Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema utvrđeno da imamo kvorum za rad i odlučivanje. Obaveštavamo vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Marko Jakšić i Jelena Milenković-Orlić. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o Predlogu zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, jedinoj tački dnevnog reda Osmog vanrednog zasedanja u 2003. godini, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O OSNOVAMA SISTEMA OBRAZOVANjA I VASPITANjA (glasanje) Stavljam na glasanje Predlog zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, u načelu. Za 111, protiv 42, uzdržanih nema, nije glasalo troje, od ukupno 156 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da su amandmane povukli narodni poslanici: [[na sednici Odbora za prosvetu]] - Bratislav Đurić i Marin Krešić na član 108, Neda Arnerić na član 108. i Dragan Tomić, kao predstavnik podnosilaca amandmana grupe narodnih poslanika na član 126; u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima - Vlastimir Budimović na članove 37, 60. i 124, Pal Šandor na članove 84, 87, 92, 104. i 138. i Nenad Lemajić, kao predstavnik podnosilaca amandmana grupe narodnih poslanika na član 140; konstatovano je da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika - Ljubomira Mucića i Žarka Obradovića na član 3; Vere Marković na članove 13. i 26; Petra Petrovića, Dragice Radulović, Miloša Lukića, Đure Popovića i Adama Uroševića na članove 39. i 61, sa ispravkom; u istovetnom tekstu Nede Arnerić i zajedno Bratislava Đurića i Marina Krešića na članove 59. i 111; Vitomira Plužarevića na član 88; Nenada Lemajića, Milana Radulovića, Bojane Aleksić, Vladimira Andrića i Marine Stamenković na član 105; Miloša Nešovića i Rada Bajića na član 116; Nataše Milivojević na član 115; u istovetnom tekstu Vlastimira Budimovića i Nataše Milojević na član 144; Miomira Ilića i Branka Ružića na član 146; Živodarke Dacin i Marka Ćulibrka na član 147; Dragana Todorovića i Milana Jankovića na član 148. i Odbora za prosvetu na članove 51, 59, 61, 63, 83, 102. i 126. Takođe vas podsećam da, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika, predmet rasprave nisu bili amandman narodnog poslanika Vlastimira Budimovića na član 108, koji je Zakonodavni odbor odbacio, kao nepotpun i amandmani narodnog poslanika Zelxa Hurića na članove 60, 61, 63, 67, 83. i 122. koje je Zakonodavni odbor odbacio, kao neblagovremene. Pristupamo odlučivanju o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za nema, protiv 128, uzdržanih nema, nije glasalo 34, od 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 2. zajedno podneli narodni poslanici Rade Bajić i Toma Bušetić. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 114, uzdržanih nema, nije glasalo 47, od 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 2, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 110, uzdržanih nema, nije glasalo 51, od 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 3. podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Zaključujem glasanje: za nema, protiv 108, uzdržanih nema, nije glasalo 54, od 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 3. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 30, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasalo 27, od 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 4, sa ispravkom, podneo narodni poslanik Pal Šandor. Zaključujem glasanje: za troje, protiv 97, uzdržanih dvoje, nije glasalo 60, od 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Vakić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 58, od ukupno 161 narodnog poslanika. Saoštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 4. sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za dva, protiv 100, uzdržan je jedan, nije glasalo 59 od ukupno 162 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 5. sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 104, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 59 od ukupno 163 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podneo narodni poslanik Pal Šandor. Zaključujem glasanje: za 11, protiv 90, uzdržana četiri, nije glasalo 58, od 163 poslanika. Saoštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 99, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 64, od 163 poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 6. sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za devet, protiv 97, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 57 od ukupno 163 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 7. sa ispravkom podneo narodni poslanik Pal Šandor. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 110, protiv nema, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 50, od 167 poslanika. Saoštavam da je Narodna skupština prihvatila amandman narodnog poslanika Pal Šandora na član 7. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 7. podnela narodna poslanica Vera Marković. Zaključujem glasanje: za 10, protiv 90, uzdržanih pet, nije glasalo 66, od 171 poslanika. Saoštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 7. podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasao 71, od 173 poslanika. Saoštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 10. podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 74, od 177 poslanika. Saoštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 10. u istovetnom tekstu zajedno podneli narodni poslanici Đura Lazić i Sreten Mitrović i zajedno sa ispravkom narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za 13, protiv 99, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 68 od ukupno 180 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 10. sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 31, protiv 97, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 54 od ukupno 182 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 11. zajedno podneli narodni poslanici Dragan Jovanović i Nebojša Jović. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 130, protiv dva, uzdržan je jedan, nije glasalo 48 od ukupno 181 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman na član 11 koji su podneli narodni poslanici Dragan Jovanović i Nebojša Jović. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 12. podnela narodna poslanica Vera Marković. Zaključujem glasanje: za 24, protiv 81, uzdržana dva, nije glasalo 75, od ukupno 182 poslanika. Saoštavam da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 12. podnela narodna poslanica Nataša Jovanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 77, od ukupno 186 poslanika. Saoštavam da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 12. podnela narodna poslanica Nataša Milojević. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 109, protiv 9, uzdržan je jedan, nije glasalo 66, od ukupno 185 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman narodne poslanice Nataše Milojević na član 12. Predloga zakona. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 12. podneli zajedno narodni poslanici Marko Ćulibrk i Nebojša Jović. Zaključujem glasanje: za 17, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 59, od ukupno 185 poslanika. Saopštavam da nije prihvaćen ovaj amandman Stavljam na glasanje amandman koji su na član 12, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za dva, protiv 109, uzdržanih nema, nije glasalo 75, ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na naslov iznad člana i član 12. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 32, protiv 106, uzdržanih nema, nije glasalo 49, ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na naslov iznad člana i član 13. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 29, protiv 95, uzdržanih nema, nisu glasala 63, ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i član 14. podneo narodni poslanik Petar Jojić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nema, protiv 106, uzdržanih nema, nisu glasala 84, ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 14. podnela narodni poslanik Nataša Milojević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 103, protiv pet, uzdržan jedan, nije glasao 81, ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i član 15. podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nema, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 87, ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 15. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 32, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 55, ukupno 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman na član 16, koji su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici: zajedno Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković; zajedno Dragan Todorović i Dušan Cvetković i narodni poslanik Ljubomir Kragović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za devet, protiv 109, uzdržanih nema, nisu glasala 73, ukupno 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 16. podneo narodni poslanik Vlastimir Budimović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 22, protiv 86, uzdržan jedan, nisu glasala 82, ukupno 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 16. podnela narodni poslanik Nataša Milojević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 111, protiv četiri, uzdržana četiri, nisu glasala 73, ukupno 192 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 17, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici: zajedno Branko Ružić i Jovan Todorović, zajedno Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković i narodni poslanik Zoran Krasić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 21, protiv 108, uzdržanih nema, nisu glasala 64, ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i član 18. podneo narodni poslanik Dragan Ljubojević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nema, protiv 109, uzdržanih nema, nije glasalo 85, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i član 19. podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nema, protiv 107, uzdržanih nema, nije glasalo 87, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 19. zajedno podneli narodni poslanici Miomir Ilić i Milan Janković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 14, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 76, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 20. podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nema, protiv 105, uzdržanih nema, nije glasalo 89, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 21. podneo narodni poslanik Dragan Pavlović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nema, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasao 91, ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i član 22. podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nema, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 90, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman na član 22, sa ispravkom koji su zajednoi podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za jedan, protiv 107, uzdržanih nema, nisu glasala 84, ukupno 192 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i na član 23. podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 78, od ukupno 191 narodnog poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i na član 24. podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 89, od ukupno 194 narodna poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i na član 25. podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 86, od ukupno 194 narodna poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i na član 26. podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 108, uzdržan jedan, nije glasalo 84, od ukupno 193 narodna poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i na član 27. podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 86, od ukupno 194 narodna poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 27. zajedno podneli narodni poslanici Rajko Baralić i Živodarka Dacin. Zaključujem glasanje: za 17, protiv 98, uzdržana dva, nije glasalo 77, od ukupno 194 narodna poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 27. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić i drugi. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 141, protiv tri, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 52, od ukupno 196 narodnih poslanika. Saopštavam da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 28. podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 114, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 82, od ukupno 197 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 28. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić i drugi. Zaključujem glasanje: za 34, protiv 105, uzdržan jedan, nije glasalo 58, od ukupno 198 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 32. podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 86, od ukupno 196 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 32. zajedno podneli narodni poslanici Bora Stanimirović i Žarko Obradović. Zaključujem glasanje: za 17, protiv 108, uzdržan jedan, nije glasalo 69, od ukupno 195 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 34. zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić i Golub Rajić. Zaključujem glasanje: za 17, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 69, od ukupno 196 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 39. podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 107, uzdržan jedan, nije glasalo 88, od ukupno 196 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 40. podneo narodni poslanik Branislav Vakić. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 86, od ukupno 196 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i na član 41. podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 84, od ukupno 192 narodna poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na naslov iznad člana i na član 42. podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 88, od ukupno 194 narodna poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 43. podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 102, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 93, od ukupno 195 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 44. podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 92, od ukupno 195 narodnih poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 47. podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 103, uzdržanih nema, nije glasalo 89, od 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 54. podneo narodni poslanik Petar Jojić. Zaključujem glasanje: za nema, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 89, od 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 54, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 108, uzdržan jedan, nisu glasala 83, od 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 57. podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Zaključujem glasanje: za nema, protiv 106, uzdržanih nema, nije glasalo 88, od 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 57. podneo narodni poslanik Nataša Milojević. Zaključujem glasanje: za 10, protiv 96, uzdržana su tri, nije glasalo 85, od 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 57. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić, Marina Stamenković. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 143, protiv jedan, uzdržan jedan, nije glasalo 50, od 195 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 59. podneo narodni poslanik Dragan Ljubojević. Zaključujem glasanje: za 20, protiv 106, uzdržanih nema, nije glasalo 69, od 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 59. zajedno podneli narodni poslanici Hrasnilav Perić i Jovan Todorović. Zaključujem glasanje: za 18, protiv 107, uzdržan jedan, nije glasalo 72, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 59, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 110, uzdržanih nema, nije glasalo 86, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 60. podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 103, uzdržanoh nema, nije glasalo 94, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 60. zajedno podneli narodni poslanici Dušan Cvetković i Hranislav Perić. Zaključujem glasanje: za 11, protiv 107, uzdržana dva, nije glasalo 77, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 60. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 35, protiv 105, uzdržanih nema, nije glasalo 57, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 61. zajedno podneli narodni poslanici Bora Stanimirović i Hranislav Perić. Zaključujem glasanje: za 14, protiv 108, uzdržanih nema, nije glasalo 76, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 62. podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 100, uzdržanih nema, nije glasalo 97, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 62. podneo narodni poslanik Nataša Milojević Zaključujem glasanje: za 14, protiv 97, uzdržan jedan, nije glasalo 86, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 63. zajedno podneli narodni poslanici Ljubomir Mucić i Jovan Todorović. Zaključujem glasanje: za 19, protiv 103, uzdržanih nema , nije glasalo 76, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 63. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 31, protiv 107, uzdržanih nema, nije glasao 61, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 64. podneo narodni poslanik Nataša Milojević. Zaključujem glasanje: za 16, protiv 89, uzdržan jedan, nije glasalo 93, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 64, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasalo 96, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 70. podneo narodni poslanik Dragan Pavlović. Zaključujem glasanje: za 3, protiv 106, uzdržan jedan, nije glasalo 89, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 73. zajedno podneli narodni poslanici Petar Petrović, Dragica Radulović, Miloš Lukić, Đuro Popović i Adam Urošević. Zaključujem glasanje: za 11, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 83, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 73. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 15, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 79, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 87, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 96, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 87. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 31, protiv 94, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 74, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 88. podneo narodni poslanik Pal Šandor. Zaključujem glasanje: za pet, protiv 97, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 97, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 88, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 107, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 91, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 91. podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 99, uzdržan jedan, nije glasalo 100, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 92. podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 107, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 93, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 95. podneo narodni poslanik Pal Šandor. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 116, protiv dva, uzdržan jedan, nije glasalo 81, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 95. podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 106, uzdržan jedan, nije glasalo 93, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 97. podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 132, protiv šest, uzdržan jedan, nije glasalo 58, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 99. podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 108, uzdržan jedan, nije glasalo 87, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 99, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 108, uzdržan jedan, nije glasalo 89, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 99. zajedno podneli narodni poslanici Petar Petrović, Dragica Radulović, Miloš Lukić, Đuro Popović i Adam Urošević. Zaključujem glasanje: za 20, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 76, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 102. podneo narodni poslanik Golub Rajić. Zaključujem glasanje: za 22, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 67, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 102, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za dva, protiv 109, uzdržan jedan, nije glasalo 87, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 102. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 140, protiv 4, uzdržan jedan, nije glasalo 54, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 103. podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 105, uzdržan jedan, nije glasalo 92, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 103. zajedno podneli narodni poslanici Petar Petrović, Dragica Radulović, Miloš Lukić, Đuro Popović i Adam Urošević. Zaključujem glasanje: za 21, protiv 105, uzdržan jedan, nije glasalo 72, od 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 104. u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanik Branislav Blažić i zajedno narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 102, uzdržan jedan, nije glasalo 96, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 105. zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za troje, protiv 107, uzdržanih nema, nije glasalo 90, od 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 112. zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić i Golub Rajić. Zaključujem glasanje: za 31, protiv 102, uzdržan jedan, nije glasalo 67, od 201 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 113. podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 105, uzdržano troje, nije glasalo 92, od 201 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 113. sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 107, uzdržana dva, nije glasalo 92, od 202 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 114. podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Zaključujem glasanje: za nema, protiv 105, uzdržanih nema, nije glasalo 96, od 201 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 114, sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 106, uzdržan jedan, nije glasalo 94, od 202 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 115. zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 96, od 201 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 115. podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Zaključujem glasanje: za nema, protiv 103, uzdržanih nema, nije glasalo 98, od 201 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković, kojim su predložili da se članovi od 116. do 120. brišu i to jednim amandmanom. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 108, uzdržanih nema, nije glasalo 92, od 201 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 116. podneo narodni poslanik Nataša Milojević. Zaključujem glasanje: za 12, protiv 90, uzdržanih nema, nije glasalo 100, od 202 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 117. zajedno podneli narodni poslanici Branko Ružić i Rajko Baralić. Zaključujem glasanje: za 16, protiv 102, uzdržan jedan, nije glasalo 83, od 202 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman, sa ispravkom, koji su na član 122, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za nema, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 99, od 203 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 124. podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Zaključujem glasanje: za nema, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasalo 101, od 203 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 126. zajedno podneli narodni poslanici Petar Petrović, Dragica Radulović, Miloš Lukić, Đuro Popović i Adam Urošević. Zaključujem glasanje: za 11, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasalo 90, od 203 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 128. zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 108, protiv četiri, uzdržanih nema, nije glasalo 90, od 202 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 131. podnela narodna poslanica Nataša Milojević. Zaključujem glasanje: za13, protiv 96, uzdržana dva, nije glasao 91, od 202 poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 143. podnela narodna poslanica Nataša Milojević. Zaključujem glasanje: za 14, protiv 87, uzdržana dva, nije glasalo 99, od 202 poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 143. sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za četiri, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 95 od ukupno 202 poslanika. Saopštavam da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 144. sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za četiri, protiv 95, uzdržan je jedan, nije glasalo 100 od ukupno 200 poslanika. Saopštavam da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 145. podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Podsećam da je predstavnik predlagača prihvatio ovaj amandman u toku rasprave. Zaključujem glasanje: za 97, protiv osam, uzdržan je jedan, nisu glasala 93, od 199 poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 149. podneo narodni poslanik Dragan Ljubojević. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 89, od 198 poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 151. podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nisu glasa 92, od 195 poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 152. podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Zaključujem glasanje: za nije bilo, protiv 103, uzdržan je jedan, nisu glasala 92, od 196 poslanika. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 153. sa ispravkom, zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za pet, protiv 107, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 84 od ukupno 196 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 155. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 37, protiv 110, uzdržana dva, nije glasalo 48 od ukupno 197 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Narodni poslanici Nenad Lemaić i drugi zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 160. doda novi član 160a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 36, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nisu glasala 52, od ukupno 198 poslanika. Saopštavam da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član, zar nije Nataša Milojević sada, ja se izvinjavam. Amandman 164. ili 171. je sada na redu? 164. Na član 164. amandman je podnela narodna poslanica Nataša Milojević. Zaključujem glasanje: za 15, protiv 97, uzdržan jedan, nije glasalo 80, od ukupno 193 poslanika. Saopštavam da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 170. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 40, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasao 41 od ukupno 190 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 171. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 33, protiv 116, uzdržan je jedan, nije glasalo 38 od ukupno 188 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 172. zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za pet, protiv 112, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 70 od ukupno 187 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 172. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 40, protiv 112, uzdržan je jedan, nije glasalo 34 od ukupno 187 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 173. zajedno podneli narodni poslanici Branislav Ivković, Dragan Tomić, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić, Slobodan Tomović i Milan Stanković. Zaključujem glasanje: za pet, protiv 115, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 67 od ukupno 187 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 173. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 38, protiv 114, uzdržan je jedan, nije glasalo 34 od ukupno 187 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 174. zajedno podneli narodni poslanici Nenad Lemajić, Milan Radulović, Bojana Aleksić, Vladimir Andrić i Marina Stamenković. Zaključujem glasanje: za 39, protiv 113, uzdržan jedan, nije glasalo 32 od ukupno 185 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje: za 114, protiv 56, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, od ukupno 182 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Pošto smo obavili razmatranje i odlučivanje o predlogu ovog zakona, zaključujem sednicu Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini. (Sednica je završena u 13,00 časova.)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA STENOGRAFSKE BELEŠKE DEVETO VANREDNO ZASEDANjE 17. jun 2003. godine (Prvi dan rada) (Sednica je počela u 13,00 časova. Predsedava Nataša Mićić, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram sednicu Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da imamo kvorum za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Marko Jakšić i Jelena Milenković-Orlić. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije. Dostavljeni su vam zapisnici Sedme i Osme sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini. Pošto današnjoj sednici prisustvuje više od 126 narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa prethodnih sednica (član 83. stav 3. Poslovnika). Obaveštavam vas da je proverom u službi za poslove Administrativnog odbora utvrđeno da tom odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na zapisnike sa navedenih sednica. Prelazimo na odlučivanje o zapisnicima. 1. Stavljam na glasanje zapisnik Sedme sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini, održane 13, 14, 15, 20, 21. i 27. maja 2003. godine. Za 120, nije glasalo 57, od ukupno 177 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sa Sedme sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini održane 13, 14, 15, 20, 21. i 27. maja 2003. godine. 2. Stavljam na glasanje zapisnik Osme sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini, održane 27, 28, 29. i 30. maja 2003. godine. Za 120, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo 67, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sa Osme sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini, održane 27, 28, 29. i 30. maja 2003. godine. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, uz saziv Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2003. godini, koje je sazvano na zahtev Vlade Republike Srbije, saglasno članu 79. stav 3. Ustava Republike Srbije i članu 162. Poslovnika Narodne skupštine, dostavljen vam je zahtev za održavanje Devetog vanrednog zasedanja, sa utvrđenim dnevnim redom sadržanim u tom zahtevu. Primili ste pisma Vlade Republike Srbije od 12. i 16. juna 2003. godine, kojima obaveštava o izmeni redosleda razmatranja tačaka iz utvrđenog dnevnog reda. Kao što ste mogli da vidite, za Deveto vanredno zasedanje Narodne skupštine u 2003. godini, predviđen je sledeći D n e v n i r e d: 1. Predlog za izbor člana Vlade Republike Srbije; 2.Predlog zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala; 3.Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije; 4.Predlog zakona o sprečavanju nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama; 5.Predlog zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u postupku protiv učinilaca ratnih zločina; 6.Predlog zakona o akcionom planu harmonizacije ekonomskih sistema država članica državne zajednice Srbija i Crna Gora radi sprečavanja i uklanjanja prepreka slobodnom protoku ljudi, robe, usluga i kapitala. Imamo jedan predlog za spajanje rasprave. Narodni poslanik Siniša Mitrović, na osnovu člana 86. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se spoji rasprava o Predlogu zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, Predlogu zakona o dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije i Predlogu zakona o sprečavanju nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama (tačke 2, 3. i 4. dnevnog reda). Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Siniše Mitrovića o spajanju rasprave po navedenim tačkama. Za 120, protiv 72, uzdržanih nema, nije glasalo pet, ukupno 197 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog o spajanju rasprave koji je podneo narodni poslanik Siniša Mitrović. Pošto je predloženo da se predlozi zakona po tačkama 2. i 6. utvrđenog dnevnog reda razmatraju po hitnom postupku, nadležni odbori, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje u toku trajanja sednice. Prelazimo na rad po dnevnom redu. Reč ima narodna poslanica Gordana Pop-Lazić, zamenik predsednika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke.
