Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 3. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem bil, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Ivan Grill, Robert Hrovat, Alojz Posedel, Matjaž Švagan, Janko Veber in Bogomir Zamernik. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSPODARSKI ZBORNICI SLOVENIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim gospodom Sašom Pečetom. V zvezi s tem zakonom odbor za gospodarstvo predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem najprej besedo predstavniku predlagatelja zakona, gospodu Sašu Pečetu, za dopolnitev obrazložitve predloga zakona. Izvolite, prosim.
Spoštovani prisotni! Zakon, ki vam ga ponujamo v sprejem, zasleduje oziroma skuša uresničevati ustavno določilo o svobodi podjetniškega povezovanja. Zbornični sistem, kot ga je v naši državi ščitila prejšnja vlada in je obveljal deset in nekaj let, po naši oceni temelji na neupravičeni obvezi, da gospodarski subjekti v naši družbi morajo biti obvezno člani institucije z imenom Gospodarska zbornica. Kot verjetno veste, je zakon o gospodarski zbornici krovni zakon s področja obveznega članstva tudi v vseh ostalih zborničnih zakonih, najsi bo kmetijsko-gozdarske zbornice, obrtne zbornice in podobno. V okviru poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke ocenjujemo oziroma smo prepričani, da je kakršnakoli prisila gospodarskih subjektov v naši državi neupravičena. Neupravičena je predvsem v tistem momentu, ko so nas vseh skupaj polna usta, ko govorimo o tem, kako je treba gospodarsko iniciativo spodbujati in pospeševati za našo skupno prosperiteto. V obstoječem sistemu članstva, ki je pogojeno z obvezo, so gospodarski subjekti prisiljeni biti člani gospodarske zbornice, ne glede na učinkovitost le-te. V okviru Slovenske nacionalne stranke oziroma kot predlagatelji smo prepričani, da bi bilo smiselno pristopiti k spremembi organizacijske oblike oziroma sistema članstva. Po naši oceni je treba gospodarskim subjektom v naši družbi pustiti proste roke ob odločitvi, ali hočejo biti člani gospodarske zbornice ali ne. Naj bo njihovo vodilo izključno njihovo in naj bo oziroma naj bo temelj te njihove odločitve ekonomski interes. V naši državi smo se pred deset in nekaj leti odločili, da bomo poskušali, najsi bo zakonodajna veja oblasti, izvršilna veja oblasti, z vsemi možnimi merami pomagati gospodarskim subjektom, zato da bo njihova tržna uspešnost čim večja in da bo njihovo vključevanje v slovenske gospodarske tokove, kakor tudi evropske in pa svetovne, veliko lažje. Po naši oceni je možno obstoječ sistem delovanja gospodarske zbornice in pa obveznega članstva opredeliti s terminom brezpredmetnih finančnih bremen. Zakaj brezpredmetnih? Brezpredmetnih zato, ker z načinom obveznega članstva dopuščamo v naši ustavni ureditvi parafiskalno institucijo. Sistem obveznega članstva institucije, kot je gospodarska zbornica, ni nič drugega kot sistem parafiskalnega delovanja neke institucije znotraj države, kar je po naši oceni seveda nedopustno. Zakaj finančnega? Finančnega govorimo zato, ker seveda članstvo prinaša tudi finančna bremena za podjetja. Marsikatero podjetje, danes po naši oceni več kot 75 odstotkov vseh podjetij, ki so pod obvezo združeni v okviru gospodarske zbornice, noče biti član tovrstnega združenja, kajti ekonomski interes jim tega ne opravičuje. Člani so izključno zaradi tega, ker morajo biti. Če gospodarski subjekt ne plača članarine za tovrstno brezpredmetno institucijo, je podvržen sankcijam. In zakaj bremena? Zaradi tega, ker strošek oziroma članstvo predstavlja strošek za, po naši oceni, neizvedene storitve. PosledicE morebitnega sprejema našega zakona, ki vam ga danes ponujamo v sprejem, bi bile dvoje. In sicer prvič, gospodarski subjekti, torej podjetja bi se prostovoljno odločala, ali hočejo biti združena v gospodarski zbornici ali ne. Vodil bi jih izključno ekonomski interes. Če bi podjetje ocenilo, da skozi članstvo v gospodarski zbornici lažje uveljavlja svoj interes, torej obstoj in razširitev na trgu, potem bi se včlanili v gospodarsko zbornico. Če tega ne ocenjujejo, in takih podjetij je veliko, potem se pač ne bi vključili v tovrstno institucijo. Po drugi strani pa bi s sprejemom tega zakona, torej zakona, ki ga ponuja Slovenska nacionalna stranka v sprejem, podvrgli gospodarsko zbornico tržnim normam. Gospodarska zbornica je danes ena izmed tistih institucij, ki na trgu ne dela ničesar, saj za ta svoj nič prejema obvezno članarino vseh svojih članov. Zato v Nacionalni stranki apeliramo na vse vas, ki so vas pred volitvami vedno polna usta o tem, kako se zavzemate za gospodarski razvoj naše družbe, da podprete zamisel Slovenske nacionalne stranke. Hvala zaenkrat.
Hvala lepa, gospod Peče. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije bo to predstavil gospod Martin Mikolič. Prosim.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni kolegi in kolegice, poslanke in poslanci! Predlagatelj v predlogu sprememb in dopolnitev zakona o gospodarski zbornici predlaga dve bistveni spremembi, in sicer opustitev principa obveznega članstva v zbornici in drugačen način imenovanja sekretarja zbornice. Kar precej tehtnih argumentov obstaja, ki kažejo na to, da bi na tak način dopolnjeni zakon, kot ga predlagatelj predlaga, prinesel lahko več škode oziroma več nedorečenih zadev kot pa koristi. Predlagana sprememba je sistemske narave, s tem, da bi se ohranil konceptualni okvir osnovnega zakona. Zaradi tega brez temeljite analize, kaj bi pomenila sprememba obveznega v neobvezno članstvo v zbornici, predloga ni možno podpreti. Predlagana rešitev spremembe zakona brez predhodnega obdobja bi lahko povzročila celo vrsto nepredvidljivih posledic tudi pri izvrševanju drugih zakonov in podzakonskih predpisov, ki pravzaprav zbornici nalagajo javna pooblastila. Med ostalim predlagana sprememba ne vsebuje rešitev, kako bi naj ob prostovoljnem članstvu bilo opredeljeno vprašanje reprezentativnosti zbornice. Sprememba koncepta iz obveznega v prostovoljno članstvo bi prav gotovo morala biti povezana tudi s spremembo statusa zbornice, pa tudi s spremembami vloge in naloge zbornice, zlasti tistih, ki jih zbornica izvaja na osnovi javnih pooblastil. Prav gotovo bi kot posledico spremenjene podlage za včlanjevanje v zbornico bilo potrebno uveljavljati tudi spremembe v drugih določbah zakona, ki urejajo vprašanje organizacije, sestave in načina oblikovanja organov zbornice. Zaradi določenih problemov, ki so bili v zadnjem obdobju izpostavljeni v zvezi z delom in učinkovitostjo gospodarske zbornice, je prav, da zakonodajalec na tem področju naredi določen ukrep. Verjetno tudi veliko pove to, da je zakon o gospodarski zbornici bil sprejet leta 1990. V tej smeri je tekla tudi celotna razprava na matičnem delovnem telesu, kjer je bilo večinsko mnenje, da se problematika zborničnega združevanja in organiziranja celovito uredi s primerno zakonodajo. Prav gotovo bi bilo potrebno narediti tudi analizo obstoječega stanja in učinkovitosti obrtne zbornice Slovenije in kmetijsko-gospodarske zbornice. Glede na vsa navedena dejstva v poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo predlog vlade Republike Slovenije, da se problematika zborničnega združevanja in organiziranja v gospodarski zbornici celovito uredi z novim predlogom zakona, ki bi ga naj vlada predložila v obravnavo v prvi polovici letošnjega leta. Zaradi tega današnji predlog spremembe in dopolnitve zakona poslanska skupina Nove Slovenije ne bo podprla, bo pa z zadovoljstvom podprla predlog zakona, ki bo vseboval celotne rešitve zborničnega organiziranja v prihodnje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledil predstavitev poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. To bo predstavil gospod Feri Horvat. Gospodu Horvatu se opravičujem, moral bi biti prvi na vrsti, vendar je prišlo do napake v dveh listinah. Hvala lepa.
Hvala za besedo predsedujoči. Spoštovana predstavnica vlade, kolegice in kolegi, vsi prisotni! Poslanke in poslanci naše združene liste ne bomo podprli predloga zakona oziroma podpiramo sklep, ki ga je sprejelo matično delovno telo, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Gospodarski zbornici Slovenije ni primeren za nadaljnjo obravnavo. O utemeljenosti takšnega sklepa priča visoka stopnja soglasja na seji tako v razpravi kot tudi v glasovanju, kar dokazuje, da je sklep bil tako rekoč soglasno sprejet s 13 glasovi za, proti je bil samo predstavnik predlagateljev. Zato predlagam tudi, kolegice in kolegi, da takšen sklep potrdimo in da zakon zavrnemo. Takšno stališče ne pomeni, da oporekamo utemeljenim pripombam na sedanje stanje v zborničnem sistemu v vseh treh zbornicah, gospodarski, kmetijski in pa v obrtni. Da so potrebne izboljšave, je res, vendar je bistveno vprašanje, kako te izboljšave opraviti. Bilo bi skrajno neodgovorno in celo škodljivo, slabo pripravljeno novelo, ki ima vsega sedem členov, od tega tri prehodne določbe in pa en člen za uveljavitev zakona, da bi na ta način kar z neko kulturno revolucijo preko noči podrli obstoječi koncept zborničnih sistemov, ne da bi ponudili nekaj boljšega nekaj novega. Na neustrezen poseg v koncept zborničnega sistema argumentirano opozarja tudi naša zakonodajno-pravna služba. Predloga zakona, kot vidite, ne podpira tudi vlada, nasprotovanje pa izražata tudi dve komisiji za gospodarstvo in za malo gospodarstvo in turizem pri državnem svetu. In še nekaj argumentov dodatno. Država Slovenija in slovensko gospodarstvo potrebujeta učinkovit zbornični sistem tako doma zlasti pa v Evropski uniji in še posebej v globaliziranem svetu, in to zlasti na naslednjih področjih. Prvič, potrebna je reprezentativnost in legitimnost pri zastopanju interesov celotnega gospodarstva v socialnem partnerstvu v odnosu do države in do drugih ustanov doma in v tujini. Potrebna je sposobnost prevzemanja in dobrega izvajanja javnih pooblastil. Potrebna je še večja vloga zbornic v mednarodnem gospodarskem sodelovanju, v promociji trgovine, turizma, investicij in na drugih področjih. To je še posebej pomembno za mala in srednja podjetja. Zelo pomembna in koristna je vloga zbornic na regionalni in lokalni ravni, posebno še zdaj, ko nimamo regionalne organiziranosti za povezovanje gospodarstva, za spodbujanje razvoja, za krepitev čezmejnega in medregijskega sodelovanja. Končno je zelo pomembna je vloga zbornic za nudenje strokovnih in svetovalnih storitev na nekomercialni osnovi, ker druge stvari opravljajo seveda podjetja na tržnih pogojih. Podpiramo celovit pristop k prenovi zborničnega sistema, zakonodaje, notranje organiziranosti, načina odločanja in financiranja, in to za vse tri zbornice, ki sem jim omenil. To pa je potrebno opraviti odgovorno na podlagi objektnih primerjalnih analiz z najbolj primerljivimi državami, z državami z dolgoletno tržno tradicijo in demokratično tradicijo in predvsem z državami, ki so naši glavni partnerji. Popolnoma neresnična je izjava in neresna, da obvezno članstvo ni združljivo s tržnim gospodarstvom, kot pravijo nekateri, in tudi v javnosti se to pojavlja. Poglejmo Italijo, Avstrijo, Nemčijo, Francijo, ki imajo obvezno članstvo, podoben sistem, kot je naš. In ne moremo reče, da so to nedemokratične ali netržne države. Tak sistem tudi nič ne omejuje svobodnega povezovanja gospodarstva v raznih oblikah. Pri tem projektu prenove bi moralo sodelovati gospodarstvo in zainteresirane organizacije. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Kristijan Janc. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Kolegice, kolegi. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke ne bo podprla predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarski zbornici Slovenije, ker ne podpiramo na hitro sprejetih odločitev sprememb zakonodaje s tega področja in zato menimo, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitve. Predlog zakona predvideva opustitev principa obveznega članstva v zbornici ter drugačen način organiziranja tudi regionalnih zbornic. Če se k zadevi pristopi brez temeljite predhodne analize posledic, ki jih prinaša predlog, in brez predhodnega obdobja za reševanje zakona, se lahko s tem povzročijo številne posledice, tudi nepredvidljive, na področju izvrševanja drugih zakonov in podzakonskih aktov. Predlog zakona je protisloven, saj ohranja naloge gospodarske zbornice Slovenije in hkrati ukinja obvezno članstvo, kar ima za posledice razpad sistema samega organiziranja zbornic. Prav tako ne zagotavlja rokov, v katerem naj bi se dosedanji člani zbornic opredeljevali za morebitno članstvo v zbornici, niti pravnega nasledstva sedanje gospodarske zbornice. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke ocenjuje, da predstavljeni predlog ni primeren za nadaljnjo obravnavo in da je potrebno problematiko obravnavati celovito z novim predlogom zakona, ki naj bi ga vlada Republika Slovenija predložila v prvi polovici leta 2005. Pri pripravi zakona pa je potrebno večjo pozornost nameniti tudi malim in srednjim podjetjem, zbornični sistem pa bolj prilagoditi potrebam svojih članov ter povečati obseg aktivnosti v območjih gospodarskih zbornic, ki pri svojem povezovanja in delovanju. Uvedba prostovoljnega članstva v zbornici pomeni, da bi mala podjetja pri zastopanju interesov izgubila na svojem pomenu, vpliv močnih gospodarskih subjektov pa bi se še povečal. Sama gospodarska zbornica mora poskrbeti za večjo preglednost ter racionalnost pri svojem delu in za učinkovitejšo rabo povezovanja na območnih gospodarskih zbornicah. Intenzivneje se mora pričeti ukvarjati tudi z ustvarjanjem pogojev za doseganje večje dodane vrednosti na zaposlenega. Slovenska ljudska stranka bo podprla predlog zakona, ki bo usklajen na različnih ravneh ter tudi za vse člane gospodarske zbornice sprejemljiv in usklajen. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo vedno podprla dobro pripravljene ukrepe, ki bodo zmanjševali obremenitve slovenskega gospodarstva, saj postaja vse manj konkurenčno na evropskem in svetovnih trgih. Zato tudi vsak strošek, tudi tako majhen, kot je, recimo, obvezna članarina gospodarske zbornice Slovenije. Med člani gospodarske zbornice Slovenije so mnenja zelo deljena in večina pričakuje spremembe oziroma znižanje članarine in bolj uspešno zbornico. To pa velja za vse gospodarske družbe, tudi za mala podjetja, ki so bila doslej nekoliko zapostavljena, pa tudi sama institucija kot taka se bo morala racionalizirati. To pa ne bo dovolj. Potekal naj bi celovit pristop k zmanjševanju obveznosti gospodarstva na vseh nivojih države, če želimo uspešno gospodarstvo, nova delovna mesta, hitrejši tehnološki razvoj in druge zadeve. Vse to pa bo zahtevalo veliko naporov naše, slovenske vlade pri usklajevanju prihodkov in odhodkov državnega proračuna v prihodnjih letih. Jaz jim želim uspešno delo in dobro pripravo novega zakona, ki je nujno potreben za slovensko gospodarstvo, pa tudi za gospodarsko zbornico. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Sašo Peče. Izvolite, prosim.
