da vi postanete ministar za finansije. Uzvratite nam to poštovanjem i razumevanjem. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem, kolega. Reč ima narodni poslanik Snežana Petrović. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice gospođo Brnabić, sa budućim ministrom finansija, sa aspekta privrednog i ekonomskog razvoja važno je istaći i još jednom podvući da su iza nas teške mere fiskalne konsolidacije koje su dale rezultat u stvaranju stabilnih finansija, u smanjenju javnog duga, za razliku od ranijeg perioda. Kao predsednik Odbora za privredu, moram da istaknem suficit u republičkom budžetu u prvom kvartalu ove godine od 6,5 milijardi dinara, rast BDP-a od 4,5%, nisku stopu inflacije, javni dug ispod 60%. Ove činjenice daju mi za pravo da očekujem dodatni impuls u daljem razvoju i jačanju srpske privrede i ekonomije. Zato što jaka privreda i ekonomija sa uređenom i efikasnom državnom administracijom čine jaku državu. Uzmah srpske privrede i ekonomije jeste i mora biti prioritet ove Vlade. Potrebne su i dalje nove investicije, ulaganja, nova radna mesta, redovno punjenje budžeta, dalji rast BDP-a i bolji standard građana, sigurne i redovne penzije, kao i osnaživanje srpskog sela i zadrugarstva. Ovo su ciljevi Vlade i predsednika Vučića i oni se moraju ostvariti. Za njih je dobijeno poverenje građana. Model kako treba da se radi imate, rezultate imate, potreban je kontinuitet u sferi sveukupnih finansija da održavate dobru finansijsku disciplinu, kao i odgovorno i kontrolisano trošenje javnih sredstava. Kreatorska uloga ministra finansija je tu veoma vidljiva, važna i merljiva. Zato, gospodine Siniša Mali, pred vama je veliki, težak i odgovoran rad. Molim vas da to uvek imate u vidu. Uoči vašeg predloga za izbor novog ministra finansija Vlada je donela Odluku o ukidanju privremenog umanjenja penzija, odnosno njihovo povećanje. To je veoma ohrabrujuće, posebno za naše penzionere koji će kada prime povećane penzije još jednom imati potvrdu očuvanja njihovog dostojanstva, poštovanje za teret koji su podneli tokom fiskalne konsolidacije i nadasve stabilnu budžetsku kasu. Ovom prilikom moram da istaknem da je osnaživanje srpskog sela i zadrugarstva jednako važno zbog činjenice da u 4.709 naših srpskih sela u preko 630.000 gazdinstava živi jedna petina sveukupnog stanovništva. Dakle, to je oko 1.400.000 naših građana i njima je potrebno omogućiti kvalitetniji život, rad i privređivanje. Jako selo čini državu još jačom. Na kraju, gospođo Brnabić, verujem u Vladu na čijem ste čelu, verujem u vas, u vaš izbor, kao i u to da ozbiljan, častan, profesionalan i timski rad mora da da rezultat. Iz tog uverenja poslanička grupa PUPS će vas podržati. Vama, vašem timu i budućem ministru finansija želim puno uspeha u daljem radu. Hvala.
Kolega Kovačeviću, još 22 sekunde imate. Želite li to da iskoristite? Ne. Hvala. Reč ima Vladimir Đukanović. Izvolite.
Hvala vam. Ja nemam dovoljno vremena da kažem ono što sam mislio, ali šta god naš narod lepo kaže – ono što te ne ubije, to te ojača. Protiv vas je gospodine Siniša Mali vođena, pa malo je reći gebelsovska kapanja, ali ti koji su vodili tu kampanju su poraženi, a vi ste ojačali i vi ste ti koji ste izašli kao pobednik. Moram da kažem, da zaista to što je rađeno protiv nas, da neko zloupotrebljava čak vašu bivšu suprugu, da vam izmišlja stanove, da citira Tabloid, to je dokaz koliko je neko dotakao dno. Međutim, bez obzira na sve to izašli ste kao pobednik i baš zato što ih toliko nervirate i baš zato što to vas toliko mrze, e, baš zato ću da glasam za vas svim srcem zato što znam da ćete opet biti pobednik. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja pretresa pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? Dajem reč narodnom poslaniku Zoranu Živkoviću. Izvolite.
Hvala lepo. Vrlo iscrpna rasprava, što jeste običaj kad se bira novi ministar, posebno ministar finansija koji je jedan od tri, četiri najvažnija resora u svakoj Vladi na svetu, pa i u Vladi Srbije. Juče sam već rekao svoje mišljenje da je predloženi kandidat apsolutno odgovarajući za Vladu Ane Brnabić i za vlast Aleksandra Vučića. Mnoge kolege iz opozicije su rekle da on nema kvalifikacije, da je pun afera, da je mnogo nejasnih ili previše jasnih stvari u njegovoj prošlosti, ali to je praktično sve što su rekle moje kolege iz opozicije tačno, ali to jeste opis nekoga ko bi trebalo da bude adekvatan ministar u vlasti SNS-a i njihovih koalicionih partnera. Već sam rekao, to je vlast koja se zasniva na bajkama, na neistinama, na lepim idejama koje su nemoguće ili na ružnim idejama koje su moguće i lako sprovodive i to se čini vrlo jednostavno. Ponoviću to je ona vlast koja je obećavala da će FAP iz Priboja da dobije partnera SISU, da će „Ikarbus“ da dobije „Mercedes“ kao svog budućeg partnera, da će se napraviti u Pančevu Fabrika čipova najmodernija na svetu, Evropi, vaseljeni od Hrista na ovamo, da će biti napravljen i kanal Dunav-Morava-Vardar-Egej-Crno more-Belo more, svakako more, da će biti napravljen „Beograd na vodi“ pre dve godine sa velikim profitom, pa evo, nije gotov ni ove godine, niti će od toga biti bilo kakvog profita, da će biti prodaja Fijatovih automobila u Rusiji i zajednici nezavisnih država od pre četiri godine, pa evo, nula automobila je prodato, čak ni sama Vlada ne kupuje te Fijatove automobile iz Kragujevca kad kupuje za policiju ili za neke druge službe. Tako da je to to. To je praktično jedno realno stanje i tačno je da građani glasaju za to, jedan deo građana, tu nema nikakve sumnje i to jeste problem. Ali, ja prepuštam građanima da sami reše taj problem, ja kao političar, na šta sam ponosan, kao neko ko je učestvovao i u opozicionom radu i u vlasti, na šta sam isto ponosan, mogu da govorim činjenice, ali ako to jednom delu građana Srbije nije dovoljan razlog da se osveste i da glasaju protiv laži, šta da radim. Svako je vlasnik svoje sudbine i nema nikakve priče oko toga da svako može da glasa kako god hoće. Za takvo glasanje može bude opravdanje i medijska blokada i strah i uterivanje i sendvičarenje i botovanje i ne znam šta sve, ali ja to ne mogu da shvatim. Čuli smo svašta u ova dva dana, čuli smo od predsednice Vlade jedno iscrpno izlaganje, vrlo nadahnuto, široko i potkrpljeno činjenicama o jelkama u modernoj srpskoj istoriji, o jelkama ispred poslovnih centara u Italiji, o jelkama u Abu Dabiju, ispred Rok Felerovog zdanja u Americi. Tako da mislim da će građani Srbije, koji do sada nisu imali dovoljno znanja iz