Dame i gospodo narodni poslanici, želim da vas podsetim da je 18. marta ove godine predsednik Narodne skupštine, na osnovu člana 108. stav 3, izrekla meru udaljenja sa sednice šefu poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke Tomislavu Nikoliću, da je danas ta kazna koja traje 90 dana zasedanja istekla, i da mu danas služba obezbeđenja Narodne skupštine nije dozvolila da uđe u salu i da prisustvuje radu Narodne skupštine. Reklamiram povredu člana 216. Poslovnika stav 1. koji glasi: "Narodni poslanik dužan je da učestvuje u radu Narodne skupštine". Zbog toga pitam ko je doneo odluku da se danas izrekne nova kazna Tomislavu Nikoliću, na koliko dana i zbog čega? Nakon dobijanja tog odgovora, tražim odgovor kome narodni poslanik, kada je očigledno da se krše njegova Ustavom zagarantovana prava, može da se žali na odluku onoga koji je i doneo. Da li predsedniku Skupštine, da li Administrativnom odboru, jer u ovoj državi obezbeđena je dvostepenost. Uvek postoji mogućnost da se građanin, a i narodni poslanik žali na odluku koja se tiče ugrožavanja njegovih prava. Prema tome, sasvim bi bilo logično da se dobije i uputstvo o pravnom leku nakon što nam predsednik Skupštine da adekvatan odgovor. Unapred sumnjam da ću biti zadovoljna i da će poslanici SRS biti zadovoljni odgovorom predsednika Narodne skupštine, pa se posebno obraćam članovima Administrativnog odbora i gospodinu Ristiću da očekujem decidan odgovor, ko je danas doneo odluku da se izrekne nova kazna udaljenja sa sednice na neodređeno vreme Tomislavu Nikoliću i kome može da se uputi žalba na odluku Administrativnog odbora koji je sebi očigledno prisvojio mnogo više prava nego što mu to po Ustavu, zakonu i Poslovniku pripada. Podsećam vas da je ovo svojevrsna lustracija koja nije predviđena Zakonom o lustraciji. Podsećam predsednika Narodne skupštine da već ima nekoliko krivičnih prijava protiv nje, nekoliko građanskih parnica protiv nje ... (Predsednik: Upozoravam vas na prekoračenje dozvoljenog vremena.) ... i da se ona deklarativno izjašnjava za lustraciju, a da će verovatno na osnovu tog zakona ona biti verovatno i prva koja će odgovarati i koja će biti lustrirana.
Nema povrede Poslovnika, člana koji ste reklamirali, a to je član 216. Naravno, poslanici imaju svoje dužnosti i moraju ih poštovati. Imate odgovor Odbora za administrativna pitanja na vašu primedbu. On je dostavljen poslaničkim grupama. Administrativni odbor je doneo odluku u vezi tumačenja 90 dana, da li je to 90 dana radnih dana ili kalendarskih. Imate u poslaničkoj grupi. Evo, poklanjam vam moju. Izvolite. Po Poslovniku, narodni poslanik Žarko Obradović. Izvolite.
Poštovane kolege narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SPS izašao sam da reklamiram povredu Poslovnika, član 115. stav 6. Ovo je već druga sednica Narodne skupštine, a ja po istom osnovu reklamiram povredu Poslovnika. Taj stav govori - računarski izvod svakog glasanja dostavlja se poslaničkim grupama, na njihov zahtev. Pre petnaestak dana sam u ime poslaničke grupe SPS podneo zahtev da dobijem listing sa glasanja o Zakonu o lustraciji. Želeli bismo da znamo, gospodine predsedniče Vlade i ostali ministri, pošto poslanici to znaju, ko će da nas lustrira. Nema razloga da se vi toga plašite, a plašite se. Znači, 15 dana je prošlo, a mi nismo dobili taj listing. Neću, korektnosti radi, da kažem ko, ali jedna poslanička grupa je podnela takođe zahtev i dobila taj isti listing, ali tek posle pretnje krivičnom prijavom. Očigledno, ako je došlo dotle, moraćemo da podnesemo i krivičnu prijavu protiv predsednika Narodne skupštine i sekretara Narodne skupštine, kao najodgovornijih ljudi za ovu, čini mi se, prostu stvar. Nema nijednog razloga da mi to ne dobijemo. Ako je to način da se dobije listing, onda ćemo koristiti i taj način. Hvala.
Podnesite krivičnu prijavu, samo napominjem da sam vam već dala odgovor. Dakle, poslanici nemaju samo prava u ovoj skupštini, nego imaju i dužnosti. Niste bili na glasanju, pa prema tome ne vidim razlog zašto biste imali uvid u listing. [[Žagor.]] Podnesite krivičnu prijavu, nemam ništa protiv. Po Poslovniku, narodni poslanik Gordana Pop-Lazić.
U situaciji sam da se pozovem na član 28. Poslovnika koji decidno navodi šta su dužnosti i obaveze predsednika Narodne skupštine, pa između ostalog je i da se stara o primeni Poslovnika Narodne skupštine. Podsećam vas, gospođo predsedavajuća, da mi nismo juče tražili nikakav odgovor i nikakvo mišljenje. Danas na ovoj sednici, ovog trenutka tražim od vas da mi kažete ko je doneo odluku da se Tomislavu Nikoliću izrekne nova mera udaljenja sa sednice i na osnovu čega. Ukoliko vi ne možete da mi date odgovor, molim Administrativni odbor da zakaže sednicu i da na sednici da obrazloženje i odgovor na ovo pitanje, a mislim da je apsolutno jasno. Još jednom ponavljam - ko je doneo odluku? Ništa me drugo ne interesuje, i to me sada interesuje, a ne juče ili prekjuče, jer juče niko nije mogao da očekuje da ćete vi ovako flagrantno da kršite i Poslovnik i zakone i Ustav ove zemlje, koji još uvek važi.
Uopšte nije doneta nova odluka. Doneto je mišljenje Administrativnog odbora. Dakle, važi stara odluka koju sam izrekla ja kao predsedavajuća i ta mera još uvek traje, 90 dana. Imate mišljenje Administrativnog odbora. Ako niste zadovoljni, Administrativni odbor vam može naknadno odgovoriti na vašu primedbu. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. (Iz sale: Dole Vlada.) Molim vas da se kontrolišete. Molim vas, da ne bih morala da primenjujem Poslovnik, molim vas. Prelazimo na1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZA IZBOR ČLANA VLADE REPUBLIKE SRBIJE Primili ste Predlog predsednika Vlade Republike Srbije za izbor člana Vlade Republike Srbije, ministra poljoprivrede i vodoprivrede, dr Stojana Jevtića. Da li predsednik Vlade, gospodin Zoran Živković, želi da obrazloži predlog? (Da.) Izvolite, reč ima predsednik Vlade, gospodin Zoran Živković.
Gospođo predsednice, predsedništvo, uvaženi narodni poslanici, kao što znate, doskorašnji ministar poljoprivrede je podneo ostavku i to je izazvalo moju obavezu da predložim novog kandidata za to mesto. Dobili ste njegovu biografiju, tako da neću da vam trošim vreme čitajući je. Radi se o dr Stojanu Jevtiću koji je u poljoprivredi nekoliko desetina godina, 20 i nešto godina je doktor nauka, na puno mesta koja imaju direktne veze sa poljoprivredom je proveo najveći deo svog radnog veka. Ono što je mene posebno opredelilo da bude predložen za ovu funkciju je to što je već dve godine bio savetnik premijera, a to znači da je svakodnevno bio u kontaktu sa svim problemima naše poljoprivrede, pratio je sve ono što je Vlada radila na rešavanju svih tih problema. Ne možemo da kažemo sigurno da je stanje u poljoprivredi savršeno. Daleko je od toga, kao i u mnogim drugim sferama našeg društva i našeg života. Definitivno je da su neki početni koraci učinjeni i da, kao i u drugim oblastima, i u oblasti poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva ima još puno toga da se učini. Uveren sam da će gospodin Stojan Jevtić biti dostojan tog zadatka i da će pod njegovim vođstvom to ministarstvo, a samim tim i cela Vlada, dati svoj doprinos poboljšanju situacije u oblasti poljoprivrede. Neposredni zadaci sa kojima će se on susresti su da se stabilizuje poljoprivredna proizvodnja, da se ublaže posledice suše koja je više nego jasno ove godine uzela veliki deo roda skoro svih poljoprivrednih proizvoda. Mi smo na ivici da dođemo u situaciju kada će biti neophodno da se suša proglasi elementarnom nepogodom. Nažalost, zbog stanja našeg sistema za navodnjavanje i celog kompleksa, možemo se nadati samo da će pasti kiša. Ima mnogo toga da se radi u toj oblasti. Nije samo pitanje izgradnje novih sistema za navodnjavanje. Postoje mnogi sistemi koji postoje nekoliko desetina godina, ali su zapušteni. Nećemo da licitiramo od koga i za čije vreme, ali definitivno je da su to sistemi koji moraju da se stave u funkciju i da se njihova funkcija digne na najviši mogući nivo. To će biti prvi zadatak novog ministra. Drugi zadatak će biti - podsticaj izvoza, kao imeprativ naše poljoprivrede. Svi mi decenijama od osnovne škole slušamo da nam je Srbija takva da može da hrani pola Evrope, a nemalo puta smo bili u situaciji da je bila na ivicida li može da ishrani nas.Potencijal očigledno postoji. Zašto on nije iskorišćen u decenijama za nama,to nije tema o kojoj danas treba da govorimo, ali je definitivno da poljoprivreda ostaje kao vrlo veliki potencijal razvoja naše privrede uopšte, izvoza i svega onoga što ima veze sa poljoprivrednim proizvodima. Potrebno je da se pripremi zakonska regulativa u onim oblastima koje sada nisu definisane ili su definisane na loš način, i da se kroz te zakone stvore uslovi da u našoj poljoprivrednoj proizvodnji dođemo do dva nivoa standarda: jedan nivo standarda je da prinosi, rod na našim poljima bude takav da će to biti jedna profitabilna proizvodnja; drugi standard je da proces proizvodnje i sve ono što prati proizvodnju bude po standardima Evropske unije i da to tržište bude naše ciljno tržište. Posebna pažnja treba da bude posvećena i organizovanju poljoprivrednih proizvođača. Imamo opet decenijama unazad situaciju da poljoprivredni proizvođači nemaju pravog partnera, odnosno nemaju prave mehanizme kako da se bolje organizuju, kako da dođu do boljih kredita, kako da u svom procesu nabavke nabave nešto jeftinije, bolje i pravovremeno, nego što je to do sada bilo. Očigledno da su zadruge ili kooperative, ali na nov način, na način tržišne ekonomije, a ne na način na koji se sećamo, neophodne da bi se došlo do toga da poljoprivredni proizvođači imaju bolje uslove za svoj rad. Ono što je ne tako veliki imperativ u prvim mesecima rada novog ministra, ali sigurno da je već kraj ove godine poslednji rok da sa tim mora da se počne, jeste stvaranje platformi za naše privredne ugovore sa Svetskom trgovinskom organizacijom i za naše pregovore sa Evropskom unijom iz oblasti poljoprivrede. To su, za neke, pregovori koji su sada nepotrebni, ali koji će doći za nekoliko godina, neki se nadaju za nekoliko desetina godina, ali definitivno te platforme su vrlo važna stvar koja mora da definiše naš strateški odnos prema poljoprivredi i prema Evropskoj uniji i Svetskoj trgovinskoj organizaciji. Time ćemo mi, kada dođemo do tih pregovora, da definišemo oblast poljoprivrede za nekoliko decenija, pa možda i vekova koji su pred nama. To znači da je to jedan vrlo ozbiljan posao koji moramo da radimo, sa svim potencijalima, za sve, i ja sam siguran da će novi ministar biti u mogućnosti da okupi sve one stručnjake koji mogu u tome da pomognu, bez obzira na to šta su, gde su, za koga su do sada radili, a posebno će biti nevažno iz koje su stranke. Voleo bih da izbor ovog ministra bude odraz opredeljenja svih u ovoj sali koji žele dobro Srbiji, da mu daju podršku na početku njegovog rada, a normalno, i on, kao i svi drugi ministri, kao cela Vlada, svi smo dnevno na vašoj proveri i davanje podrške na početku posla nekom članu Vlade ne znači da je on zaštićen za ceo mandat. Uvek, kao što znate, možete da pokrenete pitanje poverenja bilo kome. Pozivam vas da glasate i da date svoje poverenje gospodinu Stojanu Jevtiću. Hvala.
Zahvaljujem se predsedniku Vlade. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da predaju listu sa prijavljenima za reč po ovoj tački dnevnog reda. Od šefova poslaničkih grupa prvi se prijavio narodni poslanik Dragan Marković, predsednik poslaničke grupe SSJ. Saglasno članu 186, stav 1. otvaram pretres o predlogu predsednika Vlade za izbor člana Vlade.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedniče Vlade, poštovani ministri, Stranka srpskog jedinstva je još 2001. godine tražila smenu ministra Veselinova iz više razloga, zbog toga što kada je izabran nismo čuli njegov program, nismo čuli šta će on uraditi kada je u pitanju poljoprivreda i poljoprivredna proizvodnja. Mnogo je štete naneo poljoprivrednim proizvođačima i upropastio poljoprivrednu proizvodnju za sva vremena. To sa pravom kažem, jer živim na selu i znam kako su poljoprivredni proizvođači živeli 1997, 1998. i 1999. godine. I tada je bilo teško, ali kao danas - nikad gore. Slušajući predsednika Vlade čuli smo biografiju novog kandidata za ministra, gospodina Jevtića. Personalno protiv gospodina Jevtića SSJ nema ništa, mi smatramo da gospodin Jevtić ima dobre namere kada je u pitanju poljoprivredna proizvodnja, ali mi ipak nismo čuli program - šta je to što će gospodin Jevtić od danas pa nadalje uraditi za poljoprivredne proizvođače. Očekivao sam da će to reći predsednik Vlade, gospodin Živković, kao prvi čovek Vlade - šta će Vlada uraditi u narednom periodu. O tome ništa danas nismo mogli da čujemo i sa pravom mi iz SSJ-a sumnjamo da će poljoprivredna proizvodnja biti bolja, a poljoprivredni proizvođači živeti bolje od sutra ili prekosutra. Očekivali smo jedan izveštaj o radu, a ako ništa drugo bar da se kompletna krivica svali na bivšeg ministra i da se to proglasi kolateralnom štetom za poljoprivredne proizvođače. Na neki način bi to možda bila uteha poljoprivrednim proizvođačima. Ili, da nam se objasni zašto je nafta koju smo dobili iz donacija prodavana, a trebalo je da se podeli poljoprivrednim proizvođačima besplatno; zašto je jedna cena žita obećana u vreme dok je bio gospodin Veselinov ministar,a isplaćena druga cena; zašto je uvezena velika količina mesa, pa je istog trenutka na pijaci pojeftinila stoka, postala je najjeftinija u poslednjih sedam-osam godina, ovih dana na pijaci, pa i poslednjih meseci. To smo mi tražili da nam neko objasni. Zatim, šta je sa poljoprivrednim penzijama? Zašto kasne poljoprivredne penzije 16 meseci i zašto su one male, u proseku poljoprivredni proizvođači primaju 1.500 dinara kao penzije, a to su izuzetno male penzije. Kada pogledamo koliko u jednoj kući ima obveznika i korisnika, obveznik više plaća nego što taj drugi član porodice prima kao penziju. Stranka srpskog jedinstva bi zamolila, u ime poljoprivrednih proizvođača, ministra ili predsednika Vlade da nam kažu da li će biti kredita za poljoprivredne proizvođače? Da li će se zabraniti uvoz poljoprivrednih proizvoda, jer na taj način pravimo direktnu konkurenciju našim poljoprivrednim proizvođačima? Vi znate da je uvezena velika količina šećera u Srbiju. Neko je zaradio ogromnu sumu para. Nismo čuli ko je taj koji je uvezao taj šećer i uništio poljoprivrednu proizvodnju kada je u pitanju šećerna repa. Veliki broj proizvođača koji su predali šećernu repu nije dobio novac za tu predatu šećernu repu. Čak smo mi tražili za Pomoravski okrug odnosno od Smedereva do Kruševca, jer poljoprivrednim proizvođačima nije isplaćena šećerna repa, da Vlada to isplati, a ona to nije uradila. Mislim da to nije dobro za poljoprivredne proizvođače. Zašto nemamo subvencije za poljoprivrednu proizvodnju, kao što je to slučaj u zemljama iz kojih smo uvezli šećer? Tamo je šećer 240 dolara, a kod nas je prodavan za 470 dolara i onda pitaju naši poljoprivredni proizvođači zašto je tamo niža cena. Tamo je niža cena zato što ti seljaci dobijaju subvenciju. Zato bi sada i naši poljoprivredni proizvođači trebalo da dobiju suvbenciju kada je u pitanju proizvodnja mleka, šećerne repe, kukuruza, pa čak i stoke, jer ako mi sada povećamo cenu stoke poznato je da će opteretiti tržište i da oni koji kupuju meso u kasapnicama, a niske su im plate, neće moći da kupe. Tu je Vlada da posreduje i da pomogne, da poveća poljoprivrednu proizvodnju i da kupovna moć bude ista za one koji nemaju proizvodnju. Stranka srpskog jedinstva takođe traži od Vlade da nam objasni gde su ti traktori koji su došli kao donacija u Srbiju. Velike količine traktora, a nikada ni u jednom izveštaju nismo mogli da vidimo i ja u Pomoravskom, Šumadijskom i Moravičkom okrugu nisam čuo da je bar jedan poljoprivrednik dobio neki traktor. Da li su ti traktori prodati ili su svi otišli u Vojvodinu? Neka su i otišli, nemam ništa protiv. Vojvodina je poljoprivredni kraj i treba i tamo da odu ti traktori, ali se postavlja pitanje šta je sa ostalim mestima u Srbiji. Nikada gore nije bilo na selu. Seljaci su korišćeni samo kada se glasa i kada treba neki posao da završe za ovu državu, kada je u pitanju vojska i kada je izborna kampanja. Tada političari dođu na selo i obećaju poljoprivrednim proizvođačima da će nešto uraditi za njih, i ne da ne dođu naredne četiri godine, nego ih nikada više ne pominju, samo ih sažaljevaju, a od sažaljenja poljoprivredni proizvođači nemaju ništa. Oni traže neke konkretne poteze. Da li će poljoprivredni proizvođači dobiti kredite, i ako bi sada dobili ove kredite, pod ovim bankarskim uslovima, od ovih banaka koje je napravio gospodin Dinkić, uništio srpske banke, u Srbiju su došle strane banke,stalno nam pokazuje neke devizne rezerve, kao što su nekada Jezda i Dafina radili, varali građane Srbije da odnose pare u banke, to sada radi isto gospodin Dinkić, umesto da Vlada zahteva i da kaže da taj deo para iz deviznih rezervi ide za poljoprivrednu proizvodnju, da se bar da onim poljoprivrednim proizvođačima kojima je to jedino zanimanje. Verovali ili ne,poljoprivredni proizvođači nekada, oni koji žive na selu to treba da znaju, kada su polazili na njivu kupe gajbu piva, litar rakije da ponesu, a sada je to postao luksuz za poljoprivredne proizvođače. Stranka srpskog jedinstva zahteva od Vlade da kaže koja će cena biti u naredna tri meseca kada su u pitanju poljoprivredni proizvodi. Vidite da malinari blokiraju puteve. Ovih dana će blokirati puteve i ostali, bar tako najavljuju poljoprivredni proizvođači, pa čak i oni koji su oštećeni nisu posejali žito, jer im je bivši ministar rekao - nemojte da sejete žito, biće velika suša, pa mi ne možemo da damo veliku cenu. Sada je oštetio Srbiju da ne možemo da imamo potrebne količine žita, onoliko koliko je to neophodno za nas, a o izvozu nema ni govora. Srbija ima Vojvodinu, Pomoravski okrug, Moravički okrug, Rasinski okrug, gde je razvijena poljoprivredna proizvodnja, a poljoprivredni proizvođači ne mogu da žive od svog rada. Da li će poljoprivredni proizvođači, gospodine budući ministre, kada vi budete postali ministar od sutra, imati vašu reč danas i da vi kažete - kada ja postanem ministar u ime Vlade obezbediću kredit za poljoprivredne proizvođače, daću poljoprivrednim proizvođačima neisplaćen novac za svu poljoprivrednu proizvodnju koju su predali državi, potrudiću se da obezbedim subvenciju. Milka, nemojte da se smejete i da dobacujete. Vi imate problem u vašem kraju. Danas vam je blokiran put u opštini gde ste predsednik. Nije smešno kada je u pitanju poljoprivredni proizvođač, verujte da nije smešno. Tako im se rugao bivši ministar, pa kaže da pozovu Isusa Hrista da pusti kišu i da pitaju Boga kada je u pitanju cena žita. To nije u redu. (Milka Marinković, sa mesta: Ja se smejem tebi, a ne seljacima.) Da vi, gospodine ministre, kažete šta je vaš program, šta je program Vlade. Nisam čuo program. Pita me predsednik Vlade da li ću glasati za ministra. Glasaću ako ministar kaže - za mesec dana biće isplaćene sve poljoprivredne penzije, neće te penzije biti bedne od 700 do 1.500 dinara, nego će biti primerenedruštvu u kojem živimo, od 10.000 do 15.000 dinara. Ako ministar kaže da će obezbediti subvenciju za poljoprivrednu proizvodnju, tada ćemo glasati za njega. Ako kaže da će obezbediti traktore na kredit za poljoprivredne proizvođače pod povoljnim uslovima, tada ćemo glasati za njega. (Predsednik:Da li ćete koristiti narednih deset minuta?) Koristiću. Ako gospodin ministar obeća da će poljoprivredni proizvođači znati unapred koja je cena njihovog proizvoda, glasaćemo za gospodina ministra. On je iz Levča, iz Pomoravskog okruga. Personalno nemamo ništa protiv njega, ali molim vas, gospodine budući ministre, da izađete i da kažete, da bi ostali diskutanti Stranke srpskog jedinstva znali kako da se ponašaju, da li ćete vi sve ovo ispoštovati za poljoprivredne proizvođače? Da li ćete se zalagati da cena autobuskih karata bude u unutrašnjosti, kada su u pitanju deca sa sela koja putuju u grad, idu u školu, ista kao i u Beogradu. Da vas podsetim da je cena autobuskih karata u Beogradu 15 dinara, odnosno 30 dinara sa jednog kraja na drugi kraj Beograda, a u Pomoravskom okrugu za tu kilometražu ide i do 100 dinara. Mnogo su manja primanja, gospodine budući ministre. Ukoliko vi objasnite i kažete da je ovo vaš program, mi ćemo glasati za vas, ali vas molim da to odmah objasnite našim građanima. Hteo bih da kažem još nekoliko reči. Šta je problem kada je u pitanju selo? Mi u Pomoravskom okrugu kažemo za one koji rade u fabrikama i rade na selu, da su to neki polutani. Međutim, 50% radnika u Srbiji ovih dana i tokom poslednje dve godine je izgubilo posao. Oni su mogli da preživljavaju ove dve godine sa malim platama, jer su na neki način živeli od neke svoje poljoprivredne proizvodnje. Sada su izgubili posao u fabrici. U poljoprivredi je veoma teško i postavlja se pitanje od čega će ti ljudi da žive u narednom periodu i kako će motivisati svoju decu koja žive na selu da odu na njivu. Ta deca su veoma pismena, naprave kalkulaciju svom ocu i kažu da mu se ne isplati da ode na njivu i da obrađuje to imanje. Na kraju, očekujem i zamolio bih predsednika Vlade, pošto sam pokušavao da dođem do njega, a imam obećanje od pokojnog Zorana Đinđića, bio sam kod njega i to zna i ministar za finansije, koji danas nije prisutan, da će biti isplaćena šećerna repa. Obećao mi je za poljoprivredne proizvođače od Smedereva do Kruševca. To nije neka velika cifra. Mislim da je oko 29 miliona. U ime tih ljudi, ja bih vas zamolio da odgovorite, jer hoće da blokiraju puteve. Ja kažem da to nije u redu i da to nije način. Mislim da to nije neka velika cifra za Vladu Srbije, da isplati šećernu repu poljoprivrednim proizvođačima.