Spoštovani! Žal mi je, da v tem državnem zboru ni posluha za pametne ideje. Žal mi je, da ste tako trdi in niste pripravljeni na spremembe, kljub temu, da vam jih tempo življenja v naši državi narekuje. Kljub temu, da ste vi živeli v prejšnjem sistemu, ko je bilo obvezno članstvo predvideno oziroma še takrat ne v celoti obvezno članstvo v zvezi komunistov. In sedaj ta sistem uveljavljate oziroma ga ohranjate v tržnem sistemu gospodarstva v naši državi. Gospe in gospodje, to pač ne gre skupaj. Rečeno je bilo, da je zakon škodljiv. Škodljiv zakon, zaradi tega, ker dopušča podjetniško iniciativo! Zaradi tega, ker se trudimo, da bi se podjetniki sami odločali, kaj bo z njihovimi podjetji! Ali je zato zakon škodljiv? Lepo vas prosim, gospodje, saj ste, ne vem, 20 let za časom! Drugo. Eden izmed govorcev je upal reči "preko noči". Gospe in gospodje, zakon je star 12 let! Zakonodajna veja oblasti se je v prejšnjem mandatu srečala s tem zakonom, torej pred štirimi leti, ko smo ga v nacionalni stranki vložili prvič. Izvršna veja oblasti, torej vlada Republike Slovenije s pristojnimi ministrstvi se je srečala s tovrstno zakonsko materijo. Ustavno sodišče, torej sodna veja oblasti se je srečala s to materijo, ko je prišla na ustavno sodišče ena izmed pobud za ukinitev sistema obveznega članstva. In potem upate danes tu reči "preko noči"! Gospodje, ali ste spali dvanajst let! In pa še nekaj. Govorite, da si želite nekaj novega. Ja, saj novost vam ponujamo! Ali se vam to ne zdi? Novost vam ravno ponujamo v predlogu zakona, ki ga Slovenska nacionalna stranka pošilja v proceduro. Ker pa očitno materijo zelo slabo poznate, vam bom povedal, da področje zborničnega, obveznega zborničnega sistema v naši državi ureja devetnajst področnih zakonov, kar pomeni oziroma se opravičujem, imamo devetnajst zbornic in vse razen ene imajo sistem obveznega članstva. S tega mesta sedaj napovedujem, da če vlada Republike Slovenije po vzoru prejšnje vlade ne bo držala svojih obljub in pristopila k spremembi sistema zbornic, bomo v Nacionalni stranki prisiljeni vložiti osemnajst enakih zakonov. Gospodje, čas je za spremembe. Osemindvajset zakonov opredeljuje zbornični sistem. Ali se vam ne zdi to malo preveč? In rečeno je bilo, da s tem, če bi sprejeli predlog slovenske nacionalne stranke, bi izgubili reprezentativnost gospodarske zbornice v pogajanjih z vlado kot socialnim partnerjem. Gospodje in gospe! Lahko berete vsakodnevno v časopisju, če že nimate stika z gospodarskimi subjekti in pa državljani ter državljankami, 75% članov v okviru gospodarske zbornice nima zveze s tem, da podajo svoje stališče, ker jih vodstvo gospodarske zbornice ne upošteva. Vodstvo gospodarske zbornice upošteva eno peščico zelo bogatih podjetnikov, katerim se seveda splača delovati v okviru gospodarske zbornice. Ampak sistem, kot je danes, pomeni, da tisti bogati gospodarski subjekti plačujejo nizko članarino ravno na račun majhnih podjetnikov, ki nikoli niso imeli besede pri gospodarski zbornici, kaj šele, da bi gospodarska zbornica za njih opravila katero storitev. Zatiskate si oči pred resnico. Govor je bil o socialnem partnerstvu. Lepo vas prosim, katera vlada v Republiki Sloveniji je pa kdaj upoštevala socialnega partnerja? Nikoli. Socialni partnerji, žal roko na srce, so tukaj samo zato, da se vlada tu pa tam kdaj sklicuje na njih, kadar ji to ustreza, drugače pa zanemarjajo socialnega partnerja. V nadaljevanju je bilo rečeno, da gospodarska zbornica opravlja oziroma izvaja naloge javnega interesa!? Gospodarska zbornica opravlja naloge javnega interesa. Gospodje in gospe, javni interes mora opravljati vlada oziroma država. Država ne sme prenesti nalogo ugotavljanja in opravljanja javnega interesa na podjetnike. To je skregano. Gospodarska zbornica je ustanovljena samo z enim namenom, zato da združuje tiste, ki hočejo biti člani te gospodarske zbornice, zato da jim bo pomagala. In če jim ne pomaga, zakaj bi potem bili ti člani prisiljeni obvezno plačevati članarino. To je nepojmljivo in po naši oceni seveda paradoksalno. Gospodarska zbornica v svoji obrazložitvi kot odgovor na predlog zakona, ki smo ga v Nacionalni stranki napisali, nekajkrat poudarja, da oni opravljajo javni interes. Javni interes, če jim ga že nalaga država, naj ga država tudi financira. Ne pa tako, kot je sedaj, da se sklicujejo na javni interes, ki ga "opravlja", v narekovajih seveda opravlja, gospodarska zbornica za ime vlade, toda na račun podjetnikov. Gospodje in gospe, to pač ne gre skupaj. Hvala.
Hvala lepa. Vabim gospoda Bojana Starmana, da v imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke poda mnenje njegove stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Poslanska skupine Slovenske demokratske stranke predlagane spremembe zakona ne bo podprla. Vendar s tem ni rečeno, da se z večino pripomb in argumentov predlagatelja ne strinja, s tem daje samo čas in možnost temeljite priprave sprememb, ki naj bi se po obljubi vlade zgodile v čim krajšem času. Dejstva so takšna, da v organiziranju gospodarske zbornice so potrebne in nujne korenite in hitre spremembe. Ne moremo si predstavljati, da organizacija deluje še po krovnem zakonu iz leta 1990, saj bi morala biti prav gospodarska zbornica vzor hitrega prilagajanja novemu tržnemu sistemu in novi ekonomiji, vendar tega ni storila. Seveda je obvezno članstvo ena velika potuha, ker če imaš tako na lahek način s sklepom državnih organov dodeljena precej visoka sredstva, ti ni potrebno skrbeti za svpke programe, za povečanje kvalitete svojih storitev in mislim, da bi že sama zbornica že zdavnaj morala spremeniti ta sistem obveznega financiranja oziroma ga temeljito spremeniti. Če pogledamo že tudi sam sistem. Leta 1990 je bilo v gospodarski zbornici včlanjenih 3.000 članov, danes jih je 64.000. Že s tega vidika bi bilo treba tudi spremeniti procente, ki jih plačujejo podjetja. Nekatera podjetja do 3 milijone 900 ne plačujejo, teh je, pravijo, 30.000, druga podjetja plačujejo 0,22% od bruto plač plus amortizacije, kar so izredno, izredno veliki zneski. Predvsem pa mislimo, da je potrebno racionalizirati to področje in na nek način kjerkoli bo možno, bomo morali poskrbeti za to, da bomo pogoje za našem gospodarstvo izboljšali, se pravi znižali vse nepotrebne obremenitve. Mi smo prisiljeni, naše gospodarstvo je prisiljeno prodajati na odprtem trgu, trg pa vemo, da priznava samo tiste stroške v ceni proizvoda, ki so nujno potrebni. Mislim, da tak obseg stroškov gospodarske zbornice ni nujno potreben strošek in bi bil lahko bistveno nižji oziroma ga tudi lahko ne bi bilo. Mi se bomo prizadevali in zmeraj podpirali stvari v smeri razbremenitve gospodarstva tudi na drugih področjih. Poudaril bi rad, da je ena od zadev, ki jo bomo vedno izpostavljali, prevelika obremenitev samega sistema plač z davki in prispevki. Tudi tukaj bo treba čim hitreje narediti spremembe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine LDS bo predstavil gospod dr. Matej Lahovnik. Prosim izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane polanske, poslanci. V poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije ne bomo podprli obstoječega predloga, ki je pred nami. Kljub temu pa menimo, da so potrebne spremembe obstoječega zakona o položaju in vlogi gospodarske zbornice in tudi ostalih zbornic, s katerimi se soočamo v Sloveniji. To kažejo tudi diskusije, ki so bile opravljene na odboru za gospodarstvo. To kažejo tudi odmevi, ki prihajajo iz terena. To kaže tudi javna polemika v slovenski javnosti. Najprej se je treba odločiti, ali želimo še naprej vztrajati na obveznem članstvu v zbornicah, ki je značilen za kontinentalni evropski prostor, ali želimo članstvo v večji smeri oblikovati na prostovoljni bazi, kot imajo to v anglosaksonskem sistemu. Ugotovili smo, da obstaja veliko pomanjkljivosti obveznega članstva. Predvsem je dejstvo, da obvezno članstvo na nek način pomeni potuho vodstva zbornic. Lahko se vprašamo, zakaj pa res ne bi člani v teh zbornicah glasovali s svojimi nogami, zakaj dejansko ne bi šli k tistemu, ki jim ponuja za neko javno reprezentativno funkcijo in tudi za ostale storitve največ. To je eno izmed osnovnih vprašanj, ali preiti na prostovoljnost članstva, v vsakem primeru pa, v kolikšni meri povečati in omogočiti tudi konkurenco med zbornicami. Poglejte, če vzamete samo kmetijsko-gozdarsko zbornico, ki ima 173 tisoč članov. Človek dobi občutek, da je Slovenija ena sama velika kmetijska država. Ko greš pa pogledat podatke, pa vidiš, da je od tega 110 tisoč članov, ki imajo malo večjo zaplato zemlje in plačujejo nek pavšal. Ta pavšal je še v letu 2004 znašel 3000 tolarjev. Iz tega je zbornica nabrala 330 milijonov tolarjev rente. Lepa renta! Sedaj se je pa ta pavšal nenadoma znižal na 2000 tolarjev in je pač 220 milijonov tolarjev rente. Lahko se vprašamo, kaj imajo vsi tisti mali, pogojno povedano, kmetijski obdelovalci z nekaj kvadratnih metrov zemlje od same dejavnosti iz zbornice. Seveda ne trdim, da ne opravlja koristne naloge za nekatere kmetijske pridelovalce. Ampak tukaj se ravno na tem pokaže dejstvo, da so določene spremembe in prevetritve tega sistema potrebne. Tudi na področju gospodarstva se je na odboru za gospodarstvu izkazalo, da mnogo podjetnikov plačuje pavšal v višini 3000 tolarjev. Podjetnica, ki je bila navzoča, je opozarjala, da imajo za to tudi določene storitve. Ona je govorila da vsaj za v višini 6000 tolarjev. Dopuščam, da je temu tako in bom podprl tudi opravljeno analizo, ki naj pokaže res koristi in stroške, ki jih imajo podjetniki in tudi ostali gospodarski subjekti od takšnih gospodarskih interesnih združenj. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo prepričani, da je obstoječa razprava koristna, nujna, da je potrebno prevetriti obstoječi sistem, ponovno preveriti koristi in slabosti obveznega članstva, ki ga imamo uveljavljenega, ponovno je treba preveriti tudi način plačevanja članarine, ali je res takšen sistem pravi in predvsem je treba poslušati članstva teh zbornic. Ne nazadnje so člani in članice v teh zbornicah tisti, ki morajo imeti odločilno besedo. Zaradi njih tudi obstajajo različne zbornice. In če se bodo člani in članice odločili za spremembe, potem v Liberalni demokraciji Slovenije menimo, da ni nobenega razloga, da bi bila politika na drugem bregu. Še več, menimo, da je potem treba takšne spremembe podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potem seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 6. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob času, določenim za glasovanje. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - drugo obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VETERINARSTVU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev, s prvo podpisano Barbaro Žgajner Tavš. V zvezi s tem zakonom odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem najprej besedo predstavnici predlagateljev zakona, gospe Barbari Žgajner Tavš za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, cenjeni kolegi! Zakon, ki ga je pripravila Slovenska nacionalna stranka zajema tiste res nujne spremembe, ki jih je potrebno sprejeti v okviru samega zakona o veterinarstvu, saj so odraz nepravilnosti oziroma pomanjkljive zakonodaje iz leta 2001 ter nanjo navezujoče se podzakonske akte, ki so še starejšega datuma. Predlog zakona je Slovenska nacionalna stranka prvič v parlamentarno proceduro vložila konec preteklega mandata, vendar zaradi poslovniških določil oziroma prakse dela zakon ponovno vlagamo oziroma smo ga vložili v tekočem mandatu. Sedanja ureditev veterinarske službe v Republiki Sloveniji je omejevalna in ne dopušča primerne razvojne konkurenčnosti trga veterinarskih storitev. Država ima preko opredelitev obsega javne veterinarske službe in instituta koncesijskih pogodb pod neposrednim nadzorom delovanje celotne veterinarske službe, tudi zasebnega kliničnega dela, zaradi česar je v preteklosti že prihajalo do primerov neposredne oziroma posredne zlorabe moči pristojnih državnih organov. V trenutnih pogojih je praktično nemogoče ustanoviti novo veterinarsko ambulanto ali kliniko. Celotna Republika Slovenija je namreč že razdeljena na koncesijska območja, po drugi strani pa je velika večina veterinarskih dejavnostih opredeljenih kot javna služba, za katero država preko instituta koncesij podeljuje dovoljenje za delo. Vendar podeljevanja koncesij se država loti le vsakih deset let, se pravi po sedanji ureditvi bo država vprašanja podeljevanja koncesij ponovno odprla šele leta 2009. Koncesije pa določajo območje dela, prostih območjih pa več ni. Poleg tega pa posamezni veterinar ne more opravljati na primer dejavnosti zdravljenja živali brez njegove izrecne poimenske navedbe v koncesijski pogodbi. Takšna ureditev je po mnenju Slovenske nacionalne stranke in tistih, ki jih seveda tudi prizadeva to področje, rigidna in ne omogoča normalnega razvoja, poleg tega pa omejuje potrebno konkurenčnost in delovanje trga kvalitetne veterinarske storitve na slovenskem trgu. Uveljavljena ureditev je tudi v nasprotju z nekaterimi direktivami Evropske unije, kot je na primer področje medsebojnega priznavanja strokovnih kvalifikacij. Pod vprašaj pa se postavlja tudi vprašanje potrebe po obveznem zborničnem sistemu, o čemer smo danes že slišali, in sicer pod 2. točko. Ali deluje zbornica res v interesu svojih članov? In naj tu le spomnim na zadnje zaplete pri volitvah organov kmetijsko-gozdarske zbornice, kjer se jasno izkazuje le volja in premoč določenega lobija. Naj spomnim, udeležba je bila smešno nizka, le 12,7%. Namen in cilj predlaganega zakona je liberalizacija trga veterinarskih storitev preko nove opredelitve obsega javne veterinarske službe in med drugim uveljavitev principa hišnega veterinarja brez omejitev za izvajanje veterinarske dejavnosti, ki ni opredeljena kot javna veterinarska služba. Del veterinarske službe se po našem predlogu tudi v bodoče opravlja kot javna veterinarska služba, medtem ko se ostale dejavnosti prepustijo v izvajanje posameznikom in institucijam, ki izpolnjujejo z zakoni in podzakonskimi akti določene pogoje. S temi spremembami sledimo tudi ustavnemu določilu dopuščanja konkurence tudi na področju veterinarstva, kar posledično pripomore h kvalitetnejši ponudbi oziroma kvalitetnejšim storitvam. V predlagani noveli, kot sem že omenila, se odpravlja tudi desetletna doba, ki je v sedanji ureditvi ob izpolnjevanju ostalih strokovnih in tehničnih pogojev pogoj za pridobitev koncesije na področju tako imenovane velike prakse ter pogoj krajevne pristojnosti, kar so podprli tudi prisotni člani delovnega telesa državnega sveta, ki so v svojih ocenah predlagane novele izražali potrebo po tovrstni prevetritvi področja veterinarstva oziroma tudi v smislu odprave krajevne pristojnosti za odpravljanje koncesijskih storitev. Glede na to, da me čas preganja, naj še zaključim. V uradnem mnenju se Vlada Republike Slovenije obvezuje, da bo pripravila spremembe zakonodaje do konca marca 2005. Pri teh spremembah bo preučila in upoštevala tudi spremembe, ki jih je v predlogu zakona opisala Slovenska nacionalna stranka. In za konec seveda, če bo predlog sklepa matičnega delovnega telesa državnega zbora, ki je negativen, sprejet, velja še enkrat apel vladi, da resnično pristopi k spremembam zakonodaje na tem področju, pri čemer je nujno upoštevati dejanske razmere v Republiki Sloveniji. Konec koncev nam Evropska unija to možnost tudi dopušča oziroma prepušča. In Slovenija je žal v preteklosti ravno zaradi prilagajanja Evropski uniji, ravno na področju kmetijstva v Republiki Sloveniji naredila največ škode.
Hvala lepa. Seji prisostvujeta tudi gospa Marica Lukačič, ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ter gospa dr. Vida Čadonjič Šeplič, direktorica veterinarske uprave Republike Slovenije. Obe lepo pozdravljam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Marjetka Uhan, Nova Slovenija.
Spoštovani predsedujoči, predstavnice vlade, poslanke in poslanci. Predlagani zakon je sicer kratek, vendar zelo posega v področje veterinarstva. Predlagani predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu bi po mnenju predlagateljev omogočil v realizacijo trga veterinarskih storitev: ustanovitev zasebne ambulante, klinike, laboratorija, hkrati bi omogočil izbiro hišnega veterinarja. Predlagane spremembe govorijo tudi o prostovoljnem članstvu veterinarjev v veterinarski zbornici, o spremembi pogojev, ki jih mora izpolnjevati generalni direktor. Po sedanji organizaciji veterina pokriva celotno državo in je glede na organiziranost službe dostopna za vse državljane. Poleg rednega, preventivnega in kurativnega zdravljena živali je zadolžena za ukrepe za zaščito živali pred kužnimi in drugimi boleznimi in zaščito prebivalstva pred zoonozami in okužbami z živili živalskega izvora. Zato je pomembno, da je pravilna organiziranost veterinarske službe - sicer lahko pride do posledic pri živalih in ljudeh in s tem do gospodarske škode. Del nalog, ki pa jih predpiše minister, kot so diagnostične in preventivne akcije za tekoče leto, so stvar javne službe in financiranja s strani države. Po besedah vladne predstavnice je v naši državi podeljenih 94 koncesij in lastniki živali imajo možnost izbire veterinarja, čemur oporekajo predlagatelji zakona. Po mnenju zakonodajno-pravne službe bi predlagane spremembe korenito posegle v koncept veljavnega zakona. Sedanja ureditev zakona pa ni v nasprotju z ustavo in veljavno zakonodajo, kar trdi predlagatelj. Vlada pripravlja spremembo zakonodaje na področju veterinarstva, ki bo v skladu z evropskimi direktivami za omenjeno področje. Zato bi bilo smiselno vključiti predlagane spremembe v veterinarsko zakonodajo, če ne bodo v nasprotju z zakonodajo. Zlasti se strinjamo za področje privatne iniciative, da bi tudi v praksi to dejansko zaživelo. V Novi Sloveniji pričakujemo, da bo država predpisala in financirala ukrepe, ki so potrebni za varnost ljudi in živali, ostalo pa prepustila trgu. Strinjamo se, da je obstoječi zakon o veterini slab. Vendar, ko se gre v spremembo zakona, je potrebno problematiko obravnavati celovito in sistemsko. V zakonu je potrebno opredeliti tudi v položaj uporabnikov, zlasti kmetov in ne samo veterinarjev. Današnjega predlaganega zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu v Novi Sloveniji ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim gospod mag. Janez Kramberger.
Hvala lepa gospod podpredsednik. Lep pozdrav ministrici in direktorici veterinarske uprave. Kolegice in kolegi. V naši poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlaganega zakona ne bomo podprli. Ugotavljamo, da predlagane spremembe in dopolnitve v posameznih členih korenito posegajo v koncept veljavnega zakona. Obenem pa tudi ugotavljamo, da so bile ravno te določbe že presojene pred ustavnim sodiščem, mislim, da na pobudo državnega sveta in tudi veterinarske zbornice. Ustavno sodišče za te veljavne določbe, v katere posegajo predlagane spremembe in dopolnitve tega zakona, ni ugotovilo, da so v nasprotju z ustavo. Zlasti je bila zavrnjena trditev predlagatelja, da gre za omejevanje svobodne gospodarske pobude. To moram posebej poudariti zaradi tega, ker je predlagatelj v svoji obrazložitvi navedel, da sledi ustavnemu določilu dopuščanja konkurence in da je cilj, ki ga želi s temi spremembami in dopolnitvami doseči, predvsem liberalizacija trga. Kolegice in kolegi, veterinarska dejavnost, ki obsega ukrepe za zaščito zdravja živali pred kužnimi in drugimi boleznimi, za zaščito prebivalstva pred zoonozami in okužbami z živili živalskega izvora, je pomembna dejavnost. Napake in nepravilnosti pri organizaciji in pri delovanju takšne službe lahko povzročijo hude posledice ali celo katastrofe tako pri živalih kot tudi pri prebivalstvu; to smo konec koncev lahko videli tudi v nekaterih evropskih državah pred nekaj leti. Posebej želim poudariti, da predlagatelji posegajo v koncept organiziranosti veterinarske službe v Republiki Sloveniji na eni strani in na drugi strani ne ponujajo celovite rešitve. Če bi ta zakon bil sprejet, bi prišlo do težav predvsem v izvajanju javne veterinarske službe, kar bi na koncu pomenilo nevarnost za varovanje zdravja živali in ljudi. Nedvomno je dolžnost države, da to dejavnost uredi na način, da bo služba dostopna vsem, saj je to v javnem interesu. Zagotovljena mora biti trajnost izvajanja službe, javnost in preglednost, predvsem tistega dela, ki je v javnem interesu - varovanje zdravja ljudi in živali, preprečevanje širjenja zoonoz, varovanje živali pred mučenjem, to je nedvomno javni interes. Ker gre za necelovito in nestrokovno pripravljeno spremembo zakona, je v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Srečko Prijatelj. Prosim.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor, kolegice in kolegi! Ta država ni prijazna do pravnih oseb, ki ustvarjajo novo dodano vrednost v Republiki Sloveniji. Kajti če bi bila, potem bi se upoštevali tudi tisti, ki so obvezni delati po tem zakonu. Zbornični sistemi so na splošno zelo slabi, če so obvezni. In obveza je tudi plačilo, teh pa ni malo. Tisti, ki ustvarja danes tako imenovano novo dodano vrednost in skrbi za nova delovna mesta, je obvezen plačati tudi pokojninsko in invalidsko obveznost do zavoda, davek na izstavljen račun [[20%]] , pa čeravno ta ni nikoli plačan, potem celo obveza za plačilo avtorske pravice, če ima prižgan radio v svojem lokalu oziroma ambulanti, ker govorimo o tem zakonu, pa druge obveze do zbornic, gospodarske zbornice, obrtne zbornice, v tem primeru veterinarske itn. Če enega od teh računov ne plača, sledi blokada in davčno upravo nič ne zanima, zakaj ni dobil plačila na izstavljen račun za opravljeno storitev, ampak enostavno blokira račun. Ta zakon, ki smo ga predlagali mi, Slovenska nacionalna stranka, je po naši oceni dober in dopušča zelo primerno konkurenčnost, ki je danes ni. Če že nekdo lahko odpre novo veterinarsko ambulanto, lahko v njej prodaja samo zdravila. To je ugotovil tudi matični odbor, ki je ta zakon obravnaval. In naj se navežem še na to, da je področje veterinarstva v državah Evropske unije urejeno na nivoju skupnosti. Organiziranost stroke v neki državi ni določena z nobeno od direktiv. To počnemo samo mi tukaj v Sloveniji. Ne nazadnje bi želel povedati tudi to, da je zanimivo, ko poslušam strokovna stališča posameznih poslanskih skupin, ki dejansko v bistvu zagovarjajo nekatere lobije, katerih člani so. Večinsko stališče članov odbora je bilo, da je veljavni zakon o veterinarstvu nedvomno treba popraviti oziroma spremeniti v nekaterih določbah. Torej se strinjamo, da je obstoječi slab. In bistveni razlog, ki je vodil člane odbora k odločitvi, da ne podprejo predloga, ki smo ga predlagali mi, je zagotovilo vlade, da bo do marca 2005 pripravila novega. Zatorej o nekem kvalitetnem na hitro pripravljenem zakonu ni potrebno govoriti in mislim, da ste celo pri tem žaljivi. Vlada tudi trdi, da v bistvu podelitev koncesije ni omejevalna. To preprosto ni res. To je razložila že moja kolegica in mislim, da bi morali biti na tem področju bolj pozorni do stroke, ki opozarja na to, da na tem segmentu nekaj ni v redu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Franc Sušnik. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, gospa ministrica, poslanke in poslanci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu, ki ga je v zakonodajni postopek vložila skupina poslancev, s prvopodpisano Barbaro Žgajner Tavš, zavračamo kot neustrezno rešitev. Predlog zakona poskuša urejati izključno in predvsem ozko področje veterinarstva, ki se omejuje zgolj in samo na izboljšanje položaja veterinarjev. To pa je ob že itak prenormirani ureditvi področja veterine v Republiki Sloveniji, ki ga dodatno obremenjuje že zakonito in uveljavitev niza nadstandardov in privilegiranega položaja veterinarjev, popolnoma nedopustno. Predlagatelj zakona je spregledal težave kmetov, težave rejcev in številnih uporabnikov veterinarskih storitev, kar je glavna pomanjkljivost zakonskega predloga, ki je predmet obravnave. Zakonitost veterinarskega spričevala v notranjem prometu, definicija in ureditev osemenjevanja kot tudi rejskega opravila, ureditev parjenja plemenjakov in naravnega pripusta, financiranje veterinarske službe, določanje cen veterinarskih storitev, ki jih predpiše država, organiziranost veterinarske mreže, ki bo omogočala tudi večjo konkurenco in delovanje trga tudi na področju veterine, so samo najbolj pereča in v celoti neustrezno urejena področja, ki jih je vsekakor potrebno na novo urediti in niso zajeta v zakonskem predlogu, ki je predmet obravnave. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo zato podprli predlog odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki se glasi, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Smo pa poslanci Slovenske demokratske stranke že pri sprejemanju in po uveljavitvi zakona o veterinarstvu leta 2001 opozarjali, da je ureditev tega zelo pomembnega in obširnega področja neustrezna in smo z zakonskimi predlogi poskušali, žal neuspešno, odpraviti glavna in najbolj izstopajoča in neustrezna določila veljavnega zakona o veterinarstvu. Tako je bila uzakonjena cela vrsta nadstandrdov, ki nikakor niso primerljivi z ureditvami v sosednjih državah. Tako je v letih po uveljavitvi zakona veterinarska stroka na račun uporabnikov, predvsem kmetov in drugih, neupravičeno pridobila položaj, ki ni primerljiv in optimalen glede na vlogo in položaj, ki bi ga veterina zaslužila v svoji primarni funkciji, ta pa je skrb za varno hrano ter zdravje in dobrobit živali. To trditev potrjujejo tudi agrarni ekonomisti, ki so nas opozorili na nesorazmeren porast porabe proračunskih sredstev veterine na račun drugih strokovnih služb s področja kmetijstva na eni strani in pa istočasno povišanje veterinarskih pristojbin, ki obremenjujejo rejce in uporabnike veterinarskih storitev. Na osnovi navedenega v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke soglašamo s potrebo po spremembah zakona o veterini. Sprememba zakonske ureditve veterinarstva je nedvomno nujna. Ta sprememba pa ne sme in ne more biti zgolj parcialna, kar pa zakon, ki je predmet današnje obravnave, nesporno je. Zato se v poslanski skupini v celoti pridružujemo mnenju in obljubam vlade in bomo storili vse potrebne korake in napore, da bo vlada zakon o veterini pripravila v predvidenem roku. Še kako je v našem interesu in prepričan sem tudi in predvsem v interesu uporabnikov, da bo nov zakon zajel samo tiste vsebine, ki jih predpisujejo evropske uredbe in direktive, ter da bo področje veterine urejeno primerljivo, brez nepotrebnih nadstandardov, ki naše rejce in uporabnike veterinarskih storitev postavljajo v podrejen položaj in jim povzročajo nepotrebne težave in stroške. Poslanci Slovenske demokratske stranke se bomo zavzeli za tak zakon o veterini, ki bo omogočil trajnostni razvoj kmetijstva in zagotovil prirejo ekološke in zdrave hrane, kar je naša temeljna in osnovna usmeritev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine LDS bo predstavil gospod mag. Borut Sajovic. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lep pozdrav tudi gostom iz ministrstva za kmetijstvo in pa direktorici republiške veterinarske uprave, pozdrav prisotnim poslankam in poslancem! V poslanskem klubu LDS predlaganih sprememb zakona o veterinarstvu ne bomo podprli. Da zaradi posameznih dreves ne sekamo gozda, je znano že dolgo. V tem primeru pa bi lahko rekli, da se zaradi posameznih ovac, ki se pasejo ob tropu, pa še ne vemo, ali znajo pasti travo ali ne na omejenem pašniku, ne gre razganjati celotne slovenske črede. So pa pobude in pa razmisleki predlagateljev vse obravnave in pa upoštevanja vredni, kajti časi se spreminjajo in marsikatera stvar na tem svetu je tako dobra, da ne bi mogla biti v skupno dobro še precej boljša. Predlagane delne, samo površinske ter pa v praksi in pravu neresnične, rešitve, niso prava podlaga za spremembo na boljše na tem sila občutljivem izpostavljenem in za to državo izredno pomembnem področju, kajti tema veterinarstva ne zadeva samo zagotavljanje zdravstvenega varstva živali pred kužnimi boleznimi in pa drugimi boleznimi, pač pa kar je danes v Evropi zelo pomembno, to je predvsem zaščita prebivalstva pred zoonozami in okužbami z živili živalskega izvora. Področje je izredno široko, posega na teren kmetijstva, živinoreje, varstva potrošnikov, pa tudi okolja, področje prehrambene industrije, prometa in pa trgovine. Tako široke in pomembne zadeve pa se ne smejo in ne morejo biti na hitro pripuščene zgolj liberalizaciji trga storitev. Država povsem na tem področju upravičeno sodeluje pri zadevah javne veterinarske službe, saj jo nenazadnje tudi plačuje. Vendar pa to je le četrtina trga veterinarskih storitev, vse ostalo je že precej dolgo na trgu, ki je neizprosen in včasih zelo krut. Za vstop na ta trg pa je potrebno imeti ob ustreznem visokem in strokovnem znanju tudi materialne, prostorske, kadrovske pogoje, ki omogočajo pravočasno kvalitetno strokovno storitev. Država na področju koncesij seveda veliko daje, nadzira, pa tudi strogo zahteva. Stalno 24-urno dežurstvo je eden od pogojev za koncesijo. Sredstva za izpolnitev le-tega pogoja pa veterinarske organizacije zagotavljajo same, in to na trgu. Se pa država iz tega trga umika, saj je ravno zaradi dobrega delovanja veterinarske službe v preteklosti in izkoreninjenja ter obvladovanja določenih bolezni dela na tem področju, s tem pa tudi stroškov za državo na tem področju, vsak dan manj. O združevanju v najrazličnejše zbornice je bilo in bo v tem prostoru povsem upravičeno še precej govora. Tudi področje veterinarstva bo treba, kar se tiče zbornice, primerljivo urediti tako z gospodarsko, kmetijsko, lekarniško, zdravniško pa zagotovo še marsikatero zbornico. Velja pa se pogovarjati tudi o kadrovskih pogojih za zasedbo ključnih delovnih mest na tem občutljivem in za državo po našem skromnem mnenju, povsem upravičeno na državo vezanem sistemu. Nenazadnje pomembnost temu področju dajejo tudi uredbe EU, tako ima uredba evropske skupnosti številka 882/4, ki začne veljati s 1.1.2006, za posledico nujnost priprave novega zakona usklajenega z EU zakonodajo. Priprava novega zakona je aktualna in takojšnja naloga nove vlade. Pri tem zahtevnem delu ji želimo srečno roko in kolikor bo treba ponujamo tudi aktivno sodelovanje, da bo področje, ki sicer dobro deluje, v skupno korist vseh še bolj urejeno. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 6. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob času, določenim za glasovanje. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O SPREMEMBI SKLEPA O VIŠINI SREDSTEV, KI PRIPADAJO POSAMEZNI POLITIČNI STRANKI IZ SREDSTEV DRŽAVNEGA PRORAČUNA V LETU 2004, IN O PREDLOGU SKLEPOV O VIŠINI SREDSTEV, KI PRIPADAJO POSAMEZNI POLITIČNI STRANKI IZ SREDSTEV DRŽAVNEGA PRORAČUNA V LETU 2005. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog razdelitve sredstev, namenjenih sofinanciranju strank v letih 2004 in 2005. V zvezi s tem je matični odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje zboru predložil v razpravo sprejem predloga sklepov. Besedo dajem predsednici gospe Mojci Kucler Dolinar za predstavitev obeh sklepov. Prosim.
Hvala lepa predsedujoči. Pozdravljeni kolegi poslanci, poslanke. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji drugi seji obravnaval predloga razdelitve sredstev, namenjenih sofinanciranju političnih strank, in sicer za mesece od oktobra do decembra v letu 2004 in za celotno leto 2005. Predloga je državnemu zboru Republike Slovenije predložila vlada Republike Slovenije, in sicer 13.1.2005 za razdelitev sredstev v letu 2005 in 31.1. za razdelitev sredstev za mesece od oktobra do decembra v letu 2004. Odbor je predloga obravnaval na podlagi 112. člena v povezavi s 171. členom poslovnika državnega zbora in 23. členom zakona o političnih strankah, ki določajo postopek in pristojnosti državnega zbora za sprejem ustreznih sklepov, glede znotraj navedenih predlogov vlade. Državni zbor je na svoji seji v mesecu maju 2004 sprejel sklep o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2004, s katerim je državni zbor določil skupni obseg sredstev in delitev teh sredstev po posameznih političnih strankah za leto 2004 glede na njihov volilni uspeh na volitvah poslancev v državni zbor leta 2000. Glede na to, da so bile volitve poslanca v državni zbor izvedene dne 3.10.2004, je potrebno v skladu s 23. členom zakona o političnih strankah določiti nove upravičence in posamezne zneske za financiranje in sofinanciranje strank iz sredstev državnega proračuna za čas od dneva volitev pa do konca leta 2004, medtem ko celotni obseg finančnih sredstev za leto 2004 ostaja nespremenjen. Oba predloga sta v skladu s proračunom za leto 2004 in 2005 ter zakonom o političnih strankah, ki določa kljub za delitev sredstev med posameznimi političnimi strankami, glede na njihov uspeh na volitvah. Razprave o predlogih na odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje ni bilo. Odbor je na podlagi 112. člena poslovnika sprejel sklep, s katerim državnemu zboru predlaga, da sprejme pod sklep o spremembi sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna za mesece od oktobra do decembra v letu 2004, in pod sklep o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna za leto 2005. Predloga sklepov ste dobili in sta tudi sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo predstaviti stališče poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Ker do sedaj nisem dobil nobenih prijav poslancev za razpravo oziroma so se odpovedali razpravi, zaključujem razpravo. O predlaganih sklepih ter amandmajih k sklepoma bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, čez pol ure, to je ob 11.35 uri. Prekinjam to točko dnevnega reda in še enkrat vas opozarjam, nadaljevali bomo sejo zbora ob 11.35 uri. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke in poslanci, prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev k 3. točki. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - to je z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Gospodarski zbornici Slovenije. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Gospodarski zbornici Slovenije, druga obravnava, ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Želi kdo obrazložiti glas? Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Sodim, da bi bilo smiselno zakon podpreti. Navkljub temu, da je predstavnik najmočnejše koalicijske stranke rekel, da bodo verjetno upoštevali naše pripombe v svoji pripravi zakonodaje in v svojem zakonu, sodim, da bi bilo smiselno ta postopek začeti. Kajti, če potrdimo ta zakon, da pride v proceduro, mislim, da bi se skrajšalo obdobje in skrajšal bi se čas, ko bi se te nujno potrebne spremembe storile. Zato bom jaz v tem primeru glasoval za to, da zakon ostane v proceduri, to se pravi bom pritisnil tipko "proti".
Hvala lepa. Besedo želi še gospod Milan Petek. Prosim.
Hvala predsedujoči za besedo. Torej za razliko od kolega Jelinčiča bom seveda glasoval drugače, torej za predlagani sklep, saj mislim, da takšen, kot je bil predlog stranke SNS, torej predlagatelja, ne izpolnjuje resnih pogojev za morebitni sprejem. Posebej ker se mi, to sem že omenil, ustvarja vtis, da pri tem ne gre pravzaprav za resno namero spremeniti zakon, ampak bolj za samopromocijo predlagatelja, torej stranke SNS. Simptomatično je to, da so ga nam ponudili predlagatelji, ki po moji presoji imajo pravzaprav najmanj izkušenj, tako slabih kot dobrih, z delom gospodarske zbornice, saj niso, kolikor je meni znano, niti njihovi člani, niti ne uporabljajo njenih storitev. To kažejo navsezadnje tudi njihove zahteve, da gospodarska zbornica s svojimi storitvami gre na trg, kar bi bilo paradoksalno, torej da gospodarska zbornica konkurira svojim članom, torej tistim članom, ki opravljajo enako dejavnost. To, seveda, ne gre skupaj. Prav tako trdijo, da so v neenakopravnem položaju mala in srednja podjetja, kar morebiti delno celo drži, vendar v tem primeru je prišlo tudi do ene paradoksalne situacije: na isti dan, kot je odbor razpravljal o tej temi, se je zvečer dogajala podelitev nagrad najuglednejšim gospodarstvenikom, torej na področju gospodarstva, in med njimi so bili, dobitniki - torej tri - predstavniki majhnih podjetij, kar kaže, da seveda vsaj v tem primeru ne gre za zapostavljanje. Torej ocenjujem, da je potrebno in da je bilo potrebno seveda razgibati razpravo o vlogi in pomenu gospodarske zbornice, vendar se pridružujem temu, kar je zagotovil na odboru tudi minister Vizjak, da se bo na podlagi analize in kasneje seveda sprejetih ukrepov predifinirala vloga [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]pomemben način organiziranja zbornice. Hvala.
