Spoštovane gospe in gospodje, kolegice in kolegi, navzoči gostje! Pričenjam 3. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 51. in 54. člena poslovnika državnega zbora. Nisem obveščen, da bi bili naše kolegice in kolegi zadržani. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! Kdor od kolegic in kolegov nima kartice, naj, prosim, potrdi svojo navzočnost in tudi voljo pri glasovanju z dvigom roke. To je pet kolegic in kolegov, šest. Če smem reči za koncentracijo, danes zadnjič zasedamo v tej dvorani. Zelo vam bom hvaležen, če se umirimo, da bi lahko začeli delati. Spoštovane gospe in gospodje, danes zadnjič zasedamo v tej dvorani. Ta seja je zadnja seja, danes jo začenjamo in jo bomo predvidoma končali najkasneje do četrtka. Zadnjič zasedamo v tem zelo nehvaležnem prostoru, ki zahteva od vseh nas maksimalno strpnost zato, da tisti, ki govorijo, lahko sporočijo svoje argumente v primerni atmosferi. To zahteva torej od vseh nas neko mero strpnosti in zanjo se že vnaprej zahvaljujem v imenu nastopajočih. Prisotnih je 55 kolegic in kolegov, 6 pa jih je z dvigom roke dodatno sporočilo svojo navzočnost, kar pomeni, da nas je v dvorani 61. Ugotavljam, da je zbor sklepčen in da lahko odloča. Na to sejo sem povabil predstavnika urada predsednika Republike Slovenije, kandidatko za varuhinjo človekovih pravic gospo Darjo Lavtižar-Bebler, kandidata za sodnika ustavnega sodišča prof. dr. Cirila Ribičiča in predstavnike vlade Republike Slovenije. Vse prav lepo pozdravljam. Pred določitvijo dnevnega reda te seje bomo opravili postopek sprejema zapisnika 2. izredne seje državnega zbora. Zapisnik je na vpogled v računalniški mreži. Ali kdo od vas zahteva spremembo ali dopolnitev oziroma ima kakršnokoli pripombo k zapisniku? Ugotavljam, da k zapisniku ni pripomb. Prehajamo na odločanje o njegovem sprejetju. Prosim, ugotovimo navzočnost v dvorani! Navzočih je 69 poslank in poslancev. Glasujemo o sprejetju zapisnika. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ali vsi od kolegic in kolegov, ki glasujete, glasujete za zapisnik? [[Da.]] Ugotavljam, da je zapisnik sprejet. Prehajamo na določitev dnevnega reda 3. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 18. decembra leta 2000. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Prehajamo na predloge za umik posamezne točke z dnevnega reda. Predlogov za umik nisem prejel. Želi kdo v zvezi s tem besedo? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na predloge [[...]]Prosim, se opravičujem kolega, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Se opravičujem. Predlagam, da se 6. točka umakne z dnevnega reda, ker smo gradivo dobili nekaj ur prej, matično delovno telo pa še ni zasedalo in je sklicano za jutri in smatram, da je to prekratek čas za obravnavo tega gradiva. Hvala lepa.
Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Želite dodano obrazložiti svoj predlog?
Da se umika 6. točka.
Da se umika. Na glasovanje dajem predlog za umik [[...]]Prosim, predstavnik vlade. Prosim! Se opravičujem.
Hvala lepa.
Prosim za mir v dvorani! Hvala lepa.
Torej, mi absolutno predlagamo, da se ta točka uvrsti na dnevni red, zaradi tega, ker je tik pred zdajci podpis dogovora med socialnimi partnerji. Z javnim sektorjem je ta dogovor praktično parafiran in se sedaj preverja besedilo. Tečejo pa tudi še pogajanja z zasebnim sektorjem, to se pravi z gospodarstvom. Tako, da zadeva je zelo pomembna in mislim, da bi praktično onemogočali celo področje usklajevanja plač za naslednje leto, če bi pustili, da na eni strani podpišemo dogovor, na drugi strani pa velja zakon, ki smo ga sprejeli v preteklem letu in ki seveda še velja. Imeli bi dva akta, ki bi bila eden z drugim v nasprotju, mislim, da si tega ne bi smeli privoščiti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, predsednik delovnega telesa. Prosim!
Hvala lepa, gospod predsednik. Naj obvestim kolegice in kolege poslance samo o tem, da je odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide sklical 3. izredno sejo jutri ob 8.30, na kateri bomo to točko obravnavali kot edino točko, seveda poleg zapisnika zadnje seje, in jo s tem poskušali tudi pripraviti za nadaljevanje seje. Hvala.
Hvala lepa. S tem so izčrpali besedo vsi, ki jo po poslovniku pri takem predlogu imajo, zato prehajamo na odločanje. Prosim poslanke in poslance, da zabeležijo svojo navzočnost! Navzočih je 70 poslank in poslancev. Kdo je za predlog za umik točke z dnevnega reda? [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 53.]] Ugotavljam, da predlog za umik točke z dnevnega reda ni bil sprejet. Prehajamo na predloge za širitev dnevnega reda. Želi kdo besedo v zvezi s tem? Ugotavljam, da ne. Državni zbor sedaj odloča o hitrih postopkih. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi besedo poročevalec? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Na glasovanje dajem predlog za sprejem navedenega predloga zakona po hitrem postopku. Navzočih je 71 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga zakona po hitrem postopku sprejet. Skupina poslancev s prvopodpisanim Cirilom Puckom je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi besedo predstavnik predlagateljev? [[Ne.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi besedo poročevalec? [[Ne.]] Predstavnik sekretariata prav tako ne. In predstavnik vlade? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Na glasovanje dajem predlog za sprejem navedenega predloga zakona po hitrem postopku. Prosim poslanke in poslance, da zabeležijo svojo navzočnost. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga zakona po hitrem postopku sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o dopolnitvi zakona o minimalni plači, o načinu usklajevanja plač in o regresu za letni dopust v obdobju 1999/2001. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo? Predstavnik sekretariata? Predstavniki poslanskih skupin? Na glasovanje dajem predlog za sprejem navedenega predloga zakona po hitrem postopku. Prosim poslanke in poslance, da zabeležijo svojo navzočnost. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Kdo je za predlog odloka v celoti? [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga zakona po hitrem postopku sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o sodelovanju med Republiko Slovenijo in mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo ter mednarodnim kazenskim sodiščem za Ruando in zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Na glasovanje dajem predlog za sprejem navedenega predloga zakona po hitrem postopku. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 4.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga zakona po hitrem postopku sprejet. Vse navzoče v dvorani prosim za nekoliko več pozornosti. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o azilu in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku in sprašujem poročevalca, če želi besedo. [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Na glasovanje dajem predlog za sprejem navedenega predloga zakona po hitrem postopku. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 5.]] Glede na izid glasovanje ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga zakona po hitrem postopku sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o ukrepih za pospešitev sanacije v območjih, prizadetih zaradi plazu in izbruha hudournika Predelica v občini Bovec. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Na glasovanje dajem predlog za sprejem navedenega predloga zakona po hitrem postopku. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 1.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga zakona po hitrem postopku sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih in mejnih prehodih. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim!
Mi smo na matičnem [[...]]
Prosim, za mir v dvorani.
[[...]]delovnem telesu že opozorili na spoštovanje poslovnika in zdi se mi, da tudi v delovnem telesu ne bomo tega zakona spravili na dnevni red. Tako da mislim, da ni prav, da se sprejme, kajti po poslovniku je še nekaj zakonov vloženih pred tem zakonom. Tako da mislim, da ga jutri na seji ne bo.
Torej, glede poslovniških pogojev, ali ta zakon to izpolnjuje za uvrstitev na dnevni red ali ne, smo se posvetovali, in kot je razvidno, sekretariat nima pripomb v zvezi s tem. Imate predlog v zvezi s tem?
Da, jaz moram opozoriti, da v dogovoru v poslanski skupini bomo glede na določila poslovnika sprožili potem ustavni spor.
Hvala lepa. Želi še katera poslanska skupina besedo? Ugotavljam, da ne. Na glasovanje dajem predlog za sprejem navedenega predloga zakona po hitrem postopku. Prosim, da prijavimo svojo navzočnost! Navzočih je 71 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 17.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga zakona po hitrem postopku sprejet. Glasujemo o predlogu dnevnega reda v celoti. Predlagam, da [[...]]Prosim? Izvolite!
V imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke predlagam, da se 17. točka, to je predlog zakona o ukrepih za pospešitev sanacije na območjih, prizadetih s plazom in izbruhom hudournika Predelica v občini Bovec obravnava kot 2. točka dnevnega reda, saj bi s tem vsaj na simbolni ravni pokazali, da se prioritetno rešujejo stiske ljudi, prizadetih v naravnih nesrečah, in da se čimprej zagotovijo tudi sredstva za druge preteče elementarne nesreče, eventualno tudi za zadrževalnik v Prigorici, in s tem bi dali tudi možnost, da bi bil ta zakon zagotovo sprejet še v letošnjem letu oziroma do zaključka te seje.
Najprej bomo glasovali o dnevnem redu, potem pa o vašem predlogu, o uvrstitvi te točke kot prednostne pri delu državnega zbora. Zato bomo najprej ugotovili večino poslancev za ali proti predlaganemu dnevnemu redu. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Kdo je za predlog dnevnega reda? [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zbor predlog dnevnega reda 3. izredne seje sprejel. Predlagam, da o vašem predlogu odločamo v skladu s 65. členom poslovnika, v skladu z njegovim drugim odstavkom - gre za spremembo vrstnega reda posameznih točk dnevnega reda. To je proceduralni predlog in o njem bo državni zbor odločal z glasovanjem. Navzočih je 72 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 40.]] Če smem z medklicem opozoriti [[...]]Kolega Rupar, če smem! Vsekakor bomo dnevni red te seje izčrpali v najkasneje treh dneh in tudi ta zakon bo sprejet. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DOLOČITEV KANDIDATOV, KI V SKLADU S 14. ČLENOM ZAKONA O POSLANCIH OPRAVLJAJO FUNKCIJO POSLANCA NAMESTO POSLANCEV, KI SO PREVZELI FUNKCIJO V VLADI. Republiška volilna komisija je zboru posredovala ugotovitev, kateri kandidati imajo pravico nadomeščati poslance, ki so nastopili funkcijo v vladi. Ugotovitev je obravnavala mandatno-imunitetna komisija, ki je zboru pisno poročala. Želi poročevalec komisije besedo? Ugotavljam, da ne. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? Ugotavljam, da ne. Predstavniki poslanskih skupin? Besedo dajem poslankam in poslancem. Kdo želi besedo? Ker ne želi nihče razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na glasovanje. Na podlagi navedenega in v skladu s 14. členom zakona o poslancih dajem na glasovanje naslednji predlog sklepa: V času, dokler izvoljeni poslanci, ki so prevzeli funkcijo v vladi, v skladu z določbo prvega odstavka 14. člena zakona o poslancih ne morejo opravljati funkcije poslanca, opravljajo to funkcijo v skladu z določbo drugega odstavka 14. člena navedenega zakona od današnjega dne: namesto dr. Dimitrija Rupla Aleksander Merlo, rojen 11. februarja leta 1952, stanujoč Ljubljanska cesta 6, Postojna; namesto mag. Antona Ropa Jožef Školč, rojen 19. avgusta 1960, stanujoč Breginj 42, Breginj; namesto mag. Janeza Kopača Richard Beuermann, rojen 20. aprila 1954, stanujoč Raskovec 11, Vrhnika; namesto dr. Lucije Čok Mario Gasparini, rojen 23. avgusta 1935, stanujoč Levstikova 2, Izola; namesto Igorja Bavčarja Roman Jakič, rojen 1. maja 1967, stanujoč Neubergerjeva 25, Ljubljana. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Glasujemo o predlaganem sklepu. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prosim poslance, da pridejo v dvorano. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]Dovolite, da našim novim kolegom v imenu vseh ostalih iskreno čestitam. V zvezi s poročilom komisije za poslovnik, z dne 30. maja 1996, predlagam zboru, da sprejme še naslednji predlog sklepa: "Do morebitnih sprememb v sestavi delovnih teles opravljajo poslanci, ki bodo opravljali funkcijo poslanca, funkcijo članov v vseh delovnih telesih, katerih člani ali predsedniki so bili poslanci, ki jim mandat miruje." Želi v zvezi s tem kdo besedo? Prosim poslanke in poslance, da zabeležimo svojo navzočnost! Navzočih je 74 poslank in poslancev. Glasujemo o predlaganem sklepu. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti 1.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA IZVOLITEV VARUHINJE ČLOVEKOVIH PRAVIC. Predsednik Republike Slovenije, gospod Milan Kučan, je z dopisom z dne 12. decembra 2000 predlagal državnemu zboru, da za varuhinjo človekovih pravic izvoli gospo Darjo Lavtižar-Bebler, ki jo v naši sredini tudi lepo pozdravljam. Želi predstavnik urada predsednika republike besedo? [[Ne želi.]] Predlog predsednika republike je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi besedo poročevalec te komisije? Gospod Pucko, prosim, predsednik komisije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, predstavnik urada predsednika države! Dovolite, da čisto na kratko predstavim kronologijo, kako je prišlo do tega predloga, ki je pred nami. Predsednik Republike Slovenije je dne 12. decembra tega leta posredoval državnemu zboru predlog, da za varuha človekovih pravic izvoli Darjo Lavtižar-Bebler, rojeno 10.10.1950, univerzitetno diplomirano pravnico. V obrazložitvi predloga je navedeno, da se je varuhu človekovih pravic 29. septembra tega leta iztekel šestletni mandat. V skladu s postopkom, kot ga določa zakon, je bil predlagan za izvolitev za varuha človekovih pravic gospod Ivan Bizjak, ki pa na seji državnega zbora 12. julija letos ni dobil potrebne večine, dveh tretjin glasov vseh poslancev, zato je bilo treba ponoviti postopek, da bi prišli do novega predloga. Po posvetu z vodji poslanskih skupin se je predsednik države odločil, da predlaga državnemu zboru, naj za varuhinjo človekovih pravic izvoli Darjo Lavtižar-Bebler, ki ima tudi največjo, čeprav ne soglasno podporo poslanskih skupin. Odločil se je, da uporabi v prvem odstavku 13. člena zakona o ustavnemsodišču določeno možnost, da predlaga kandidata, ki ni bil predlagan v roku, določenem z javno objavo. Predlagana kandidatka izpolnjuje z zakonom določene pogoje in soglaša s kandidaturo. Po presoji predsednika republike ima tudi ustrezno znanje in izkušnje ter vse druge kvalitete, potrebne za opravljanje nalog varuhinje človekovih pravic. Na svoji 2. izredni seji je komisija državnega zbora za volitve, imenovanja in administrativne zadeve razpravljala o predlogu. V razpravi so bila postavljena vprašanja v zvezi s postopkom izbire kandidata oziroma zakaj se je predlagatelj odločil za izbiro med predlogi, ki so bili posredovani po roku. Izraženi so bili tudi posamezni pomisleki o predlagani kandidatki v smislu sposobnosti objektivnega oziroma nepristranskega uresničevanja funkcije, na katero je predlagana. Predlagatelj oziroma predstavnik predlagatelja je pojasnil, da je predlog oblikovan v skladu z zakonom, pri oblikovanju predloga pa je predlagatelj upošteval izražena mnenja vodij poslanskih skupin o možni podpori poslancev posamezni kandidaturi. Na osnovi tega je komisija državnega zbora za volitve, imenovanja in administrativne zadeve v skladu s svojimi pristojnostmi z večino opredeljenih glasov oblikovala predlog odloka o izvolitvi varuha človekovih pravic, s katerim predlagamo državnemu zboru, da za dobo šestih let za varuhinjo človekovih pravic izvoli Darjo Lavtižar-Bebler. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Pucko, predsednik pristojne komisije. Predstavnik sekretariata ne želi besede. Sprašujem, ali želi besedo vlada? [[Ne želi.]] Prosim, želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim, najprej gospod Drobnič, poslanska skupina Nova Slovenija.
Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite, da v imenu poslanske skupine Nove Slovenije podam mnenje v zvezi s kandidaturo Darje Lavtižar-Bebler za varuhinjo človekovih pravic. Kandidatka ni ena izmed 22 oseb, ki so kandidirale v 30-dnevnem roku, tako kot določa zakon o varuhu človekovih pravic. Predsednik republike Kučan se je odločil za osebo, ki se je naknadno prijavila oziroma je naknadno vložila kandidaturo. S tem je seveda postavljeno določeno vprašanje enakosti obravnave vseh kandidatov. Predsednik države je torej sprejel kandidaturo osebe, ki pripada določeni politični opciji. Sam se je večkrat izražal in poudaril, da za tako odgovorno funkcijo je potrebno izbrati osebo, ki ni ozko politično vezana, zato da bo zagotavljala spoštovanje pravic posameznih državljanov in ne bo vezana na politično opcijo ali politične direktive. Zavedati se moramo, da je tudi politična moč lahko razlog za zlorabe. Če pripada določeni politični opciji, je nevarnost, da se bo to tudi zgodilo. Za takšno odgovorno funkcijo je vsekakor potrebno, da je oseba tudi visoko strokovno usposobljena in ima zaupanje širše množice, torej da ima zaupanje ljudi. Še nekaj bi poudaril v zvezi s kandidaturo gospe Beblerjeve. Da je v postopku kandidature ministra Šturma nestrpno omenjala članstvo, njegovo članstvo v organizaciji v civilni družbi. To je seveda lahko signifikantno, kako človek ravna v odločilnih trenutkih, ko je treba biti politično nevezan, strokovno nevtralen, moralno-etično trden in jasen. Kakor mi je znano, gospa Beblerjeva tudi ni izstopila iz stranke, razen če se seveda motim, karbi potrdilo to politično nevezanost. Tu so razlogi, zaradi katerih Nova Slovenija kandidature Darje Lavtižar-Bebler ne bo podprla.
Hvala lepa, gospod Drobnič, ki je govoril v imenu poslanske skupine Nove Slovenije. Gospod Franc Pukšič je prosil za besedo v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Prosim!
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospa kandidatka za funkcijo varuha človekovih pravic! Predsednik države, gospod Milan Kučan, je predlagal gospo Darjo Lavtižar-Bebler državnemu zboru za izvolitev za varuhinjo človekovih pravic, kljub temu, da se je prijavila že po poteku razpisanega roka. V predlogu je predsednik države navajal, da se je oprl na določbo zakona o ustavnem sodišču, da lahko izbere kandidata izven kroga tistih, ki so bili predlagani v roku. Predsednik države seveda ima možnost, da za prosto mesto varuha predlaga tiste, ki so se, prvič, prijavili v roku, ali pa lahko predlaga tudi druge kandidate. Razlaga tega določila je eksaktno jasna. Obstajajo torej kandidati, ki so se prijavili v roku, prvič in drugič, obstajajo kandidati oziroma kandidat, ki ga predlaga predsednik države oziroma izbere za predlog predsednik države sam. Gospe in gospodje, tretje možnosti ni. Zakon ne določa predlagati kandidata, ki ni spoštoval pravil in se je prijavil šele po poteku roka. S prijavo po poteku roka, ko se gospe Darji Lavtižar-Beblerjevi ni uspelo uvrstiti na državnozborskih volitvah, pravzaprav izkazuje dokaj podcenjevalen odnos do instituta varuha človekovih pravic. In to za začetek sigurno ne bi bilo dobro. Postavlja se seveda vprašanje, kako bo gospa Darja Lavtižar-Belberjeva, če bi bila izvoljena, upam pa, da ne bo, varovala človekove pravice drugih, če se je sama prijavila po izteku in gospa sama ne spoštuje zakonodaje Republike Slovenije. Spoštovane poslanke in poslanci, gospa Darja Lavtižar-Beblerjeva ni politično nepristranska, ampak velja celo za izrazito predstavnico Liberalne demokracije. Kar je pokazala tudi takrat, ko se je kršila odločba ustavnega sodišča. Z njeno razlago, z razlago gospe Darje Lavtižar-Beblerjeve, da se pravne norme lahko razlagajo tudi z "ustvarjalno interpretacijo prava". To je slaba popotnica za varuhinjo človekovih pravic. Ali pač. Tudi tokrat je gospa Beblerjeva izkoristila svoj način razlaganja, spoštovanja prijavljanja, torej prijavnega roka s tako imenovano ustvarjalno interpretacijo zakonodaje in roka. Celo več. Gospa Darja Lavtižar-Beblerjeva je v komisiji, ki se je ukvarjala z afero Vič-Holmec, izrazito branila tiste, ki so z raznimi intrigami poskušali izigrati ljudi, ki so veliko naredili za samostojno Slovenijo. Prav v tej komisiji je gospa Beblerjeva, kjer bi morala braniti tiste, ki so veliko naredili za to državo, pravzaprav teh ljudi ni branila in je bila in je v bistvu sodelovala pri kršenju ali najhujši možni obliki kršenja človekovih pravic. Sam jo poznam tudi seveda kot poslanko celotnega prejšnjega mandata, zato lahko rečem, da je gospa Beblerjeva ves čas v večji meri v državnem zboru delovala s podpiranjem tistih rešitev, ki pa niso zaznale interesov socialno šibkih ogroženih ljudi. Spomnil vas bom, ko smo predlagali absolutno dvigovanje pokojnin ali tistih na demografsko ogroženih področjih. Spomnil vas bom tudi na zakon o spremembi zakona o financiranju občin, katerega del je padel na ustavnem sodišču. S svojim predlogom se je tako predsednik države pravzaprav ponorčeval iz zakonodajnega telesa oblasti, ki bi naj bilo v tej državi z ureditvijo parlamentarne demokracije najvišje. To se seveda dokazuje tudi še z nekaterimi naslednjimi dejstvi. Kolegice in kolegi, institut varuha človekovih pravic naj bi pravzaprav pripadal civilni družbi, ne pa odsluženim politikom, v prvem in v drugem primeru. Gospod predsednik države, Republike Slovenije Milan Kučan je imel možnost, da bi za varuhinjo človekovih pravic predlagal dr. Marijo Ovsenik. Žal tega ni izkoristil. Žal tudi zato, ker je gospod predsednik dobil na mizo v svoj urad nekaj priporočil. Spoštovane kolegice in kolegi, priporočilo univerze v Ljubljani, s podpisom prof. dr. Jožeta Mencingerja, pač ima določeno težo, ima težo ljubljanske univerze. Med drugim piše, da "je prof. dr. Marija Ovsenik uspešna in ugledna učiteljica univerze v Ljubljani. Njeno poklicno delo sega prav na področje, s katerim se ukvarja varuh človekovih pravic". To samo en citat iz tega priporočila. Če dobi priporočilo tudi druge slovenske univerze, in v Sloveniji imamo samo dve univerzi, univerze v Mariboru, s podpisom prof. dr. Ludvika Toplaka, kjer piše: "Spoštovani gospod predsednik Milan Kučan! Strokovno in znanstveno delo prof. dr. Marije Ovsenik na univerzi v Mariboru že dlje časa spremljamo z velikimi simpatijami in pohvalo. Ocenjujemo, da je njeno znanstveno-raziskovalno ter njeno družbeno delo tesno povezano s poslanstvom varuha človekovih pravic." Podpora univerze v Mariboru, dekana prof. dr. Jožeta Florjančiča, fakulteta za organizacijske vede v Kranju; podpora centra za socialno delo Lenart, prebral bom zadnji stavek: "Zaradi strokovnih in človeških kvalitet jo predlagamo za varuhinjo človekovih pravic, izredno profesorico dr. Marijo Ovsenik." Sindikat delavcev Rdečega križa Slovenije - gospe in gospodje, Rdečega križa Slovenije! - podpora kandidaturi, samo en delček: "Kako zelo pomemben je strokoven in človeški duh za zagotavljanje osnovnih pravic ljudem, ko so jim le-te kršene. Podpora za gospo Marijo Ovsenik." Društvo distrofikov Slovenije pa samo to: "Za to aktualno nalogo ne poznamo boljšega kandidata od dr. Marije Ovsenik." Podpora skupine študentov na magistrskem in doktorskem študiju itd. Ne nazadnje, pa vendar, od ene izmed uglednih institucij, institucije dr. Antona Trstenjaka podpora kandidaturi profesorice dr. Marije Ovsenik za varuhinjo človekovih pravic. Teh podpor je seveda še veliko. Samo nekajdrobnih delčkov iz tega sem vam prebral. Mogoče tudi zato, ker marsikdo verjetno ni vseh podpor prebral celovito. Je prav, da tudi s tega mesta to povemo. Kakorkoli že, gospod predsednik je imel možnost izbrati osebo, ki ima veliko podporo. Res je, da je tudi gospa Beblerjeva dobila nekaj podpor, med njimi tudi nekega hortikulturnega društva, pa vendarle ne [[...]]