Reč ima narodni poslanik Žarko Obradović, predsednik poslaničke grupe SPS, a zatim narodni poslanik Bojan Pajtić, predsednik poslaničke grupe DOS - Reforma Srbije, narodni poslanik Dejan Mihajlov, pa narodni poslanik Zoran Krasić. Tim redosledom ste se javljali.
Poštovano predsedništvo, kolege narodni poslanici, gospodine predsedniče Vlade i članovi Vlade, na današnjem dnevnom redu vanredne sednice Narodne skupštine je izbor jednog člana Vlade, ministra poljoprivrede, izbor koji je, moram reći, Srbija davno očekivala, i od čega je Vlada Srbije bežala glavom bez obzira. Socijalistička partija Srbije je, a mislim i cela Srbija, promene u resoru poljoprivrede očekivala mnogo ranije, i to iz dva razloga: zbog ličnosti samog ministra, načina na koji je radio, kao i zbog ukupno lošeg stanja u poljoprivredi. Sam prethodni ministar poljoprivrede biće više upamćen po nemešanju u posao za koji je bio zadužen, nego po nekom radu, jer rada nije bilo; po političkim izjavama koje su zasmejavale javnost, rastužile ljude koji se bave poljoprivredom; kao strastan lovac, a ne zaštitnik životinja; kao čovek koji je brigu za stanje u poljoprivredi iskazao molitvom božijom za kišom; jednom rečju, kao nekompetentan i neodgovoran za posao za koji je dobio podršku DOS-a. Uprkos tome, njegovom lošem radu, DOS nije želeo da ga promeni, niti je to razlog izbora novog ministra. Razlog je jedan tragičan događaj, saobraćajna nesreća, smrt jedne mlade žene, u koji je ministar bio umešan; u stvari, pokušaj politizacije tog događaja, od strane samog ministra, i reakcija koja je usledila u javnosti. Ministar je, umesto da kaže šta je bilo i kako je bilo, objasnio da se protiv njega navodno vodi kampanja, zato što su rođaci žrtve... (Predsednik: Molim vas da se vratite na temu dnevnog reda, ministar je dao ostavku, sada imate predlog za izbor novog ministra.) Ovo je tema jer moramo da znamo zašto mi danas uopšte raspravljamo. To su četiri rečenice, neće se vama... (Predsednik: Molim vas da se vratite na temu dnevnog reda, upozoreni ste.) Molim vas, evo predsednik Vlade je tu, on može u ime Vlade da kaže da li ovo ima veze, ona je predlagač današnjeg dnevnog reda. Sve se već zna. Ništa mi danas ne možemo reći što javnost već ne zna. (Predsednik: Morate da poštujete temu i da pričate o temi dnevnog reda.) Apsolutno poštujem temu, ali moram da kažem, jer je bilo objašnjenja od strane tog ministra, da se kampanja protiv njega vodi zato što su navodno rođaci žrtve članovi Socijalističke partije Srbije. Srećom, javnost nije prihvatila takvo objašnjenje i tražila je ostavku, pogotovo posle drugih kontradiktornih izjava, koje je sam taj ministar davao. Do ostavke je došlo tek onda kada je DOS shvatio...
Narodni poslaniče, na osnovu člana 102. Poslovnika Narodne skupštine izričem vam prvu opomenu, pošto i posle mog upozorenja i dalje pričate van teme dnevnog reda.
Izvinite, jelÄ mi danas raspravljamo o izboru novog ministra poljoprivrede?
Raspravljamo o ostavci starog, to sam konstatovala pre sedam dana. Molim vas, nemojte da raspravljate.
Da li je nelogično u okviru rasprave o izboru novog ministra pomenuti razloge zašto se taj ministar bira?
Nije logično.
Nije logično, kao što nije logično da poslanici dobiju listing. Ništa nije logično. Znači, tek kada je DOS ocenio da taj slučaj ima loše, negativne posledice po ukupan imidž DOS-a, izvršen je pritisak i ministar je podneo ostavku. Zato danas raspravljamo, ovde na ovom vanrednom zasedanju, o izboru novog ministra poljoprivrede. Suštinski, do promena u resoru poljoprivrede trebalo je da dođe mnogo ranije, jer je stanje u poljoprivredi jako loše. Ministarstvo za poljoprivredu i Vlada Republike Srbije nemaju strategiju za poljoprivredu, nemaju plan kako sistemski razvijati poljoprivredu, ne samo očuvati postojeće resurse, nego i doprineti da poljoprivreda bude razvojna grana Srbije. Ekonomska politika koju vodi sadašnja Vlada Republike Srbije, sadašnja DOS-ovska vlast, vodi poljoprivredu u propast. Poljoprivreda nije ekonomski motivisana i zaštićena od posledica stihijnog delovanja tržišta, posebno nelojalne konkurencije i nekontrolisanog uvoza svega i svačega. Poznato je da je spoljnotrgovinski deficit preko četiri milijarde dolara. U strukturi roba koje se uvoze našli su se i brojni poljoprivredni proizvodi, koje Srbija ne samo da proizvodi, nego praktično ne zna šta će sa njima. Tako su, prema zvaničnim podacima, u našu zemlju uvoženi i krompir, i pasulj, i luk i mnogi drugi poljoprivredni proizvodi koji se potom prodaju po nižim cenama, čime se postiče dvostruki negativni efekat: uništava domaća proizvodnja i samim tim uzrokuje se smanjenje broja zaposlenih u poljoprivredi. Država ne čini gotovo ništa da zaštiti domaće proizvođače, da subvencionira njihovu proizvodnju. Poljoprivredni proizvođači su ostavljeni, praktično, sami sebi i nelojalnoj konkurenciji. Stočni fond je gotovo desetkovan, mleko se ne otkupljuje kao ranije, sada na svakih tri ili pet dana, samim tim se i ne prerađuje. Uvozni sirevi su preplavili Srbiju. Ako nije tema stanje u poljoprivredi, ja stvarno ne znam... (Predsednik: Tema je izbor ministra za poljoprivredu.) Zašto mi biramo novog ministra? Molim vas, kolege narodni poslanici, da mi dozvolite da nastavim ovu priču o temi dnevnog reda. Pala je i cena mesa. Umesto da podstiče proizvodnju mesa i razvoj stočarstva, država uvozi meso da bi se navodno zaštitio životni standard građana, a u stvari da bi uvoznički lobi dobro zaradio. Cene proizvoda koji se otkupljuju i koji su proteklih godina bili zaštitni znak Srbije, kao što su maline i višnje, sve su manje i manje. Paradoksalno je, ali istinito, da sada kada su ukinute sankcije Evropske unije i kada bi trebalo da postoji normalna trgovinska razmena, otkupne cene ovih proizvoda su ne samo niže, nego ni otkup nije zagarantovan, tako da su proizvođači praktično primorani da gotovo u bescenje prodaju svoje proizvode. Umesto da Srbija bude proizvođač zdrave hrane, a strategija da na svetsko tržište izlazimo sa finalnim proizvodima, sa svetskim standardima, mi to činimo sa sirovinama. Poljoprivreda Srbije je postala zarobljenik različitih uvozno-izvoznih lobija, kojima je naravno prvo do zarade, do svog džepa, pa onda do ostalog, zemlje i poljoprivrede. Izbrukali smo se u Evropskoj uniji sa prodajom šećera. Umesto da se kaže ko je izvozio šećer, koliko je država u tom poslu izgubila, pored obraza, naravno, gde su završile tone šećera, tj. novca, koje nedostaju, država nastoji da tu aferu zataška, da objasni, eto, desilo se, niko nije kriv i naravno pažnju javnosti skrene na drugi tok, sa novim ili izmišljenim aferama. Uvozi se i genetski modifikovana hrana i seme koji pogubno utiču na našu proizvodnju, zdravlje ljudi i proizvodne i razvojne potencijale Srbije. Teško da se može naći ijedna oblast u poljoprivredi gde su proizvođači zadovoljni, bilo da je u pitanju proizvodnja pšenice, kukuruza, mleka, razvoja stočarstva ili nešto drugo. Sigurnosti plasmana proizvoda nema, uz to i cene derivata su velike, veštačkog đubriva takođe, kredita za mehanizaciju nema. Poljoprivredni proizvođači su, jednom rečju, prepušteni sami sebi. Strategije države nema, pomoći od države nema. Socijalistička partija Srbije smatra da promene na čelu Ministarstva, bez obzira o kakvom je kandidatu reč, ne mogu same po sebi dovesti do bilo kakvih poboljšanja u oblasti poljoprivrede, jer kod Vlade Republike Srbije, tj. DOS-a, ne postoji strategija razvoja poljoprivrede. Strategija razvoja poljoprivrede ne postoji, jer strategije nema. To nije samo ocena stanja u poljoprivredi, to je generalno ocena lošeg stanja u svim oblastima. Da vas ne bih mnogo, zamarao podacima, jer oni su strašno loši po Vladu Republike Srbije, moram reći da već sada postoji oko milion nezaposlenih ljudi, približavaju se cifre broja nezaposlenih i zaposlenih i to će se brzo izjednačiti. Ogroman je broj onih koji rade, a imaju jako male plate. Penzioneri takođe imaju male penzije. Ubrzo, ako to već nije i sada, i hrana će biti jako skupa za većinu građana Srbije. Tu dolazimo do paradoksa kojiu Srbiji, vezano za poljoprivredu, postoji. Umesto da štiti poljoprivredu kontrolom uvoza, subvencioniranjem proizvodnje, različitim drugim merama i da makar hrana, kao strateška prednost i vrednost Srbije, bude svima dostupna, ona će vrlo brzo postati retka roba sa visokom cenom. (Predsednik: Da li želite da koristite narednih 10 minuta?) Ne, hvala, u drugom javljanju ću statističkim podacima potkrepiti teze koje sam naveo. U svakom slučaju, ova vlada ni u celini ni pojedinačno ne uživa poverenje građana, niti može dobiti poverenje SPS-a. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Bojan Pajtić, predsednik poslaničke grupe DOS -Reforma Srbije.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ukoliko bismo konsekventno analizirali stanje u poljoprivredi, vrlo brzo bismo došli do gospodina Mirka Marjanovića, do "Progresa", do pšenične afere i do situacije kada je predsednik Vlade bio eksluzivni uvoznik i izvoznik pšenice, ali to ne bi bio odgovoran pristup. Tema današnje prve tačke dnevnog reda jeste izbor novog ministra poljoprivrede i toga treba svi zajedno da se držimo. Ekspertski pristup koji je obećan, a koji smo pokazali prilikom predloga da gospodin Stojan Jevtić bude novi ministar poljoprivrede, sigurno je posledica činjenice da je potrebno, radi teških zadataka koji postoje pred ministrom poljoprivrede u Vladi Srbije, da bude angažovana najstručnija osoba, osoba od visokog profesionalnog integriteta. Stanje u poljoprivredi koje je istorijski uslovljeno, dakle, neprofitabilne sorte koje se gaje kod nas, nisko akumulativna grana privrede, suša kao akutni problem, dakle, sve to iziskuje da čovek koji ima iskustva i u nauci i u upravi, ali i u privredi, preuzme kormilo Ministarstva poljoprivrede. Dakle, uspešnost, ukoliko samo letimično bacite pogled na biografiju gospodina Jevtića, jeste ključni termin koji vezuje sve tačke u njegovoj karijeri i sve oblasti koje je tokom karijere kao ekspert i kao naučnik, ali i kao praktičar pokrivao. Dakle, karijera univerzitetskog nastavnika, karijera direktora Instituta za istraživanje u poljoprivredi, karijera čoveka koji je bio zamenik ministra poljoprivrede u prelaznoj vladi, a posle toga savetnik predsednika Vlade za oblast poljoprivrede, karijera čoveka koji je i u praksi pokrivao oblast poljoprivrede i pokazivao izuzetno velike rezultate, uostalom, čoveka koji je i naučno i kroz međunarodne simpozijume obrađivao i oblast suše, odnos suše i biljne proizvodnje, jeste, dakle, karijera koja upravoSrbiji u ovom trenutku i na ovom mestu treba. Shodno tome, ovaj predlog je danas pred Republičkom skupštinom. Ono što možemo očekivati, ukoliko pratimo razvojni put gospodina Jevtića,ono čime se bavio i rezultate koje je pokazao kao ekspert, jeste da možemo očekivati promenu strukture u poljoprivredi; možemo očekivati uložene napore u to da se svi raspoloživi vodotoci, reke, akumulacije, potoci iskoriste da bi se situacija sa sušom poboljšala; dalje, restrukturisanje "Srbija voda"; kreditiranje posebno onih grana koje su izrazito profitabilne, koje mogu da obezbede izvoz naše robe u inostranstvo i mogu biti uspešan produkt koji se u inostranstvu izvozi i harmonizacija, što je neobično važno. Dakle, čovek koji je organizovao mnoge međunarodne simpozijume, izdavao članke u inostranstvu, jeste čovek koji treba da harmonizuje naše propise, kako sa propisima Evropske unije, tako i sa propisima Svetske trgovinske organizacije. Dakle, vratimo se svi zajedno na temu, nemojmo se vraćati u vremena u kojima je poljoprivreda bila isključivo način i resurs iz koga je vladajuća garnitura mogla da se bogati, i to bez ikakve ograde i bez ikakvog formalnog osnova, vratimo se na temu, atema je gospodin Jevtić. Ukoliko zaista želimo dobro našoj poljoprivredi, nećemo se baviti frazom i demagogijom, nego isključivo time da li je kandidat koga je Vlada predložila dovoljno kvalitetan da preuzme ovo mesto, a poslanički klub DOS - Reforma Srbije je ubeđen da jeste. Hvala lepo.
Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Dejan Mihajlov, zatim ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SRS narodni poslanik Zoran Krasić. Pošto narodni poslanik Dejan Mihajlov nije prisutan, da li hoćete samo deset minuta ili da odredim pauzu? Deset minuta, izvolite, može, nakon čega ćemo odrediti pauzu.
Nažalost, morao je da se desi jedan splet čudnih okolnosti, da se desi jedna saobraćajna nesreće i da DOS-manlije uvide da je sazrelo vreme da se promeni jedan od neuspešnih ministara, Dragan Veselinov. Danas je prilika da saznamo da DOS-manlije imaju i većeg eksperata za poljoprivredu od Dragana Veselinova. Sudeći po biografiji, gospodin Jevtić je to svakako i u svakom pogledu. Pošto je ovo Vlada kontinuiteta, barem je tako bilo 18. marta ovde, bilo je govora, Vlada koja nastavlja onu politiku od 25. januara 2001. godine, mi iz opozicije kažemo da tu praktično ne postoji neka značajnija politika, ne postoji, niti pogled u stvarnost, niti pogled na budućnost, postoji samo jedno opredeljenje da se ispuni svaki nalog koji dolazi sa strane, iz inostranstva; i vidite, ove dve i po godine pokazale su da su svi ti nalozi bili pogubni za ovaj narod, za resurse, za perspektivu naše omladine i jednostavno, to je Vlada destrukcije. Koristim ovu priliku da u ovih deset minuta kandidatu dam nekoliko saveta, da mu ukažem na to šta ga očekuje u budućem radu, a on će svakako biti ministar i na čelu jednog ministarstva koje ne može da se pohvali da raspolaže niti podacima o bilansima, niti vodi računa o robnim fondovima, niti na neki način upravlja i usmerava te robne fondove. Zašto? Zato što još iz vremena Labusa kao potpredsednika Savezne vlade i onog čuvenog prodavca hemijskih sredstava za zaštitu bilja, Saše Ivoševića, Vitoševića, kako već beše, mi smo se otvorili kao tržište, kao jedna obična konzerva i tu sada ulazi sve i svašta. Nema zaštite naših bilansa i, naravno, ministar može da očekuje da će praktično do septembra, oktobra meseca verovatno dobar deo svog radnog vremena provesti na barikadama u Srbiji, u razgovorima sa seljacima, a on, niti ima mehanizme, niti poluge, niti sredstva, niti postoji bilo koji način, jer danas je to najgora stvar što ne postoji način da se reši bilo koji problem, tako da je poziv na sušu koja je svakako elementarna nepogoda u uslovima ideološkog pristupa koji ova vlada ima mali i slab razlog koji jednostavno niko živi ne može da prihvati kao nekakvo opravdanje. Šta još može da očekuje novog ministra? Novog ministra može da očekuje to da on mora da se uklopi u postojeći sastav Vlade, a to znači da ćete vi, kao budući ministar, morati u medijima da hapsite, da optužujete, ako to može ministar kulture i informisanja, verovatno ćete morati i vi to da radite. Vi ćete biti donekle spaseni, za razliku od drugih ministara, jer niste, koliko vidim iz biografije, na čelu nijedne stranke, pa nećete biti u prilici da se međusobno obračunavate sa kolegama, ali će vas neko zloupotrebiti da u određenom trenutku podržite jednu stranu u sukobu i to će takođe biti jedno dodatno opterećenje koje će da vas odvuče od poslova koji se tiču profesionalnog dela zaduženja jednog ministra. Ujedno ste i spaseni. Spaseni ste, recimo, kao Nebojša Čović, jer on može da kleveta, ali odmah Vlada donese zaključak i uspostavi mu imunitet. Znači, tu ste zaštićeni, imunitet ima da vam se uspostavi i bez toga da vas sud ili istražni sudija pozove da se vi izjasnite da li se pozivate ili ne pozivate na imunitet. Znači, tu računajte da ste zaštićeni do daljnjeg, dok je ovakvih sudova, dok je ove vlade, i to običnim zaključkom, za to budite spokojni. Dalje, moram da vam kažem da vi spadate u krug retkih ministara, mislim da pet ili šest ministara postoji koji nisu išli na pregled. Oni od 21. januara svi su morali da idu na pregled; naravno, to nije pokazano, ali je Đinđić to čuvao i znam da je izražavao veliko nezadovoljstvo, ali je jednostavno DOS tako sklopljen, pa je morao da prihvati neke stvari. Vi i još nekoliko ne morate da idete na pregled, ali ja lično izražavam zaprepašćenje, šta je to vas nateralo da prihvatite da u ovakvom položaju, u ovakvom trenutku, budete ministar poljoprivede, kada vidite da se ova vlada rasipa, sama od sebe, oburvava se. Vidite, najverovatnije ćete se pridružiti velikom broju ovih ministara koji su ministri samo u svojoj kancelariji i eventualno kod šefa kabineta. Svevan toga, to nije organ državne uprave, odluke, mere i ono što smatrate da treba da se uradi neće biti sprovedeno. Tu je zaštićen samo gospodin Dušan Mihajlović. On je po nekoliko osnova zaključen i ja bih vam preporučio da njegov primer sledite.
Upozoravam vas na temu dnevnog reda. Da li je tema poverenje Vladi, ili izbor ministra poljoprivrede? Sada ćete da idete redom od ministra do ministra. Upozoravam vas da ne dobacujete sa mesta. Vas upozoravam da govorite o temi.
Gospođo, samo me saslušajte pre nego što bilo šta kažete. Samo me saslušajte, da biste shvatili o čemu se radi. Svaku rečenicu počinjem time šta savetujem kandidata za ministra, pošto će sigurno biti ovde izabran. Ali, ja ga savetujem kako što bolje da obavi svoju funkciju i kako što kvalitetnije da se uklopi.
Konkurišite za savetnika. Ovde niste na mestu savetnika. Niste dobili reč da biste davali savete, nego da date svoju izjavu o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra poljoprivrede.