oblasti četinara, specijalno jelke novogodišnje, sada posle ovog zasedanja posebno, imati, a sve zahvaljujući našoj predsednici Vlade, potpuno znanje o tome kako, gde i ko kome jelku postavlja, plaća, kiti i raskićuje. Mislim da je to fenomenalna stvar. Čuli smo isto neverovatne činjenice, pod navodnicima, a to znači, neistine, da je recimo, Fajnal for, koji je održan pre sedam ili deset dana u Beogradu, gde je bilo kažu 15.000 stranih navijača, da je to donelo gradu Beogradu između dvadeset ili trideset miliona evra profita. To znači, ako je tačan broj ljudi koji su došli iz te četiri zemlje odakle su bili učesnici Fajnal fora, da je svaki od njih potrošio dve hiljade evra za dva, do tri dana. To ni pijani ne mogu da urade, a kamoli ljudi koji su navijači, a samim tim emotivni, ali isto tako racionalni, jer da nisu racionalni ne bi mogli da dođu do te pozicije da navijaju za klub koji igra finale, a i da imaju dovoljno novca da dođu u Beograd. Znači, i to je jedna neistina. Ponovo, odnosno neću da ponavljam te afere o 24 stana u Bugarskoj, o doktoratu, o nasilju u „Savamali“ i kod kuće i sve ostale stvar, to je već navedeno nekoliko desetina puta i to isto apsolutno kvalifikuje kandidata da bude budući ministar finansija u Vladi Ane Brnabić, u vlasti Aleksandra Vučića. Čuli smo još neke informacije, prvi put, recimo, pored onoga pored jelki i četinara kao takvih, dobili smo od predsednice Vlade i potvrdu da su privatizacije koje su vršne na tender, znači tenderske privatizacije od 2001. godine kada je počeo treći proces privatizacije u Srbiji, do kraja 2003. godine bile apsolutno čiste. Bio je pokušaj da se to predstavi kao zasluga kandidata, u to neću da ulazim, ali je jako važno to što je rekla predsednica Vlade, a pozivam poslanike većine da upamte šta im je rekla predsednica Vlade, pa da paze šta pričaju o privatnim privatizacijama, jer kad prvim privatizacijama mogu da govore o sebi, a ne, recimo o vremenu kada sam ja bio deo neke izvršne vlasti. Inače, da vas podsetim, važno je, taj proces privatizacije, da je to prvi put bilo 1991/1992. godine, pa onda 1995/1996. godine, dva zakona o pretvaranju društvene imovine u privatnu i Zakon o privatizaciji iz 1997. godine, ako se dobro sećam, kada je to vodila sadašnja guvernerka NBS i tada su neki ludaci za male pare prodali 50% Telekoma nekim strancima, pa je onda neka normalna vlast koja je došla posle 5. oktobra, morala da otkupljuje to od Grka i Italijana i da vrati to veliko bogatstvo u naše ruke. Nažalost, posle toga za po lule duvana ili za vrednost akcija fabrike piva u Apatinu, Apatinske pivare, neke vlasti uz opšte zadovoljstvo svih tada prisutnih, su prodale po istoj ceni, recimo NIS, za 400 miliona. Isto je toliko „Interbru“, mislim da se tako zove firma, platila akcionarima Apatinske pivare za akcije Apatinske pivare, a mislim da čak i poslanici vlasti mogu da razlikuju značaj i veličinu NIS i Apatinske pivare. Imali smo isto priču o tome da je suficit nešto fenomenalno što se ostvaruje i na nivou budžeta Srbije. i na nivou Beograda, i na nivou bilo gde da pipne ova vlast. Bilo bi dobro da ljudi koji se malo bave ekonomijom silom prilika, a trebalo bi da znaju to, bar po obrazovanju, objasne predsednici Vlade da je od deficita u budžetu, da postoji samo jedna gora stvar, a to je suficit. To znači da ili ste loše planirali ili ste to uradili zato što ne znate, ili zato što ste namerno hteli da slažete, ili je suficit posledica toga što ste uzeli građanima i privrednim subjektima mnogo više nego što je bilo neophodno. Prema tome, to se isto uči u obdaništu za ekonomiste i to bi predsednica Vlade morala da zna. Moje pitanje za predsednicu Vlade, pošto ministar budući ne može da odgovori, je kad će biti vraćene penzije? Ta navodna odluka da će biti vraćene na neki iznos i čak povećane je, naravno, neistina, srpski rečeno laž, ali ja pitam kad će biti promenjen zakon i šta će biti sa penzijama, sa onim delom penzija koji je ukraden od 2014. godine do danas? (Predsedavajući: Privodite kraju, kolega Živkoviću.) Još jednu rečenicu. I, šta će biti sa platama, koje su isto oduzete javnom sektoru, a to je sve važno zbog one istrage koju već vode ljudi iz policije i tužilaštva.
Pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Orlić.
Dabome, po starom dobrom običaju, opet sve i svašta se čulo ovde. Svega se mi naslušasmo. Hajdemo u par reči ono što je nainteresantnije. Taj život u bajci, ako neko ne želi da veruje u rezultate ostvarene u njegovoj rođenoj državi, ako ne želi da veruje ljudima koji te rezultate predstavljaju – ne mora, njegovo pravo, samo nek objasni da je to bajka MMF-u koji vidi te rezultate i o njima govori i piše. Nek objasni da je to bajka Svetskoj banci koja te rezultate vidi i o njima piše. Nek objasni da je to bajka Evropskoj komisiji koja vidi te rezultate i o njima govori glasno. Dakle, nek njima objasni da su svi oni potpuno promašili temu, da ništa ne razumeju, a da je on sam veliki stručnjak mnogo veći nego svi oni zajedno, i MMF i Svetska banka i Evropska komisija. Ništa nije urađeno, to je sigurno 100% u pravu, samo su s neba pali tih 170.000 novih radnih mesta i te desetine, mislim da je broj oko 90 novih fabrika i pogona u našoj zemlji u poslednje tri ili četiri godine. To se, prosto, stvorilo ni od kuda. Niko ništa nije uradio, mi smo totalno nesposobni, ali, eto, to se nekako dogodilo, htela sreća baš u naše vreme. Što se tiče ovih afera koje se pominju, nema tu nikakve razlike u nivou između ovoga sada i onoga što su pričale Dveri i svi ostali koji su se bukvalno služili štivom tabloida Milovana Brkića. To je taj nivo, bukvalno taj nivo. Žao mi je, izađe čovek, da ga podsetim, samo jednom mi je ovde doneo primerak kao korpus delikti da mi pokaže kako to sve što on priča to negde piše. Znate u čemu? U jednom časopisu gde se na naslovnoj strani nalazi saopštenje za vaskoliko pučanstvo da je neka tamo pevačica loša domaćica. E, to je taj nivo. Ako su to argumenti, svaka čast. Da plus u budžetu može i ako se radi domaćinski i ako neko stvara i stiče, ne morate da razumete, ali kako je bio minus, to pročitajte u izveštaju vaših kolega, gde su sami napisali da ste svi zajedno krali, nameštali i ugrađivali se. Tako je bio minus, a kad nije tako, onda je plus. Završavam s ovim, gospodine predsedavajući, to ima neke veze i sa onim četinarima i nekim zimzelenim kategorijama.
Privodite kraju.
Kada se propada? Kad počne da se liči na njih. Znate kad list padne? Kad požuti. (Zoran Živković: Replika.)