Hvala lepa. Opozarjam, da se držite tega, da obrazložite v svojem izvajanju svoj glas. Sprašujem, bi še kdo rad obrazložil glas? Prosim, gospod Bojan Rugelj.
Hvala, gospod podpredsednik. Tudi sam osebno menim, da v tem trenutku ni primerno spreminjati tega zakona, kajti te spremembe, ki jih je Nacionalna stranka predlagala, so samo del tistega, kar bi bilo potrebno rešiti v gospodarski zbornici. Mislim, da je gospodarska zbornica premalo gospodarno ravnala, in tudi mislim, da je premalo zastopala interese gospodarstva v tej naši ljubi državi in rezultate gospodarstva imamo danes na dlani. Zato podpiram predlog vlade, da bo ona pripravila nov zakon, ki bo celovito reševal to problematiko. Kar se tiče pa članstva, pa mislim, da danes ne bi imeli toliko problema s tem, če bi resnično gospodarska zbornica ravnala bolj gospodarno in mogoče za manjšo članarino opravljala svoja dela. Enak problem je tudi v obrtni zbornici in tudi zakonu o obrtni zbornici bo treba v kratkem v tej smeri dopolniti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Žnidaršič. Prosim.
Hvala lepa. V imenu Demokratične stranke upokojencev Slovenije želim povedati, da naša poslanska skupina tudi ne bo podprla zakona o gospodarski zbornici. Preprosto zato ne, ker se je problemov, ki jih ta zbornica ima, nabralo zelo veliko, predlagana rešitev pa ni taka, da bi rešila večino njih. Mislimo pa, da je del vsebine predlaganega zakona prav gotovo tudi tisto, kar bo koristno pri pripravi zakona, ki ga bo pripravila vlada in ki bo bolj celovito spremenil delovanje gospodarske zbornice v servis gospodarstvu, kar seveda predložena materija ni. Lepa hvala.
Hvala lepa. Preidimo h glasovanju. Glasujemo. Po glasovanju ugotavljam, da je bilo navzočih 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 8. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu, druga obravnava, ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Želi kdo obrazložiti glas? Prosim, gospod Zagorac, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Vsi, ki ste podali stališča poslanskih skupin, ste se strinjali, da je zakon potreben spremembe in da je treba na področju veterinarstva nekaj narediti. Po temeljitem poslušanju je bil edini utemeljen razlog, ki ste ga navedli, razlog, da sprememba zakona, ki jo predlaga Slovenska nacionalna stranka, ureja materijo parcialno. V svojih obrazložitvah ste se vsi naslanjali na to, da pač tega zakona ne morete podpreti zaradi tega, ker naj bi vlada do marca 2005 pripravila neko celovito, sistemsko spremembo zakona o veterini. Lepo vas prosim, koga pa zavajate?! V enem mesecu bo vlada naredila to, kar bi bilo treba narediti že ne vem kdaj? In ta zakon naj bo potem parcialen?! Ta zakon bo pa celovit. V enem mesecu boste celovito rešili področje veterinarstva?! Lepo prosim, ne morete nas s tem zavajati. S podporo našemu zakonu bomo naredili vsaj korak naprej. Če pa te podpore ne bo, bomo pa čakali sigurno še eno leto, če ne dve ali pa celo cel mandat, da se bo na področju veterinarstva kaj premaknilo. Sam bom seveda predlog zakona podprl. Hvala.
Hvala lepa. Še enkrat bi opozoril razpravljavce, da se ob besedah: "Kdo želi obrazložiti glas," držijo vsebine in povedo, zakaj tako glasujejo. Hvala lepa. Naslednji je gospod Sok. Izvolite.
Hvala za besedo. V imenu poslanske skupine bi želel obrazložiti, da danes tega zakona ne bomo podprli, torej bomo glasovali za predlagani sklep. Sicer pa moramo priznati, da ima ta zakon, čeprav je kratek, ki ga je predlagala Slovenska nacionalna stranka, nekatere dobre rešitve. Če pa bi jih hoteli v tem trenutku tudi dejansko uveljaviti, pa bi po našem prepričanju to bil zelo velik poseg v trenutno organizacijo veterinarstva v Republiki Sloveniji. Postavlja se celo vprašanje, ali je v tem trenutku na tak način možno ta zakon tudi v praksi udejanjiti, kajti treba se je zavedati, da so na področju veterine podpisane desetletne koncesijske pogodbe in da se bodo te koncesijske pogodbe iztekle šele - tako kot je bilo tudi s strani predlagateljev ugotovljeno - leta 2009. Vlada dejansko pripravlja svoj predlog zakona in v kratkem bo ta predlog zakona v državnem zboru, mislim, da v roku naslednjih štirinajstih dni ali pa treh tednov. V tem zakonu bodo zajete nekatere direktive Evropske unije. Na tem področju se je namreč zakonodaja v Evropski uniji v tem času, odkar smo mi sprejeli veljavni zakon, v znatni meri spremenila in je treba na novo pretehtati, kako jih vgraditi v našo, slovensko zakonodajo oziroma kako spremeniti obstoječi zakon. In pa, kar lahko tudi danes povem in napovem, s tem popravkom zakona bodo odpravljena zdravstvena spričevala v notranjem prometu v Republiki Sloveniji; o tem je bilo v preteklosti veliko govora. Da bi lahko to naredili, je treba zakon spremeniti in vlada pripravlja spremembe na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sprašujem, ali želi še kdo obrazložiti glas. Gospod Geza Džuban, gospod Sajovic, gospa Tavš in gospod Jelen.
Podprl bom sklep matičnega delovnega telesa. Na odboru za kmetijstvo smo kar nekaj časa razpravljali o zakonu in smo ugotovili, da poleg rešitev, ki jih predlaga Slovenska nacionalna stranka, s katerimi se v celoti ne strinjamo, so pa nekatere rešitev v tem zakonu, ki jih je treba urejevati drugače. Ugotovili smo, da morda niti zakon ni vložen zaradi tega, da bi bil sprejet, pač pa zaradi tega, da ne bi bil sprejet. Mislim, da so področja koncesije, pogoji za direktorja in še kaj, ki se jih da drugače urejevati, vendar obljube vlade katerim bi ta stranka, ki predlaga spremembo zakona, morala verjetni, takšne, da upamo, da bomo dobili v prihodnosti - morda ne do marca, ker bo to zelo težko - predlog zakona, o katerem bomo temeljito razpravljali in našli rešitve, ki so po tem primernejše za potrošnike, za tiste, ki jih zakon v primerni meri obremenjuje, to je kmetijstvo, in tudi za veterino sprejemljive. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Jelen.
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik, poslanke in poslanci. Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu ne bom podprl in to zaradi tega, ker me je vlada s svojim mnenjem prepričala, da so predlagane rešitev v nasprotju z ostalo ureditvijo v zakonu. Drugič. Mislim, da je veliko boljše počakati na zakon EU in upoštevati tudi njene člene. Vsekakor se mi zdi smiselno, da je nepotrebno podpreti ta predlagani zakon zaradi dejstva, ker ne upošteva evropske direktive, ki bi lahko celovito uredila področje veterinarstva. Od vlade tudi pričakujem, da bo v novem zakonu uredila vsa tista področja, katera tudi sama financira, vse ostale pa naj pusti svobodni gospodarski pobudi. Da zakona ne mislim podpreti, me je prepričal tudi odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano s sklepom, ki govori, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterini ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Prepričala me je tudi zakonodajno-pravna služba s svojim mnenjem o posameznih členih predloga zakona o veterinarstvu in končnim stališčem, da predlog zakona o spremembah ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Vsi navedeni argumenti govorijo o nepodpori. Tudi mnenje državnega sveta in veterinarske zbornice ne podpira in ne soglaša s spremembo veljavnega zakona. Našteta argumentirana stališča so me v celoti prepričala, zato bom tudi glasoval proti.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Sajovic. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V poslanskem klubu LDS smo se odločili, da te predlagane rešitve, ki so jih predlagali kolegi iz Nacionalne stranke, ne podpremo, kljub temu pa cenimo njihove pobude in pa njihov razmislek. Mislimo predvsem, da je treba zadevo v celoti urediti, to nam nalaga tudi evropska direktiva, in pa predvsem imeti pred sabo to, kar ugotavljamo tudi že veterinarji, da naj zakon ne bo samo veterinarski, pač pa bistveno širši, kajti večja vloga kot pri zdravljenju je vloga veterinarjev kot varuhov zdravja ljudi. Je bil pa na to temo liberalizacije in pa umikanja države iz tega občutljivega področja v včerajšnjih Financah izredno zanimiv članek, kjer nam, recimo, gost iz Nizozemske razlaga sledeče. Strahovi slovenskih veterinarjev ob odpravi koncesij za veterinarska območja niso iz trte zviti. Nizozemska, ki je kot druga članica EU, z izjemo Nemčije, popolno liberalizirala veterinarstvo, naenkrat ni več našla ljudi, ki bi hoteli kot veterinarji na podeželju delovati na severu. S tem ko so imeli v državi tako izbruh slinovke in parkljevke kot prašičje in kokošje kuge, so zaradi potreb po hitrem in učinkovitem ukrepanju in nadzoru odločili, da v takšnih primerih ne bodo veljala pravila popolne konkurence. Mi moramo računati na tiste primere, ko bomo imeli tudi kužne bolezni, tako kot rabimo veliko gasilcev, veliko zdravnikov ravno za takšne primere, kot je danes v kliničnem centru, ko je služba ob epidemiji, pandemiji gripe zadevam težko kos. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi vabim gospo Žgajner Tavš. Prosim.