Gospod Pukšič ima besedo. Prosim!
Vendar tudi to podporo spoštujemo, pa vendarle, gospe in gospodje, je bistvena razlika. Iz predloga, ki ga je predlagal predsednik državnemu zboru, žal izhaja, da bo tako v prvem kot v drugem primeru dajal mesto nekaterim odsluženim politikom, kar seveda ni dobro. S tem predlogom, oziroma s predlogom za varuhinjo človekovih pravic državljanke in državljani Republike Slovenije, žal, izgubljajo še pravzaprav upanje, da bi zaživela in se razvila naša demokracija. Ostane nam pravzaprav le opozorilo šibke opozicije, Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije. Ta bo pa seveda jasno in glasno povedala, da takšnih uzurpacijskih načinov ne bo podpirala. Zato poslanke, tiste, in poslanci, ki seveda niste vezani na neke obljube ali poplačila, tisti, ki smete glasovati po vesti, glasujte po vesti in gospa Darja Lavtižar-Bebler ne bo izvoljena za varuhinjo človekovih pravic. Tako bomo imeli možnost dobiti resnično varuhinjo človekovih pravic za državljanke in državljane Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Pukšič. Sprašujem, ali želi v imenu poslanske skupine še kdo besedo? [[Ne.]] Ugotavljam, da ne. Prav tako ugotavljam, da se v skladu s poslovnikom ni prijavil k razpravi v določenem roku, da bi lahko govoril neomejeno, noben od poslancev in poslank, tako da omejujem razpravo tistih, ki se utegnejoprijaviti sedaj, na 5 minut. Želi kdo besedo? Prosim, kolega Peterle.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana kandidatka za mesto varuhinje človekovih pravic! Govoril bom tako, kot mislim, in zelo jasno. Zame je predlog predsednika države izraz novega enoumja in stare trgovine znotraj iste družine. Meni je žal, da ta omara onemogoča televiziji, da bi me opazila, proceduralni medklic. Poglejte [[...]]
Prosim!
Poglejte, ta trgovina bo zgledala takole [[...]]
Kolega Peterle! Imate prav. Imate pravico imeti sleherne enake pogoje kot vsi ostali. Vas lahko povabim za tole govornico.
Hvala lepa!
Seveda pa vaša razprava ne sme trajati dlje kot 5 minut.
Spoštovani! Sem opozoril samo na neenakost pogojev, ne na kakšne želje po privilegijih. Torej pravim, da se bo zadeva zavrtela na znani način v isti družini. LDS bo podprla kandidata za ustavnega sodnika, združena lista pa kandidatko za varuhinjo človekovih pravic in bo tako, kot mora biti. Na dve mesti, za kateri velja, naj ju ne bi zasedali politični funkcionarji oziroma ljudje z izrazito političnim eksponiranjem, predlaga predsednik republike, ki je večkrat govoril o drugačnih kriterijih, ravno dva politično eksponirana kandidata in v tem ne vidim nobene volje po ravnovesju, ki je tudi lahko značilnica neke urejene demokracije. Gre za to, da bodo vsi "naši"; tega ne razumem, ne morem razumeti drugače. Nobenega ne pozivam k velikodušnosti, ampak k skladnosti besed z dejanji. Če so se toliko poudarjali kriteriji, o katerih so govorili že predhodniki, potem bi pričakovali, da bi se predsednik potrudil in predlagal druge kandidate in seveda pozivam tudi k meri, ki je lahko oziroma bi morala biti nek izraz naše demokracije. Če bodo kar naprej, bi rekel samo ljudje ene provenience, potem mislim, da to za našo demokracijo ne bo dobro. In imam seveda vprašanje za gospo kandidatko. Glede nekega temeljnega dejstva, ki se je na Slovenskem zgodilo in pri katerem je ona tudi sodelovala. Gospa Beblerjeva je bila med tistimi poslanci, ki jim referendumska volja ljudi v zvezi z volilnimi sistemi ni pomenila kaj veliko oziroma je pravzaprav temu ves čas nasprotovala. Sprašujem se, kakšna bo usoda tistih, ki bodo iskalikot opeharjeni v zvezi s tem pravico v njenem uradu, če bo ta urad zasedla. Ali jih bo po vesti sploh sprejela ali jih bo po vesti odklonila? Namreč zame je to zelo pomembna zadeva in ostajam seveda na tistem, kar sem trdil ves čas, ko je šlo za vprašanjereferenduma o volilnem sistemu, torej da se ne kaže igrati z ljudsko voljo in tukaj je bila gospa kandidatka na strani oziroma ni bila na strani ljudstva. Mislim pa, da bi človek na tem mestu absolutno moral upoštevati inštitut referenduma kot najvišje oblike neposredne demokracije.
Hvala lepa, kolega Peterle. Želi še kdo besedo? Prosim. Želite tudi vi spregovoriti tukaj? Prosim, kolega Rupar.
Hvala predsednik, da ste mi omogočili priti za govornico. Spoštovane gospe in gospodje! Na začetku, čeprav bodo volitve tajne, moram povedati, da gospe Beblerjeve ne podpiram. In v nobenem primeru niti za katerokoli drugo funkcijo, na katero se državljani imenujejo, je ne bi podprl. Začel bi rad s predlogom predsednika Kučana. Osebno se mi zdi ponižujoče do državljanov in državljank Slovenije, da se predsednik države poigra z zakoni, pa tudi če jim ti, če mu ti dajejo možnost oblikovati svoj predlog po lastni presoji. Nesmiselno se mi zdi, da je bil objavljen razpis, poziv vsem institucijam v Sloveniji ter vsem Slovenkam in Slovencem, da na v zakonskem roku možen način predlagajo svoje kandidate. To je storilo niz slovenskih institucij in posameznikov in predlagalo 22 kandidatov, ki pa so, milo rečeno, ostali skrajno neumni, ker sose prijavili. Preprosto zato, ker so s potezo predsednika Kučana zapadli v popolno ignoranco in je popoln nesmisel, da so žrtvovali svojo osebnosti čas, pa tudi postopek za kandidaturo. Če bi predsednik države bil možakar, bom rekel po domače, potem bi topotezo naredil že takoj, vendar pa imam občutek, da se je vse preveč iskala nova zaposlitev gospe Beblerjeve, ki žal, bom rekel, žal še enkrat, po volitvah v državni zbor ni bila izvoljena. Osebno ne bom nikoli pozabil in tudi najbolj zamerim vam, gospa, vaše norčevanje iz manj izobraženih poslancev prejšnjega sklica ter vaše pozive, da bi bilo potrebno narediti sistem tak, da bi ljudje s srednjo in nižjo izobrazbo ne mogli priti v državni zbor. Sam osebno sem bil ob tem ničkolikokrat opozorjen, da je to stvar ljudstva, stvar ljudi, vendar pa se sprašujem, kako boste zagovarjali enakost kot varuhinja človekovih pravic, če leta in leta niste znali najti kompromisa med razlikami pri ljudeh. Sam sem ničkoliko dni in ur pretrpel, ko ste me kot enega od dveh oseb oziroma poslancev preganjali zaradi nezdružljivosti funkcij, kot direktorja kvazi firme in poslanca. Takrat sem večkrat opozoril na to, da mnogo poslank in poslancev še ni oddalo v zakonitem roku niti obrazcev A in B, ki so ju po zakonu dolžni izpolniti vsi izvoljeni, in imam dokument, s katerim lahko dokazujem, da gospa Beblerjeva več kot leto dni po izteku roka tega ni naredila. Zanima me, kako boste spoštovali ustavnost in zakonitost te države, če niti v svoji takratni zaposlitvi niste spoštovali zakonov, ki veljajo za vse. Ne nazadnje čisto osebna zadeva. Gospa Beblerjeva se je pred iztekom prejšnjega mandata ponorčevala iz mojega priimka. Takrat mi je rekla besedo "Rupar - Rupa", in vesel sem, da je "rupa" še zmeraj ostala v parlamentu, izpolnjena je šele danes, ko ste se vi usedli v parlament. Osebno mislim, da bi moral gospod Drnovšek zelo razmisliti in enega od gorenjskih poslancev imenovati za sekretarja in v višjo funkcijo, zato da bi vi prišli kot poslanka v državni zbor. Osebno bi to težko prenesel, ker bi seveda riskiral nadaljevanje vaših norčevanj iz soljudi, vendar za državo in vse tiste, ki bi pa iskali pravico pri varuhu človekovih pravic, pa bi bilo to neprimerno bolje. [[Opozorilni znak za konec.]]