Nemate pravo, kolega Živkoviću. Nijednom nije vas spomenuo. (Zoran Živković: Sada se obratio direktno meni.) Nijednom vas nije spomenuo. Reč ima narodni poslanik Sanda Rašković Ivić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Gospođo Brnabić, vi niste odgovorili ni na jedno pitanje koje je vezano za afere Siniše Malog. Sve vreme ste u svojim tzv. odgovorima zamenjivali teze i vrlo često ste se služili neistinama. Na račun onih koji govore da citiramo „Tabloid“, da citiramo „Krik“, citiramo i Agenciju za borbu protiv korupcije, koja je institucija u Republici Srbiji, a takođe citiramo i bugarsku agenciju, a usmerili smo svoju pažnju takođe i na Tužilaštvo. Međutim, to je manja stvar, ono što je značajnije i interesantnije jeste da, opservirajući ceo igrokaz oko postavljanja Malog, stiče se negde utisak u javnosti da je on ručno odabran od strane Aleksandra Vučića i da je dobio devojačku spremu u vidu vraćanja penzija. Svi dosadašnji ministri, uključujući i predsednika Vlade, obično su dobijali gorke i teške stvari koje treba da iznesu. Međutim, evo, samo Siniša Mali na početku svog mandata dobija tu popudbinu, da tako kažem, tu devojačku spremu obećanja povraćaja penzija koje su otete penzionerima 2014. godine. Šta to govori? To govori o tome da je to jedan akt kojim se kupuje mir i kojim se kupuje naklonost ka čoveku čije afere ga praktično diskvalifikuju da sedi na ovom mestu i na taj način, evo, su se i najviši državni organi uključili u to. Mali zaista, složila bih se sa mojom koleginicom Vukomanović, postaje novi premijer. Naravno, i on će, kao i vi, gospođo Brnabić, crpeti svoj autoritet i svoju moć sa Andrićevog venca. Srpska javnost je imala prilike da vidi kako izgleda pokoravanje ponižavanjem i mislim da smo svi mi ovde poniženi, a naročito oni narodni poslanici koji moraju da glasaju za Sinišu Malog i koji imaju knedlu u grlu, a moraće da kažu da su za njegov izbor, a takođe i građani Srbije. Ovo je poniženje za sve građane Srbije.
Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Igrokaz nisu odluke kojima se povećavaju penzije penzionerima od 8% do 13,3%, igrokaz nisu rezultati Vlade i suficit u budžetu, igrokaz nije ekonomska politika Srbije. Ono što je realnost to je da na osnovu rezultata ekonomskih reformi, fiskalne konsolidacije mi sada imamo uslove da ukinemo mere štednje za koju su podneli teret penzioneri. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Branislav Mihajlović. Izvolite.
Hvala. Poštovani građani Republike Srbije, Siniša Mali je juče narodnim poslanicima dostavio ulepšanu biografiju i sakrio je od građana brojne koruptivne poslove u koje je umešan poslednjih 15 godina, od kojih se posebno ističu – privatizacija „Beopetrola“, prodaja „Alfa protein Vršac“, pranje pola miliona evra prodajom i kupovinom svojih firmi, rušenje u Savamali i poklanjanje najskupljeg zemljišta za „Beograd na vodi“, kupovina 24 stana u Bugarskoj, preskupa novogodišnja rasveta i, na kraju, iako to nije na kraju, plagiran doktorat. Zbog toga želim posebno da napomenem, posle jučerašnje i današnje diskusije da učešće u samo jednoj od navedenih koruptivnih radnji diskvalifikuje Sinišu Malog kao kandidata za funkciju ministra finansija Republike Srbije. Takođe, prenebregavanje njegovog učešća u navedenim radnjama od strane Vlade diskvalifikuje Srbiju kao uređenu pravnu državu i kao zemlju u kojoj se poštuju zakoni. „Dosta je bilo“ je protiv izbora Siniše Malog za ministra, ali pošto će odlukom vladajuće većine Mali svakako biti novi ministar finansija, treba se pozabaviti pitanjima koja najviše interesuju građane ove zemlje - kolika će im biti plata i penzija kada u ministarsku fotelju sedne gospodin Siniša Mali? Pitamo predsednicu Vlade da li je Siniša Mali uz svoju kandidaturu, biografiju dostavio i plan rada koji ga kvalifikuje kao najboljeg za mesto ministra finansija? Da li je objasnio kako će puniti i trošiti novac iz budžeta? Kada su u pitanju penzije, pozdravljamo nameru Vlade Srbije da se konačno ukine protivustavni Zakon o smanjenju penzija, ali podvlačimo da je poslanička grupa DJB još u postupku njegovog usvajanja tvrdila, uz obilje dokaza i praktičnih predloga, da je zakon neustavan i protivzakonit. Podneli smo dva zakonska predloga koja se tiču vraćanja otetih plata i penzija, ali ih vladajuća većina do sada nije stavila na dnevni red Skupštine. Podsećamo da je 2014. godine Vlada Republike Srbije, na čijem je čelu bio Aleksandar Vučić, otela od 700.000 penzionera, njih 40%, u proseku 10% od penzija. Za tri i po godine, koliko je na snazi ovaj zakon, Vlada je svakom penzioneru sa penzijom od 40.000 dinara otela više od 1.000 evra, a penzionerima sa penzijom od 45.000 dinara više od 1.500 evra. Ovo su sve penzioneri čije su penzije manje od prosečne plate u Srbiji. Dosta je bilo pita Sinišu Malog da li je svojim programom, koji nam nije dat na uvid, koji verovatno nije ni urađen, predvideo da će vratiti penzije ne samo na nivo 2014. godine, nego da li će penzionerima vratiti sve što im je Vlada Aleksandra Vučića i Ane Brnabić otela za ove tri i po godine? Može li se građanima navesti tačan datum kada će se vratiti našim penzionerima oteto? Sada nešto o platama. Nisu, međutim, penzioneri jedini kojima je ova država zavukla ruku u džep. Dok sa druge strane šakom i kapom deli subvencije stranim investitorima od nekoliko hiljada evra za jeftina radna mesta i poslove koji su svojstveni nerazvijenim afričkim zemljama, a ne nekadašnjoj industrijski razvijenoj zemlji kao što je bila Srbija. Vlada Aleksandra Vučića i Ane Brnabić, čiji je bliski saradnik bio Siniša Mali, oteli su od plata nastavnika, profesora, vaspitačica, pekara, hirurga, medicinskih sestara, policajaca, Vojske, inženjera i radnika u vodovodima, Elektrodistribuciji i ostalim javnim službama. Oteli ste im još više nego penzionerima. Zbog toga su svi oni gurnuti na ivicu egzistencije i golog preživljavanja i to traje od 2014. godine do danas. Protivzakonito i protivustavno ste tri i po godine gurali ruku u novčanik medicinskih radnika, koji zbog toga svake godine odlaze iz Srbije. Škole nemačkog jezika rade kao drakstor u tri smene. Pune su lekara i medicinskih sestara koji su primorani da odu zbog vaše promašene politike štednje. Skoro svaki peti doktor planira da ode iz ove nesrećne zemlje. Više nema ko da nas leči. Nastavno osoblje, koje radi najvažniji posao, učeći našu decu i unuke, zbog takvog harača su gurnuti u još veću bedu, zbog koje se osećaju poniženim i manje motivisanim da rade sa decom. Sada ste se setili da zamažete oči i Vojsci i policiji radeći tobože jeftine stanove od 500 evra po kvadratu, samo za njih. Pitam od čega će da plaćaju ratu kredita kada ste im 2014. godine smanjili plate i dnevnice, da nemaju ni za hleb i kiflu kada odu na administrativnu liniju sa Kosovom i Metohijom? Postavljam pitanje premijeru – da li ćete lekarima, profesorima, Vojsci i policiji takođe vratiti plate na nivo pre smanjenja? Kada ćete to uraditi i da li ćete im vratiti ono što ste im oteli za ove tri i po godine? Tražimo jasan i precizan odgovor. Još nekoliko dodatnih pitanja. Država se i dalje zadužuje uzimanjem kredita i zajmova. Milijarde godišnje daje stranim investitorima i domaćim gubitašima. Da li će Siniša Mali nastaviti da vodi pogubnu ekonomsku politiku ili će predložiti drugačije mere i koje? Kako planirate da rešite gubitke javnih preduzeća i problem nesposobnog stranačkog menadžmenta, koji izvlači novac iz preduzeća i ubacuje u stranačku kasu SNS i sopstvene džepove? Da li ćete i na koji način urediti parafiskalne namete i uraditi ono što je bivši ministar u više navrata obećavao – smanjiti namete na rad? Na kraju, ključno pitanje. Kako gospodin Mali misli da se izbori sa korupcijom, koja razjeda tkivo ove zemlje, kada je i on sam opterećen teškim sumnjama i dokazima da je on dugogodišnji učesnik u korupciji na najvišem nivou? Hvala.
Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandra Tomić.
Kada govorimo o penzijama, one će biti osam do 13,3% veće nego 2014. godine, a pet do 25%, znači, sada, posle povećanja koje je bilo u protekloj godini. Samo za 5.000 naknada koja je data penzionerima u prošloj godini je u budžetu stavka bila 8,85 milijardi dinara. Kada govorimo o povećanjima, ovo povećanje koje će biti će u budžetu biti od 35 milijardi dinara. Kada dođete i vidite da nemate sredstva da isplatite ono što su osnovna davanja, socijalna davanja, onda ne možete da govorite o povećanju penzija. Morate da stvorite ekonomski i investicioni okvir za tako nešto. Te insinuacije da se daju subvencije privatnicima, a da se ne da penzionerima, to je na nivou onih koji zaista vode pojedine tabloide. Non stop ponavljate jedno te isto, upravo što pišu ti tabloidi. Kada ste toliko velikodišni, uzmite 37 miliona dinara koje ste uzeli kao grupa građana i potrošili u kampanji, vratite u budžet, pa pomozite narodu Srbije. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Tatjana Macura.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice Vlade, na kraju ove rasprave neću komentarisati to da li gospodin Siniša Mali kao kandidat za ministra finansija ima pravi ili lažni doktorat, neću komentarisati ni da li je on vlasnik 24 stana na bugarskom primorju, niti da li je odgovoran za rušenje objekata u Hercegovačkoj, niti da li je odgovoran za lošu privatizaciju Beopetrola, kao ni da li je on odgovoran za loš sporazum između Er Srbije i Etihada, niti za bezobrazno skupu novogodišnju jelku, niti da li je on odgovoran za aferu vezanu za sporan ugovor u vezi sa „Beogradom na vodi“, fontane na Slaviji itd, neću jer on je isključivo i samo vaš teret i vladajuće većine koja će ga, sve je izvesno, danas izglasati. Mene i građane ove zemlje može jedino da interesuje samo ono što je u domenu budućeg ministra finansija, a to je ono bez čega je on danas, odnosno juče i danas došao u ovu Skupštinu, a to je plan rada. Da li će da nastavi da radi ono isto što su radili njegovi prethodnici u nekoliko prethodnih vlada? Koje konkretne mere planira da preduzme kako bi se boljitak građana video ne samo na televiziji, već i u njihovim novčanicima? U Srbiji se jako loše i teško živi. Od brojeva koji se tiču suficita i GDP i svih ostalih tuđica, generalno građanima nepoznatim, građanima se svakako vrti u glavi. Predstavljanje tih brojeva u javnosti izgleda tako da se svaki pojedinac zapita – da li samo sa mnom nešto nije u redu kada su svi tako uspešni? Kako je moguće da je prosečna plata tih imaginarnih 450 evra, a meni je frižider prazan, prazan mi je pasoš, prazan mi je rezervoar, na pijacu retko kada odem i prazan mi je novčanik? Da li to znači da sa mnom nešto nije u redu kada i na televiziji lepo kažu – pogledaj u kakvo blagostanje nezaustavljivo srljamo? Ovo je najvažnije ministarstvo. Ni jedno ministarstvo nije važno koliko je važno Ministarstvo finansija. Stoji da ovo ministarstvo mora da sarađuje sa svim drugim ministarstvima, ali bez dobrog rukovođenja ovim ministarstvom, o kulturi, recimo, možemo samo da razgovaramo, o dobroj zdravstvenoj zaštiti i kvalitetnom obrazovanju, možemo samo tome da se nadamo. Da ne nabrajam dalje. Kada najranjiviji pojedinac u Srbiji od svog rada bude mogao da živi dobro i dostojanstveno, tada za ovu državu i za ovo društvo možemo reći da je prosperitetno. Sve dok se samo pune džepovi pojedinaca, a zakoni u ovom domu usvajaju u njihovu korist, od bajki da se u Srbiji živi dobro imamo samo to – bajku. Onaj ko vodi ovo ministarstvo, tj. onaj ko treba da vodi ovo ministarstvo, ne sme biti ni kumovski, ni prijateljskim, ni bratskim, niti bilo kakvim drugim vezama povezan sa ovim pojedincima i svoje odluke ne bi smeo da prilagođava njima. Filozofija ove Vlade, a nažalost i mnogih vlada pre ove, uopšteno govoreći nam se ne dopada. Posle svakog lošeg kandidata dolazi još gori i ovo nije samo slučaj sa ministrima, ovo je slučaj na svim nivoima. Takva je situacija sa gradonačelnicima, predsednicima opština, direktorima javnih preduzeća, predstavnicima nezavisnih institucija i da ne nabrajam dalje. Jedan opšti trend degradiranja je prisutan. LJudi možda u Srbiji nisu gladni, ali su svakako zbog velikih apetita pojedinaca uskraćeni da vode jedan dostojanstven život. Sa oko 200 do 250 evra mesečnih primanja, što jeste realnost, građani, kao što rekoh, možda nisu gladni ali sigurno ne putuju, ne odlaze u pozorišta, ne druže se, povlače se u sebe i jednostavno se bave pukim preživljavanjem. Od predsednice Vlade, ministra finansija neću da slušam u ovom domu kako se ovde brani od afera. Hoću da čujem plan. Građani Srbije hoće da čuju plan - kako planira da im pomogne da vode dostojanstven i ispunjen život u skladu sa vremenom u kojem žive? Nažalost, ostali smo uskraćeni za mnoga pitanja među kojima kao glavna izdvajamo. Kako budući ministar finansija planira da smanji javni dug i o kakvim bi možda eventualno boljim aranžmanima za vraćanje kredita mogao da nam govori? Šta planira u vezi sa smanjenjem poreza i doprinosa posebno na najniže zarade čime bi se značajno povećala zaposlenost i olakšalo delovanje u okviru malih i srednjih preduzeća? Šta planira, odnosno da li teži ka tome da se smanje i ukinu neki parafiskalni nameti koji takođe opterećuju mikro, mala i srednja preduzeća? Šta misli o povraćaju PDV i zašto kasni u izdavanju rešenja paušalcima u razumnim rokovima, da građani koji uredno bi hteli da plaćaju svoj porez rešenja dobijaju u razumnim rokovima, a to znači ne više od godinu dana kakva je situacija danas. Šta misli o ukidanju subvencija strancima i nelojalnoj konkurenciji? Kakav plan nudi za javna preduzeća, a da se on ne svodi na puko uposlenje partijskih poslušnika? Hteli smo da čujemo nešto više o konkretnijim rešenjima za najranjivije društvene grupe? Naša poslanička grupa neće podržati izbor Siniše Malog za ministra finansija zbog nedostatka plana… [[Isključen mikrofon.]]
Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić.