Gospođo, u teškoj ste zabludi. Ja nisam ničiji savetnik. Ne želim da budem ničiji savetnik, niti mogu da budem savetnik nekome ko ne želi da ga ja savetujem. U zabludi ste. Samo ukazujem na neizvesnosti, jer ne želim da pričam o ličnosti čoveka koga ne znam. Ne želim čoveka niti da vređam, niti da brukam. Ja sam vam nekoliko puta rekao da ni o čijem moralu ovde neću da pričam. O moralu nijednog pojedinca ja neću sa ove govornice da pričam. Vrlo objektivno pričam šta očekuje gospodina kada bude za nekoliko časova izabran za ministra, da se što bolje uklopi, da radi u toj vladi, da zna šta ga štiti, da zna koje su mu obaveze, dokle može da ide. Nijednom rečju nikoga nisam ovde uvredio, niti sam izrekao bilo šta što nije tačno. Sve što sam rekao je gola istina, za sve postoje dokazi, a ako vi niste upoznati sa tim, izvinite molim vas, to je vaš problem, ali ono što je istina trebalo bi da znate pre nego što me upozoravate. Nisam nikoga uvredio, nisam van teme. Nijednom nisam upotrebio nijednu reč o poljoprivredi. Samo sam u uvodu napomenuo bilanse, robne fondove, rekao sam da je naše tržište otvoreno, da se tu javlja jedna neprincipijelna konkurencija, javljaju se neki novi monopoli koji sputavaju našu poljoprivredu. Gospodin će imati problema da obuzda nezadovoljstvo koje je evidentno. Budući ministar poljoprivrede, ako želi da bude deo tima, a to je tim u kontinuitetu,mora ozbiljno da računa na proces denacifikacije. To je ono što ga obavezuje, jer je to Vlada odlučila. To je taj proces. U taj proces seuklapa sve ono što se dešava sa našom poljoprivredom. Ja kritikujem prethodnog ministra što ništa nije uradio na poboljšanju poljoprivrede. Ali, ta kritika ovde nije mogla da donese nikakav rezultat, iz jednog prostog razloga, što nije tema, što ne može da podnosi predlog o izglasavanju nepoverenja onaj ko nije glasao za tog ministra ili za tu vladu. Blokirani smo. Jedan objektivni pristup je zabranjen ovde. Ja samo ukazujem gospodinu šta sve sledi. Slede te opasnosti, sledi jedan raspad sistema koji neće moći da se kontroliše. Vidite i sami da i policija na javnim mestima ne može da kontroliše sistem. U okviru toga se javlja i poljoprivreda. Vidite i sami da malo, malo iz svakog kraja se pojavi neka grupa nezadovoljnih ljudi, sa pravom nezadovoljnih ljudi. Ljudi su prosto zaprepašćeni. Otvoreni smo prema svetu, svuda smo rado primljeni, barem što se tiče nekih ljudi iz Vlade Republike Srbije. Tolika pomoć dolazi, zadužuje se država, a to niko ne oseća, a u poljoprivredi pogotovo. Ja pričam ovde i o onome za šta se zalaže Srpska radikalna stranka, da skupimo snage da ovo poljoprivredno osiguranje prevedemo u dobrovoljno. Naravno, ono će biti bolno zbog preuzetih obaveza, i nekog stanja koje već postoji 19 godina. O tome pričam, gospođo predsednik, i ukazujem gospodinu koji treba da bude ministar, i sada kažem ponovo da se ja prosto zaprepašćujem, iznenađen sam kako je prihvatio da pod ovim uslovima bude član ove vlade, a da nema nijednog pregleda.
Određujem pauzu od sat vremena. Vidimo se u 15,00 časova. [[Posle pauze - 15,50.]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da radi nastavka sednice utvrdimo da li imamo kvorum za rad. Konstatujem da imamo kvorum i možemo nastavi sa radom. Pitam, da li se još neko od predsednika poslaničkih grupa prijavljuje za reč? Za reč se javio narodni poslanik Dejan Mihajlov, predsednik poslaničke grupe DSS; nije prisutan, ali može i kasnije da se javi. Nastavljamo raspravu prema prijava za reč narodnih poslanika. Reč ima narodni poslanik Jon Čizmaš, prvi prijavljeni za reč. Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Petar Petrović.
Poštovana gospođo predsednice, uvaženi članovi Vlade, poštovane kolege narodni poslanici, Koalicija "Vojvodina" podržava predlog predsednika Vlade za kandidata za ministra poljoprivrede. Hoću da vam kažem, stav Koalicije "Vojvodina" je da ostajemo na reformskom kursu Vlade Srbije. Zato još jednom ponavljam, stav Koalicije "Vojvodina" jeste da podržava ovaj predlog predsednika Vlade. Hvala vam.
Zahvaljujem narodnom poslaniku. Reč ima narodni poslanik Petar Petrović, a sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Milorad Mirčić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Jevtiću, kandidatu za ministra poljoprivrede i vodoprivrede, žao mi je što nema gospodina premijera Živkovića koji je i predlagač ovog kadrovskog rešenja za izbor ministra poljoprivrede i vodoprivrede Vlade Republike Srbije. Pored toga, sa par reči, u ime poslaničkog kluba SSJ, obratiću se vama, kolegama poslanicima i gospodinu Jevtiću, kandidatu za ministra. Moje izlaganje se sastoji u sledećem. Mislio sam da će posle mandatara, odnosno premijera Živkovića, za ovu govornicu izaći gospodin Jevtić, kao budući ministar poljoprivrede i vodoprivrede i izložiti nama poslanicima svoj program, koji verovatno podržava i Vlada, kako izvršiti obnovu poljoprivrede, odnosno poljoprivredne proizvodnje u Srbiji. Trenutno stanje u poljoprivredi Republike Srbije je nikad gore. Verovatno rizikujem da dobijem opomenu od strane predsedavajuće ukoliko duže govorim o stanju u poljoprivredi, ali s obzirom da dolazim iz Pomoravlja, direktno kao predstavnik Pomoravskog okruga u čijem je sastavu, a to gospodin Jevtić dobro zna, i oblast zvana Levač, opština Rekovac, a odakle je on rodom, i prenosim izjave poljoprivrednih proizvođača iz tih krajeva da je stanje u poljoprivrednoj proizvodnji u ovom trenutku u Srbiji nikad gore. Zašto? Sela su nam sve praznija, sve je manje mladih ljudi koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom. Cene poljoprivrednih proizvoda su toliko deplasirane i niske, jednostavno se ne može ni obnoviti ono što je uloženo. Dakle, nema ni proste reprodukcije u poljoprivrednoj proizvodnji. Vlada Republike Srbije ili neko iz Vlade Republike Srbije dozvoljava da se, kada je u pitanju poljoprivredni proizvod, uvozi sve i svašta. Na taj način se direktno oštećuju poljoprivredni proizvođači, odnosno poljoprivreda Republike Srbije u širem smislu reči. Očekivali smo, mi iz SSJ-a, da će nam budući ministar reći šta on to predviđa da uradi do kraja mandata ove vlade, a u najboljem slučaju po ovu vladu njen mandat može trajati do kraja 2004. godine. Dakle, za ovih budućih 18 meseci, šta to mogu da očekuju poljoprivredna dobra i poljoprivredni proizvođači u Republici Srbiji da će se poboljšati. Imali smo do sada jednog ministra, koji sigurno ne bi otišao sa ove funkcije da se nije desilo ono što se desilo. Mi iz SSJ-a sa žaljenjem konstatujemo da je morao da se izgubi mladi život, da bi jedan neuspešan ministar poljoprivrede i vodoprivrede otišao sa svoje funkcije. Koliko je bio uspešan na toj funkciji, to najbolje znaju poljoprivredni proizvođači u Republici Srbiji kada iznesu svoj proizvod u ovom trenutku na pijacu ili kada žele da ugovore, ako uopšte mogu da ugovore, neku poljoprivrednu proizvodnju. S druge strane, setićete se dobro, uvažene kolege poslanici, mi iz SSJ-a smo svojevremeno, kada su ovde pred ovom skupštinom i pred nama poslanicima bili na dnevnom redu poreski zakoni, predlagali da se poljoprivrednim proizvođačima omogući da u ono vreme, kada im država duguje za predate poljoprivredne proizvodnje, a istovremeno oni duguju državi po raznim osnovama za doprinose i poreze, kompenziraju te svoje obaveze i potraživanja. Gospodin ministar Đelić je rekao da to ne može, jer ne radi se o istoj kasi. Zato danas poljoprivredni proizvođač kada duguje državi plaća kamatu za neredovno izvršavanje svojih obaveza prema državi. Ista ta država ne plaća kamatu poljoprivrednom proizvođaču kada ona njemu duguje za predati poljoprivredni proizvod. Pitaju se poljoprivredni proizvođači, šta su oni ovoj državi, da li građani drugog reda. Normalno je, i objektivno je, i pravilno je i pravno, ako hoćemo, svako za neizvršavanje svojih obaveza plaća zakonsku kamatu. To se nije uradilo i nije se prihvatilo. Molim vas, gospodine Jevtiću, da to imate u vidu kada zauzmete funkciju ministra poljoprivrede i vodoprivrede. Postavlja se pitanje, šta ćete uraditi sa cenama poljoprivrednih proizvoda da budu koliko-toliko rentabilne za poljoprivredne proizvođače, pa da na taj način postojeće poljoprivredne proizvođače privučemo da se u što većoj meri proširuju svoju poljoprivrednu proizvodnju, bez obzira o kojoj oblasti je reč. Takođe, mlade ljude na neki način da privučemo i da ostanu kod svojih roditelja, na svojim imanjima, kod svojih kuća i da se bave poljoprivrednom proizvodnjom. Pošto gospodin Jevtić baš dolazi iz Levča,odakle dolazim i ja, sticajem okolnosti naša rodna sela su na desetak kilometara jedno od drugog, ali bez obzira na to javno ću reći - ne mogu da podržim gospodina Jevtića kao ministra poljoprivrede, samo iz razloga što će postati ministar poljoprivrede u jednoj lošoj Vladi koja loše radi i loše vlada Republikom Srbijom. Dakle, gospodine Jevtiću, u tom Levču sela su nam tako pusta, staračka domaćinstva su takva da je prosek starosti od 60 do 70 godina; i ono malo ljudi mlađih kategorija što je ostalo napušta svoju rodnu grudu, svoju rodnu kuću i odlazi u centre, kao što su Jagodina, Kragujevac, Kruševac, Trstenik itd. Oni ne vide perspektivu bavljenja poljoprivredom. Levač može da bude jedan potencijal za proizvodnju zdrave hrane, jerpoljoprivrednim proizvođačima treba pomoć Ministarstva poljoprivrede, u širem smislu i države, pa da im da podstrek da mogu da se bave poljoprivrednom proizvodnjom, odnosno proizvodnjom za tržište. Kakav podstrek očekuju poljoprivredni proizvođači? Očekuju da im država da povoljne kredite i da mogu da obnove svoju mehanizaciju koja je u Srbiji, gospodine Jevtiću, kao što znate, stara od 15 do 20 godina. Daj bože da sam u pravu sa ovim podatkom, ali bar tako statistički podaci govore, a možda je i gore stanje. Znači, da obnove poljoprivrednu mehanizaciju, da ukrupne svoje posede, kako bi mogli ekonomski da obrađuju svoju zemlju i da imaju računicu iz onog čime se bave. Naime, nemojmo više da se ponašamo u državi Srbiji kao da je ovo 1946. godina. Dame i gospodo, gospodine Jevtiću, shvatite da danas nema polupismenih i nepismenih ljudi koji žive na selu i bave se poljoprivrednom proizvodnjom. Uvek oni uzmu digitron ili olovku i izračunaju šta su uložili, šta im država garantuje i šta će dobiti na kraju kada predaju, odnosno prodaju svoj poljoprivredni proizvod. Da li znate gospodine Jevtiću, upravo pre nekoliko dana na velikim pijacama, kao što je Jagodina ili u Belušiću,koji sigurno znate, cena tovljenika je bila 40 dinara za živu vagu, kako se kaže, a nije imao ko da kupi. Cena prasadi je bila 60 dinara po kilogramu i nije imao ko da je kupi, a približava se 15. avgust, treće tromesečje za izmirenje obaveze prema državi, pa se pitamo - odakle će poljoprivredni proizvođači da plate i izvrše svoje obaveze prema državi, ako nemaju kome da prodaju svoj poljoprivredni proizvod? Tu država mora da uradi nešto. Molim vas da ispitate ko je u ovoj državi i ovoj vladi, ako je još uvek u toj vladi, dozvolio da se uvezu ogromne količine mesa iz inostranstva i da se na taj način uništi domaća, srpska proizvodnja mesa i mesnih prerađevina. Ne mogu a da ne dotaknem još jedno pitanje, pošto ćete vi biti i ministar vodoprivrede. Godinama se, i pod onom komunističkom vlašću, i pod socijalističkom vlašću, pa i pod ovom DOS-ovskom vlašću, govori o navodnjavanju. Govori se da Srbija ima toliko potencijala da bi moglo da se navodnjava na hiljade i hiljade hektara zemlje. A, šta se uradilo do sada? Skoro ništa. Govori se da mi možemo u Republici Srbiji da imamo najmanje dva prihoda u toku godine sa jedne parcele, sa našeg zemljišta, a imamo samo jedan prihod i to vrlo, vrlo tanak, kada se desi, kao što se sada desila, elementarna nepogoda zvana suša. Molim vas, gospodine Jevtiću, ako ste rođeni na selu, verovatno odrasli i kao mladić živeli na selu, pre nego što ste otišli i počeli da se bavite naukom, da se ne ponašate onako kako se ponaša gospodin Veselinov, da ne izigravate seljake, odnosno poljoprivredne proizvođače, i da na pitanjeda li će biti kiše, odgovarateda niste uspostavili telefonsku vezu sa Isusom Hristom i ne znate kada će biti kiše. Nemojte na taj način da dajete obećanja poljoprivrednim proizvođačima. Budite realni, recite im istinu u oči, jer su oni naučili na gore. Jedino zbog čega se neće naljutiti na vas jeste ako im kažete istinu i samo pravu istinu. Na kraju, gospodine Jevtiću, pošto i sami potičete iz nerazvijenog područja, obratite malo pažnju, kada je u pitanju poljoprivredna proizvodnja, na nerazvijena područja, tamo gde nema industrije, ili je slabo razvijena; dakle, tim ljudima je tamo kao jedini izvor prihoda ostalo bavljenje poljoprivrednom proizvodnjom. Nemojte da i dalje važi ona krilatica "što južnije to tužnije". Nije poljoprivredna proizvodnja samo u Vojvodini, Mačvi, Stigu, Pomoravlju i slično. Poljoprivrednom proizvodnjom se bave poljoprivredni proizvođači i u okolini Bujanovca, i u okolini Rekovca, i u okolini drugih mesta, da ih sada ne nabrajam; to su dosta pasivni krajevi, ali gde postoje uslovi za bavljenje poljoprivrednom proizvodnjom. Budite sigurni da ćete dobiti podršku poslaničkog kluba SSJ ukoliko tako budete radili, a kao što je rekao predsednik našeg poslaničkog kluba - ukoliko izađete za ovu govornicu i javno obećate, za ovim mikrofonom i pred svima nama, da ćete poljoprivrednim proizvođačima učiniti bar deo onoga što traži SSJ, može se desiti da vam damo podršku. Ali, vaša najveća greška je što ste prihvatili da budete ministar u ovoj vladi, koja nema perspektivu, koja će vrlo brzo otići sa političke scene Srbije. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić, poslanička grupa SRS, a zatim narodni poslanik Momčilo Trajković.
Povod ove rasprave je izbor novog ministra za poljoprivredu, a razlog zbog koga se ovo radi je upravo ostavka prethodnog ministra. Kada opozicija analizira rad prethodnog ministra, ne zato što je on nama simpatičan ili antipatičan, nego samo iz jednog razloga - da bi videli gde su se to u proteklom periodu pravile greške, da bi na to ukazali, opozicija se sprečava u tome jer to po oceni i presuđivanju predsedavajućeg nije tačka dnevnog reda i mi se ne držimo teme. Ali, evo, vidite, čak i predsedavajući je napravio previd. U predlogu koji smo čuli od premijera se kaže da je predloženi kandidat do sada bio savetnik predsednika Vlade upravo za resor poljoprivrede. I, sada, ako bismo hteli da izanaliziramo prvo ovaj predlog, koliko je on sadaod strane Vlade, tj. premijera racionalan, morali bismo da se vratimo unazad da vidimo ne samo šta je to uradio prethodni ministar nego šta je to uradila konkretno Vlada kada je u pitanju poljoprivreda, kao i te kako bitan resor. Kakva je uloga prvenstveno predloženog kandidata u svemu ovome što se dešavalo? Možete vi da pričate i da okrivljujete prethodnog ministra, ali ništa novo nećete reći Srbiji. Srbija je za njega odavno znala. Mi srpski radikali smo odavno upoznali kvalitete prethodnog ministra, to javno isticali, govorili gde smo god stigli. Uostalom, ne treba to Srbiji puno objašnjavati. Ali, mora se skrenuti pažnja da i te kako značajan uticaj na sprovođenje politike u poljoprivredi ima predsednik Vlade, ima Vlada, a predsednik Vlade i te kako uvažava savete čoveka koji je na tom radnom mestu koje se zove - savetnik predsednika Vlade za poljoprivredu. Zar tu, ako ništa drugo, nema i neke objektivne odgovornosti. Gde se to pojavio predloženi gospodin da kaže - evo, ja sam napravio analizu, napravio sam koncept, upozorio sam premijera, ukazao sam na propuste prethodnog ministra. Nigde. Ili, mi to nemamo zabeleženo. I, gledajte, na sve to izlazi sadašnji predsednik Vlade, navodeći sve atribute, da je bio savetnik prethodnog predsednika Vlade, i kaže - imenovanjem novog ministra počećemo da izvozimo hranu. Gde vi, gospodo, živite? U kojoj to državi? U kom veku vi to živite? Pa, vi sad imate jednu žetvu i još jednu setvu i vaše je završeno, idu izbori, hteli ne hteli. Pa, nećete valjda da čekate i žetvu, pa nemoguće je. Nemojte, znate, meni to liči na onu priču komunista iz 1941. godine kada su dizali ustanak pa su narodu obećavali "kada pobedi naša revolucija, svi ćete jesti iz zlatnih kašika". Pa, posle, kada ih narod upita gde su te zlatne kašike, to Pavlović najbolje zna, on je na toj ideologiji, kažu čekajte, narode, to je ručni rad, niste došli na red. A, kome vi, gospodo, objašnjavate? Šta vi pričate o izvozu hrane? Pa, ko u to još može da poveruje? To jedino mogu da poveruju predsednici opština čiji sugrađani štrajkuju zbog pljačke od strane Vlade,koja se ogleda u niskoj ceni malina, a sede ovde i dobacuju. Kao da su automat, pa ubacuješ žeton u njih. I malo morala da imaju otišli bi sa svojim sugrađanima tamo. Pa, da li su u pravu ili nisu u pravu. A kome vi to, gospodo, objašnjavate o izvozu hrane? Pa, zar ne vidimo svako veče kako protestuju seljaci u Nemačkoj, Francuskoj, u Holandiji. A šta rade? Protestuju zbog viška hrane. Bacaju višak hrane. Kakva je onda to suluda priča o izvozu. Gde nas ta priča vodi? Vodi nas u propast, gospodo. Vi ste nas dogurali sa svojom sposobnošću, a indirektno i vi gospodine, koji ste predloženi za ministra, da smo već u programu preživljavanja. To je za ne verovati, ljudi! Da li je neko mogao da pomisli pre četiri godine da će Srbija primati humanitarnu pomoć u vidu hrane od Svetske organizacije? Niko nije mogao da poveruje u to. Pa, vi ste dogurali do toga. Vi ste nas doveli do toga. Navodno sprovodeći politiku u oblasti poljoprivrede, politiku Vlade, za koju nije odgovoran jedino ministar, vi ste rekli - ne treba pšenicu sejati, treba šećernu repu. Sada ćemo ostati, što zbog toga što nije dovoljno posejano, što zbog suše, bez hleba, gospodo, a imaćemo višak šećera. Ali i sa šećerom ste isto zamutili gospodo iz Demokratske stranke, to su vaši članovi. Nemojte misliti da ćete biti oslobođeni odgovornosti. Pobeći će vam ovaj Građanski savez Srbije. Šta je njih - pet, oni će se razmontirati, ali vas će narod osuditi, vas, gospodo, jer je na vama i najveća odgovornost. Nemojte se zanositi da će narod optužiti Veselinova. Veselinov više ne interesuje narod, apsolutno ne interesuje ni on, ni ova njegova koalicija. To više i nije koalicija. Marijan Rističević ga je prevario. Registrovao je svoju Seljačku stranku. Jedan drugog varali i to više nije koalicija. Vas će, gospodo iz Demokratske stranke, narod da prozove, zato što imate najodgovornije ljude na čelnim funkcijama i stranačke funkcionere, pa ćete vi da polažete račun. Ne možete, gospodo, da zamajavate više Srbiju, jer teško mogu da poverujem da ćete i setvu dočekati.
Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Momčilo Trajković. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Toma Bušetić, a sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Dušan Tubić.