Hvala lepa za besedo. No, jaz bom čisto na kratko podala obrazložitev svojega glasu. Ob predstavitvi SLS sem pravzaprav dobila potrditev, ki nakazuje na voljo oziroma premoč določenega lobija, čemur pravzaprav zelo težko rečem kaj drugega kot koristoljubje na tem področju. Nezadovoljstvo uporabnikov, ki se je mimogrede pokazalo, kot sem že omenila, pri volitvah v organe kmetijsko gozdarske zbornice, pa je tisto, ki pravzaprav narekuje potrebo po spremembah. Del teh sprememb je seveda predlaganih v noveli zakona, ki je danes v obravnavi. Verjamem, da bo seveda vlada pripravila nov zakon, ki bo celovito uredil področje, a bojim se, da - in tu se bi rada dotaknila mnenja direktorice veterinarske uprave Republike Slovenije, ki je predstavila potrebo po korenitih spremembah v osnovnem zakonu, a žal le zaradi direktiv Evropske unije in ne zaradi dejanskih potreb in nezadovoljstva med na eni strani omejevanimi izvajalci storitev ter na drugi strani kmeti, uporabniki in seveda plačniki teh storitev. Vlada se je obvezala, to je uradno mnenje vlade na naš zakon, da bo pripravila korenite spremembe omenjenega zakona do konca marca leta 2005. Jaz sem skeptična in skeptični smo v Slovenski nacionalni stranki, to pa pravzaprav zato, ker smo takšnega dela vajeni iz preteklega mandata, da bo do konca marca 2005 ta zakon res pripravljen in prišel v državni zbor. Bi pa, kot sem že prej, še enkrat apelirala na vlado, da upošteva tudi spremembe, ki jih predlaga Slovenska nacionalna stranka, kajti spremembe so še kako potrebne, spremembe so iz prakse. Bom pa, kot že rečeno, tudi kot ostali poslanski kolegi Slovenske nacionalne stranke glasovala proti sklepu matičnega delovnega telesa in seveda zato [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]za zakon.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje končano. Od navzočih 77 poslank in poslancev je bilo za 71, proti 5. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda - to je obravnava - prvič, predloga sklepa o spremembi sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2004 in drugič - o predlogu sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2005. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Najprej o prvem predlogu sklepa - o spremembi sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2004. Želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da nihče. Glasujemo. Ob navzočnosti 77 poslank in poslancev so za glasovali vsi. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem predlogu sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2005. Želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Izidi glasovanja: od navzočih 75 poslank in poslancev, je za glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO KRALJEVINE NIZOZEMSKE O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČEVANJA IN PREPREČEVANJU DAVČNIH UTAJ V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni, zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Navzočih 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO FRANCOSKE REPUBLIKE O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČEVANJA V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA IN PREMOŽENJA TER PREPREČEVANJA DAVČNIH UTAJ S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Ob navzočnosti 70 poslank in poslancev je za glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI GARANCIJSKE POGODBE MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN EVROPSKO INVESTICIJSKO BANKO (SLOVENIJA - KREDITNA LINIJA ZA SOFINANCIRANJE PROJEKTOV STRUKTURNIH SKLADOV). Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni, zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, vsi so glasovali za in nihče proti. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI GARANCIJSKE POGODBE MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN EVROPSKO INVESTICIJSKO BANKO (PROJEKT AVTOCEST SLOVENIJA). Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog je obravnaval tudi odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Glasovanje je končano. Vseh 72 prisotnih poslank in poslancev je glasovalo za. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN SVETOM MINISTROV SRBIJE IN ČRNE GORE O RAZVOJNEM SODELOVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, zato razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Od navzočih 73 poslank in poslancev je za glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval predlog predsednika Republike Slovenije za izvolitev dveh kandidatov za dve mesti članov Stalnega arbitražnega sodišča v Haagu ter predlog sklepa o imenovanju predsednika in devetih članov Nadzornega sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško, predlog odloka o spremembi odloka o ustanoviti Sveta za telekomunikacije in zahtevo Okrožnega državnega tožilstva Kranj za dovoljenje za uvedbo kazenske preiskave in kazenskega pregona pri okrožnem sodišču v Kranju zoper poslanca državnega zbora Republike Slovenije. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Prvo. Predlog predsednika Republike Slovenija za izvolitev dveh kandidatov za dve mesti članov Stalnega arbitražnega sodišča v Haagu. Predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek je na podlagi 6. člena zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč državnemu zboru predlagal, da se za dve mesti članov stalnega arbitražnega sodišča v Haagu izvolita profesor dr. Borut Bohte in izredna profesorica dr. Mirjam Škrk. Naši seji prisostvuje gospa Divna Potočar, namestnica generalnega sekretarja urada predsednika Republike Slovenije, lepo jo pozdravljam. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Želi poročevalec komisije besedo? Ne. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod dr. Marko Pavliha. Predstavil bo stališče LDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Torej v izjemno čast in zadovoljstvo mi je, da lahko v imenu poslanske skupine podprem svoja dva bivša profesorja za tako prestižno kandidaturo, kot je arbitražno mesto na stalnem arbitražnem sodišču v Haagu. Za profesorja in doktorja Boruta Bohteta, lahko rečem, starosto našega mednarodnega prava pa tudi mednarodnega v širšem pomenu besede in za izredno profesorico dr. Mirjam Škrkovo. Ne bom ponavljal njunega bogatega življenjepisa, ki je pred vami, ne bom ponavljal dejstva, da je predsednik oba kandidata predlagal na podlagi pozitivnega stališča in vlade Republike Slovenije in sodnega sveta Republike Slovenije, vendar pa je treba povedati, da je profesor Bohte redni profesor mednarodnega prava in tudi predstojnik katedre za mednarodno pravo in predstojnik instituta za mednarodno pravo in mednarodne odnose na pravni fakulteti v Ljubljani, da je sodeloval pri najštevilnejših mednarodnih projektih, deloval na najrazličnejših podobnih institucijah kot, recimo, stalno arbitražno sodišče in odborih na mednarodnih konferencah. Od leta 2000 je conciliator pri sodišču za spravo in arbitražo v okviru OVSE. Spisek je seveda še zelo dolg. Profesorica dr. Mirjam Škrk je izredna profesorica mednarodnega prava na pravni fakulteti univerze v Ljubljani in tudi sodnica ustavnega sodišča. Prav tako kot prof. Bohte je sodelovala na različnih mednarodnih institucijah in še sodeluje in se je seveda tudi v mednarodnem merilu uveljavila kot strokovnjakinja na področju mednarodnega prava. S tem v zvezi bi v imenu naše poslanske skupine opozoril na zaskrbljujoče dejstvo nekaterih poslancev, v debatah tudi mandatno-volilne komisije, ko se je debata in kritika dotaknila delovanja kandidatke Škrkove v funkciji njenega odločanja kot ustavne sodnice. Menimo, da je takšen argument nedopusten. Ustavni sodniki so, tako kot drugi sodniki in ne nazadnje tako hudi tudi mi poslanke in poslanci, popolnoma neodvisni pri svojem odločanju. In zato, da so dvignili roko "za" ali "proti" v neki zadevi, ne morejo biti odgovorni. In takšen argument, konkretno gre za primer, ko je ustavno sodišče zadržalo izvajanje zakona o zaprtju trgovinah ob nedeljah in praznikih, za tak primer seveda jaz mislim, da dr. Škrkova ne more biti in ne sme biti odgovorna. Zato ponovno apeliram na tiste, ki ste ta dvom in to kritiko izrazili, da premislite in vseeno dr. Škrkovo podprete kot mednarodno priznano strokovnjakinjo. Poleg tega bi ob tej priliki v imenu naše poslanske skupine zopet opozoril na problematiko zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč, o tem sem tudi sam poslal pismo, pobudo sedanjemu ministru, dr. Šturmu, in se je z mojo pobudo strinjal. Namreč, imamo verjetno najbolj zakompliciran zakon na svetu, kar se tiče tovrstnih kandidatur, kajti mi odločamo šele o kandidatih, potem pa ti kandidati bodisi šele pridejo na izvolilno listo pri mednarodnih organih ali pa, kot je primer samega arbitražnega sodišča, enostavno čakajo na tej listi, da bodo morda lahko nekoč, lahko pa nikoli, o neki zadevi odločali. Torej, zakon bi bilo treba poenostaviti, verjetno mi nismo tisti, ki bi odločali o samih kandidatih, ampak bi lahko to prepustili kakšnemu drugemu organu. In še zadnje, stališče oziroma pristop vlade ali resornega ministrstva do kandidatur je včasih po moji oceni nekorekten. Vzemimo samo zadnjo razpisano kandidaturo za mednarodno sodišče prava morja v Hamburgu. Ministrstvo je na podlagi moje pobude 7. januarja objavilo javni razpis; ampak javni razpis je objavilo tako sicer, kot je običaj v uradnih objavah, v Uradnem listu in nihče od potencialnih strokovnjakov, ki bi lahko kandidirali za to prestižno funkcijo, o tem ni vedel nič. Torej sugeriramo, da v prihodnje, tako kot je nekoč že bilo, o takšnih razpisih obveščamo potencialne strokovnjake, vsaj na obeh pravnih fakultetah, pa verjetno še drugje. Skratka, naša poslanska skupina podpira oba kandidata in bo glasovala za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Potrč, Združena lista socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, spoštovana predstavnica predsednika države, kolegice in kolegi! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov bomo tako prof. dr. Boruta Bohteta kot tudi prof. dr. Mirjam Škrk podprli za kandidaturo za člana v mednarodni arbitraži, tako kot je predlagano. Javljam se k besedi, ne toliko, zato da bi kandidaturo obeh še enkrat podprl, temveč da bi ponovil stališče, ki sem ga imel v imenu poslanske skupine že na mandatno-volilni komisiji. Rad bi namreč opozoril, da ni dvoma, da oba kandidata, da torej tudi kandidatka prof. dr. Mirjam Škrk, izpolnjujeta vse strokovne reference. Gospa dr. Mirjam Škrk je izredna profesorica mednarodnega prava, je sodnica ustavnega sodišča, je članica mednarodnega pravnega združenja in arbiter sodišča za spravo in arbitražo v Ovse, je predsednica društva za Združene narode Slovenije. Sodelovala je v slovenskih delegacijah na rednem zasedanju generalne skupščine Združenih narodov v New Yorku in še in še bi se dalo njene reference upoštevati. Toda ob tem dejstvu, jaz bom zelo direkten in bom citiral, je predstavnik oziroma vodja poslanske skupine Nove Slovenije povedal, da v poslanski skupini Nove Slovenije predlagane kandidatke ne bodo podprli. Razlog je en sam in zelo enostaven: predlagana kandidatka je namreč sodnica ustavnega sodišča. To ustavno sodišče, v katerem je tudi ona glasovala, je zadržalo izvajanje zakona o zaprtju trgovin ob nedeljah in praznikih, in ko smo pregledali to ustavno odločitev, smo ugotovili, da je za to ustavno odločitev glasovala tudi gospa dr. Mirjam Škrk, in iz tega razloga je v Novi Sloveniji prevladalo stališče, da je ne moremo podpreti. Jaz sem citiral iz magnetograma. Jaz bi rad kolegice in kolege le opozoril, da je ustavno sodišče najvišji organ sodne oblasti za varstvo ustavnosti in zakonitosti ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin in da je v razmerju do drugih organov samostojen in neodvisen državni organ, da ne govorimo o tem, da so odločbe ustavnega sodišča obvezne. Ustavni sodniki prisegajo, da bodo sodili po ustavi in zakonu in po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi si prizadevali za ustavnost in zakonitost ter za varovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Jaz sem zato trdno prepričan, da je vsaka odločitev, ki bi se vezala na dejstvo, kako je posamezen sodnik v neki zadevi glasoval, skrajno neprimerna za nasprotovanje. Če bi pristali na takšne kriterije in na takšno razumevanje pravne države, potem pravne države ne bi bilo več, potem delitve oblasti na zakonodajno, izvršno in sodno ne bi bilo več, potem neodvisnosti sodnikov pri sojenju ne bi bilo več, ker bi politika presojala, katera njihova sodna odločitev je sprejemljiva za to ali drugo stranko in katera ne in kdo sme ali ne sme zaradi tega biti izbran v neko pomembno mednarodno pravosodno institucijo. Jaz še vedno rahlo upam, da je šlo za spodrsljaj in za prenagleno izjavo, in upam, da bo tudi dr. Mirjam Škrk dobila na tajnem glasovanju veliko podporo vseh poslank in poslancev. Če ne, sem se pa štel za dolžnega, da na to dejstvo opozorim, da bi videli, kakšni so kriteriji vladajoče koalicije, ko razmišljajo o volitvah tistih, ki so na pravosodnih funkcijah. Če konkretna odločitev, čeprav v skladu z ustavo in z zakonom, ni po njihovi volji takšen ne more biti izbran za neko pomembno sodno funkcijo v mednarodnih organizacijah. Jaz še enkrat prosim, kolegice in kolegi, premislite in še enkrat poudarjam, če se uveljavi takšna praksa, ki jo s tem nespornim sporočilom začnete uveljavljati, potem bodo vaše besede o pravni državi le še velika demagogija in leporečje, dejansko pa boste s tem delovali proti tem načelom. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Alojza Soka, Nova Slovenija. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, kolegice poslanke in poslanci! Naj najprej ugotovim, da s tega mesta v državnem zboru ni polemike z drugimi poslanskimi skupinami. Kolega Potrč, imate pravico povedati vaše mnenje, ne pa, da že v naprej polemizirate z nekim stališčem poslanske skupine, to je seveda nedopustno, milo rečeno nesprejemljivo in seveda vas moram na to opozoriti, da tega v bodoče več ne počnete. Torej, na tajnem glasovanju se običajno vsak odloči, kot se odloči. Ena posebnost je, da tukaj v tem državnem zboru lahko sporočamo v naprej, kako bomo glasovali na tajnem glasovanju. In potem seveda lahko nekdo tam za zaprtimi vrati stori tudi drugače kot je napovedal. Ampak, kar se tiče poslanske skupine Nove Slovenije, torej mi gospe Mirjam Škrk ne bomo podprli. Razloge za to, zakaj ne bomo podprli, je že obrazložil kolega Potrč, tako da jih niti ne rabim še enkrat ponavljati, gre pa v bistvu za to, da je omenjena ustavna sodnica - mi ji ne oporekamo njene strokovnosti in ne oporekamo njenih mednarodnih referenc in pa priznanj, smo pa začudeni, da je kot ustavna sodnica pomagala izglasovati zadržanje zakona, o katerem je slovenski narod na referendumu nedvomno povedal svoje. Torej, mi smatramo, da je referendum najvišja oblika neposredne demokracije in niti ustavno sodišče, smo prepričani, nima te naloge, da zadržuje odločitve, ki so jih ljudje kljub negativni kampanji, ki si jo je takratna vladna koalicija privoščila, so se ljudje odločili, kot so se. Zakon je potem državni zbor sprejel in zakon bi moral začeti 15. septembra veljati, tako pa smo danes več kot pol leta po tem zakonu po uveljavitvi zakona in zakon še vedno ne velja. Če je že ustavno sodišče tako odločilo, bi naj odločilo tudi do konca, ne pa, da nas trgovke in trgovci sprašujejo, kdaj bo vendar državni zbor dokončno uzakonil voljo, ki smo jo izrekli na referendumu. Jaz moram s tega mesta povedati, da je državni zbor to naredil, državni zbor je to voljo uzakonil, da pa je ustavno sodišče tisto, ki je potem s svojo odločitvijo zadevo zaključilo po svoje. Torej, to so razlogi. Ne bom se spuščal v nekatere druge zadeve. Omenjena sodnica je sodelovala tudi pri pripravi pomorskega zakonika, po katerem je bilo ugotovljeno oziroma takrat tudi na nek način sprejeto, da je Slovenija med prikrajšanimi državami, ki nimajo izhoda na odprto morje. Torej, vse to so razlogi, zaradi katerih smo se namenili odločiti tako, kot sem v imenu poslanske skupine napovedal, kljub tem, bi rekel, velikim pozivom poslanskega kolega Potrča, naj si vendar premislimo. Torej, ne bomo si premislili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prijavljenih za razpravo ni bilo. Prehajamo na izvedbo glasovanja. V skladu s prvim odstavkom 7. člena zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč o izvolitvi državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli državni zbor. Poslanske skupine so mi že posredovale predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so: gospod Franc Jazbec [[SDS]] , gospod Rudolf Moge [[LDS]] , gospod Aurelio Juri [[ZLSD]] in gospod Martin Mikolič [[NSi]] . Član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Ali temu kdo nasprotuje? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje o predlagani sestavi komisije. Glasujemo. Ugotavljam, da je od 71 poslank in poslancev glasovalo za 71. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena poslovnika državnega zbora bosta poslancem vročeni dve glasovnici tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži besedo "za" ali "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, s katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s prvim odstavkom 7. člena zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč bo vsak predlagani kandidat izvoljen, če bo "za" glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 12.40 uri ter bo trajalo do 12.55. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zberejo v sobi 217. Sejo bomo nadaljevali ob 13.10 uri. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo sejo. Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo 13.a točke, to so volitve dveh kandidatov za dve mesti član stalnega arbitražnega sodišča v Haagu. Prebral vam bom zapisnik o volitvah. Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za kandidatko za članico stalnega arbitražnega sodišča v Haagu. Glasovanje je bilo v prostorih državnega zbora Republike Slovenije dne 23. februarja 2005. Razdeljenih je bilo 76 glasovnic, oddanih je bilo 76 glasovnic, neveljavnih glasovnic ni bilo, veljavnih je bilo 76 glasovnic. "Za" je glasovalo 34 poslancev, "proti" je glasovalo 42 poslancev. Na podlagi izida glasovanja ni bila z večino glasov vseh poslancev izvoljena kandidatka za članico stalnega arbitražnega sodišča v Haagu dr. Mirjam Škrk. Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za kandidata za člana stalnega arbitražnega sodišča v Haagu. Glasovanje je bilo v prostorih državnega zbora Republike Slovenije dne 23. februarja 2005. Razdeljenih je bilo 76 glasovnic, oddanih je 76 glasovnic, neveljavnih glasovnic ni bilo, veljavnih je bilo 76 glasovnic. "Za" je glasovalo 73 poslancev, "proti" so glasovali 3. Na podlagi izida glasovanja je bil z večino glasov vseh poslancev izvoljen za kandidata za člana stalnega arbitražnega sodišča v Haagu dr. Borut Bohte. Ker kandidatka dr. Mirjam Škrk ni dobila zadostnega števila glasov, se opravijo nove volitve na podlagi novih kandidatur. Prehajamo na 13.b točko - predlog sklepa o imenovanju predsednika in devetih članov nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila mandatno-volilna komisija. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne.]] Besedo dajem predstavniku poslanske skupine LDS, gospodu Anderliču, za predstavitev stališča.