Poštovana predsednice Vlade, poštovane koleginice i kolege, ova današnja sednica je trebalo da bude neka vrsta primopredaje dvojice ministara, bivšeg gospodina Vujovića i budućeg, jer će ga većina izglasati. Mislim da je trebalo da čujemo izveštaj i bivšeg ministra onako kako je trebalo da čujemo plan budućeg ministra. Dakle, dvojica ministara koji imaju različite pristupe pre svega u, i o tome smo malo govorili, metodologiji obračuna od javnog duga. Nisam dobio odgovor na prošlo pitanje, poštovana predsednice Vlade - na koji način objašnjavate upravo taj različit pristup? Dosadašnji ministar, vaš saradnik, o čijim rezultatima govorite, možemo da govorimo i o tome, je potvrdio na jedno pitanje i na Odboru za finansije i ovde je sedeo baš na tom mestu gde sada vi sedite, da li podržava metodologiju obračuna duga grada Beograda obračun Malog i Vesića ili ono što je predstavio Fiskalni savet na koji ste se pozivali i za koji ste rekli da jedna kredibilna institucija, a sa čim se apsolutno slažem, koji je rekao da dug Beograda nije 1,2 milijarde evra, onako kako ste vi govorili. U obrazloženju, jedan od ključnih argumenata za izbor Malog za ministra finansija, jer je sanirao taj dug sa 1,2 milijarde na polovinu, što znači da grad Beograd sada duguje 600 miliona, je li tako, 600 miliona evra? Sada je pitanje, ako vama bivši ministar koga je ova većina izglasala, potvrđuje nalaze Fiskalnog saveta da je dug grada Beograda iznosio 380 miliona evra, šta to onda znači? Da li se onda taj dug grada Beograda povećava ili smanjuje? To je jedno zaista ozbiljno pitanje i mislim da zaslužujemo odgovor na to pitanje. Druga stvar koja se evo čuje u ovih šest godina, jer šest godina smo ovde u Skupštini i ovo je u ovoj godini naredno usvajanje budžeta decembra meseca ove godine za 2019. godinu, nijedna od tih vlada nije poštovala, i to je prilika i za vas i za novog ministra, nije poštovala zakon o budžetskom sistemu u kojem bi kod usvajanja budžeta Skupštini predstavila plan dostizanja zakonskog nivoa učešća javnog duga u BDP u procentu od 45% koliko naš zakon nalaže. To je zakonska obaveza. Šest godina mi to nemamo i ja sam pet puta davao te sugestije i ministru Vujoviću i prethodnim ministrima, ali se taj zakon nije poštovao. Dakle, ovo je poziv i vama i budućem ministru da izađete sa jasnim planom, jer vidim da se hvalimo nivoom Mastrihta i dolaskom na 60% učešća javnog duga u BDP. Međutim, mi živimo i radimo i moramo da poštujemo zakone Republike Srbije koje je usvojila ova Skupština, a to je 45%. Želim da o tome govorim. Inače, kada govorimo, mislim da ministar Vujović zaslužuje i neku vrstu analize za svoj rad, sam se žalio na to da je nasledio Ministarstvo finansija u trenutku, 2014. godine, kada smo bili na korak od bankrotstva. Kada govorimo o tom koraku do bankrotstva, a koji ste vi pominjali, još jednom, 2012. godine, tadašnja Vlada i ova koalicija, ova većina, su nasledile javni dug od 15 milijardi evra u julu mesecu 2012. godine. Kraj godine se završio sa 17 ili 17,5 milijardi evra. Do 2014. godine je enormno rastao i dostizao nekih 70-ak procenata učešća javnog duga u BDP. Mislim da je zaista čudno i mislim da treba dati jednostavan odgovor na pitanje. Kažete da ste nasledili državu pred bankrotstvom za ukupnim javnim dugom od 15 milijardi evra, a da je sada država finansijski stabilna sa ukupnim javnim dugom od 24 milijarde evra. Kako je to moguće? Hajde objasnite jednostavno. Kada govorimo o rezultatima, treba reći i to da je upravo taj mandat gospodina Vujovića, vaše Vlade i prethodnih vlada obeležilo, pre svega, smanjenje penzija, što je uticalo na smanjenje deficita budžeta Republike Srbije, smanjenje transfera prema lokalnim samoupravama, takođe, i znamo kakvo je stanje finansija u lokalnim samoupravama i iz Izveštaja Fiskalnog saveta, koji govori o tome da su nam neki… (Predsedavajući: Kolega Ćiriću, privedite kraju.) … od gradova pred bankrotstvom. Mislim da je to takođe zadatak novog ministra finansija i vaš da razmišljate o načinu na koji će se popraviti stanje finansija lokalnih samouprava, ali i vratiti na… [[Isključen mikrofon.]]
Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, uvažena gospođo premijeru, poslanička grupa Pokreta socijalista, Narodne seljačke, Ujedinjene seljačke stranke podržaće vaš predlog za novog ministra finansija, kao što je podržala predlog Aleksandra Vučića da vi budete premijer u ovoj Vladi. Rezultati ove Vlade, rezultati vašeg rada nama potvrđuju da je predlog koji ste vi izneli pred ovu Skupštinu garancija nastavka kontinuiteta jednog stabilnog i dobrog oporavka Republike Srbije. Ono što želimo, želimo što više projekata kakav je „Meita“ u Obrenovcu, želimo finansijsku stabilnost, želimo da se na taj način postepeno, ali sigurno podignu primanja svih građana Republike Srbije, jer to jeste razlog zbog kojeg podržavamo rad ove Vlade. Znamo da je to težak i mukotrpan put, ali smo spremni da na tom putu idemo zajedno sa vama, jer samo nešto što je stabilno može biti dugoročno i dobro za našu decu. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih predstavnika predlagača ili poslaničkih grupa želi reč? Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Pre nego što dam završnu reč, moram da dam neke odgovore zbog javnosti, a možda i zbog informisanosti premijerki i budućem ministru finansija, a to je da na Odboru za finansije, kada je bilo priče o tome da li je ispravna metodologija za proračun javnog duga, odgovor gospodina Vujovića je bio da je metodologija jedna jedina. I dalje uopšte nije ulazio u kvalifikaciju dugovanja. Ono što smo imali prilike u javnosti da čujemo da je gospodin Mali govorio o ukupnom dugu i gospodin Ćirić nije bio prisutan juče na sednici da čuje odgovore o tome kako je trebalo izdvojiti iz budžeta Grada Beograda i te kamate koje su bile 363 miliona dinara, i 15 miliona za javna preduzeća, i 150 za lokalne samouprave i za davanje trudnicama i dojiljama kojima su ostali dužni, grad Beograd pojedincima bez obzira što je javni dug od 410 miliona, kako stoji u izveštaju Fiskalnog saveta, znači, podrazumeva dug koji je Grad Beograd dužan bio prema bankama. Tako da dugovanja, kada govorimo o javnom dugu od 15 milijardi evra u 2012. godini, ne podrazumevaju sva ona dugovanja koja su se krila na drugim pozicijama, kao što su kursne razlike u Narodnoj Banci, kao što su sudske presude za vojne penzionere, kao što su kamate, jer život ne prestaje u jednoj godini, kada je u pitanju ekonomija. Ostaju krediti koje moraju da otplaćuju i oni koji dolaze posle vas, i deca koja dolaze posle vas, i unuci. Prema tome, oni su zadužili našu decu, unuke i naša pokoljenja, i te dugove moramo da vraćamo, a da osposobimo budžet Srbije i