Ako su neki 10 kilometara od Stojana, ja sam pet kilometara. O Stojanu Jevtiću sve najlepše kao o čoveku. Stojan je čovek iz ugledne porodice, najbolji đak u srednjoj školi, briljantan student, čovek koji je bio na značajnim mestima, omladinski aktivista. Bio je na značajnim mestima u vremenu jednopartijskog sistema, na značajnim mestima u vremenu višepartijskog sistema, znači direktor Instituta, direktor Agrobanke i za mene nije bilo nikakvo iznenađenje kada je svojevremeno u prelaznoj vladi Stojan Jevtić bio član te prelazne vlade. Bilo je to vreme velikog političkog naboja, ali imajući u vidu njegove kvalitete, da je strpljiv, tolerantan, stručan, bio je veoma poželjan u toj vladi. Kada je izabran za savetnika predsednika Vlade bilo mi je čudno, mislio sam ipak da njemu mesto nije tu, ali dobro, to je bila situacija kada je savetnik predsednika Vlade ipak drugorazredna funkcija. Sada sam ipak neprijatno iznenađen, ne zato što Stojan Jevtić ne zaslužuje to mesto. On svakako zaslužuje to mesto, ali ne u ovoj vladi. Jednostavno, imajući u vidu ljudske, stručne i moralne kvalitete, Stojanu Jevtiću nije mesto u ovoj vladi. Da ga podsetim, jer snaga argumenta je uvek najveća. Ova vlada u protekle bezmalo tri godine beleži katastrofalne rezultate. Industrijska proizvodnja je iz godine u godinu manja i lošija je nego u vremenu sankcija. Spoljni deficit je samo u prošloj godini bio 3,5 milijardi, a pokrivenost uvoza izvozom je 36%. Od silnih obećanja, koja je DOS dao, nema ništa. U Srbiji se sve gore i gore živi. Milion ljudi je na ulici bez posla, bez ikakve nade i bez ikakve perspektive. Odlazak mladih ljudi u inostranstvo je veći nego u vremenu sankcija, što je istina. Danas u Srbiji, takoreći, sve ciljne grupe su ogorčene. Samo oni koji su na vlasti ili koji su blizu vlasti mogu da kažu da je ovde dobro, da se lepo živi, a svi drugi su veoma ogorčeni, počev od penzionera, koji su sistemom obračuna Bože Đelića došli do toga da im prosečna penzija bude 60% prosečne plate, a u vremenu naše vlasti prosečna penzija bila je 95% od prosečne plate i više se moglo kupiti za tu malu penziju od 100 ili 80 maraka nego za sadašnju prosečnu od možda 300 maraka. Ogorčeni su i profesori i lekari, svi su nezadovoljni. Iz tih razloga, smatram da nije mesto dr Jevtiću u ovakvoj vladi. Sa druge strane, ako uzmemo samo njegovu oblast, koju će sada pokrivati, šta on može da uradi u narednih godinu ili godinu i po dana, koliko maksimalno može da traje mandat ove vlade. Da li nešto može da popravi ili da nešto unapredi? Ništa. Situacija je veoma teška, ne samo zbog ministra, nego i zbog generalne politike koju je vodila Vlada. Otkupne cene malina i kupina su danas manje nego u vremenu sankcija. Štrajkovi su stalni. Ova vlada, a govorim o DOS-ovskom režimu, ne mora da se odnosi samo na Vladu Republike Srbije, prošle godine je uvozila šljive, mleko, meso, krompir; kako možemo da uvozimo stvari gde imamo komparativnu prednost, gde počiva naš razvoj i naše unapređenje? Konačno, zašto bi preuzeo ovu odgovornu dužnost kada znamo da i u ovoj oblasti ima mnogo skandala i mnogo afera. Recimo, ova najnovija afera sa izvozom šećera. Znate šta je Evropska unija rekla? Da je ovo velika prevara, da je izigrano poverenje. Vlada je rekla da će 1. juna staviti tačku i prozvati odgovorne za izvoz šećera. Prvi jun je prošao, a nema ništa od toga. Zašto bi ti sada to preuzeo, a sve će to tebi da se na neki način obije o glavu, jer vremena je malo i ništa specijalno ne možeš da uradiš? Sa druge strane, možda će zbog ove elementarne nepogode, zbog suše, prinos pšenice biti najgori. Zašto bi ti bio ministar za vreme čije vladavine je proizvodnja pšenice bila najmanja u zadnjih 100 godina, a znamo da si stvarno kvalitetan čovek u svakom pogledu? Još jedna vrlo važna stvar. Nama u Levču ili nama Levčanima je stalo do elementarnog kredibiliteta. Smatram da ti stvarno nije mesto u vladi gde su, na primer, Čović, Isakov, Batić, Mihajlović, Gašo Knežević, pa čak i ovaj naš zemljak Vlahović, koga naši zemljaci dole da ne vide više. Uz silna obećanja ništa nije uradio za naše područje, za naš kraj, a da ne govorim šta je uradio za Srbiju. Kada govorim o kredibilitetu, da sada ne imenujem pojedinačno, potpredsednik Vlade kaže za jednog ministra, od ovih što sam govorio, da je cirkuzant, a ovaj za njega kaže da je notorni alkoholičar. Gde je tu kredibilitet vlade. Zašto bi ti bio u toj vladi? Ono što je najvažnije, svi su govorili istinu. Ne radi se samo o Batiću, o Isakovu. Radi se o Mićunoviću, o Dinkiću... (Predsednik:Molim vas da se ne udaljavate od teme.) Sve je to slika i prilika ove vlasti i ovog režima. Toplo preporučujem svom zemljaku i prijatelju da ne prihvati kandidaturu i da treba da odbaci ovu kandidaturu, bez obzira što ga je predsednik Vlade Živković predložio. To je suština. Živković je pre nekoliko dana pričao kako hapšenje Šljivančanina nije vezano za ultimatum američke administracije. Samo 10 sekundi kasnije na svim televizijskim stanicama Svilanović je rekao da ćemo sada dobiti pomoć, a istovremeno Kolin Pauel kaže da je impresioniran. (Predsednik:Vi ste prešli na ministre iz državne zajednice. Molim vas da se ne udaljavate od teme dnevnog reda.) Smatram da je Stojan Jevtić dobar kandidat, ali da mu nije mesto u ovoj vladi i predlažem mu da ipak odustane od ove kandidature.
Reč ima narodni poslanik Dušan Tubić, a sledeća prijavljena za reč je narodna poslanica Nataša Jovanović.
Poštovani narodni poslanici, poštovana gospođo predsedavajuća, poštovani gospodine predsedniče Vlade, poštovani gospodine budući ministre, o poljoprivredi ćemo govoriti na početku, da u bruto nacionalnom proizvodu kod nas poljoprivreda učestvuje sa oko 30%, a možda i preko 30%, dok u drugim evropskim zemljama ona učestvuje 10 puta manje, a to je 3-4%. Imamo odnos jedan prema 10. U budžetu zemalja Zapada poljoprivreda učestvuje sa 30%, negde i više, a kod nas oko 4%, i ta sredstva se ne utroše po svim stavkama budžeta, ionako siromašan budžet se zatim rebalansom prebacuje drugim ministarstvima (i sami smo bili učesnici toga krajem godine). Inače, naša zemlja ima deficit u poljoprivredi od oko 150 miliona evra ili dolara, dok za to vreme Mađarska ima suficit od 1,5 milijardi dolara, što je više nego zabrinjavajući podatak. Pitamo se, koje to prednosti Mađarska ima u odnosu na nas, da smo toliko različiti. Pokojni premijer Đinđić, u svom ekspozeu, zatim u holu pred novinarima, žestoko je branio poljoprivredu, da neće biti talas socijale, ali samo tada i nikad više. Bivši ministar poljoprivrede, Dragan Veselinov, još se nije ni ustoličio na vlasti, prvo što je izjavio - ekstraprofiteri u poljoprivredi nastradaće. To je trajalo samo pet minuta. Oni shvatiše da treba da odu kod njega i da se dogovore, i ti isti ekstraprofiteri postadoše još veći. Prvi dokaz toga je bio uvoz veštačkog đubriva, kada je Azotara Pančevo maltene bila ugašena, kao nerentabilna, slabo curi, ima duga, i Pančevo je proradilo tek na osnovu donacije japanske Vlade koja je daala novac za veštačko đubrivo. Tek od donacije japanske Vlade koja nije dala novac da se uveze to đubrivo, već da se proizvede u domaćoj fabrici. Tada sam, naivno verujući da Veselinov želi dobro ovom narodu, jer njegova parola je bila - slobodan uvoz, slobodan izvoz (što nema ni u jednoj zemlji, jer je to gušenje domaće proizvodnje i nikakva zaštita), upozorio ministra, misleći da želi dobro seljaku i ovom narodu, da odredi gornje paritete za razmenu veštačkog đubriva i cene neke da maksimizira, da bi pomogli seljaku, jer seljak je išao do granice i dalje, u Mađarsku, i cena je bila ista, slična kao i ovde. Sprega industrijske mafije, trgovačkog lobija i finansijskog kapitala je očigledna u ovoj zemlji i ekstraprofiteri uništavaju domaću proizvodnju. Znači, od poljoprivrednih zakona samo Zakon o duvanu je prošao, i to zbog prodaje fabrika duvana u Nišu i Vranju, a čami u fiokama zakon o etanolu, alkoholnim pićima, vinima, likerima. Mogu vam reći slobodno da je to razlog propadanja domaće proizvodnje, voćarstva i vinogradarstva (ionako staračka domaćinstva gube volju da to rade) i cvetanja sive ekonomije koja nije pod kontrolom. Pod kontrolom je proizvodnja na primer, "Navipa", "Rubina", oni moraju da plate i akcize i poreze, a dotle ovaj šverc-komerc ne mora ništa da plati. Tu je i predsednik Vlade koji je iz Niša, i upozoravam da samo što se nije pojavila neka nova zozovača koja će dovesti do trovanja ljudi. Ali ako nema manifestantnog trovanja ljudi, zato imamo sistematsko trovanje naroda raznim sokovima, vinima, alkoholom, koji su, opet ističem, bez kontrole. Kontrola kvaliteta pod hitno, to smo još pre dve godine u Skupštini raspravili, tražili, izdvojena su velika sredstva, oprema je doneta, ali se skoro ništa ne radi na tome. Štetno i neupotrebljivo je sve prisutnije. Tako imamo da se po novinama pojave članci gde Otpor tužiministra, tuži Matijevića, da se uvoze ćureći bataci koji su bili neupotrebljivi. Gospodin Matijević to u salamuri osuši i to prođe kao upotrebljivo. Vlada, ministri ćute, ne interesuje ih ni trovanje naroda. Zatim, imamo jednu još goru stvar koja je isto bila u novinama. Koristim samo ono što je bilo u novinama. To je MOM, uvoz mašinski obrađenog mesa iz Italije gde gospodin Matijević ima svoje kafilerije, i to meso se uvozi u desetinama tona. (Predsednik: Molim vas da se vratite na temu dnevnog reda. Molim vas da vodite računa kako se ponašate.) Francuska nije htela da uzme taj MOM, nije bilo ni za kućne ljubimce. To meso je ovde uvezeno i ovaj narod je pojeo to meso. Carinik je uzorkovao na granici u Subotici i pokazalo se da je neupotrebljivo. Veselinov menja carinika, dovodi drugog koji uzorkuje to, i to prolazi. To je pisalo u novinama. Zatim, spomenuću i male ptičice, retke vrste ptica pevačica koje su bile prevožene hladnjačom i zaustavljene na granici, Veselinov je rekao - leteće perje onome ko ih je poubijao.
Upozoravam vas poslednji put da se vratite na temu dnevnog reda. Ministar Veselinov je dao ostavku i ja sam to konstatovala pre deset dana ovde u Skupštini. To sada uopšte nije predmet rasprave.
Evo, pošto je šećer aktuelan, da li može i o šećeru, nećemo dugo. Pošto imamo firme, "MK komerc", koji se time bavio, dobili smo izveštaj, "Interfrigo", neka fantomska firma iz Čačka kojoj niko ne može da uđe u trag, a imamo i NIS "Naftagas", koja nije fantomska firma, tu je gospodin Pomoriški koji je predsednik upravnog odbora te firme. Kad se desila ove afera u maju, njemu je skočio šećer i morao je da ode na godišnji odmor. Pitamo se da li je ovaj ekstraprofit otišao u neke fabrike, šećerane, u neke penzione i socijalne programe, ili u džepove pojedinaca i čak nekih stranaka. Nažalost, predsednik te komisije za ispitivanje zloupotreba u prometu šećera je baš Veselinov, što je on i rekao, da je podneo izveštaj, a još je sve pod velom tajnosti...
Na osnovu člana 102. Poslovnika Narodne skupštine izričem vam prvu opomenu, zato što se ne pridržavate mojih upozorenja.
Moram reći da je gospodin Veselinov bio predsednik tenderske komisije za prodaju crvenačke šećerane, pod aferama, u oba puta. Ne čudi da nemamo taj izveštaj. Ono što ću vam reći, ako je kod vas prošlo neopaženo, od pre 10-15 dana, NATO pakt je čak, između ostalog, pored standardnih zahteva za Hag, gospodine predsedniče Vlade, spomenuo i korpuciju i tražio iskorenjivanje korpucije. Možda vam je to prošlo neopaženo, ali nemojte. Mleko je sa novom vlašću doživelo neki procvat i cena je bila preko 50 pfeniga. Međutim, onda je došlo do nekontrolisanog uvoza i mleka u prahu i sireva, bivši ministar kaže da nije zbog toga, već da je to zbog sladoleda i što naša deca ne piju mleko. On njih pitao to. Tako da, kad smo uvodili prelevmane, on je nipodaštavao tu meru, kao, ta mera neće nam ništa značiti. Nastavljamo uništavanje domaće proizvodnje i pod znakom pitanja biće izvoz junećeg mesa u Evropsku zajednicu, koji je kao krenulo, u stvari, samo krenulo do granice, pa se kamioni vratili. Gospodine budući ministre, o pšenici: pšenica je bila glavna u kritici prema bivšoj vlasti. Obećavana je cena od 32 pfeniga ili 11 dinara. To nije ispoštovano. Seljaci su obradili njive i krenulo se stvarno na selo, htelo se da se radi, međutim, samo do prve žetve. Cena je bila nikakva, ali ovo hoću da kažem: prva stvar koju morate uraditi, to je da strogo zabranite izvoz pšenice - pod znakom pitanja su domaće potrebe, zabranjeno je reći - ali pod strogo. Ja ću vam reći da je gospodin Miodrag Kostić izvozio pšenicu prošle godine uoči i za vreme same žetve, po 6 dinara je bilo, ali je vrlo brzo došlo do cene 11 dinara na svetskoj pijaci, plus kvalitet. Nemojte da izvozimo stalno naše, a da uvozimo strano. Gospodin ministar Veselinov je dobio dva znaka od Boga, ali ih nije protumačio dobro. On je kao zvao Isusa Hrista i ovaj mu se ne javlja, ali gospodin ministar je dobio dva znaka. On je rekao da mi sejemo tvrde sorte pšenice i industrijsko bilje. Tvrde sorte pšenice ove zime su stradale od mrazeva, jedino je pšenica izdržala, a u proleće isto je stradao ječam i trifikale od suše, jedino je pšenica izdržala, tako da naša pradedovska kultura koju su sejali stotinama godina ne sme da bude predmet takvog nipodoštavanja nikada više. Cena mesa svinje i tovljenika doživela je dva propadanja...
Upozoravam vas drugi put da se držite teme dnevnog reda.
Objašnjavam čoveku da i on za dve godine ne napravi dva haosa sa cenom svinja.
Niste vi pozvani da objašnjavate. Po kom pravu treba poslanik da mu objasni pre nego što je izabran?
Vidite, ako želite da proverite u Ministarstvu, pisao sam ministru sa željom da ne doživi ovo što je doživeo. Cena mesa tovljenika bila je 60 dinara, bila je katastrofalna suša, i kukuruz je bio 40 pfeniga, za pfenig ili dva jeftiniji. On je po 60 dinara, uljuljkao se i čak napravio ugovor o izvozu svinjskog mesa za gas za Rusiju, totalno ne poznavajući situaciju, nestašica je bila na domaćem tržištu, a posle toga cena je dogurala i do preko 100 dinara, mislim na svinje. Umesto da je tada predupredio, da je podigao cenu, ako ne postoji mehanizam koji su imali socijalisti, minimalna zaštitna cena, onda postoji ono drugo, da intervenišu robne rezerve. Mogu vam reći da je ministar trgovine Milosavljević više učinio za poljoprivredu od ministra Veselinova koji se ništa nije mešao u ovu oblast, čak je počeo da se bavi i kriminalom. Predložio sam jedno vreme i trampu, da gospodin Mihajlović dođe za ministra poljoprivrede, a da Veselinov ode za ministra unutrašnjih poslova. Tada je ministar optužio farme da su krive, to je njegova standardna pesma, međutim, ministar Milosavljević je optužio klaničare da su oni glavni krivci za tu nestašicu. Imamo gospodine ministre, gospodine predsedniče Vlade, soju - ona je isto pretrpela sušu pre dolaska nove vlasti i nije je bilo. "Soja protein" nije mogla da uveze soju od genetski modifikovane soje, a firma "Narcis" je uvezla sačmu od te iste soje, genetski modifikovane, te je tako kupio fabriku "Soja protein" od ekstraprofita i sada uvozi i soju i sačmu od genetski modifikovane soje, kupio je luku u Bačkoj Palanci i tu se, da vam kažem, znate vi to, uvozi strana, jeftinija i genetski modifikovana sačma i soja, a naša se izvozi. Denacionalizacija, koju je možda najlakše sprovesti u poljoprivredi, ne radi se, a prodat je "Frikom" i 1.500 ha zemlje jednom Hrvatu koji ni u Hrvatskoj ne slovi za nekog uglednog građanina. Odboru za poljoprivredu gospodin Veselinov nijednom nije prisustvovao, već njegov zamenik Marković koji je iz bivšeg sistema, tako da vam savetujem - pod hitno se oslobodite Markovića; i ako ste za lustraciju, neka se ona sprovodi u svim oblastima, a ne u pojedinim, pa uzmite makar Zaharija Trnavčevića koji je sagnuo glavu malo jer ga to pogađa što je bio saučesnik u nečemu, uzmite Zaharija Trnavčevića, neka vam on bude zamenik. Bojim se, kao budući ministar, još Veselinov nije ni pomišljao na ostavku i dok se nije desio ovaj slučaj, slovili su gospoda Malešević, Maširević, doktori nauka i stručnjaci iz ove profesije, ali pošto je ova otpremnina za ministra koštala nekoliko miliona evra, ekstraprofiteri će gledati da je nadoknade. Hvala lepo.
Za reč se javio predsednik Vlade, gospodin Zoran Živković, zatim pravo na repliku ima narodni poslanik Zaharije Trnavčević.
Ovo ne znači da je kraj rasprave, nego sam hteo da se zahvalim svima koji su dali vrlo korisne savete i ministru budućem, kako ga već zovu, to znači da ste i vi sigurni da će biti izabran, a meni je drago pošto je to moj predlog, i meni. Meni su jako interesantne sve ove priče o svim poljoprivrednim proizvodima i o tim aferama za koje znate ali nikada niste učinili ništa da te afere budu rasvetljene; kada nešto znate, normalno je da ćete držati konferenciju za štampu o tome, ali, molim vas, pre toga idite pa prijavite to nekom nadležnom organu. To je obaveza svakog građanina ove zemlje, da kada zna da je neko vršio krivično delo, mora da ga prijavi. To je obaveza svih, pa i poslanika, ali to nije moje da govorim, trebalo je da naučite sami. Mislim da je potpuno nepotrebna priča o gospodinu Veselinovu zato što on više nije ministar. Sa druge strane, pouzdano znam da ovde sede poslanici koji su glasali za njegov izbor, kao i prethodnik, i nikada nisu pokrenuli priču o tome da on bude smenjen. Znači, poslanici DSS-a su glasali za Veselinova, bar jednom. Kada je izabran januara 2001. godine, potpuna odgovornost za rad Vlade, pa i ministra Veselinova, bila je na tom delu parlamenta, a to znači i na poslanicima DSS-a. Zašto vi niste tražili raspravu o radu Ministarstva, o njemu lično, ne znam to, ali znam jedno sigurno, to što sada radite zove se licemerje. Molim vas da ostavite ono što je gospodin Veselinov radio sudu istorije, da nastavite sa vrlo korisnim savetima koje dajete budućem ministru i meni, a ja obećavam da će sve ono što bude korisno i što može da se upotrebi biti sadržano u našem daljem radu. Neki kažu da gospodinu Jevtiću nije mesto u ovoj vladi, ali nema druge vlade. Eto, čovek želi da pomogne. Većina vas kaže za njega da je stručnjak, da je čovek od ugleda, da je najbolji đak, da je iz ugledne porodice, da je i do sada radio u svim sistemima, višepartijskom i nekim drugim, ali ne kao partijski radnik nego kao stručnjak. Onda sada pokušavate da sprečite čoveka da pomogne Vladi Srbije, koja radi za dobro Srbije, kao i svaka vlada koja će biti ponovo izabrana i koja se neće mnogo razlikovati ni ideološki, ni stranački od ove postojeće.
To nije uvreda, pravo na repliku ima narodni poslanik Zaharije Trnavčević. Sedite, molim vas, pravo na repliku ima narodni poslanik Zaharije Trnavčević. Narodni poslanik Zaharije Trnavčević, replika na izlaganje narodnog poslanika Dušana Tubića.
Poštovane kolege narodni poslanici, poštovani predsedniče, gospodine Jevtiću, kandidatu za ministra, hoću da formalno iskoristim izlaganje mog kolege, poslanika Tubića, nije rekao ništa uvredljivo, ali je rekao da sam ja sagnuo glavu, što se moglo protumačiti da sam sagnuo glavu zbog nekog stida, što je recimo Dragan Marković zamenik i tako dalje. To nije tačno. Sagao sam glavu, i rekao sam fizički, fiziološki razlog, ali hoću da kažem nešto povodom ove debate o kandidatu za ministra poljoprivrede. Mi smo zemlja, kao što znate, u kojoj se svi razumeju u fudbal, sastavljanje fudbalskog državnog tima, razumeju se u poljoprivredu i u neke druge stvari, što je izraz naše neke srpske prepotentnosti. Pri tome, vidi se da je tu u pitanju prepotentnost. Ovde je nekolicina poslanikaoptuživala državu što ne plaća. Dragi moji poslanici, kolege, država ne kupuje ništa. Jeste država odredila garantovane cene za nekoliko važnih strateških proizvoda, ali sve drugo, pogotovo malinu, ni jedan jedini gram nije kupila ukoliko nije odneo predsednik Vlade svojoj supruzi. Prema tome, da budemo malo precizniji, ima što šta što može da se zameri ovoj vladi, i to je dobro da predsednik Vlade čuje, i budući ministar, da bi ubuduće bolje radili. Evo, recimo, jedne stvari: mi se spremamo da uđemo u Evropsku zajednicu, i onda se pogađamo da li će to biti 2007, 2012. godina. Prosto, ja sam to napisao, biće u "Blicu", hrlimo mečki na rupu, a ne pripremamo se za taj trenutak da uđemo u jedno organizovano društvo u kome je poljoprivreda regulisana do najsitnijeg detalja. Najveći deo budžeta Evropske zajednice ide za poljoprivredu. Postoje pravila, sećate se ove afere sa šećerom, kada nam je ukinuta povlastica u trajanju od tri meseca itd. Prema tome, mi moramo da se suočimo sa stanjem, da imamo milion malih domaćinstava, loš zadružni pokret, nisu udruženi, nemamo dugoročnu strategiju u poljoprivredi. Mi smo zemlja u kojoj prinos i žetva zavise od jedne dobre đurđevske kiše. Kada ona izostane, izostala je, mi ćemo da oberemo zelen bostan ovog leta. Moramo da utvrdimo strategiju u kojoj će korišćenje zemljišta, navodnjavanje itd. biti pitanja kojim ova vlada mora da se pozabavi. Gospodina Jevtića znam dugo, mnogo duže i bolje nego mnogi od vas ovde, i mogu da kažem da je Stojan Jevtić kvalifikovan čovek za ovo mesto. Ja mu samo savetujem, kao i predsedniku Vlade ... (Predsednik: Ja vas samo upozoravam na prekoračenje dozvoljenog vremena.) Pametan čovek... (Predsednik: Ja kažem vama, vi ste prekoračili dozvoljeno vreme.) Gospodine Jevtiću, gospodine Živkoviću, pametan čovek koristi i tuđu pamet. Pozovite, posavetujte se, ima, verujte mi, desetine pametnih, mudrih seljaka. Dovoljno je da odete na pijacu, na vašar pa da u razgovoru vidite kako ljudi imaju dobre ideje. Treba da koncipiramo jednu politiku koja će ovu poljoprivredu kao obnovljivu granu industrije, koja najmanje zavisi od stranih imputa, koja se svake godine ponavlja u vidu sunca itd. da valorizuje na bolji način. Pričao sam, ali ste bili gluvi. Podržavam gospodina Jevtića.