Kolega Rupar, prosim [[...]]
Bom končal. Žal mi je, da je v tej državi tako, da nekateri morajo dobiti nagrado samo zato, ker so. In žal mi je, da bo institucija, kot je institut varuha človekovih pravic, z morebitno izvolitvijo izgubila na svoji vrednosti. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Rupar. Želi še kdo besedo? Prosim, gospod Grošelj.
Spoštovani gospod predsednik, gospe in gospodje, gospa Darja Lavtižar! Moram povedati, da sem izredno srečen, ker izhajam iz Zasavja, iz tako lepega kraja, ki je vreden ogleda in ki je vreden tudi, da se obravnavajo pobude, ki prihajajo iz tega kraja. Res je, da je Zasavje znano po tem, da je to delavski razred, delavski razred v vseh sredinah. Tako kot je nedavno tega gospod Rupar izjavil v tem cenjenem parlamentu, da je to leglo komunizma. To je leglo delavstva, to je leglo poštenosti, odkritosrčnosti, tu so kraji, kjer znajo oceniti, kateri osebi, kateremu kandidatu je treba dati ustrezno podporo. Zato prinašam samo to iniciativo, ki je prišla iz zasavskih krajev, prišla je iz Zagorja, prišla je tudi iz Trbovelj in vključuje se tudi Hrastnik. Tu so tako pomembna društva, kot je društvo invalidov, kjer ste sami videli, da je samo v Zagorju v imenu 752 članov toliko in toliko jih podpisalo, kot tudi vsa druga društva, ki imajo značaj civilne iniciative državljanov, iz Zasavja, so odkrili, da je gospa, ali pa ugotovili, da je gospa Darja Lavtižar-Bebler poštena in zaupanja vredna dama, ki jo državljanke in državljani in tudi mi iz Zasavja znamo ceniti in jo imamo radi. Zato seveda ji bomo vsi, ki izhajam iz tega kraja, dali tudi ustrezno podporo in ji že sedaj čestitam k izvolitvi. Hvala.
Hvala lepa, gospod Grošelj. Želi še kdo besedo? Prosim, kolega Anderlič
Spoštovane poslanke in poslanci. Lahko bi se javil že tudi prej, ko so imele besedo poslanske skupine, vendar sem menil, da bo še nekaj časa na voljo, da bom lahko predvsem poskušal odgovoriti na nekatera vprašanja, o katerih sta govorila predvsem gospod Peterle in seveda tudi gospod Rupar, in tudi oba, ki sta predstavljala stališča in mnenja poslanskih skupin Nove Slovenije in socialdemokracije. Lahko razpravljam, gospod Pukšič, lahko govorim v svojem imenu in pet minut imam na voljo, tako kot sta imela tudi dva predhodnika. Poznam poslovnik, ni me treba opozarjati, ste pa sedaj pokurili nekaj sekund, ampak nič za to. Poglejte. Te diskusije, ki so jih uprizarjali tukaj gospod Peterle in predvsem gospod Rupar, in, seveda, da ne pozabim gospoda Pukšiča, kažejo na nekaj, kar je pravzaprav eden od temeljnih problemov v tej državi, ko se ne želi in se na vsak način noče sprijazniti s tem, da ima vsak državljan, vsaka državljanka, vsak poslanec in vsaka poslanka pravico do svojega stališča, do svojega mnenja, do tega, da konec koncev kandidira na določene funkcije v tej državi. Je sicer nekaj diskriminatornega, kar je v statutu RTV in seveda tudi v zakonu, da ne morejo poslanci kandidirati za funkcije na RTV. Mislim, da je to protiustavno,ampak o tem bomo že lahko drugič govorili. Ko govorite o tem, kaj da gospa Beblerjeva ni sprejela, kaj da je počela, kako grdo da je govorila, kaže vendarle na to, da niste sposobni sprejeti različnega pogleda, različnih zamisli v zvezi s posameznimi vprašanji. Jaz se strinjam, razlike so, in gospa Beblerjeva je, če je v čem, vsaj kot moja poslanska kolegica bila cenjena, je bila po tem, da je vedno zastavila svojo besedo za vse tiste mejne, pa tudi probleme, ki so se porajali v vsakodnevnem življenju državljanov in državljank, in tudi takrat, ko je naša vlada želela v parlamentu sprejet kakšen zakon, ki bi eventualno lahko omejeval pravico posameznika, vključno s poslanci in poslankami, tudi takrat je postavila svojo besedo na pogled in so se z njo strinjali ali nestrinjali tako strankarski kolegi kakor tudi seveda ostali. Jaz verjamem, da je ona takrat, v letih, ko je z gospodom Bavconom v prejšnjem režimu, ki ga vi imenujete za nek čuden režim, sodelovala pri ustanovitvi prvega odbora za varstvo človekovih pravic. Bila je celo sekretarka tistega odbora in ni se vse skupaj začelo na dan x, ampak je v tej državi, pa seveda v predhodni državi, bilo kaj vtkanega v osnove dela civilne družbe in seveda tudi nekaterih institucij, zato da je lahko prišlo do vzpostavitve novega reda, nove države, drugačnega političnega sistema, sistema, ki bi moral imeti večji občutek za človekove pravice. Ravno zato, da bi se preprečile razne deviacije, stranpoti in kršitve človekovih pravic, je ombudsman ali ombudswoman, če bo totako ali kakorkoli se bo že imenovalo, bo varuhinja človekovih pravic tista, ki bo lahko kljub temu, da pripada nekim krogom ljudi, neki stranki, ki se pa seveda brezobzirno požvižga na človekovega pravice. Ne, nasprotno, gospodje in gospe, LDS-u je še kako do tega, da država dobi varuha človekovih pravic, da na slehernem koraku in ob sleherni potezi se sliši glas, ki ga državljani preko varuhinje oziroma varuha želijo sporočiti vladi. In zato verjemite, da z mirno vestjo podpremo Darjo Lavtižar-Bebler za varuhinjo človekovih pravic, ker vemo, da bomo mi najprej deležni največjih očitkov, če kaj ne bo tako, kot mora biti, za dobro ljudi v tej državi.