državu da normalno funkcioniše. Kada govorimo o lokalnim samoupravama po prvi put u ovoj godini imamo suficit u budžetu, i to je ono što zaista treba pozdraviti, jer prvi put u stvari vidimo rezultate dobre ekonomske politike i fiskalne konsolidacije. I, ono što smo govorili, po prvi put sada su se stvorili uslovi da se penzije vrate na nivo koji je bio 2014. godine i uvećaju od 8% do 13,3%, ali uvede jedan mehanizam uvećanja, koji će zaista smanjiti odnos između najmanje i najveće penzije, upravo zbog toga da bi se uspostavila jedna socijalna ravnoteža. Kada govorimo uopšte danas o predlogu za ministra finansija, ja bih zahvalila gospođi Ani Brnabić što je prepoznala kvalitete Siniše Malog, koje smo imali prilike da čujem i u njegovoj biografiji i o rezultatima rada kao gradonačelnika Grada Beograda. Možemo da vidimo da je to u stvari jedan rezultat ukupnog rada čoveka koji je očito imao mogućnosti i da se školuje u inostranstvu i da radi u inostranstvu i da stiče iskustva iz različitih aspekata iz oblasti finansija. Sama činjenica da je završio državni univerzitet, da je bio najbolji student na Ekonomskom fakultetu, da je magistrirao na istom tom fakultetu, da je predavao pet predmeta iz oblasti finansija ga kvalifikuje za takvo mesto. Sve ovo što se odnosi na kreiranje pojedinih afera, koje su očito plaćene, pokazuje da su određeni centri moći bili vrlo zainteresovani da gospodin Sinišu Malog kao ovako kvalitetan kadar unište i pre nego što se stekne mogućnost da one na neko drugo mesto, a ne samo da bude gradonačelnik Grada Beograda. Mi smo danas imali prilike da čujemo da je on jedini čovek koji je sprovodio privatizaciju. Zamislite, državni službenik sprovodi privatizaciju. Ja sada postavljam pitanje – šta su radili ministri i Vlada ako jedan državni službenik i direktor nekog centra za privatizaciju je zadužen za kompletnu privatizaciju svih firmi u nekoj državi? Onda smo čuli da su problem afera, izgradnja fontana u kojoj pojedinci imaju ideju da sipaju deterdžent. Pa smo onda čuli da je doktorat u kome jedan profesor, koji naravno daje izjave u „Peščaniku“, je kadar da u društvu bude prihvaćeno mišljenje da li je nešto falsifikat ili nije, da li naspram toga imate dva puta odluke komisija, odnosno profesora za univerziteta i fakulteta na kome je doktorirao gospodin Siniša Mali, onda dolazimo do toga da je očito da sve te afere koje se navode u javnosti u određenim tabloidima, očito postoje na određeni način su finansirane od nekih ljudi. Nas ovde zanima koji su ti ljudi koji plaćaju te afere? Postoji finansiranje nevladinih nekih organizacija kao što je „Žuta patka“ i mnogo njih, koji pokušavaju da izigravaju političke stranke i da razgovaraju sa građanima po Beogradu, koje su finansirane i verujte mi to su milionske cifre. Postavlja se pitanje - da li plaćaju porez u budžet Republike Srbije, ali isto tako se postavlja pitanje ukoliko je u pitanju slučaj Savamala, koji je dobio neki svoj sudski epilog, da li su oni koji su iznajmnjivali privremene objekte, a članovi su stranaka koje sada ovde zastupaju, da li su platili porez državi za zakup tih prostorija koje su u hiljadama kvadrata, koje su koristili veliki broj godina, a privremenog karaktera? Znači, postavljaju se mnoga pitanja koja su „afere“. S druge strane, kada pogledate vidite da su sve te afere u stvari, štetile budžet Srbije i na kraju mogu samo da kažem da ćemo kao poslanička grupa SNS sa zadovoljstvom glasati za kandidata, gospodina Sinišu Malog za ministra finansija i zahvaljujem se na ovako dobrom predlogu.
Pravo na repliku, narodni poslanik Goran Ćirić.
Pošto ste me pomenuli prezimenom, mislim da je važno da se pogledamo u oči, pošto smo zajedno bili na tom Odboru za finansije kada je bio prisutan gospodin Vujović i pomenuli da je rekao da postoji samo jedna metodologija, to je bio prvi odgovor na pitanje, upravo na moje pitanje – koju metodologiju obračuna javnog duga za Grad Beograd prihvatate, da li metodologiju Siniše Malog i Goran Vesića ili metodologiju Fiskalnog saveta, pošto ću podsetiti i sve ostale i javnost, pošto smo ovde sa ove strane imali predstavljanje i sada se ponavljaju i argumentacije za izbor novog ministra finansija da je taj dug iznosio 1,2 milijarde evra, a Fiskalni savet tvrdi suprotno, da li 380,390 ili 400, znači, trostruko najmanje u odnosu na ovo što je druga strana predstavila, gospodin Vujović je dosta oprezno odgovorio pred svima nama – postoji samo jedna metodologija. Ja sam ponovio pitanje i rekao – da li to znači da je to metodologija Fiskalnog saveta, on je jasno odgovorio sa da. To je ponovio i u plenumu i pred svima nama i to možemo da proverimo i iz stenograma. Mislim da je to potpuno jasno. Možemo da proširimo i dalje taj naš razgovor, a to je bilo pitanje – da li biste vi, gospodine Vujoviću, voleli da neko primeni tu metodologiju obračuna javnog duga za državu Srbiju koji je u tom trenutku iznosio 24,5 milijardi i koliko bi onda po toj metodologiji, kako se obračunava dug Grada Beograda, iznosio ukupni javni dug Republike Srbije. On se nasmejao i rekao da to ne bi želeo, niti bi voleo. Mislim da je to jasno i vama. Jasno je i meni. Prisustvovali smo tome i to može da se dokaže i da bude potpuno jasno i javnosti.
Zahvaljujem. Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Prema ovome, duga uopšte nije ni bilo kada malo bolje slušamo obrazloženje. Metodologija je jedinstvena za obračun javnog duga i to je ono o čemu govorimo. Dakle, 410 miliona evra je dug prema bankama od strane budžeta, ali sada vi objasnite trudnicama, objasnite socijalnim kategorijama, objasnite bankama kojima je trebalo isplatiti još preko 650 miliona evra dugovanja plus ovih 410, koji ostaje kao javni dug. Hoćete da kažete da sa tim dugovanjima Beograd u stvari se nije susreo? Hoćete da kažete da nije trebalo isplaćivati sva ta dugovanja tim kategorijama kojima je Grad Beograd ostao duž? Zašto je ostao dužan? Zato što je neko vodio takvu neodgovornu politiku. Prema tome, to je isto kao kada ste vi dužni, imate stambeni kredit, ali kao ne priznajem dug što dugujem mami, tati, dugujem 500 evra, dugujem 10 hiljada kumi, dugujem drugim kategorijama. To jednostavno ne postoji, taj dug. Dugujem samo stambeni kredit, mesečnu ratu. Ne, dugovanja su ukupna i o tome Siniša Mali je upravo govorio, utoliko je njegov posao bio mnogo teži. Upravo zbog toga što neko kao vi polazite od toga da to sve možemo politički da obrazložimo, da u stvari to ne postoji, da smo mi ispravno radili, a da ste vi krivi što ste napravili još 600 miliona duga nekim tamo drugim kategorijama, zato što ne znate, u stvari, da vraćate kredite. Hvala.
Nemate pravo na repliku, gospodine Ćiriću. Gospođa Ana Brnabić. Izvolite.