Osnov za repliku? Pomenuta, nije uvređena, premijer je rekao da ste glasali. Ne možete da priđete govornici dok vam ja ne dam reč. Reč ima narodna poslanica Nataša Jovanović. Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Zoran Nikolić. Nataša Jovanović, poslanička grupa Srpske radikalne stranke. Molim poslanike da pročitaju član 97, ko ima pravo na repliku. Postoje pravila koja moraju da se poštuju.
To se zove Poslovnik Demokratske stranke Srbije i ostatka DOS-a, i kao i ostali predstavnici Srpske radikalne stranke najbolje znam kako izgleda vaš poslovnik jer ste ga više puta primenili na poslanicima Srpske radikalne stranke. Ono što sam želela da kažem danas kada ovakva Vlada Republike Srbije, bez realne i prave podrške poslaničke većine, bira novog ministra poljoprivrede jeste činjenica da su poljoprivredne proizvođače u Srbiji ove 2003. godine, pored onih godinu i po dana vaše vladavine, katastrofe koja ih je zadesila, zadesile dve elementarne nepogode. Prva je svakako bio Dragan Veselinov, o kome više neću da govorim, zbog vaše primene Poslovnika, i zbog toga što je on sada prošlost za Vladu, a i pripadnik je jedne izrazito destruktivne sekte, a druga elementarna nepogoda je suša koja mi je zabeležena, po statističarima, u ovakvoj meri u poslednjih 160 i više godine. Danas poljoprivrednici u Srbiji, kako u Šumadiji, tako i u Vojvodini, Mačvi, svuda očekuju da će se nešto desiti ne bi li im se pomoglo, ne bi li oni koji su najviše postradali, najpre pod komunističkim režimom, pa pod levičarskim režimom zbog nebrige i nemanja osećaja tadašnje vlasti znali šta će se dalje dešavati sa tom, za nas Srbe strateškom privrednom granom, s obzirom na činjenicu da nam je metalski kompleks potpuno uništen, i automobilska industrija, da su rasprodate cementare i da nas očekuje dalja rasprodaja preduzeća. Mi smo narod koji je mogao, a i dan-danas, posle katastrofe 78 dana zlikovačkog bombardovanja NATO pakta, možemo ipak time da se pohvalimo da imamo najzdraviju zemlju, vazduh i vodu. Naši eminentni stručnjaci iz oblasti agrara pojavljivali su se i promovisali ono što srpski seljak može da proizvede na najvažnijim centralnim poljoprivrednim manifestacijama, kako u Evropi, tako i u svetu. Slučaj je hteo da mnoge od tih stručnjaka iz oblasti agrara, u okviru svoje profesije, odvedem na te centralne agrarne manifestacije. Jedna od najvećih je, to svakako gospodin Jeftić zna, ona koja se svakog marta održava u Veneciji. Mi smo se suočili sa činjenicom, a to je ono što srpska radikalna stranka potencira od svog osnivanja, da je agrar sistematski od strane komunista uništavan u našoj zemlji. I, naravno, oni koji su prevareni, koji su vam ukazali poverenje 2000. godine, sada će dići kuku i motiku, to vam kažem, jer je 29. maj pomeren na septembar mesec, zato što su opljačkani i što mnogo gore žive, i poljoprivrednici su u mnogo goroj situaciji nego kada su im čupani brkovi. Oni su očekivali da će Vlada koja je izabrana u januaru mesecu, pa ona koja je nastavila kontinuitet i šta im je sve ministar Živković obećavao, i ostatak Vlade, učiniti nešto da se oni izvuku iz očajne situacije u kojoj se nalaze. To se nije desilo. Imamo budžet najveći do sada, sa najvećim budžetskim deficitom, nemamo poseban zakon o agraru, i sada nam se gospodin Jevtić nudi kao eminentni stručnjak i ekspert. Znate, za nas srpske radikale ekspert u oblasti poljoprivrede može da bude magistar Srboljub Živanović iz redova Srpske radikalne stranke, koji je uz to što je magistar tehnoloških nauka i ugledan poljoprivredni proizvođač i toga se ne stidi. Mogu da budu svi domaćini srpski radikali iz Vojvodine, mogu da budu svi oni ljudi koji, bez obzira kojoj stranci pripadaju, danas znaju da ova vlast ne čini ništa da bi se agrar unapredio, jer sama Vlada gleda kako će da preživi. Njih ne zanima žetva, ne zanima ih suša, čekaju i krckaju dane do momenta kada dolazi zakasneli, po kom god hoćete kalendaru, 29. maj, i onda će seljaci reći svoje. Tako vam je u Šumadiji, tako vam je u centru Srbije u kojoj se pre nekoliko dana zatvorila jedna od najpoznatijih, ne samo kod nas, nego nekada u Evropi, mesna industrija. Tako je u Vojvodini gde su šećerane rasprodate za po tri evra. Ne možemo danas da govorimo o vašim stručnim kvalifikacijama, jer smo to dobili samo na papiru. Ono što znam i što zna SRS, a što vas i te kako diskvalifikuje da budete tako preporučeni od strane gospodina Živkovića, jeste činjenica da ste vi očigledno čovek za sva vremena, od komunističkog, pa nadalje. Nemoguće je da budete direktor Agrobanke 1992. godine, pa da pravom istinskom vođi surčinskog klana, krmivoju, Dragoljubu Markoviću date kredit koji posle godinu dana pojede inflacija, a da danas kao čovek svetle prošlosti i ne znam kakvih kvalifikacija dolazite pred Narodnu skupštinu. Uostalom, vaš vek ministrovanja biće veoma kratak i ne samo da znamo da ćete da izglasate, gospodine Živkoviću, izbor gospodina Jevtića, mi to znamo, naravno, jer nemate legitimnu većinu, znamo da će uskoro u ovoj državi morati sud da sudi po pravdi i pravičnosti, pa ćete da odgovarate za sve protivustavne odluke, za to što građani Srbije koji nisu poslanici sede u ovoj skupštini i što će takvi građani danas, koji ne osećaju muku naroda, da izglasaju gospodina Jevtića za ministra.
Reč ima narodni poslanik Zoran Anđelković, poslanička grupa SPS. Zatim, narodni poslanik Zoran Nikolić, poslanička grupa DSS.
Dame i gospodo, naravno, izbor novog ministra u Vladi je uvek prilika da se razgovara i o Vladi. Uostalom, izmena u sastavu Vlade, kada ona nije, ne daj bože, izazvana nekom višom silom, jeste već neki problem sa Vladom, jeste već neka kriza sa Vladom. Da li je ministar podneo ostavku zato što ga drmnÄo grom ili zato što je pala kiša ili zato što je loše radio, to je drugo pitanje, ali je suština da je on podneo ostavku, a to podrazumeva i obavezu Vlade da podnese izveštaj o tome šta se to u Ministarstvu događalo u prethodnom periodu, dok je taj ministar radio. Nemoguće je da mi sada govorimo o novom ministru, o tome kako je on dobar, lep, fin, što naravno niko ovde ne spori, a da ne kažemo na šta on dolazi, u čemu i na kakvom poslu će raditi. Predsednik Vlade je ovde rekao, da mi svojim diskusijamapokušavamo da sprečimo čoveka koji, eto, zna svoj posao i može da pomogne ovoj vladi. Znate, ovoj vladi i predsednik Vlade je na početku uvodnog izlaganja, predlažući novog ministra, rekao da ni Bog ne pomaže, a kako ćemo mi poslanici da pomognemo ako Bog ne pomaže ovoj vladi; a prethodni ministar je rekao da svakog dana razgovara sa Bogom i moli ga da pomogne da padne kiša. Zašto ova vlada očekuje od nas poslanika opozicije da joj pomognemo? Mi nismo jači od Boga. Ne treba Zoranu, predsedniku Vlade, moja pomoć. Nisam ni pokušao, mada nisam siguran da mu ne treba. Ti nisu moji na koje gospodin Živković misli da mi pomažu, pošto on kaže, ima dovoljno mojih koji mi pomažu. Ti nisu moji, ti su tvoji. Baš zato što su tvoji, zato ste ih platili, zato ste ih uzeli, zato ste ih doveli ovde da vam pomažu. Nemojte da dođete u poziciju da vam mi pomažemo da tražite tu pomoć kada već komentarišete oko te pomoći. Razumeli smo se, naravno. Sada da se vratimo na poljoprivredu. Mislim da je neophodno ovde, kada već imamo predsednika Vlade, da neka pitanja o poljoprivredi razjasnimo. Možda ćemo da čujemo od novog ministra te odgovore, nemoguće je da ne čujemo ko je izvezao pšenicu ove godine i zbog čega su robne rezerve na tome izgubile tri milijarde dinara. Koji su to izvoznici izvozili pšenicu po nižoj ceni nego što je otkupna i samim tim država je izgubila tri milijarde dinara. Moramo da znamo to da bismo videli da li ministar na tome može da startuje uspešno i da taj deo posla uradi dobro. Drugo pitanje, ko je, zbog čega, kako i na osnovu čega, a i prošli put sam to pitao, zbog čega je po nalogu G17 plus podeljeno brašna za milijardu i 514 miliona dinara, a onda umesto da oni koji su uzeli brašno na pozajmicu... To brašno je isporučeno po nalogu verovatno ministra poljoprivrede, jer nemoguće je drugačije, mora da predloži ministar poljoprivrede, to je Vlada Srbije donela odluku i robnim rezervama platila milijardu i 540 miliona dinara za brašno koje je isporučeno privatnim pekarama koje to nisu platile. Molim? Moramo da odgovorimo i da saznamo odgovor na ta pitanja. Moram da budem iskren, mi poslanici SPS očekivali smo da novi ministar startuje sa čistom situacijom i kada je reč o šećeru. Očekivao sam, da budem iskren, i potpuno smo bili ubeđeni da ćemo danas ovde u Skupštini Srbije dobiti informaciju da predsednik Vlade kaže - ubeđeni smo da će za 15 dana, mesec dana Evropska unija ukinuti zabranu izvoza šećera, zato što smo raspravili tačno ko je izvozio šećer, ko je zaradio (a neki kažu 40-50-60 miliona dolara ili evra na izvozu šećera), ko je napravio "šećergejt" aferu i zbog čega seljaci neće biti u prilici da prodaju šećer koji proizvode u Evropskoj uniji i da dobiju veću cenu. Na taj način će da se obezbedi dobra podloga novom ministru da može uspešno da funkcioniše u ovoj oblasti, i da svojim znanjem koje je stekao radeći zajedno sa nama (u krajnjem slučaju, i mi od njega, ali i on od nas, naravno, radio je zajedno sa nama), uspe ovoj vladi da pomogne i da ona ide dalje. Ako on sa svim ovim repovima treba da preuzme Ministarstvo, sa svim nerazjašnjenim pitanjima, onda sam potpuno siguran da to ministarstvo neće biti u prilici da uspešno radi, niti će ministar biti u prilici, a može da bude kakav god hoćete, da u oblasti poljoprivrede bilo šta učini. Neophodno je, naravno, da znamo, a nadam se da će o tome govoriti poslanici pozicije, jer imaju predstavnike iz tih krajeva koji imaju proizvođače malina i kupina, pa da objasne kako je moguće da se 2000. godineotkupljuju malina i kupina po dve marke, a da se godinu dana kasnije i dve godine kasnije otkupljuju po marku i 80 pfeniga, po marku i 10 itd. Kako je moguće da je sada jeftiniji otkup maline, nego što je to bilo, a na svetskom tržištu nije pala cena maline i kupine? Gde je ta razlika i gde su ta obećanja da će se deliti profit sa proizvođačima maline i kupine? To su sva pitanja koja moraju ovde da budu jasna i treba da znamo, da ne kritikujemo sutra novog ministra za ta pitanja koja su se događala, a ne da dolazimo u poziciju da sve to bude neka tajna. Uostalom, znate šta, mislim da bi bilo dobro da ovde uvedemo tajno glasanje. Ako je tajno glasanje, onda poslanik nema pravo da proverava za koga je ko glasao. Ako je javno glasanje, a javno glasanje je, u Poslovniku piše, pitanje elektronskog sistema računanja, onda je obavezno da bude dostupno svakom čoveku, svakom građaninu, svakom novinaru, a poslaniku, o tome nema ni dileme. Mi ovde nemamo pravo kao poslanici kada je javno glasanje, da znamo kako je ko glasao. U kakvoj onda državi živimo, ako to što je logično da bude javno i piše da je javno nemamo pravo da znamo, nego se ovde preganjamo mesec dana da li ćemo dobiti listing ili ne. Zašto nemamo pravo? Zato što je očito da oni socijalisti o kojima je sada predsednik Vlade malopre govorio, da ti bivši socijalisti u stvari glasaju i na tom su listingu i sada njima ne odgovara i vama ne odgovara da se to jasno vidi. Morate da stavite na uvid javnosti, jer je to javno glasanje, nije tajno. Kada hoćete da sakrijete njih, onda proglasite tajno glasanje, kutiju ovde i mi nećemo uopšte da pitamo, jer je tajno glasanje, piše u Poslovniku, čista stvar. Ovako ne može, javno glasanje, a tajna kutija. To ne može. To je bilo 1947. godine, to su komunisti, ne znam koja je bila, 1946. godine, ali to je tada bilo, ne može više, nije dobro da to bude ponovo. Prema tome, molim, ako želi Vlada Srbije i ako predsednik Vlade iskreno želi da to ministarstvo uspešno radi, jer gospodin Jevtić to ministarstvo uspešno vodi, onda je neophodno da se podvuče linija i da mi danas znamo na ova pitanja odgovore. Onda će verovatno i ministar lakše te poslove da radi, a mi kada budemo razgovarali o tom ministarstvu nećemo otvarati ova pitanja koja su bila pre njega, nego ćemo otvarati (ako ih ima) neka nova loša pitanja, a ako ima dobrih, govorićemo o dobrim pitanjima. Danas ne možemo da govorimo i da ga podržimo, zato što jednostavno ništa od ovog prethodnog nemamo kao odgovor. Mi se ne bavimo time ko je, kako, na crveno svetlo, neka se time bavi policija, ali jeste i to pitanje kada se mesecima preganja, pa se na kraju posle toga podnosi ostavka zbog te činjenice. Evo, toliko. Zbog svih tih stvari i ako dobijemo sve ove odgovore onda možemo na drugačiji način razgovarati, ali dok na ta pitanja ne dobijemo ove odgovore mi ćemo biti prinuđeni, i u sali i van sale, da ta pitanja otvaramo.
Reč ima narodni poslanik Zoran Nikolić, a posle njega Ljubomir Kragović.
Poštovani poslanici, meni je veoma žao što gospođa Mićić nije ovde. Vi zapravo niste upoznati sa situacijom, ali DSS je imala pravo na repliku jer je premijer ovde izjavio da je iznošenje stavova, odnosno kritika na račun Ministarstva poljoprivrede zapravo licemerje od strane DSS i ja zaista mislim da imamo pravo da na to odgovorimo. Drago mi je da se slažemo (obraća se premijeru koji klima glavom), ali se ne slažemo u jednoj drugoj bitnoj stvari - različito doživljavamo parlamentarizam. Vi ste rekli tj. poslali ste poruku predsedavajućoj da kažnjava poslanike zato što se ovde ne sme govoriti o radu ministra Veselinova. Vi ste dali sugestiju da sudu istorije prepustimo rad gospodina Veselinova. E, razlika u našem doživljavanju parlamenta je u tome što ne možete prepustiti rad jednog ministra istoriji pre istorije parlamenta, odnosno mišljenja parlamenta. Dakle, u parlamentu se raspravlja o radu ministra, o radu Vlade, o tome da li Vlada po ovom pitanju ima strategije ili je nema. Gospodina Zaharija Trnavčevića, koji je ovde rekao da će podržati gospodina ministra, podržavam, jer znam da je ceo život u poljoprivredi, ali jednostavno ne mogu da podržim, čak i ako imam najbolju nameru, ako kandidat za ministra za ovom govornicom ne progovori ni reč o poljoprivredi. Iz uvodnog izlaganja premijera, a izlaganje je bilo, moram priznati, dosta skromno, nismo saznali šta je strategija novog ministra, a samim tim i novog ministarstva. Upravo je vaš govor najava kontinuiteta rada resornog ministarstva. E, ako se radi o kontinuitetu, onda moramo da pričamo šta se dešavalo u 2001, 2002. godini, kakvi su trendovi, kakvi su rezultati, i da li imate nameru da to popravite. To nije licemerno i to nije demagogija. To što ste vi radili jeste licemerno, jer vi ste u obavezi da ovde date konkretne podatke.Ako vam navedem, a navešću vam, kako se realizuje budžet i kako se realizovao u 2001. i u 2002. godini, to jasno ukazuje da Vlada, odnosno resorno ministarstvo nije imalo strategiju u oblasti agrara. Ako nastavljate sa takvim radom, vi ste jednostavno dužni da kažete šta ćete učiniti u ovoj godini, šta možete. Ne bavimo se demagogijom. Ne očekujemo velike pomake. Novci koji su potrebni za ulaganje u poljoprivredu su veliki. Možda Vlada ima i druge prioritete, ali je onda to pošteno i reći. Moramo znati ako dobijemo neku donaciju, ako imamo neki novac, recimo 50 miliona dolara, na koji se način taj novac troši. Mi nijednom za ove dve godine nismo imali izveštaj Vlade. Nikada on nije došao u ovaj parlament i nikada se nije raspravljalo o radu Vlade. Vi mislite da je to normalno, da je to parlament jedne demokratske države? Komisija OEBS-a nam je dala preporuku kako treba da organizujemo parlament, naročito u stručnim odborima. To nismo ispoštovali. Nismo predložili da se formira odbor za javni račun, što je sasvim normalno...
Narodni poslaniče, molila bih vas da se vratite temi; kada iznosite podatke koji nisu vezani za temu dnevnog reda, a to je rad skupštinskih odbora, da onda navedete tačno činjenicu, to što ste dobili kao zapisnik nije radila Komisija OEBS-a, radili su narodni poslanici ove skupštine.
Komisija OEBS-a je dala svoje preporuke i upravo jedna od preporuka koju smo i mi ispoštovali jeste da se formira odbor za javni račun, odnosno javne finansije. Ova skupštinska većina to nije htela i ja sam i tada poslao poruku i šaljem...
Narodni poslaniče, upozoravam vas da u toku svoje diskusije treba da vodite računa o istini. Dakle, Komisija OEBS-a nije dala nikakvu preporuku. Predlog o odboru za javne račune izneo je narodni poslanik iz vašeg poslaničkog kluba i to nije deo Komisije OEBS-a, pa vas molim da...
Vi očigledno niste pročitali materijal koji je Komisija OEBS-a dala svim učesnicima tog zajedničkog sastanka...
Narodni poslaniče, ja sam taj materijal pisala i vrlo dobro znam šta u tom materijalu piše, te vas molim da i preporuke oko odbora i akcioni plan citirate tačno, kao i da se vratite na temu.