Pravzaprav sem nekako v zadregi, kako ravno po tej prehodni točki ustrezno predstaviti stališče, glede na to, da se je izvedla lustracija nezaslišanega tipa v zadnjem obdobju parlamentarne demokracije v Sloveniji. Toda treba je iti naprej, bo že verjetno javnost presodila, kaj se je zgodilo. Jedrska varnost je tako pomembna, da se z njo ukvarjajo tako parlamenti večine držav, mednarodne institucije in tudi civilne družbe prekomejno in naddržavno, če lahko tako rečem. Tukaj v tem primeru, o katerem se sedaj pogovarjamo, gre za institucijo, gre za organ, ki je še kako pomemben za to, kako se bo v Sloveniji v bodoče urejalo vprašanje shranjevanja in odlaganja jedrskih odpadkov. In glede na zakon, je nesporno, da je državni zbor tisti, ki izvoli, imenuje nadzorni organ. Zato seveda je treba poudariti, da je državni zbor kot celota zakonodajna oblast in zadolžen za nadzor nad delovanjem tega sklada. Nam se ne zdi primerno, da se je vladajoča koalicija na tak način lotila sestave tega organa, da ni upoštevala strukturne zastopanosti v državnem zboru, glede na število zastopanosti poslancev posamezne poslanske skupine oziroma doseženega rezultata na volitvah. To ni tisti nadzorni organ, v katerega vlada imenuje svoje predstavnike in tako, kot je bilo zagotovljeno, benevolentno odstopa opoziciji tretjino predstavnikov v teh organih, ne glede na to, ali se kakšna stranka s tem strinja ali ne, iz opozicije mislim, in predlaga v to sestavo svoje predstavnike ali ne. Ampak tukaj gre za organ, ki je tako rekoč sestavljen v državnem zboru in mora odražati sestavo državnega zbora. 70:30 ni pravo razmerje, govorim o zakonu o skladu za razgradnjo radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Leta 2000, ko je bil imenovana nadzorni odbor, je bila sestava 60:40 v korist pozicije in tako je bila tudi struktura v državnem zboru približno sestavljena. Da bi ilustriral to dejstvo, da takrat, ko državni zbor imenuje v neke nadzorne organe svoje predstavnike, kako je pomembno, da je odražena sestava, ki je bila dosežena na volitvah, ilustriram s tem, da ko je SLS leta 2004 odšla iz pozicije, ni nikomur na kraj pameti padlo, da bi šel spreminjat strukturo nadzornega odbora. Ker se nam je zdelo samo po sebi umevno, da če je državni zbor tisti, ki nadzira oziroma ta izvoli, predlaga v ta organ, da tako, kot je pozicionirano razmerje v državnem zboru glede na politično razmerje sil, da se tudi sestavlja ta odbor. Tako je opozicija v prejšnjem mandatu delovanja tega nadzornega odbora v zadnji fazi, od takrat naprej ko SLS ni bila več v vladi, imela krepko večino. Sestava je bila taka: LDS je imela tri predstavnike, SLS je imela tri, SDS enega, SKD enega, Združena lista enega in madžarska narodna skupnost enega oziroma predstavniki narodnih skupnosti. Če pa pogledamo sedanjo sestavo, pa vidimo, da se ta princip, to določilo zakona preprosto ne upošteva. Ko govorimo o sedanji sestavi, potem je potrebno reči, da so poslanske skupine predlagale štirinajst kandidatov in enega kandidata za predsednika tega odbora. Nam se je zdelo samo po sebi umevno, da največja poslanska skupina predlaga kandidata za predsednika, zato niti svojega nismo predlagali ter smo na ta način omogočili, da največja poslanska skupina participira s predsednikom, ostali pa s člani tega nadzornega organa. Je pa res, da je v nadaljevanju prišlo do tega, da tudi v tej tretjini, kakor se sedaj popularno lahko reče, ki se benevolentno namenja opoziciji, struktura ni ustrezno zastopana glede na število članov posamezne poslanske skupine. Tukaj je očitno, da LDS ni zastopana z ustreznim odstotkom. Sam vem, da je nemogoče na eni točki, v eni odločitvi, da se ustrezno izidejo procenti. Verjamem, da bo v sklopu tudi nadaljnjih imenovanj to, recimo, izravnavo mogoče narediti in da bo pozicija to tudi upoštevala pri izbiri kandidatov. Ampak v tem trenutku je jasno, da ta sestava ni ustrezna. Mene pa bolj zanima ta zadeva, ki se ji reče odnos pozicija - opozicija oziroma sestava, ki jo rezultira tukaj notri razmerje med poslanskimi skupinami. Kar se pa tiče imenovanja predsednika nadzornega odbora, je seveda tako, kot velja tudi za vse predlagane člane oziroma tiste, ki naj bi sestavljali ta nadzorni odbor, smo tako ali tako menili, da bi bilo smiselno in prav, da tak organ, kot je tale, da je sestavljen predvsem, ne glede na to, da poslanske skupine predlagajo, da se predlagajo ljudje, ki so se do sedaj izkazali na nekaterih področjih, ki se nanašajo na konkretno delo nadzornega odbora. In v tem kontekstu želim tudi izraziti obžalovanje, da je poslanska skupina SDS predlagala za kandidata za predsednika točno tega gospoda, ki je predlagan, torej gospoda Kelemino. Gospod Kelemina je v preteklem mandatu vodil preiskovalno komisijo ravno s področja energetike, trgovanja z električno energijo, dovolj blizu tudi temu področju, o katerem sedaj govorimo, in se ni izkazal. Še več, prislužili si je tri resne ugovore in tudi napovedati tožb zaradi potvarjanja dejstev, neutemeljenih obtožb na račun posameznikov. Ne vem, ali se bodo tožbe zgodile ali ne, ampak dejstvo je, da je temu bilo tako. Lahko se strinjate ali ne, poglejte si vse zapise, poglejte si tisto, kar je bilo na državnem zboru in v javnosti moč slišati. Če je temu tako, da je zadosti za takšno imenovanje močna volja, da je zadosti, da je nekdo dovolj glasen, da lahko ali pa celo močan, da lahko prepriča s tem vse ostale, potem mogoče. Ampak jaz in pa v naši poslanski skupini menimo, da je predvsem treba upoštevati druge argumente. Tudi ne bo dobro za delo tega nadzornega odbora, če se bo s takšnimi metodami nadaljevalo. Zaradi tako neustrezne sestave po našem mnenju kot tudi z obžalovanjem ob takšnem predlogu za predsednika poslanski klub Liberalne demokracije ne bo podprl tega predloga.
Hvala lepa. Prijavljenih k razpravi ni. Zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju predsednika in devetih članov [[...]] [[oglašanje iz klopi.]] [[..]]prosim. Imate proceduralno vprašanje? Ponavljam, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju predsednika in devetih članov nadzornega odbora sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarno Krško. Želi kdo obrazložitev glasu? Prosim. Gospod Sušnik, gospod Rugelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Jaz bom glasoval za predlog sklepa o imenovanju predsednika in devetih članov nadzornega odbora sklada za financiranje razgradnje Nuklearne Krško in odlaganje radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško, ker sem prepričan, da ta predlog sklepa prinaša v in na področje imenovanja nadzornih organov nov veter, novega duha v nasprotju z ustaljeno prakso, ki je izrazito zapostavljala zastopanost opozicijskih poslancev pri imenovanju v nadzorne odbore in nadzorne svete posameznih institucij. Rad bi opozoril, da obstaja kompletna evidenca o zastopanosti članov opozicije pri podobnih imenovanjih v preteklem mandatu, ki kaže zelo žalostno sliko, v nasprotju s predlogom tega sklepa, kjer je v celoti uveljavljeno, poudarjam, v celoti uveljavljeno, načelo tretjinske zastopanosti opozicije, kar smo lahko samo sanjali v preteklem mandatu. Jaz bi vse, ki mislijo drugače, pozval, da si to evidenco pogledajo in se prepričajo o dejanskem stanju imenovanj. V imenu poslanske skupine bi rad tudi opozoril, da smo zaradi tega zahtevali tudi v sklopu zahtev, da se to tretjinsko načelo uveljavi kot eden od pogojev za uveljavitev demokratičnih načinov odločanja v Sloveniji. Na žalost nikoli nismo bili uslišani v teh zahtevah. Rad bi opozoril, da je sestava točno v skladu z našimi zahtevami in je razmerje pozicija in opozicija 30 proti 70, kar je največ, kar smo lahko želeli kot opozicijska stranka in kar smo tudi napisali in ponudili v programu delovanja te koalicije. In to zavezo bomo pri imenovanju teh nadzornih organov tudi v bodoče dosledno upoštevali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rugelj.
Hvala, predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Sam bom podprl predlog mandatno-volilne komisije, predvsem tudi predlog za predsednika tega nadzornega odbora, Branka Kelemino, kajti vem, da je skrben človek, pošten in da bo znal ravnati s tem denarjem. Kar se tiče te preiskovalne komisije, lahko samo to povem, da je bil Branko edini v tej državi, ki je znal pokazati državljanom, kako smo izvažali elektriko za manj kot 3 tolarje za kilovatno uro, medtem ko je za vse domače v tej naši ljubi deželi mnogokrat dražja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še enkrat sprašujem, želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Anderlič, gospa Pozsonec, gospod Školč, gospa Širca, gospod Jerovšek, gospod Sok, gospod Gaber, gospod Rupar, gospod Cvikl in gospod Sajovic. Prvi ima besedo gospod Anderlič. Prosim.
Že prej sem povedal, da bom glasoval proti. Dejstvo je, da takrat, ko državni zbor imenuje nek nadzorni organ, pomeni, da kot celota predstavlja tisto, da tako rečem, predlagateljsko bazo v razmerju političnih moči v parlamentu, ne pa v razmerju, ki je odraženo na drugem področju, torej pozicija-opozicija, vlada-opozicija. Kar pomeni, da bi, glede na to, kar je danes na dnevnem redu, moralo biti razmerje najmanj 60:40, ker se drugače pač pri teh številkah ne izide, ne pa 70:30. In sedaj je 70:30, pa če želete to priznati ali ne. In pred štirimi leti, ko smo to isto telo imenovali v državnem zboru, je bilo razmerje pozicija-opozicija 60:40, čeprav je takrat pozicija imela več kot toliko procentov. Ampak zato, ker je vendarle šlo za to, da je državni zbor tisti, ki rekrutira, da tako rečem, po svoji pestrosti, sestavi, kakršno je razmerje, potem se tako razmerje približno na ta način definira. Sicer pa, kot sem že tudi rekel, na koncu mandata je imela opozicija, s tem ko je šla SLS v opozicijo, večino v tem nadzornem odboru. To so dejstva, tukaj so številke, jaz kaj drugega ne morem povedati. In vsa druga obžalovanja in ne vem kaj, kaj je bilo v prejšnjem mandatu, so odveč. Povedal sem, da bom proti in pri tem vztrajam na osnovi podatkov.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Pozsonec. Prosim.
Hvala lepa. Glasovala bom proti temu sklepu, in sicer najprej zaradi teritorialne razdeljenosti. Slovenija seže do madžarske meje, ne do Maribora. To je eno. Drugo. 70:30, nikjer ni narodnosti zraven. Kdo bo odstopil nam eno mesto, če tako razdelite? Verjetno opozicija ne more od tistih 30%, bi pa morale potem pozicijske stranke dati eno mesto narodnosti, tudi če ste že tako razdelili. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Školč imate besedo. Prosim.
Hvala lepa gospod podpredsednik. Tukaj je bilo rečeno, da se s tem imenovanjem uveljavlja nov veter, nov pristop, da gre za neko dosledno tretjinsko zastopanost opozicije. Jaz bi dodal, da pozicija uveljavlja tudi dobesedno novo udarno pest. Gospod Kelemina je znan po tem, da ima, bom rekel, močno pest. Tisto, kar mene skrbi pri teh imenovanjih, je, da gre za res izrazito prevlado političnega nad znanjem. Če pogledamo prejšnje glasovanje, ki je bilo tajno, kjer profesorica Škrkova ni dobila podpore zaradi nekega stališča, ki ga je izrazila tam, kjer ga pač mora izraziti, tukaj poplačujemo ali pa koalicija poplačuje ljudi, ki s trdo pestjo uveljavljajo njihova stališča. Zoper to bom glasoval, ker se mi zdi to edini način, da se lahko javnost opozori tudi na ta nov veter, ki prihaja.