Hvala. Želela sam danas da zaključim ovu debatu i da kažem da sam se trudila u protekla dva dana da obrazložim na najbolji moguć način konkretnim, brojkama dokazima i ekonomskim pokazateljima zašto sam predložila gospodina Sinišu Malog za mesto ministra finansija u Vladi Republike Srbije. Razumem da neke od tih stvari jednostavno opozicija ne želi da prihvati i žao mi je zbog toga, zato što mislim da bi bilo odgovorno i u nacionalnom interesu da počnemo da prihvatamo neke brojke, pre svega one brojke, rezultate, uspehe koje nije sama sebi pripisala Vlada Republike Srbije, već objektivni, dosta kritički, dosta strogi međunarodni partneri i međunarodne organizacije. Ali, dobro, takva je u ovom trenutku politička atmosfera u Srbiji i zbog toga nisam dalje želela da odgovaram u konačnici ove sednice na stvari na koje sam preko tri puta dala odgovor zato što sam mislila da onda taj odgovor,u stvari, ljude koji postavljaju to pitanje ponovo uopšte ni ne zanima. Moj zaključak iz ova dva dana debate oko predloga da Siniša Mali bude ministar finansija je da su protiv ovog predloga, pre svega, oni ljudi koji veruju i misle da je bivša gradska vlast odgovorno radila, dakle, oni ljudi koji kažu da je odgovorno da imate istorijski deficit, istorijske dugove, najveću nezaposlenost, skuplje vrtiće, da je odgovorno da imate podzemne kontejnere koje ste platili, pretplatili, koji su se odmah pokvarili, nisu građani mogli da ih koriste, a danas imamo sudski spor, kojima je odgovorno da imate neisplaćene obaveze prema raznim socijalnim kategorijama i kojima je odgovorno da imate kuću Velikog brata u Pionirskom parku. To je, pre svega, ono što sam čula u ovoj debati, da Siniša Mali nije bio dobar gradonačelnik, da sve moje pokazatelje da je on dobro i odgovorno vodio gradsku kasu, zbog čega može dobro i odgovorno da vodi kasu Republike Srbije, nisu prihvatali zato što je bivša vlast odgovorno radila. Protiv Siniše Malog su takođe oni koji veruju da Srbija treba da bude društvo u kom su svi krivi, dok se ne ispostavi da su nevini. Krivi su i kada nadležne institucije kažu da nisu, krivi su zato što jednostavno to nije dovoljno dobar odgovor za njih, oni koji neće da razumeju razliku između javnog duga i ukupnog duga zato što im u ukupni dug ne ulaze, valjda potraživanja roditelja za vrtić, zaostale naknade za porodilje, neisplaćene obaveze socijalne ustanove, oni koji ne žele da razumeju razliku između potrošnje i investicija i, na kraju krajeva, da ponovim sa početka, oni koje činjenice, brojevi, projekti, rezultati, apsolutno ne zanimaju i za njih neće da čuju. Iz tog razloga sam pripremila da pročitam jedan paragraf izveštaja o napretku koji je Evropska komisija dala za Srbiju, zbog ovih narodnih poslanika koji, nažalost, više nisu tu u najvećoj mogućoj meri, hvala vama koji ste ostali, ali i zbog građana Republike Srbije, kao i zbog vas svih ostalih narodnih poslanika, ali, konačno, i zbog Siniše Malog, zato što je on budući ministar finansija i treba da čuje ovo. Dakle, citiram Izveštaj o napretku Evropske komisije – kada je reč o ekonomskim kriterijumima, Srbija je ostvarila dobar napredak, rešeno je pitanje budžetskog deficita, osnovni elementi rasta su stabilni i očuvana je makroekonomska stabilnost, inflacija je obuzdana, a monetarna politika je doprinosila rastu. Uslovi na tržištu rada su se dalje poboljšali, ojačani su stabilnost i učinak finansijskog sektora, porast izvoza i investicija nastavljaju da podržavaju ekonomsku aktivnost. Između 2014. i 2017. godine državni budžet je izašao iz deficita od 6,6% BDP do suficita od 1,2% BDP. Kombinacija makroekonomskih politika bila je odgovarajuća i donela je makroekonomsku stabilnost i poboljšanje najvažnijih ekonomskih indikatora. Struktura privrede se poboljšala i ekonomska integracija sa EU se dalje povećala. U izveštaju se navodi da se povećala horizontalna podrška malim i srednjim preduzećima koja su naročito aktivna u oblasti građevinarstva, maloprodaje i turističkih usluga. Vlada je produžila aktivnosti programa, godina 2016. je kao godina preduzetništva, na celu deceniju, čime se pružaju brojni programi za finansijsku i nefinansijsku pomoć ovom sektoru. Želim ovim da poručim i budućem ministru da očekujem da radi kako bi se svi ovi uspesi održali i da pomogne dodatno timu Vlade Republike Srbije, da postignemo i mnogo više od ovih uspeha, kako bi građani Republike Srbije svakim danom živeli što bolje. Vama, pre svega, narodni poslanici SNS, ali onda svakako i cele vladajuće koalicije, želim da se zahvalim na stalnoj podršci Vladi Republike Srbije, bez vas svakako ne bismo uspeli da radimo ovo što radimo i želim da vam se zahvalim na spremnosti da čujete moje argumente za Sinišu Malog i na podršci da on postane ministar finansija. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zaključujem pretres o Predlogu kandidata za člana Vlade. Poštovani narodni poslanici, pošto je Narodna skupština obavila pretres o jedinoj tački dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 270. stavu 1. Poslovnika Narodne skupštine, zakazujem 29. maj 2018. godine, sa početkom u 16.00 časova kao dan za glasanje o predlogu kandidata za člana Vlade. Zahvaljujem.
Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Poslanici, molim vas da sednete na svoja mesta, pošto je u toku utvrđivanje kvoruma. Ne mogu da utvrdim kvorum ako stalno ubacuje neko svoju karticu. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 154 narodna poslanika, te da možemo da nastavimo sa radom. Pošto je Narodna skupština obavila pretres o predlogu za izbor člana Vlade, pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da prema članu 270. stav 2. Poslovnika, Narodna skupština o predlogu za izbor člana Vlade odlučuje u celini. Predlažem da Narodna skupština o predlogu za izbor člana Vlade glasa javno. Stavljam na glasanje predlog da Narodna skupština o predlogu za izbor člana Vlade glasa javno. Zaključujem glasanje: za – 161 poslanik, protiv – dva, uzdržan – niko, nisu glasala 12 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova odlučila da o predlogu za izbor člana Vlade glasa javno. Stavljam na glasanje predlog da se za ministra finansija izabere Siniša Mali. Pristupamo glasanju prozivkom narodnih poslanika. Molim zamenika generalnog sekretara Narodne skupštine da obavi prozivanje narodnih poslanika po azbučnom redu prezimena i evidentira njihovo, odnosno naše izjašnjavanje.
Aleksić Miroslav – odsutan Arsić Veroljub – za Atlagić prof. dr Marko – za Babić prim. dr Vlado – za Bajatović Dušan – za Banac Grozdana - za Barišić dr Dragana – za Bauer dr Ivan – za Bačevac dr Muamer – za Belačić Aleksandra - odsutna Bečić mr Igor – za Birmančević Boban – za Bićanin Milena – za Bogatinović Žarko – za Bogdanović Goran – odsutan Bogosavljević Bošković prof. dr Snežana – za Božić Nenad - odsutan Božić Sandra - za Božović Balša - odsutan Bojanić Zoran – za Bojić Dubravko – protiv Borković Dušan – za Broz Josip – za Bukvić dr Danica - za Bulatović Slaviša – za Veljković Dragan – za Veljković Jelisaveta – za Vesović dr Dragan – protiv Videnović Maja – protiv Vlahović Sonja – za Vujadinović Milimir – za Vujić Vojislav – za Vujić Obradović Jelena – za Vukadinović Đorđe - odsutan Vukomanović dr Dijana – protiv Vučković Nataša – odsutna Gajić Gorica – odsutna Gegić Bajro – odsutan Gojković Žika – za Gojković Maja – za Grubor Borka – za Grujić Mladen – za Davidovac Tijana – za Damjanović Miljan – protiv Delić Božidar – protiv Despotović Zoran – odsutan Dinić Ivana – za Dragaš Mirjana - za Dragišić prof. dr