Hvala lepa, kolega Anderič. Želi še kateri od poslank ali poslancev? Da, prosim. Gospod dr. Bernik. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dame in gospodje, gospa kandidatka! Izgleda, da imamo različne vesti. Moja vest mi pravi, da ne bom volil za to kandidatko iz različnih razlogov. Gospa mi bo oprostila, če bom nekatere malo delikatne stvari povedal, vendar ker jo je gospod predsednik republike imenoval za to mesto, pač moramo povedati to, kar mislimo. Najboljše priporočilo tej kandidatki je napisal predsednik republike, kar sicer ni njegova funkcija, pa tudi Kviaz. Vse ostalo sem pregledal in moram reči, da ne drži vode, če smem tako reči. Poudarja se, da je bila gospa pobudnica Bavconove komisije ali kakorkoli se je že imenovala, sveta, in rad bi opozoril na to - in to sem zelo vestno sledil takrat kako je ta komisija nastala. Nastala je leta 1987, torej tedaj, ko je bila udba še v polnem teku in vse ostalo, vendar ta komisija ni nobenega branila pred to družbo, ustanovljena je bila zato, da poskuša rešiti tiste, ki bi morda imeli slabo vest na strani starega režima. Gospoda Anderliča, ki se sicer ne more spomniti točno, kakšen režim je bil prej, bi rad opozoril na to, da se verjetno strinjamo s tem, da je bil ta režim nedemokratičen, da je bil totalitaren in da je bilo eno samo neumje. Dobro. Kar se tiče urada samega, ki je eden najboljših, rekel bi, najbolj vidnih uradov za civilno družbo, bi pa rad opozoril na naslednje. Že dosedanji varuh je imel velike težave, da bi stvari reševal tako, kot bi jih moral. To je urad, katerega glava je zelo dobro plačana, ena med najvišjimi, drugič, imajo krasne urade, mislim, da niti predsednik republike nima takih, ima vse mogoče prednosti in izdaja vsako leto poročilo na lepem, krasnem, dragem papirju. Vse sem prebral, ampak bistvenih stvari tam nisem videl. Zato sam osebno že tri leta čakam na to, kaj bi bil ta prejšnji varuh človekovih pravic naredil, potem ko sem mu pisal o nečem, kar je bila prava civilizacijska sramota. In še danes čakam, kaj bo dobil od državnega tožilca, ki mu je tako lepo prenesel to storijo. Dosti je bilo že rečeno o tem, da če ne spoštuješ pravil, jih tudi ne boš mogel uveljavljati. Če bi gospa sama, ki je bila ves čas zelo politično angažirana, mogla spremeniti svojo mentaliteto, če bi mogla pozabiti na gotove stvari in se res poglobiti v to, kaj malega človeka žuli, in pa predvsem na to, kaj, recimo, ti ljudje čutijo do te države, ki jim dela krivice. Prejšnji varuh človekovih pravic se nobene teh stvari ni upal dotakniti, ker je vedel, da se bo spotaknil na kakšni visoki nogi. Sedaj imamo sicer demokracijo, ampak jaz bi jo imenoval planirano demokracijo. Čudi me, da na taki dve mesti, o katerih danes razpravljamo, čuti državni predsednik potrebo, da imenuje ljudi reciklirane politike. To je povsem nemogoče, da bi se gospa mogla postaviti spričo svoje preteklosti na to, da bi branila ljudi, ki prihajajo z drugega brega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem kolegu Anderliču, ki je prosil za repliko.
Jaz se še kako dobro spomnim, gospod Bernik, kakšen režim je bil v prejšnjem času, ker sem bil na tisti strani, ki ga je spreminjal, ne na strani režima. Tega vi mogoče ne veste, ker ste to od daleč spremljali, jaz pa vem, ker sem spremljal od znotraj in skupaj z vašim prijateljem, ki sedi pred vami, se lahko pogovorita o tem, vam bo lažje pojasnil kot jaz sam. Torej, jaz sem rekel, ne vem, kako ga imenujete, ker enkrat ga imenujete totalitarni, enkrat komunistični, enkrat tak ali drugačen. Očitno ga za različne namene različno poimenujete, ampak zgodovina bo zapisala stran in bo pač dobilo tisto obdobje svoje mesto. Ampak poglejte! Javil sem se za razpravo oziroma za repliko, zaradi nečesa preprostega. Torej, vaši stranki in stranki SDS-a po tej logiki, ki jo izvajate že pol lete, ni do tega, da bi država Republike Slovenije imela varuha ali varuhinjo človekovih pravic. Utemeljujem to s tem, da ko je bil predlog v državnem zboru s prejšnjega sklica, niti en glas socialdemokratov ni bil oddan za predlog, ki ga je dal predsednik države, bivšega varuha človekovih pravic, ki je seveda nek mandat opravil, lahko da ste ga ocenili, da ga je opravil slabo, predsednik države je ocenil, da dobro, in vsi tisti, ki smo dali glas za njega, da lahko ponovi mandat. Torej, vi ste takrat to zavrnili. Sedaj je drug predlog - pravite, da ta politično ni sprejemljiv. Tisti je bil, gospod Bernik, zelo blizu vašega političnega resursa, ki producira konstrukte na ideološki osnovi: kdor je za tako ideologijo, je naš, in če je ta, je ta prav, če pa je pa nekdo drug, seveda imamo pa opraviti z neprimernimi ljudmi. Celo ste rekli, recliriranimi politiki, kar se mi zdi žalitev za vsakega, ki konča mandat. Torej po vašem mnenju bi težko nekdo, ki je recimo pri 35, 40 letih ali 50 konča neko obdobje, nek mandat v parlamentu, sploh še kaj počel v življenju. Mislim, da je to resno omejevanje človekovih svoboščin in pravic, da ima vsak državljan pravico do službe, do funkcij in kandidira po postopku, ki je za to predpisan. To se mi zdi sila pomembno takrat, ko o takih funkcijah govorimo. In ne nanazadnje, čakate na odgovor že ne vem koliko časa. Če boste hoteli od varuha dobiti odgovor, ga moramo izvoliti. Prilika je danes.
Hvala lepa. Gospod Kacin, razprava ali replika.
Replika.
Replika. Prosim. Če kdo od tistih, ki sedijo v teh vrstah, želi razpravljati sede, seveda to lahko stori, ampak vsi kolegi imajo zdaj isto pravico. Prosim, kolega Kacin.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Rad bi ugovarjal spoštovanemu kolegu Berniku, za katerega mislim, da se mu je malo zareklo. Rekel je tukaj, "bilo je eno samo neumje". Jaz sem sad tega neumja, vse, kar vem, sem se naučil v tem režimu, takrat sem diplomiran in od tam izhajam. In ker nisem najstarejši v tem državnem zboru, upam reči, da sta tukaj kar dve tretjini enega samega neumja, po vašem, tudi na tej vaši strani, kjer so stranke, ki so bolj desno orientirane. Mislim, da taka kvalifikacija ni na mestu. Da je poenostavitev, da je diskvalifikacija, da je žaljiva. In jaz bi, gospod Bernik, pričakoval, da se vi za to vašo diskvalifikacijo vendarle opravičite. Iz tistega vsega neumja je nastala samostojna država, ki je zdaj relativno uspešna v primerjavi z drugimi. In tudi ves ta sklic tega parlamenta, tudi najsterejši so se šolali tudi v času tistega samega neumja. Lahko, da je bilo veliko neumnosti, ampak samo neumje ni bilo. In od najstarejšega poslanca bi pričakoval, da takih stvari tukaj ne izreka. Če pa se mu že zarečejo, gospod Bernik, spoštovali smo vas ko ste vodili prvo ustanovno sejo tega državnega zbora, bilo bi primerno, da se za to, kar se vam je zareklo in izreklo, opravičite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok je prosil za repliko. Če želite, lahko spregovorite od tukaj, za njim pa kolega Jerovšek. Da, prosim.