Hvala lepa. Gospa Širca, izvolite.
Ob vsem, kar je bilo že rečeno, lahko dodam še eno interpretacijo o teh novih vetrovih, s katerimi se danes soočamo in v bodoče očitno tudi. Sprašujem se ob vsem tem, kar je bilo povedano, kako bo gospod Kelemina, gradbeni tehnik in rokodelec oziroma gospod trdih pesti, lahko predsedoval telesu, ki ga bodo sestavljali doktor tehničnih znanosti, doktor tehničnih ved, diplomirani inženir elektrotehnike, magister informacijskih znanosti, doktor tehničnih ved, upokojenec, diplomirani univerzitetni profesor biologije itd. Ob vsem političnem imenovanju velja seveda izpostaviti tudi nestrokovnost, ki se kaže tudi v profilih človeka, ki bo vodil to telo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, prosim.
Hvala lepa. Mislim, da smo dosegli enega najnižjih nivojev parlamentarne debate, kajti moji predhodniki so govorili predvsem v jeziku boksa in v boksu so predvsem nedovoljeni udarci pod pasom. Bili smo deležni na račun našega bivšega kolega številnih takšnih udarcev. Jaz se zgražam nad tem, glede na to, da je kandidat za predsednika tega nadzornega sveta gospod Kelemina bil v dveh mandatih eden najbolj sposobnih, najbolj vestnih poslancev in verjamem, da vas je sram, ker ste proti njemu bili pravi liliputanci, kar se dela tiče, in mi govori neka poslanka o strokovnosti, ki je pred dvema dnevoma dr. Grosmana in Ljutomer presadila v Prekmurje in govorila o Prekmurju, govori o strokovnosti, je nekaj nezaslišanega pa se ima za kulturnico in ministrico v senci. Zaradi tega na takšno strokovnost ne dam nič. S takšno strokovnostjo omalovaževati delo gospoda Kelemina, ki je bil tu kot predsednik preiskovalne komisije izrazito učinkovit. Vsi člani preiskovalne komisije iz takratne pozicije niso imeli besede spregovoriti proti poročilu tiste preiskovalne komisije, ker je bilo tako natančno narejeno, niti z besedo niso oponirali. Tu pa govorite čisto drugo. Gospod Kelemina je garant, da se bodo sredstva, ki so v tem skladu na pošten transparenten način uporabljala in se bo z njimi ravnalo. In to vas zebe v oči, lastni interesi, vaši interesi so prikrajšani in tudi doslej nikjer v prejšnjem mandatu v Elesu opozicija ni imela svojega člana, sedaj ga ima, in tudi v številnih drugih pomembnih nadzornih svetih. Namesto, da bi to dejstvo priznali, govorite neresnice o strokovnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Opozorilo, ki velja za več diskutantov: prosim vas, obrazložite svoj glas, ne razpravljajte, ampak obrazložite svoj glas. Nadaljujemo. Gospod Sok imate besedo.
Hvala lepa. Mi bomo seveda ta predlog sklepa podprli. Je pa tako, gospod predsedujoči, težko je samo obrazložiti glas ob teh izzivih, ki jih tukaj poslušamo. Treba je povedati, da se je za mesta predsednika prijavil samo eden, in to Branko Kelemina. Če bi Liberalna demokracija koga predlagala za mesto predsednika, potem bi jaz te razprave še nekako razumel, tako pa nasprotovati edinemu kandidatu in vsi tisti kolegi, ki so bili v prejšnjem mandatu in že predprejšnjem mandatu, dobro vedo in vemo, da je Branko Kelemina bil eden od poslancev, ki je bil velik garač, da je poročilo sestavil, da pa državni zbor poročila v takšni sestavi, kot je bil, ni želel sprejeti. In o poročilu smo razpravljali. Na koncu ni bilo sprejeto in dobro veste, da ga niste mogli sprejeti, ker je bilo obremenilno za tiste, ki so elektriko tako prodajali, kot je danes že bilo povedano. Kar se pa tiče sestave ostalih članov, tukaj si je pa res treba, tako kot je predsednik Kviaza povedal, pri njem ogledati, kako so bili nadzorni organi v tem državnem zboru sestavljeni, ko je predsedoval temu organu kolega Školč. To je treba pogledati in potem seveda ugotoviti, kako je ta zadeva šla. Kar se tiče Nove Slovenije, lahko povem, mi smo imeli samo v dveh nadzornih organih imenovane v tem državnem odboru svoje predstavnike. Eden od teh je bila ta desetčlanska oziroma predsednik plus devetčlanska nadzorna ekipa za sredstva, ki se zbirajo za razgradnjo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod dr. Gaber.
Spoštovani gospod podpredsednik, gospe in gospodje. Sam bom glasoval proti imenovanju tega nadzornega odbora iz protesta proti sprenevedanju, ki smo mu priča danes tukaj. Morda bi lahko govorili o novem vetru v pozitivnem smislu in še čem, če ne bi zelo evidentno prav glasovanje pred tem pokazalo, da je ta nov veter zelo preprost nov veter. To je res nov veter, veter sprenevedanja in zavračanja kvalificiranih ljudi za določene funkcije in nastavljanje tistih, ki nimajo kvalifikacij, vsaj ne ustreznih, za to področje.
Hvala lepa. Gospod Rupar. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Tudi jaz bom podprl ta predlog. Argumente, bistvene argumente in edine pravilne, je povedal kolega Sok, zato jih ne bom ponavljal. Jaz bi samo toliko rekel, da gre za politično odločitev. Od kdaj ali pa, bom rekel, koliko časa pa v tem državnem zboru glasujemo za ljudi po stroki. Vedno so bile, kot poznam način dela in pa funkcijo državnega zbora, v tem državnem zboru politične odločitve, ki so jih sprejemale večine, kakršnekoli že so bile. Ali je res od lanskih volitev šele strokovnost na prvem mestu. Poglejte si, kaj vse ste podprli v preteklem mandatu in ne izgovarjajte se sedaj na strokovnost, če pa vendarle do danes ni bila prvi pogoj. Prvi pogoj je bila menda pripadnost neki politični opciji. Zakaj sedaj spreminjate to mnenje? In še en bistven element, zakaj bom podprl ta predlog. Zaradi Silve Črnugelj. Zaradi Silve Črnugelj. Bila je naša kolegica. Mislim, da je bila v Združeni listi, gospa je knjižničarka in sam sem prepričan, da je v tem svojem poklicu prebrala toliko knjig o financiranju raznih skladov in o razgradnji nuklearnih elektrarn, da je pravzaprav zelo zelo pošteno, da jo podpremo. In še konec koncev, edina ženska je. Ker sem pa seveda torej eden izmed članov odbora, ki se bori za enake možnost, sem pa še toliko bolj vesel, da je Silva dobila tukaj svoje mesto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Cvikl, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za glas. Očitno je prišlo do novega vetra. Ta nov veter gre celo tako daleč, da se javno napove, da se bo proti nekomu oziroma gospe, ki je na ustavnem sodišču glasovala za znano ustavno odločitev, glasovalo proti. Jaz seveda ne oporekam vladajoči koaliciji, da ima pravico predlagati [[...]]
Lepo prosim, če upoštevate moje prejšnje opozorilo in razpravljate [[...]]
[[...]]predsednika nadzornega odbora, vendar bi rad rekel, da gre za predsednika nadzornega odbora sklada za financiranje nuklearne elektrarne, da ne gre za nekoga, ki se bo ukvarjal s takšnim ali drugačnim nalaganjem sredstev, ampak da bo šlo za to, da bi bilo dobro, da bi ta gospod in pa te gospe in gospodje poznali osnove, kako zagotoviti, da ko bo potrebno razgraditi nuklearko, da bo na tem skladu dovolj denarja. Zato je sploh škoda, da so tukaj predlagani samo tako imenovani politični funkcionarji. Gre za to, da dvomim, da gradbeni tehnik pozna nekaj osnovnih pravil nalaganja sredstev in pa zagotavljanja ustreznih donosov za to, da bo ta denar ob koncu tega mandata še vedno tam, kjer naj bi bil. Zato seveda ne bom podprl predloga, ki je bil dan, predvsem pa ga ne bom podprl zato, ker ne gre samo za to, da smo začeli najavljati lustracijo strokovnjakov, kot je bilo rečeno ustavni komisiji, ampak pri prejšnjem glasovanju ste to lustracijo strokovnjakinje tudi izvedli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da se ne motim, če je še gospod mag. Sajovic na vrsti kot zadnji pri obrazložitvi glasov.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Glasoval bom proti. Eno znano reklo je, da zgodovino pišejo zmagovalci, povolilno kadrovanje pa seveda tisti, ki so na volitvah pošteno in pa upravičeno zmagali. Vendar pri vseh teh zadevah je treba upoštevati pa vseeno eno načelo objektivnosti ali pa neke demokratične minimalne standarde. In ravno tega vetra, kateremu danes s to svojo odločitvijo nasprotujem, se bojim. Prihajam namreč iz sredine, kjer imamo na lokalni ravni 42% v občinskem svetu, pa nimamo že dva mandata niti enega človeka v nadzornem svetu, niti enega človeka ne moremo dobiti v javnih zavodih in še marsikje. Tak veter, ki pa odnese osnovna demokratična načela, pa je nevaren za vse, za leve in desne, za vse, ki smo v tej sobi. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem imam seznam izčrpan. Glasujemo. Glasovanje je končano. Od navzočih 75 poslank in poslancev je za glasovalo 54, proti 19. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na predlog odloka o spremembi odloka o ustanovitvi sveta za telekomunikacije. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila mandatno-volilna komisija. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne.]] Besedo dajem predstavniku poslanske skupine LDS dr. Pavlu Gantarju za predstavitev stališča.
Poslanski klub LDS bo navedeni predlog odloka o spremembi odloka podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o spremembi odloka o ustanovitvi sveta za telekomunikacije. Želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da nihče. Glasujemo. Glasovanje je končano. Od 75 navzočih poslank in poslancev je za glasovalo 67, proti eden. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na zadnjo zadevo - obravnavo zahteve okrožnega državnega tožilstva Kranj za dovoljenje za uvedbo kazenske preiskave in kazenskega pregona pri okrožnem sodišču v Kranju zoper poslanca državnega zbora Republike Slovenije Pavla Ruparja. Zahtevo je v obravnavo zboru posredovalo okrožno državno tožilstvo Kranj. Zahtevo je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo in zboru predložila predlog sklepa. Želi poročevalec komisije besedo? Izvolite, gospod Sušnik.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predsedujoči! Mandatno-volilna komisija državnega zbora Republike Slovenije je na 5. seji, 10. februarja 2005, obravnavala obvestilo okrožnega državnega tožilstva Kranj, da namerava zahtevati uvedbo kazenskega postopka pri okrožnem sodišču v Kranju zoper poslanca Pavla Ruparja. Zaradi navedenega je želela odgovor na vprašanje, ali poslancu, gospodu Pavlu Ruparju, državni zbor imuniteto prizna ali ne. V izogib morebitnim nejasnostim bi želel jasno in glasno poudariti, da se gospod poslanec Pavel Rupar ni skliceval na imuniteto, kar je tudi sporočil, ko je opravičil svojo udeležbo na seji mandatno-volilne komisije. Rad bi tudi poudaril, da je ob upoštevanju tega dejstva mandatno-volilna komisija soglasno sprejela predlog sklepa, s katerim državnemu zboru predlaga, da se poslancu imunitete ne prizna. Še enkrat poudarjam, predlog sklepa, da se poslancu ne prizna imuniteta, je mandatno-volilna komisija državnega zbora sprejela soglasno.
Hvala, gospod Sušnik. V skladu s prvim odstavkom 207. člena poslovnika ni razprave o imunitetnih zadevah, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki se glasi: Državni zbor Republike Slovenije na podlagi tretjega odstavka 83. člena Ustave Republike Slovenije ter prvega in drugega odstavka 22. člena zakona o poslancih v zvezi z zahtevo okrožnega državnega tožilstva Kranj, z dne 13.1.2005, glede nameravane zahteve za uvedbo kazenske preiskave pri okrožnem sodišču v Kranju zoper poslanca Državnega zbora Republike Slovenije gospoda Pavla Ruparja, v smeri šestih kaznivih dejanj zlorabe uradnega položaja po tretjem odstavku 261. člena kazenskega zakonika, šestih kaznivih dejanj ponareditve poslovnih listin, po prvem odstavku 240. člena kazenskega zakonika, kaznivega dejanja zlorabe uradnega položaja, po tretjem odstavku 261. člena kazenskega zakonika, kaznivega dejanja jemanja podkupnine, po tretjem in drugem odstavku 267. člena kazenskega zakonika, kaznivega dejanja ponareditve poslovnih listin, po drugem in prvem odstavku 240. člena kazenskega zakonika, v zvezi s 25. členom kazenskega zakonika in kaznivega dejanja ogrožanja varnosti, po prvem odstavku 145. člena kazenskega zakonika, ne prizna imunitete poslancu Državnega zbora Republike Slovenije gospodu Pavlu Ruparju in dovoli začetek kazenskega pregona. Glasujemo. Navzočih 62 poslank in poslancev. Za predlagani sklep je glasovalo 61 [[...]]Bi lepo prosil, če ste toliko pozorni, da preberem izid glasovanja. Bom še enkrat ponovil. Od navzočih 62 poslank in poslancev je za predlagani sklep glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in obenem zaključujem 3. sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Hvala.