Onda dolazimo na tu famoznu temu licemerja, jer ako ste vi to pisali, a u parlamentu glasali suprotno, onda da vidimo ko je ovde licemeran, da li je to Demokratska stranka ili DSS. Međutim, ne bih sa vama da se prepirem. U disharmoniji ste sa premijerom, jer se upravo premijer ovde izjasnio da se slaže sa ovim što sam ovde govorio. Dakle, jedino što možemo da označimo kao pozitivno jesu one poreske olakšice, oslobađanje prehrambenih proizvoda za iznos od 20% poreza, ali se to pokazalo nedovoljnim i mi imamo jedan veliki problem, a to je da i pored tih poreskih olakšica naši poljoprivredni prehrambeni proizvodi i dalje imaju visoku cenu u odnosu na okruženje. Samim tim u nemogućnosti smo da budemo konkurentni na tržištu, kako u okruženju tako i šire, što nas jako zabrinjava. Kada govorim o novcima spomenuću i tu famoznu donaciju Vlade Japana od 10 miliona dolara koja je data određenim proizvođačima. Taj novac je uložen u repromaterijal i u opremu, ali mi do dan - danas ne znamo, pošto je taj novac počeo da se vraća, on se vraća tokom 2003. i 2004, gde će taj novac biti dalje uložen. Da li će biti uložen u neke programe u poljoprivredu ili opet u neki socijalni program, jer znamo kakvo je stanje u budžetu. Agrarni budžet se konstantno smanjuje. Budžet za 2002. godinu je manji u odnosu na 2001. i ono što je katastrofalno je što se nigde nije događalo, mislim da je možda Ministarstvo za prosvetu, mada priznajem da taj resor ne pratim dovoljno, ali znam sigurno da u Ministarstvu za poljoprivredu takav budžet nije realizovan do kraja i podaci su poražavajući. Recimo, odredite određeni iznos novca za vodosnabdevanje, a da se od toga ne potroši ni 15%, da jednom marketinškom akcijom cela Srbija bruji kako Ministarstvo poljoprivrede i Vlada ulažu u voćarstvo ove zemlje, a da samo sa 5% realizujemo taj program. Pitam, zašto je to tako? Zašto se na Odboru za poljoprivredu o tome nije raspravljalo? U Odboru za poljoprivredu su, bez obzira na stranačku pripadnost, ljudi koji brinu o poljoprivredi i koji žele dobro poljoprivredi; ali, da li možete da zamislite činjenicu da nijednom za te 22 sednice nismo imali tu čast da nas poseti resorni ministar, tako da ja jesam 2001. godine u januaru mesecu glasao za gospodina Veselinova, ali nisam imao priliku da ga upoznam. Nije licemerje što smo glasali, jer je jedna od platformi DOS-a bila upravo i utvrđivanje agrarne strategije i poljoprivreda je bila jedan od prioriteta buduće vlade. Za to smo glasali. I, da vas podsetim, tada smo imali pomoćnika ministra Mladena Rankovića, ali smo iz te vlade izašli kada smo videli da se u Ministarstvu za poljoprivredu, kao i u drugim ministarstvima, ne radi onako kako smo obećali narodu. Ne bih da oduzimam vreme svojim kolegama koji će uglavnom govoriti o oblasti vodoprivrede, u kojoj je situacija najkatastrofalnija, ali bih samo još jedan podatak izneo - da je za ove dve i po godine Ministarstvo uspelo da u skupštinsku proceduru ubaci samo dva zakonska predloga, zakon o etanolu i zakon o alkoholu, vinu i rakiji, i da oni nikada nisu ni došli ovde na dnevni red, što opet govori o tome kako poljoprivredu i zakone iz ove oblasti doživljava skupštinska većina. Dakle, ta zakonodavna aktivnost se skoro može okvalifikovati nulom, ta zakonodavna aktivnost uopšte nije postojala. Na poslednjem sastanku Odbor je jednoglasno doneo odluku i dao preporuku ovoj skupštini da formiramo svoj anketni odbor za trgovinu šećerom. Jasno je kao sunce da se na ovom poslu zaradilo oko 80 miliona evra. Komisija, odnosno anketni odbor koji je formirala Vlada Republike Srbije, zamislite, na čijem čelu je upravo resorni ministar Dragan Veselinov, zapravo je dao jednu šturu informaciju, iako ste u obavezi, dakle skupštinski odbor je dao rok da se do 1. juna taj izveštaj nama dostavi. Ne znam zašto je taj odbor formirala Vlada. To je posao i za Skupštinu, ali sam taj iznos od 80 miliona evra je, podsetiću vas, dve trećine agrarnog budžeta za 2003. godinu. Neko se igra sa narodnim parama dok nema para da se investira u poljoprivredu. Neko u jednoj godini zaradi 80 miliona evra. Takođe, zaključili smo da je hitan zakon o korišćenju voda u ovoj državi. Dve i po godine se ništa ne dešava. Ne možemo govoriti o sušama kada one već prođu. Inače ste pomenuli da ove suše već poprimaju razmere elementarnih nepogoda. Nije tačno. Ipak je kiše malo palo. Stanje jeste mnogo lošije za prošlu godinu, ali ozbiljni agroekonomisti su već procenili da će pad proizvodnje biti 7-10% u odnosu na prošlu godinu, tako da nije onako kako ste vi to opisali, mada smo imali i pad poljoprivredne proizvodnje u 2002. godini. Kandidata za ministra mogu da zamolim da izađe i da kaže nešto, kako vidi razvoj poljoprivrede, šta je to agrarna strategija, a ne da ovde ćutite i da na bazi nekih šturih deset rečenica, koje smo čuli od premijera, mi ovde odlučujemo. Dakle, u nedostatku strategije za poljoprivredu svakako nećete imati podršku Demokratske stranke Srbije. To nije licemerje. To je jedan odgovoran stav prema jednoj bitnoj grani, koja se zove poljoprivreda, a koja je tako strana Vladi Republike Srbije.
Na osnovu člana 84. stav 2. obavezna sam, po Poslovniku Narodne skupštine, da, uz doprinos razvoju parlamentarizma, obavestim narodnog poslanika da kandidat za ministra nema poslovničkih mogućnosti da se obrati Narodnoj skupštini, ne sumnjajući da vrsni poznavaoci parlamentarizma ovo koriste samo kao retoričku poštapalicu; bila bih vrlo rada da gospodinu Stojanu Jevtiću dam reč, ali za to nema poslovničkih mogućnosti. Ako bi moglo da se, zbog duha parlamentarizma, setimo da on počinje od kućnog vaspitanja, što podrazumeva pristojno slušanje govornika, ma šta on govorio. Reč ima narodni poslanik Ljubomir Kragović, a posle njega narodni poslanik Rajko Baralić.
Poštovane dame i gospodo, bez obzira što ste Kosovski ciklus izbacili iz udžbenika naših osnovaca, ja ću početi jednom rečenicom iz Kosovskog ciklusa: "Što propusti Mali Radojica, to dočeka Deli Radivoje". Gospodine budući ministre, Mali Radojica ništa nije propustio. Uspeo je da totalno i katastrofalno na najniže grane dovede našu poljoprivredu. Znači da vi nemate šta da dočekate i nemate šta da radite. Od zakonskih projekata bila su dva predloga, a nijedan nije bio u proceduri. Da vas podsetim da je bio predlog SRS, zakon o sirku, koji nije usvojen upravo zahvaljujući ovoj poslaničkoj većini. Bivšeg ministra smo legalno izabrali, a budućeg ćemo izabrati nelegalno. Onaj što je legalno izabran - rezultati katastrofalni, a od budućeg ministra koji će se nelegalno izabrati kakve rezultate da očekujemo i da li ima nešto gore od katastrofe. Kao poslanik, preporučio bih budućem ministru da radi upravo suprotno od onoga što je radio bivši ministar ili da ne radi i ne čini baš ništa što je bivši ministar radio ili da ne radi uopšte ništa, da prepustimo našem seljaku, našem agraru da se sam snalazi. Sve mere Vlade koje su bile do sada bile su katastrofalne po našeg seljaka. Politika uvoza i izvoza je bila katastrofalna. Zašto nema te kontrole i zašto se ne štite osnovni poljoprivredni proizvodi koje naš agrar proizvodi? Zašto je spoljnotrgovinski deficit, gospodine premijeru, četiri milijarde dolara i zašto nema subvencije u poljoprivredi? Zašto nema garantovanih cena u poljoprivredi i šta je sa kreditima za poljoprivredu? Krediti su neophodni za bilo kakav razvoj. I, šta je sa programom za navodnjavanje? Ovo što sam naveo govori u prilog činjenici da je Ministarstvo radilo katastrofalno, a to nije produkt samog Ministarstva nego produkt cele Vlade Srbije. Na kraju bih želeo, gospodine ministre, da vam ukažem, pošto premijer to traži, da na Kosovu i Metohiji živi 120.000 Srba i otkako je DOS došao na vlast nikakav program nije bio na Kosovu i Metohiji, kao da ne postoji. Niko nije dobio ništa od Ministarstva za poljoprivredu. Ja vam tvrdim najodgovornije da nijedan poljoprivrednik, nijedan Srbin na Kosovu i Metohiji nije dobio ništa. Nijedan crep nije dobio da pokrije štalu. Ako nađete takvog Srbina na Kosovu i Metohiji, kome je Čović ili to ministarstvo jedan crep dalo za kuću, ja sam spreman pred ovom Skupštinom da taj crep pojedem.
Reč ima narodni poslanik Rajko Baralić, a posle njega narodni poslanik Petar Cvetković.
Ne nosim pidžamu. Protestujem zbog načina na koji organizujete skupštinski rad u Srbiji. To je moj politički stav. Sve dok kamera bude stajala pred toaletom, a ne u ovoj sali, odevaću se nekonvencionalno i nadam se da to ne izlazi iz okvira dobrog ukusa. Inače se odevam u robnu marku "Tifani prodakšn". Nosim sve što je iz Čačka i sve svoje pare trošim u Čačku, a vama je i tako previše ovde. Gospođo Čomić, gospodine predsedniče Vlade, gospodine Jevtiću, dame i gospodo narodni poslanici, ne poznajem lično gospodina Jevtića i ne mogu da govorim o njemu. Iz biografije koju smo pročitali ima referenci koje ga preporučuju za ovo mesto. Ono što ja ovde želim da kažem jeste da je ugled jednog kabineta sublimiran ugled svih članova kabineta, a pred vama je onda, gospodine Jevtiću, težak zadatak da svojim stručnim ugledom, jer o njemu ovde govorim, podignete ugled jednog kabineta koji očigledno za takav u Srbiji ne važi. Oblast za čiji portfelj se danas bije bitka u ovom parlamentu, poljoprivreda, vodoprivreda i šumarstvo, još je jedina zdrava supstanca u ovoj zemlji. Sve drugo je praktično ili rasprodato ili ne funkcioniše ili ne donosi nikakav profit. Mi smo možda mogli, iz razloga koje je ovde navodio kolega Toma Bušetić i neki drugi narodni poslanici, da vam damo podršku, ali to, nažalost, ne možemo zato što se ne slažemo sa koncepcijom funkcionisanja i strategijom kabineta koji predstavlja ovde gospodin Zoran Živković i ostale kolege u Vladi. Danas je šef poslaničkog kluba DOS - Reforma Srbije, gospodin Bojan Pajtić rekao da u vreme vlade Mirka Marjanovića štošta nije funkcionisalo. Tu je jedan mali problem. U vreme mandata gospodina Mirka Marjanovića gospodin Jevtić bio je direktor Instituta za poljoprivredu u Srbiji, u čijem sastavu je Institut za voćarstvo u Čačku, Institut za strna žita, Institut za krmno bilje itd. Može biti da je to samo zbog struke. Ja ipak ne bih bio spreman da tvrdim da tu nije bilo političkih razloga i političke podrške. Da je to jedini slučaj, to bismo mogli da razumemo, ali da je drug Tito danas živ, bio bi veoma ponosan; uz gospodina Čovića, gospodina Duleta Mihajlovića, gospodina Isakova, imamo još ljudi sa sjajnim preporukama iz najboljeg doba Saveza komunista Srbije i Komunističke partije Jugoslavije. Šta god su danas kolege pokušavale da govore o programu, sve što su dovodile u vezu sa ovim portfeljom, od predsedavajućeg je osporavano, sa argumentacijom da to nije tema. Nažalost, u Srbiji postoji samo jedna tema, to je ogorčenost građana zbog uslova u kojima se živi, zbog ambijenta koji je stvoren, zbog obećanja koje ste izneverili i zbog svega drugog, što iz dana u dan život u Srbiji čini sve komplikovanijim i sve težim. Nije pošteno da zbog razloga koji jesu bili formalni predmet ostavke gospodina Veselinova biramo novog ministra. Treba imati snage i reći da je to bio pogrešan izbor. Kao narodni poslanik, kao čovek koji ovde predstavlja 30.000 građana, ne želim nikom da sa takvim obrazloženjem ode iz kabineta bilo čije vlade, naročito ne iz vlade države u kojoj živim. Socijalistička partija Srbije je, šta god vi mislili o njoj, smatrala da mesto ministra poljoprivrede uvek treba da pripada Vojvodini. Vaša priča o decentralizaciji, o omnibus zakonu, i sve drugo što uz to ide, danas ovde ima drugačiji epilog. Bilo bi normalno, bilo bi uljudno, bilo bi politički promišljeno da ovaj resor uvek drže kadrovi iz Vojvodine. Tome ne treba nikakva posebna argumentacija. Naravno, kao ljudi koji žive u centralnoj Srbiji, imali bismo razloga da budemo zadovoljni što je ministar iz našeg kraja, što je ministar Moravac, ali mislim da to mesto pripada, pre svega, onoj oblasti u kojoj se ostvaruje najveća poljoprivredna proizvodnja i u kojoj su objektivno najveći mogući učinci u ovoj oblasti. To je bilo sve što sam želeo da kažem, pošto nema više vremena, da ostavim za ostale kolege. Samo na kraju da kažem, nije dobro da za više od 60 dana u Srbiji bude usvojeno 10 zakona, da građani o tome ništa ne znaju, da građani ne mogu da dobiju biografiju ni kandidata za ministra, na način koji zaslužuju. Ali, ide jesen, idu izbori, srešćemo se tamo gde moramo i jednog dana ćemo to ostaviti tamo gde mu je mesto. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Petar Cvetković, posle njega narodna poslanica Gordana Pop-Lazić.
Dame i gospodo, tek sad vidimo zašto je povređen Poslovnik, zašto ja nemam pravo, po Poslovniku, na javnost svog izlaganja, odnosno govora. Ovo neće zabeležiti nikakvi mediji, niti će znati građani, bez obzira na odredbu Poslovnika, i to ne samo moje diskusije, nego i diskusije svih ovde poslanika, kao i predsednika Vlade. Biće uskraćeni za argumente i biće uskraćeni za pravo da sami donesu ocenu, odnosno zauzmu stav povodom događanja u jednom vrlo bitnom delu privrednog života, u poljoprivredi, odnosno u delu poljoprivrede u Srbiji. To je tako, neko je odlučio van ovog parlamenta da nema prenosa, da nema javnosti, toga neće biti. Ono što je bitno u ovom trenutku, to je da je jedan ministar poljoprivrede otišao, da li svojevoljno ili ne, vi znate zbog čega, ne zbog svog delovanja u Vladi Republike Srbije, odnosno u svom ministarstvu, jer smatram da nije uvreda ako kažem da se najmanje bavio svojim poslom ministra, nego nažalost zbog gubitka jednog ljudskog života i njegovog ponašanja oko toga. No, o tome neću više, to nije tema, mada je u ovom trenutku tema sve što je u vezi sa radom ministra, bilo prethodnog, bilo budućeg, kao i radom Vlade Republike Srbije za protekli period. Ukoliko bismo rigidno posmatrali i ocenjivali stavove i upozoravali predsedavajućeg Skupštine, onda bismo mogli samo da govorimo o liku i delu ili ličnosti novog kandidata za Ministarstvo poljoprivrede, a nikako ne bismo smeli da upravo tu, veoma široku oblast na bilo koji način pomenemo, a naročito ne kritičkim tonom. Mi moramo govoriti i o radu Vlade i o radu Ministarstva, jer suprotno Zakonu o Vladi, gde stoji obaveza Republičke vlade da najmanje jednom godišnje podnosi izveštaj Skupštini, evo, ističe dve i po godine, mi još takav izveštaj Vlade, niti bilo kog ministarstva na ovoj skupštini nismo razmatrali. Doduše, da me ne biste ispravljali, bilo je izveštaja pojedinih ministarstava resornim odborima, ali to je veoma uzak krug ljudi i dozvolićete da ne može jedan poslanik da prati rad svih resornih odbora u jednom parlamentu. Stoga se mora reći da je dosadašnji rad bivšeg ministra bio veoma loš, ne samo zbog toga što se većinom nije mešao u poslove Ministarstva, u svoj rad, u svoje nadležnosti, nego i zbog toga što i to ministarstvo, kao i Republička vlada, nisu preduzimali nikakve korake u cilju poboljšanja uslova u poljoprivredi i vodoprivredi. Nisu preduzimani nikakvi koraci, niti je bilo nekih naznaka, osim jednog časnog izuzetka, jednog zakona, ali, kao što znate, izuzetak potvrđuje pravilo; nije bilo nikakvih inicijativa, niti se stekao utisak da ima strategije, čakda uopšte postoji volja na bilo kom mestu, bilo kog lica na vlasti, bilo kog organa na vlasti, da se uredi to stanje u poljoprivredi i da se ispune ona izbora obećanja od decembra 2000. godine. Stoga moramo istaći da je ovakav loš rad Ministarstva poljoprivrede i vodoprivrede rezultirao opštim lošim radom Republičke vlade, pa stoga, bez obzira na sve pohvale o ličnosti i stručnosti kandidata za ministra (koga lično ne poznajem, danas ga prvi put vidim), ne mogu se oteti zaključku da on kao pojedinac u Vladi, s obzirom na način rada, na dosadašnju praksu, na postupanje u Vladi, i kad bih hteo neće moći bilo šta bitno da učini za poljoprivredu i vodoprivredu u Srbiji. Stoga će nam se ponovo desiti protesti poljoprivrednih proizvođača, koji se već uveliko dešavaju po Srbiji. Stoga će se ponovo desiti protesti proizvođača ranog povrća i blokada autoputa kod Leskovca. Stoga će se i dalje dešavati uništavanje vinogradarstva i proizvodnje vina; znate, tu moram da napravim jednu digresiju zbog toga što mi je ta oblast pomalo poznata, ako ni zbog čega drugog, onda što sam iz tog dela - sve susedne zemlje upravo pospešuju, unapređuju svoje vinogradarstvo i tu proizvodnju vina, izvoze u Evropu i Ameriku, dok se odlukama, odnosno ponašanjem ove republičke vlade i dosadašnjeg ministarstva (a videćemo kako će novi ministar, na čelu postojećeg ministarstva postupati u Srbiji) uništava upravo ta proizvodnja, odnosno vinogradarstvo. Zato će opet, i to je nešto neizbežno, ovo ponašanje i rad Vlade i Ministarstva izazivati nove potrese i nove proteste građana. Moram stoga izraziti svoju skeptičnost u odnosu na mogućnost bilo kakvog boljeg, odnosno uspešnijeg postupanja Ministarstva poljoprivrede i vodoprivrede, s obzirom na to u kakvoj će vladi, odnosno u kakvom će ministarstvu postupati i eventualno izabrani kandidat za ministra poljoprivrede. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Gordana Pop-Lazić, a posle nje narodni poslanik Hranislav Perić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ili premijer dobro ne poznaje kandidata koga predlaže za ministra ili je ministar nešto prećutao u svojoj biografiji, jer ovde piše da je on bio od 1982. godine u Agrobanci, gde je obavljao poslove direktora Sektora za plansko-razvojne poslove i da je od 1992. godine obavljao poslove direktora Instituta za istraživanje u poljoprivredi. Na opasku moje koleginice Vjerice Radete da je bio jedan od onih direktora Agrobanke koji je potpomogao Markovića, poznatog kao "Krmivo produkt", da započne i zasnuje svoju imperiju, rekao je, da u to vreme nije bio direktor Agrobanke, to je bilo 1990. godine. Ovde ste očigledno propustili da mi kažete šta ste u međuvremenu radili, ali bez obzira na to, ja nisam bila u situaciji da saznam da li ste u ovoj prelaznoj vladi bili kao član SPS-a, Demokratske stranke, neke treće ili četvrte stranke koja je činila tu prelaznu vladu, pošto ste vi očigledno čovek za sva vremena. To da ste ekspert, mnogi su se ovde predstavljali kao eksperti: Vlahović je bio ekspert dok nije postao član Glavnog odbora Demokratske stranke, i Đelić je ekspert, dok nije postao član G-17 plus, pa i ministar zdravlja je isto ekspert zdravlja dok nije postao član G-17 plus, i Dinkić isto tako, sve ekspert do eksperta. Ali, evo, iz nekih moralnih razloga prethodni ministar dade ostavku; bilo je mnogo moralnije da je tu ostavku dao mnogo pre toga zbog poraznih rezultata u poljoprivredi, a bilo bi najmoralnije da predsednik Vlade da ostavku zbog rezultata u poljoprivredi i zbog stanja u poljoprivredi, kakvo imamo danas. Danas kod Požarevca MIP, odnosno Mesna industrija Požarevac ima blokadu puta, od jutros ne može da se prođe; potpuno je uništeno preduzeće od 2000. godine, bavi se preradom mesa, proizvodnja mesa je ogromna, cene niske, upravo zbog toga što nema ko da prerađuje; imaju strateškog partnera, hoće da ih otkupi, hoće njihove dugove da plati, ali taj iz Rusije ne odgovara bivšem ministru Veselinovu ili nekom lobiju iz Vlade, tako da ćete imati i taj problem. Juče sam bila u Merošini, eno uzgajivači višanja isto upozoravaju Vladu, imaju blokadu puta, danas će nastaviti sa tim, 18 dinara je otkup višnje; Vlada je u međuvremenu donosila odluku da se subvencioniraju izvoznici višanja i malina, a ne proizvođači, dakle, potpuno obrnuto od onoga što bi trebalo da se radi. Ali, koga god da nam ova vlada i ovaj premijer kao kandidata ovde predloži, nas ne može da zadovolji, jer smo apsolutno svesni da vas poljoprivreda ne interesuje. Doduše, ovde predsednik Vlade reče da nas interesuje izvoz, da moramo da pospešimo izvoz. Želela bihda podsetim da nije tačno da nismo imali izvoz u poljoprivredi, možda je to u stvari i najveća količina deviza koje ćemo dobiti, jeste, zahvaljujući izvozu živog srpskog mesa. Evo, 13. ovog meseca smo imali ugovor sa Amerikancima, hapsimo Šljivančanina, dobijamo 150 miliona dolara. Posao je ugovoren, samo danas još nismo čuli Kolina Pauela da li je zadovoljan. Možda vi znate, nema ovde predsednika Vlade, a on je verovatno bio u vezi sa njim, telefonski, pa kada Šljivančanin bude u Hagu ili možda već sada, dobiće tih 150 miliona dolara i eto izvoznog posla za ovu godinu. Koga ćemo sledeće godine, ne znam, ili možda sledećeg meseca; verovatno vi imate dobre odnose sa Haškim tribunalom i znate koga sledećeg trebaizvoziti. Ova vlada može samo živo srpsko meso da izvozi i ništa drugo. Ako mislite da ova država može da živi od tih para, ne može. Dostojanstvo srpskog naroda je došlo do praga neizdrživosti i nemojte da vas čudi sve ovo što se događa u zemlji, nemojte ništa da vas čudi, jer i ovo što se desilo posle ovakve pobede naših vaterpolista koji su bili ugroženi na terenu, navijači koji su bili ugroženi na tribinama, a da niko iz ove države nije uložio protestnu notu ni Hrvatima, ni Slovencima... (Predsedavajuća: Narodna poslanice, molim vas da se vratite na temu - izbor ministra poljoprivrede.) ... samo je moglo da iziritira narod da reaguje onako kako je reagovao. Ne mislite ni o čemu, gospodo draga, možete da predložite koga god hoćete, za nas ova vlada više ne postoji i ako mislite dobro svom narodu najbolje je da svi podnesete ostavke i da raspišete izbore, pa da vidimo šta narod o vama i o nama svima misli.