Hvala lepa. Bom kar od tu, ker je prej nekako bilo rečeno, da nam, ki ta omara zaslanja pogled kamere, da se nam dovoljuje nastop tamle, zdaj pa vidim, da tudi ostali kolegi, ki so sicer vidni, hodijo na govornico, bom pa jaz kar od tu, da ne tratim časa. Torej kar se tiče tega zadnjega, kar je povedal gospod Kacin, bi mu rekel, da je gospod Bernik najstarejši poslanec v tem parlamentu in je seveda veliko več v življenju doživel, kot sva morebiti midva z gospodom Kacinom, ki smo veliko mlajša. In se mi zdi nemodro, da bi ga en takšen mladič kot sem jaz ali pa on pozivala, da naj se opraviči. Torej to je prvo, kar bi rad povedal. Drugo pa, sama razprava kaže na to, da predsednik gospod Kučan ni najbolj modro ravnal, ko je predlagal za kandidatko gospo Lavtižar-Bebler. To pa ne iz razloga, ker gre, tako kot so že moji predgovorniki ugotovili, za politično izredno izpostavljeno osebo, osebo, kateri nihče ne oporeka njenih stališč, gospod Anderlič, tega ji nihče neoporeka. Oporekamo pa ji seveda to, da je bila v parlamentu velikokrat do drugih parlamentarcev pa tudi do ostale javnosti žaljiva. Konec koncev, sam sem spremljal izvolitev Bajukove vlade in o tistem trenutku bi lahko marsikaj povedali, kako je nastopala nekaj od tega je že bilo rečeno. Seveda ji tu nihče ne oporeka tega, da kandidira, saj ima vso pravico, vsak ima vso pravico kandidirati. Oporeka pa se temu, da je zamudila rok; se pravi, roki v tej državi ne veljajo nič. Zakaj jih potem predpisujemo? Potem jih ne rabimo. Če pa se že na začetku kršijo določene, z zakonom sprejete norme, potem je vprašanje, kako bo takšen človek lahko tudi pozneje varoval pravice državljanov. Tega se pravzaprav v opoziciji najbolj bojimo in temu pravzaprav tudi oporekamo Zavedamo se, da smo maloštevilni, da ne moremo preprečiti izvolitve gospe Beblerjeve, lahko pa v tem državnem zboru, pa če vam je to prav ali ne, opozorimo na zadeve, ki so sporne. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Sok. Gospod Jerovšek ima besedo, za njim gospod Partljič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Na dve stvari, ki jih je gospod Anderlič izrekel, je treba odgovoriti. Namreč, naj spoštuje svoje besede in svoja mnenja in ne v naslednji repliki takoj ovreči - namreč, rekli ste točno tako, ko ste govorili o prejšnjem režimu in ste rekli, "vi ga imenujete za čudnega". Torej, vi ga ne imenujete za čudnega, sedaj vam je všeč, in nekatere poteze predsednika države kažejo, da se ga želi reinkarnirati. Rekli ste, "vi ga imenujete za čudnega". Če boste to takoj preklicali in ne boste stali za svojimi besedami, boste danes zopet tudi rekli, da to, kar ste v soboto zapisali, da je predsednik državnega zbora človek z najmanj smisla za organizacijo, da se mu gre samo za razkazovanje in protokol - danes boste to preklicali. Namreč, glejte, tak človek, sploh pa če je na neki taki poziciji, mora stati za svojimi besedami, ne pa zgolj napadati. Drugič. Obtožili ste to stran, da si ne želi varuha človekovih pravic. Ravno za izvirno pokritje te funkcije si želimo in si za to prizadevamo in, glejte, zdavnaj bi ga tudi lahko že imeli. Mi smo predlagali, da ob tej silni izbiri predsednik države predlaga nekonfliktno, politično nekonfliktno osebo; tokrat je bila izbira. Bila so močnapriporočila, močna podpora nekaterim kandidatom in gotovo bi lahko prišli sem s kandidatom, ki ne bi imel političnih konfliktov. Gospod predsednik države bi se lahko postavil v bran takim in bi lahko priporočil, recimo, vaši stranki, ki izredno veliko da na njegovo priporočilo, pa bi imeli takega kandidata in bi ga izvolili. Po drugi strani pa, da ne želimo, pa da ga ne bomo imeli, če pa se predsednik države se ne ozira na razpise in na javne pozive, bi pa že lahko davno predlagal novega kandidata. Bi samo vprašal na univerzi, koga predlagajo, koga podpirajo, pa bi poslal kandidata. Recimo, tam sta dve univerzi podprli eno kandidatko, ki je nestrankarska, se nikoli ni s politiko ukvarjala, je priznan strokovnjak, in bi ga imeli. Zavzemajte se za te izvirne kriterije k naravnemu pravu, ne pa sedaj tako, sedaj drugače in vse skupaj obračati vsak trenutek. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Partljič ima besedo, za njim dr. Bernik.
Moja replika velja prav gospodu Berniku, zato je morda dobro, da bo lahko v svoji repliki vključil tudi kaj, če se mu bo morda moje izvajanje zdelo sporno. Ker smo v Prešernovem mesecu, bi lahko rekel, da tako v mojih letih je res človek tisto, ko reče, "navadile se butare so pleča in podplat koža čez in čez postala", in redkokdaj kaj prizadene v parlamentu. Diskusija, da je teh mojih 60 let, rodil sem se pa leta 1940 in nisem mogel vedeti pri nas na meji niti za partizane, niti za domobrance, da so ta leta, v katerih sem se šolal, ustvaril družino, našel poklic, bil učitelj in potem v službi v gledališčih, napisal nekaj knjig, da se sedaj moram pred nekom čutiti kriv ali pa ožigosan, ker sem živel v nekem neumju. Moram reči, da je to, kar bo Slovenijo kopalo stalno na dva dela. Ker sem študiral na pedagoški akademiji, sem se učil meriti tudi inteligenčni kvocient in so ga tudi meni dvakrat merili in ni zelo nadpovprečen, naj kar povem, čeprav sem bil med bolj bistrimi v razredu, ampak ni, se s tem ne morem hvaliti. Ampak tako 50 let zgodovine nekega naroda, ki je lahko, da je bilo politično nesrečno v marsikateri potezi, odpraviti na ta način, bi izgledalo, kot da so pravzaprav pravi samo tisti, ki niso živeli v Sloveniji. Lahko rečem še več, ne bi želel biti, ne bi želel niti poglabljati, samo svojo prizadetost izražam. Kolikor sem spremljal, ne vem, težave v Argentini, vojaške režime itd., ne moremo reči, ali se drugod niso dogajale neumnosti. Meni je kvalifikacija slovenske zgodovine in zgodovine lastnega naroda in ljudi, ki smo pač tu živeli, saj nismo mogli vsi zapustiti Slovenije ali nam je ni bilo treba, na srečo, se mi taka kvalifikacija ob taki razpravi zdi boleča. Kakor ste vi kdaj prizadeti, moram reči, gospod poslanec, da ste me prizadeli. Kar pa zadeva kandidatko. Naj povem, da ni bila članica zveze komunistov in ni izraziti režimski človek bila nikoli. Njen oče je bil v zaporu in kaznovan od prejšnjih oblasti. Samo s tem se nikoli ni ne omenjala ne ponašala. Zato mislim, da je ideološko odklanjati ne kaže. Imela je nekaj človeških posebnosti, velikokrat je govorila brez dlake na jeziku. Prepričan sem, da bo taka vnaprej, s tistimi, ki bodo kratili ljudem pravice. Se opravičujem, gospod predsednik.
Hvala lepa. Dr. Bernik, imate besedo. [[Mikrofon!]]
Ja, dobro; se vidi, da sem najstarejši poslanec, ker ne znam mikrofona prižigati. Ne bom šel gor, ker bi lahko kamera počila. Vendar, rekel bom tole. Gospodu Kacinu se zahvaljujem za opozorilo. Opravičil se ne bom, ampak bom dal popravek. Dejansko bi ga moral dati takoj takrat. Nisem rekel oziroma mislil sem reči enoumje in za tem stojim. Če se bo treba zdaj opravičiti, pa takoj povem, da se ne bom. Enoumje - no, saj to pa vsi priznamo, saj piše o tem in tako dalje, in ne vem, zakaj bi nekateri hoteli braniti stari režim, saj so vendar po celem svetu te stvari že prešli, pri nas pa ne. Kar se pa tiče tega, da je nekdo ranjen ali karkoli, bi prav isto lahko rekel na nekatere opombe. Če je pa človek v tem zboru, pač mora nekatere stvari, resnice ali karkoli prenesti, drugače pa ni za ta zbor. Zato bi prosil, da poskušamo povedati to, kar želimo, naravnost, brez žalitev. Sedaj bom pa šel k temu, kar je bilo rečeno, da izgleda, da vaša opcija pozna samo dva kandidata, in to sta gospod Ivan Bizjak in gospa Lavtižar-Bebler. Kot da ne bi bilo nikjer vmes nobenega pametnega, poštenega, dobromislečega, tudi če je marksist ali karkoli, čisto navadno, glavno, da je človek, ki se je izkazal v življenju, da lahko nekaj naredi za človeka, ki mu država stopa na noge ali trpi kakšne druge stvari. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kacin, za njim kolega Anderlič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Rad bi ugovarjal delu razprave spoštovanega kolega, gospoda Bernika, ki je ravnokar rekel, da mi poznamo samo dva kandidata. Rad bi ga opozoril, kako se imenuje točka dnevnega reda. Ko smo izglasovali dnevni red, smo sprejeli tudi to točko, in razpravljamo o eni kandidatki. Zato so vse razprave o univerzah, o podpori temu ali onemu, brezpredmetne. Točka dnevnega reda je predlog, ki ga je posredoval predsednik države, gospod Milan Kučan, in nanaša se na kandidatko, ki danes sedi tu med nami in o njej razpravljamo. To, kdo je bil pred tem varuh človekovih pravic, kdo se je tudi priglasil na razpis, je morda zanimiva tema, ampak nima ničesar skupnega z današnjo točko. In lepo prosim, držimo se dnevnega reda, gospod predsednik, vas pa prosim, da to, kar sem zdaj povedal, morda v prihodnje vi poveste še komu drugemu. Hvala lepa.