Zoran – za Drecun Milovan – za Đokić Zvonimir - za Đukanović Vladimir – za Đurić Vladimir - protiv Đurišić Marko - odsutan Žarić Kovačević Jelena - za Živković Zoran – odsutan Žigmanov Tomislav – odsutan Zeljug Marko – za Zagrađanin Vladan – za Zukorlić dr Muamer – odsutan Ivković Vesna – za Imamović Enis – odsutan Jankov Ratko – odsutan Janošević Stanislava – za Jančić Radovan – za Janjušević Krsto – za Janjušević Marija – protiv Jevđić Marija – za Jevtić Jovica – za Jevtović Vukojičić Milanka – za Jelenković dr Predrag – za Jerkov Aleksandra – protiv Ješić Goran – protiv Jovanović Branimir – za Jovanović Vera – za Jovanović Dragan – za Jovanović mr Jadranka – odsutna Jovanović Jovan – odsutan Jovanović (Spasoja) Nataša – protiv Jovanović (Stanoja) Nataša – za Jovanović Neđo – za Jovanović Čedomir - odsutan Jović Radoslav – za Jojić Petar – odsutan Jokić doc. dr Mihailo – za Jolović Nikola – za Jugović Aleksandar – za Karanac Jasmina – za Karadžić Ana – za Karić Dragomir – odsutan Karić Milanka – odsutna Knežević Blaža – za Knežević prof. dr Milan – za Kovač Elvira – za Kovačević Borisav – za Kovačević Goran – za Kovačević Studenka – za Komlenski Đorđe – za Kompirović Stanija – za Konstantinović Nenad – odsutan Korać dr Žarko – odsutan Kosanić Đorđe – za Kostić Dragana – za Kostić mr Ivan – odsutan Kostić Nada – protiv Kostić Radmilo – za Krivokapić prim. dr Milovan – za Krlić Mirko – za Lazanski Miroslav – odsutan Lazić Nada – protiv Lakatoš LJibuška – za Laketić dr Darko – za Lapčević Milan – odsutan Linta Miodrag – za Lukić Mladen – za LJubenović Tomislav – protiv Majkić Aleksandra – za Maletić Aleksandra – za Malušić LJiljana – za Mandić Momčilo – odsutan Manojlović Ivan – za Maraš Marjana – za Marinković prof. dr Vladimir – za Marjanović Vesna – odsutna Markićević Miroslav – odsutan Marković Aleksandar – za Marković Vesna – za Marković Dragan – za Martinović dr Aleksandar – za Matić Veroljub – za Macura Tatjana – protiv Mačužić Puzić Maja – za Mijailović Ostoja - za Mijatović Jelena – za Mijatović dr Milorad – za Miladinović Stefana – za Milekić Zoran – za Miletić Milija – za Milisavljević Dušan – odsutan Milić Nenad – odsutan Milićević Đorđe – za Milojević Milosav – za Milojičić Radoslav - odsutan Mirčić Milorad – protiv Mitrović Nenad – za Mićin Žarko – za Mićić Nataša – odsutna Mićunović Dragoljub – odsutan Mihailović Vacić Nataša – za Mihajlović Branislav – protiv Mihajlović LJiljana – odsutna Mihajlović Miletić – za Mihajlovska LJupka – odsutna Mrdaković Todorović dr LJubica – za Mrkonjić Milutin – odsutan Nikolić Goran – za Nikolić Dejan – odsutan Nikolić Ivana – za Nikolić mr Jasmina – odsutna Nikolić Ružica – protiv Nikolić Vukajlović Vesna – protiv Nikolić Pavlović dr Svetlana – za Nogo Srđan – protiv Obradović Bogdan – odsutan Obradović Boško – odsutan Obradović prof. dr Žarko – za Obradović Jasmina – za Obradović Marija – za Ognjanović Olivera – za Omerović Meho – za Orlić Vladimir – za Pavlović Dušan – odsutan Pavlović Sonja – odsutna Palalić Jovan – za Pantić Pilja Biljana – odsutna Pantović Ognjen – za Papuga Olena – protiv Parezanović Marko – za Pastor Balint – za Paunović Vera – za Paunović Snežana – za Pek Zoltan – za Pekarski Goran – za Perić Sreto – protiv Petković Vladimir – za Petrović Dušan – odsutan Petrović Mira – za Petrović Petar – za Petrović (Bogdana) Snežana – za Petrović (Radovana) Snežana – za Petronijević Milisav – za Pešić Olivera – za Popović Branko – za Radenković mr Dejan – za Radeta Vjerica – protiv Radičević Dalibor – za Radojičić Zoran – odsutan Radulović Saša – odsutan Rakić Katarina – za Rakonjac dr LJubinko – za Rančić prim. dr Branimir – za Rašković Ivić dr Sanda – protiv Repac dr Desanka – za Ristić Marina – protiv Ristić Slaviša – odsutan Rističević Marijan – za Savić Nikola – protiv Savkić Dragan – za Stamenković Branka – protiv Stanković Zdravko – odsutan Stanković Đuričić Miroslava – odsutna Stevanović Aleksandar – odsutan Stevanović dr Ana – protiv Stevanović Veroljub – odsutan Stević Zvonimir – za Stojadinović dr Danijela – za Stojanović Filip – protiv Stojiljković Ivana – za Stojković Dušica – za Stojmirović prof. dr LJubiša – za Stošić Hadži Milorad – odsutan Sušec Željko – za Tarbuk Duško – za Tepić Marinika – odsutna Tomašević Damnjanović Tanja – za Tomić Aleksandra – za Tončev Novica – za Torbica Bojan – za Turk Milena – za Ćirić Goran – protiv Ćorilić Milena – za Fehratović prof. dr Jahja – odsutan Filipović Srbislav – za Filipovski Dubravka – za Fremond Arpad – za Hasani Fatmir – odsutan Cokić Radoslav – za Čabradi mr Goran – odsutan Čabraja Aleksandra – odsutna Čanak Nenad – odsutan Čarapić Ana – za Čolaković Momo – za Čomić Gordana – odsutna Čotrić Aleksandar – za Šarović Nemanja – odsutan Ševarlić prof. dr Miladin – odsutan Šešelj Aleksandar – odsutan Šešelj prof. dr Vojislav – odsutan Šormaz Dragan – za Šulkić Dejan – odsutan
Pošto smo obavili glasanje prozivkom narodnih poslanika zaključujem glasanje, i samo da sačekamo minut, dva, da zamenici generalnog sekretara saberu rezultate. [[Posle pauze]] Poštovani poslanici dozvolite mi da saopštim rezultate glasanja. Od 184 narodna poslanika koji su pristupili glasanju za Predlog za izbor člana Vlade glasalo je 154 narodna poslanika, protiv predloga je bilo 30 narodnih poslanika, uzdržanih narodnih poslanika nije bilo i nije želelo da glasa – nula narodnih poslanika. Pošto je za Predlog za izbor člana Vlade glasalo 154 narodnih poslanika, što predstavlja većinu od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da je Narodna skupština za člana Vlade izabrala Sinišu Malog za ministra finansija. Dozvolite mi da u vaše i u svoje ime čestitam ministru Siniši Malom na njegovom izboru za člana Vlade. Narodni poslanik Balša Božović je na sednici 28. marta 2018. godine u 15 časova i 34 minuta, ukazao na povredu člana 107. Poslovnika. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – tri, uzdržanih – nema, nisu glasala 157 poslanika. Konstatujem da nije povređen navedeni član. Takođe, poslanik Balša Božović, na sednici 29. maja 2018. godine u 11 časova i 25 minuta, ukazao je na povredu člana 108. Poslovnika. Molim da odlučite o ovome. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – pet, uzdržan – jedan, nije glasalo 159 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov, na sednici 29. maja ove godine u 11 časova i 27 minuta, ukazala na povredu člana 100. Poslovnika. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – šest, uzdržan – jedan, nije glasalo 155 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Molim člana Vlade, Sinišu Malog, da u skladu sa članom 16. stav 2. Zakona o Vladi pristupi polaganju zakletve. (Predsednik čita tekst zakletve, a član Vlade ponavlja.) „ZAKLINJEM SE NA ODANOST REPUBLICI SRBIJI I SVOJOM ČAŠĆU OBAVEZUJEM DA ĆU POŠTOVATI USTAV I ZAKON, DA ĆU DUŽNOST ČLANA VLADE VRŠITI SAVESNO, ODGOVORNO I PREDANO I BITI POSVEĆEN OČUVANJU KOSOVA I METOHIJE UNUTAR REPUBLIKE SRBIJE“. Molim ministra finansija da potpiše i preda mi tekst zakletve. Još jednom vam čestitam u ime Narodne skupštine Republike Srbije i u svoje lično ime. Poštovani narodni poslanici, poštovani ministri, imajući u vidu da se danas, 29. maja 2018. godine završava Prvo redovno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije, molim vas da zajedno saslušamo himnu Republike Srbije. (Intoniranje himne.) Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o jedinoj tački dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Petnaestu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Hvala.