Reč ima narodni poslanik Hranislav Perić, a posle njega narodni poslanik Slavoljub Matić.
Dame i gospodo narodni poslanici, danas je na dnevnom redu izbor ministra za poljoprivredu, gospodina Stojana Jevtića i mi tu nemamo ništa protiv. Vi ste vlast, vi ste veštačka većina u ovom parlamentu i nemamo ništa protiv da ste za ministra poljoprivrede danas predložili Stanka Kovačevića ili Marijana Rističevića ili Baneta Ivkovića. Vi ste sa pomenutim, nažalost, većina, i ne bi nas iznenadilo da su i ova imena kandidati za članove Vlade. Moram reći da mi u suštini nemamo ništa protiv toga koje će ime stajati u predlogu za ministra poljoprivrede, ali smo protiv vašeg programa za poljoprivredu, jer za poljoprivredu nemate rešenja. Nismo mi imali ništa protiv Veselinova, nije ni on loš čovek, jedina mu je bila mana što se uopšte ne razume u poljoprivredu. Jedini uslov koji je ispunjavao dosadašnji ministar, to je što je rođen u Banatu, gde je razvijena poljoprivredna proizvodnja. Jedina aktivnost ministra Veselinova je bila u delu lovstva, biće upamćen po tome što je smanjivao fond srneće i jelenske divljači u lovištima Srbije i što su lovočuvari imali muku da odbrane lovište od ministra. Pretpostavljam da i ovaj predlog za ministra poljoprivrede nije loš, stoji i to da je Stojan Jevtić poznat kao stručnjak za poljoprivredu, ali stoji i to da za ovako kratko vreme koliko će biti ministar poljoprivrede ne može da uradi ništa, samo će potrošiti žeton. Mnogo je ojađena poljoprivreda u prethodne dve - tri godine, tako da budući ministar poseduje i čarobni štap i on mu ne bi mnogo pomogao. Izađite ovde, pa kažite, budući ministre policije. Ako se neko sprema za funkciju ministra ne treba da dobacuje iz klupe. (Predsedavajuća: Narodni poslaniče, ja vas molim da ne ulazite u dijalog sa narodnim poslanicima u klupama, a vas sve druge molim da se setimo poštovanja Poslovnika i da slušamo govornika sa pažnjom.) Sa ovom promenom u Vladi neće se mnogo dobiti. To će biti kao kad zakrpiš košulju i ona nikad više nije cela. Ovih dana je počeo otkup ranog voća u Srbiji. U toku je berba malina i višanja. Poljoprivrednici su nezadovoljni otkupnom cenom. Blokiraju puteve i nemaju kome da se obrate u ovoj zemlji za razrešenje ovog problema. Ako Vlada nema vremena da se bavi ovim pitanjem, onda treba objaviti ko kontroliše izvoz voća, ko to drži pod kontrolom, da znaju ljudi kome da se obrate, jer je postala stalna navika da za svaki proizvod u Srbiji ima neko kontrolu i ko radi s tim proizvodima. Cena višnje u otkupu je 18 dinara, a to je 50 pfeniga i to je daleko najniža cena od kada postoji višnja u merošinskom kraju. Znam ja da ćete vi reći: "A koliko je bilo kada ste vi bili na vlasti". Kada smo mi bili na vlasti, za kilogram je seljak dobijao po jednu marku. Juče kada sam pošao iz Merošine bila je blokada puta Merošina-Prokuplje i seljaci su me zadužili da prenesem Vladi da pošaljete buldoždere da iskrče višnje, i na taj način ćete uposliti građevinsku operativu. Poljoprivrednici još poručuju - dosta je bilo, ne možemo više državu da nosimo na leđima. Da li po programu ove vlade treba pored privrede uništiti i poljoprivredu? Juče, na prolazu kroz Merošinu, zaustavljen je kolega Moma Trajković, pa i on može preneti ovom parlamentu šta su vam poručili seljaci. I, na kraju želim da kažem da ovo što vi radite u poljoprivredi ne stoji, niti se slaže sa našim programom, i zbog toga nećemo glasati za ovaj predlog.
Reč ima narodni poslanik Moma Trajković. Da li koristite pet minuta po Poslovniku ili pravo na repliku?
Da, tačno je. Juče kada sam prolazio kroz Merošinu zaustavili su me proizvođači višanja, koji su izrazili svoje veliko nezadovoljstvo ponuđenom otkupnom cenom. Mislim da će novi ministar odmah to pitanje razmotriti i neće ponuditi rešenje koje je ponudio prethodni kolega Perić, neće poslati buldoždere, već će sesti i pronaći pravu cenu kako bi seljaci bili zadovoljni. Mislim da je stvarno žalosno gledati one seljake koji gube vreme tamo protestujući, umesto da se pronađe rešenje. Ali, ja predlažem da mnogo ne odugovlačimo, nego da izaberemo ministra, koga podržavam, i da ministar krene da radi ovaj posao. Na taj način ćemo pomoći seljacima koji danas protestuju. Ujedno da kažem, pošto sam direktor jednog poljoprivrednog preduzeća i da se ovde pred svima vama žalim - Ratar, Laplje Selo, jedino srpsko preduzeće u centralnom Kosovu, ima 600 hektara zemlje, a ja sam njegov direktor. Iako sam u vlasti, član Predsedništva DOS-a, narodni poslanik, moram da kažem da tom preduzeću otkako sam ja direktor, pa čak i otkako je DOS na vlasti, niko nije ništa pomogao. Ja ovde javno predlažem ministru da se sretnemo, da razgovaramo i da se pomogne tim seljacima, jer 600 hektara zemlje u srcu Kosova će ostati neobrađeno, jer je poljoprivreda na Kosovu i Metohiji u izuzetnoj situaciji. Očekujem da će ministar i ovo pitanje razmotriti i podržavam da se gospodin Jevtić izabere i da krenemo na posao, jer nas čekaju veliki problemi.
Reč ima narodni poslanik Žarko Obradović, predsednik poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, a posle njega narodni poslanik Slavoljub Matić.
Poštovane kolege narodni poslanici, iskoristiću svoje drugo javljanje da u ime poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije kažem nekoliko reči o sadašnjoj temi dnevnog reda, ako treba još jedanput neke stavove da ponovim, a neke i da pojasnim. Videli ste iz izlaganja kolega poslanika Socijalističke partije Srbije da niko ne dovodi u pitanje ličnost gospodina Stojana Jevtića. Nesporno je da gospodin Jevtić ima one reference koje ga preporučuju za ovaj posao. Njegova biografija govori, i mislim da je izlišno bilo šta govoriti. Ono što mi smatramo važnim za ovu priču o izboru člana Vlade, ministra poljoprivrede, jeste to da gospodin Jevtić već sada radi u Vladi, zamenik je ministra. Suštinski on jeste deo ekipe. (Zoran Živković, sa mesta: On je savetnik premijera.) (Predsedavajuća: Narodni poslaniče, kandidat gospodin Stojan Jevtić nije zamenik ministra. Ja bih vas molila da preciznim rečima pokažemo poštovanje Narodnoj skupštini.) Gospodin Jevtić je bio savetnik volonter, volonter savetnik, zovite kako hoćete, ali u svakom slučaju je bio neko ko je, ako je bio savetnik, opredeljivao i stavove predsednika Vlade i Vlade u ovoj oblasti. Ono što je važno reći to je da jednostavno stanje u poljoprivredi zemlje nije dobro. Od toga se ne može pobeći. Ja sam pre podne, govoreći o ovoj temi, pomenuo da postoji apsolutni pokazatelj koji govori o tome. Mislim da danas i o tome vredi razgovarati. Činjenica je, to pokazuju statistički podaci, u 2002. godini indeksi poljoprivredne proizvodnje u Srbiji u odnosu na 2001. godinu su manji, 98,2 u odnosu na 118,2. U biljnoj proizvodnji 94,2 u odnosu na 148,9. U ratarstvu i povrtarstvu 95,1 u odnosu na 160,7. Samo za statistiku. (Zoran Živković, sa mesta: Loše čitate.) Vi posle izađite, gospodine predsedniče Vlade, pa me demantujte. Voćarstvo - 71,5 u odnosu na 88; vinogradarstvo - 103,7 u odnosu na 116; govedarstvo - 101 u odnosu na 101,2. Moram reći za stočarstvo i svinjarstvo je veći indeks. Kada je reč o proizvodnji važnijih poljoprivrednih proizvoda, proizvodnji u hiljadama tona, 2002. godina u odnosu na 2001. godinu, Republika Srbija: pšenica - 2.240 hiljada tona u odnosu na 2.530, znači, manje je; pa kukuruza 5.586 u odnosu na 5.910; suncokreta 280 u odnosu na 318; duvana je skoro isto; šećerne repe moram reći da je nešto više; krompira 929 hiljada tona u odnosu na 1.027 tona; pasulja 57 hiljada tona u odnosu na 61 hiljadu tona; šljive, tradicionalni proizvod Srbije - 197 hiljada tona u odnosu na 333 hiljade tona. Malina je nešto više - 94 u odnosu na 78, ali sa malinama Srbija objektivno ima problem i ne zna šta će sa njima. Štrajkovi koji su ovih dana... kada kažem da ne zna šta će s njima, ne znaju šta će sa njima proizvođači. Oni su očekivali pomoć, intervenciju, neko rešenje od strane države. Naime, nije nepoznato da su ovih dana ti seljaci koji proizvode malinu zaprečili više puteva i kod Malog Zvornika, i kod Ljubovije, i kod Užica, i kod Arilja, i kod Požege, Ivanjice i Dragačeva. Nisu zadovoljni činjenicom da Vlada nije preduzela ništa, niti ima nameru da se uključi u ovo pitanje proizvodnje, otkupa i prometa malina. I prošle godine je bilo nezadovoljstvo. Znamo da naš kolega Mićović nije mogao danima da dođe na posao zbog toga što je bio sprečen. Otkupna cena je manja od jednog evra, a ostali su i neki dugovi koji se pominju od prošle godine, kao zahtevi proizvođača maline. Čuli ste sada i kolegu Hraneta Perića, i proizvođači višnje iz Merošine i tih krajeva takođe će stupiti u štrajk, zato što im se nudi jako niska otkupna cena; jednostavno, ljudi su u situaciji da ne mogu sa tom niskom cenom da podmire ni osnovne troškove, makar i da se uloženi trud isplati, a da ne pominjem eventualno neku minimalnu zaradu. Znači, generalno je situacija u oblasti poljoprivrede u Srbiji loša i šta ćemo, takva je kakva jeste i tu se ne može pomoći, ali ne treba od te teme bežati. Danas smo čuli od predsednika Vlade jednu rečenicu - ako ima neko neka kaže, pa ćemo mi kao poslušati. Koristim upravo tu priliku, gospodine Živkoviću, vi ste predsednik Vlade Republike Srbije, da predložim, a vi čujte ako cenite da tu nešto ima vi učinite, a ako ne cenite, bože moj, imate svoj koncept pa ćete srediti. Naime, smatramo da su ciljevi države u oblasti poljoprivrede sledeći: dugoročna agrarna politika, stabilno finansiranje i podsticajno kreditiranje poljoprivrede, ukrupnjivanje poljoprivrednih poseda, politika realnih cena uz primenu odgovarajućeg pariteta, razvoj zemljoradničkog zadrugarstva i njegovo pretvaranje u poslovne sisteme zadruga. Mislimo da se ti ciljevi mogu ostvariti uz garantovane cene i uspostavljanje dugoročnih pariteta cena između repromaterijala i finalnih proizvoda, kroz jaku i dobro organizovanu agrarnu banku, koja će sa prehrambenom industrijom, poslovnim bankama i agrarnim budžetom kreditirati poljoprivredu; kroz podsticajnu poresku politiku za razvoj stočarstva, proizvodnju mineralnih đubriva, semenskih proizvoda i drugih repromaterijala; kroz tržišno osposobljavanje robnih rezervi; kroz posebne fondove za podsticanje izvoza; kroz carinsku zaštitu saglasno pravilima Evropske unije; kroz smanjenje poreske obaveze za ulaganje u razvoj poljoprivrede na selu, obnovu mehanizacije; uređenje poljoprivrednog zemljišta i sistema za navodnjavanje i sistema protivgradne odbrane. Mislim da je to nešto što nas socijaliste može voditi napred, a na Vladi je da oceni da li to vredi ili ne vredi. Naravno, prihvatiće ono što misli da treba. U svakom slučaju, vraćam se na početak priče. Poenta je da jednostavno nisu sporni kvaliteti gospodina Jevtića, njih danas niko nije pominjao, ali smatramo da je objektivno stanje u poljoprivredi takvo da će gospodin Jevtić biti deo ekipe koja gubi i koja ovo stanje ne može pomeriti nabolje, iz prostog razloga što već dve i po godine ministarstvo vodi jednu politiku i bez obzira na vaše kvalitete, potpuno smo ubeđeni da se tu stvar ne može pomeriti ni pedalj nabolje. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Slavoljub Matić, a posle njega narodni poslanik Stevan Kesejić.
Dame i gospodo, tri loše godine, tri loša budžeta, a mislim na budžet iz 2001, 2002. i 2003. godine, nenamensko trošenje sredstava vodoprivrede, dezorganizacija vodoprivredne službe i loš rad organa uprave, u kombinaciji sa vremenskim neprilikama ili prilikama, kako god hoćete, predstavljaju stvarno elementarnu nepogodu za poljoprivrednike u Srbiji. Pre nego što su krenule visoke temperature, pa se ponovo pokrene priča o izgradnji sistema za navodnjavanje, na novih 200.000 hektara površine, trebalo bi odgovoriti na nekoliko pitanja. Prvo, zbog čega veći deo od postojećih 160.000 hektara nije u funkciji, a i oni sistemi za navodnjavanje koji se koriste rade sa polakapaciteta? Zbog čega poljoprivrednici ne koriste tzv. povoljne kredite za izgradnju sistema za navodnjavanje i zbog čega nema ekonomskog interesa za jačanje poljoprivredne proizvodnje u Srbiji? Zbog čega su domaći proizvođači opreme nestali sa tržišta? To su pitanja, i premijeru i vladi kontinuiteta ću da se obratim ovom prilikom, pošto po Poslovniku stvarno kandidat za ministra nema mogućnosti da nam da odgovor, ali pretpostavljam da premijer ima mogućnosti. Nažalost, gospođo Čomić, i vama i vašoj prethodnici moram da zamerim na jako lošem vođenju današnje sednice. Prvo, ovaj parlament nije obezbedio svojim autoritetom da dobijamo redovno izveštaje resornih ministarstava, a potom imamo jednu vanrednu okolnost, a to je ostavka ministra, da ne pričam zbog čega je podneta. Nažalost, nije podneta iz onog razloga koji bi možda i sprečio tragični događaj ovde nadomak ovog parlamenta, a najbolje je da danas o tome uopšte i ne pričamo. Tragična je tema. Dakle, kada nemamo mogućnosti da prokomentarišemo, kada ćemo onda imati mogućnost. Najverovatnije, kada biramo novog ministra. Nemojte da shvatite, gospodine predsedniče Vlade, da je to licemerstvo od strane DSS-a. To je naš posao. Mi se toga ne stidimo. Odlično znam šta je zamenik ministra radio, a mislim na gospodina Mladena Rankovića i znam koliko je imao kritičkih opaski na rad tog ministarstva i pokušavao je na sve moguće načine da ga unapredi. Pretpostavljam da i gospodin Jevtić, koga sam inače upoznao u izbornoj kampanji kada smo svi zajedno obećavali seljacima Srbije kako će izgledati naša budućnost, a posebno u poljoprivredi, zna o čemu pričam. Nažalost, gospodin Veselinov je morao da doživi onakav pritisak kako bi, nadam se, makar sa gospodinom Jevtićem unapredili taj resor. On je žila kucavica našeg sistema. Vi to odlično znate. Iskoristiću sada vaše prisustvo. Želim prosto da vas podsetim na obavezu ove države da pravilno rasporedi ta ograničena finansijska sredstva i da jedanput Vojvodina nema posebnu privilegiju, bar kad je u pitanju sistem u vodoprivredi. Zbog čega to pominjem? Prvo, podsetiću da odvajanjem preduzeća "Vojvodinavode" od "Srbijavode" imamo posebnu asimetriju, a ja kao predstavnik jedne lokalne samouprave to odlično znam, potičem iz Požarevca, iz kraja gde imate svake godine plavna područja, mislim na donji tok Mlave. Imate situaciju da ogromna sredstva odlaze u "Vojvodinavode", s jedne strane. S druge strane, da sav rukovodeći kadar, a imate gospodina Tabačkog i već da ne pominjem ta imena, imate iz same Vojvodine. Imate jedno veliko nezadovoljstvo, a posebno u krajevima koji godinama izdvajaju vodoprivredni dinar, a on se ne vraća nikako. Slušajte me dobro, budući ministre, imate čak i sledeću situaciju: Đerdap usporava donji tok, recimo, moje Mlave, pa se onda desi da se zbog zapuštenosti probiju oni branici i nasipi gore u Petrovcu na Mlavi, Petrovac nastrada, uz pomoć vojske nekako sačuvamo Malo Crniće, a naravno sva sela dole do Dunava, sve to propadne. Nikada nam ne dolazi taj novac nazad, a verujte, Požarevac i Braničevski okrug uvek najviše izdvajaju za to. Sada kada pričam o poljoprivrednim temama, o tom maćehinskom odnosu prema, pretpostavljam za poljoprivredu najperspektivnijem delu Srbije, a nije što je moj deo Srbije, nego što mislim da svi pokazatelji na to ukazuju, spomenuću današnju blokadu radnika fabrike Mesne industrije Požarevac, MIP-a. Vidite šta je suština, sada ću da vam kažem. Suština je što država neće da se odrekne svojih potraživanja prema toj fabrici, pa zbog toga niko ozbiljan u ovoj državi niti spolja neće tu fabriku da kupi. Radnici već dve godine čekaju da ih neko kupi, kako bi pokrenuli proizvodnju. Međutim, svaki ozbiljan kupac kada vidi saldo, račune i dugovanja te fabrike dođe do zaključka da mu je mnogo jeftinije da zida iz osnove novu fabriku, nego da obnavlja proizvodnju u toj fabrici. Mislim da bi trebalo poći jednom drugačijom politikom i omogućiti da u takvim slučajevima prosto nađemo načina. Zašto? Zato što MIP pokreće stočarsku proizvodnju, zato što MIP pokreće Fabriku stočne hrane koja stoji tu pored tog MIP-a i takođe je trenutno u stečaju. Zato imamo niz tih kočničara, koji faktički ništa ne čine da se unapredi ta proizvodnja. I, kada je uopšte u pitanju vodosnabdevanje, moram takođe da kažem da smo brojnim uredbama prvo zabranili da makar imamo pristojnu cenu vode. Nemoguće je očekivati da litar i po neke mineralne vode košta koliko i tona ili dve tone vode za koju očekujemo da samo otvorimo slavinu i da ona bude jednakog kvaliteta kao i ona u plastičnoj flaši. To je nemoguća situacija. Mislim da zbog jedne socijalne, demagoške priče, koju smo imali godinama, kada je u pitanju EPS, imamo sada situaciju da nam gradski vodovodi propadaju. Mislim da tu ne smemo biti bolećivi, ali vi pokazujete, nažalost, jednaku bolećivost poput svojih prethodnika. I, još nešto,već sam pričao o usporenju donjeg toka Mlave, pazite, Đerdap ne može da bude mimo čitavog sistema, mi moramo prosto da vratimo jedan deo prihoda elektroprivrede ako bi sanirali područja koja su direktno ugrožena od tih mogućih kiša, padavina, poput one prošlogodišnje poplave; verujte, čak i u sušnim godinama uvek imamo makar jednu koja poplavi najmanje 200-300 hektara zemljišta. Naravno, ja ću podneti ostavku kada budem smatrao da je to potrebno kako bih omogućio da čak i ostavkom unapredim život svojih sugrađana, ali to takođe očekujem i od svih onih koji neodgovorno rade. Prema tome, gospodine predsedniče, ukoliko ne uradite nešto u tom smislu mislim da bi bilo najbolje, a i dalje mislim ne samo ako nameravate da podnosite ostavku ili ne, zbog ovakve situacije u državi, zbog ovakvog odnosa prema parlamentarizmu, da su ovde preko potrebni izbori, i pre svega ovaj parlament kao stub srpskog društva i srpske države. Zahvaljujem.
Narodni poslaniče, bilo bi dobro da svi narodni poslanici daju jednak doprinos parlamentarizmu i da pomognu predsedavajućem u vođenju sednice. Ako je ova diskusija bila to, ja vam zahvaljujem. Ovim završavamo rad za danas. Rad nastavljamo sutra u 10,00 časova, a 52. sednica Odbora za pravosuđe i upravu sazvana je za sredu 18. jun 2003. godine, sa početkom u 10,15 časova u sali u prizemlju. Hvala vam.