Gospod Anderlič, imate besedo.
Ni potrebno, čeprav je eno samo zadevo treba povedati. Liberalna demokracija ni predlagala kandidatke, predlagal jo je predsednik države, ki se je odločil po pogovorih, tudi z gospodom Jerovškom, ki je zdaj glasen in skače v besedo. Seveda, mi se opredeljujemo glede na predlog, ki ga imamo, in nesporno je, da je naša podpora na strani gospe Darji Lavtižar-Bebler. Gospod Bernik, gre pa seveda zato, da je treba prenesti razlike. In če ste poslušali pozorno prej gospoda Ruparja, gospoda Jerovška in še koga drugega ali pa recimo gospoda Pukšiča, ste najbrž lahko zaznali, da gre izključno zato, ker se niso strinjali z njenimi nastopi v prejšnjem mandatu, ker je bila trda do stališč političnih nasprotnikov, ker je bila nepopustljiva v svojih prepričanjih, ko je govorila o stvareh, ki so bile na dnevnem redu. Vi pravzaprav očitate, da se ne prenesejo razlike. Nasprotno. Gre za to, da nekomu drugemu očitate, ker je imel svoje mnenje, in zato ne more biti kandidatka za varuhinjo človekovih pravic. To se mi zdi sprevržena logika in je ne sprejemam. Jaz sem glasoval že za marsikoga, ki ni prihajal iz tega gnezda, kot vi pravite ali nekdo prej, je tam rekel, iz istomislečega področja v tem državnem zboru, če govorimo po sedežih. Je pa seveda zanimivo, da gospod Jerovšek, ker moram pač en stavek reči še njemu, da prav v ničemer, prav v ničemer ne omenja njihovega ravnanja, to je vašega in osebno tudi vašega, v pomladanskem delu, ko smo imeli na dnevnem redu prav tako predlog predsednika, ki ga prav tako nismo mi predlagali, niti ga je predlagala takratna SLS+SKD Slovenska ljudska stranka, ker je takrat, se mi zdi, bila še enotna stranka, ampak ga je predlagal predsednik, pa niti enega glasu ni bilo. Zakaj? Zato, ker drugače misli. Zato, ker je drugačnega političnega prepričanja, ker je, ne vem zaradi česa, bil neprimeren, je pa že šest let varuh človekovih pravic. Nobenih utemeljitev ni bilo. Lahko si samo razlagam, zakaj podpore ni bilo ali pa tisto, kar je po kuloarjih krožilo. Nekateri so celo danes omenjali, zakaj ni dobil podpore. Ampak jaz seveda ne bom vračal diskusije nazaj. Torej, jaz sem se spraševal in se še vedno sprašujem, zakaj pravzaprav nihče, ki ga predsednik predlaga z, recimo pogojno, ene politične opcije ali druge politične opcije, ne gre skozi ta državni zbor z vašo podporo. Jaz ne razumem, da opozicija ne želi tudi varuha človekovih pravic vključiti v tisti del javnega življenja in dela, ko gre za kazanja na napake oblasti, trenutne oblasti, vlade, institucij države in tako naprej. Mehanizem, ki je še kako primeren za to, da se sproti spremljajo stvari v državi, ki so narobe in da se tudi odpravljajo ali se pa tudi zaradi tega vlada mora zavedati svojih napak in lahko prihaja tudi do kakšnih interpelacij in podobnih stvari, kar je že v preteklosti bilo tudi zaradi raznih poročil prejšnjega varuha človekovih pravic.
Hvala lepa, gospod Anderlič. Gospod dr. Bernik.
Zahvaljujem se obema predgovornikoma za poduk. Vendar, nikakor nisem mislil predlagati, verjetno je gospod Kacin napačno razumel, da bi še koga drugega obravnavali. Ampak gospod Anderlič je ravnokar omenjal, da nismo ne za enega, ne za drugega. To se pravi, kot bi imeli samo dve opciji in sedaj imamo samo eno. Zdi se mi potrebno, da vendarle razmislimo, kako bo neka oseba, ki ima gotovo svoje prepričanje, delovanje, in to delovanje in prepričanje, jaz bi dal roko zanjo, mora ga imeti. Vendar to pa ni isto, kot rečeno, da tako obnašanje ali verovanje ali ideologija je primerna za eno tako funkcijo, ki jo danes skušamo odločiti. To sta čisto dve različni stvari. Jaz se nimam čisto nič pritoževati proti gospe Beblerjevi, kar se tiče njenega prepričanja, ampak mislim, da to prepričanje ni primerno za tako funkcijo. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Pukšič, za njim kolega Jerovšek.
/Ni razumljivo, ni vključen./
Mikrofon. Mikrofon, prosim.
Sem ga vklopil. Gospod Anderlič me je že dvakrat imenoval, ko sem govoril v imenu poslanske skupine, sedaj pa še gospod Kacin govori o predlogu, torej o čemu pravzaprav naj bi razpravljali, bi rad seveda rekel, toliko in toliko to ni točno, kar govorita. Poglejte. Pravico povedati, kakšne možnosti je predsednik imel med izborom in da predsednik tega ni izkoristil, je seveda, gospoda iz liberalne demokracije, naša pravica. To bomo v državnem zboru izkoristili in to povedali. Da boste seveda izvolili z možnostjo, ki jo imate v koaliciji in odločili drugače, je seveda možno in verjetno se bo to celo dogodilo, čeprav na žalost državljank in državljanov te države. Veste, ustvarjalna interpretacija prava mi ni šla v uho že takrat, ko je bila gospa poslanka. Kako pa še sedaj, ko bo, če bo, seveda upam pa, da ne bo varuhinja človekovih pravic. Kolegice in kolegi, tisti, ki ne veste ali pa sta manj spremljali te zadeve, ko se je gospa Beblerjeva tako zavzemala za branjenje tistih, ki so intrigirali in resnično delovali na oškodovanju ali na kršenju človekovih pravic nekaterih posameznikov, ki so v času slovenske vojne nastavljali svoje glave, je, poslušajte, z eno besedo, nepojmljivo. Na koncu. Zakaj ne bi gospa Beblerjeva počakala doma in bila pač presenečena nad predlogom, ki bi ga dal predsednik države? Zakaj je morala zopet ponovno po svojem ustvarjalno interpretirati rok za prijavo? Zakaj je šla sploh to delati? Če bi jo predsednik države izbral kot eno izmed milijon žensk v tej državi, jo pač bi. Zakaj je morala poizkusiti z intrigo prijavljanja na račun, torej, ko je rok potekel itd.? Aja, mogoče je na ta način opozorila na sebe. Mislim, to je nepojmljivo. Glede na vse to, kar je bilo danes tu povedano, bi pravzaprav pričakoval od kandidatke, da bi vstala in bi rekla, "se zahvaljujem za predlog predsedniku države in ne bom kandidirala" in bi se ta točka zaključila.
Hvala lepa, kolega Pukšič. Kolega Jerovšek ima besedo, za njim kolega Čeligoj.
Hvala lepa. Moram se oglasiti, ker gospod Anderlič očitno po interciji takoj omeni Jerovšek, me je omenil v prvem kontekstu, kot da sem gospo Beblerjevo kakorkoli omenil ali se opredelil do nje. Absolutno se nisem, jaz sem samo protestiral proti vaši nepokončnosti, ker ste umikali svoja stališča in svoja mnenja. Res pa je, da se pa čudim, mislim, da jo je LDS predlagala, ali pa, če se je gospa Beblerjeva sama predlagala, glede na vlogo, ki jo je dodelil komisiji Vič-Holmec. Ona kljub temu, da je pravnica, se je morala po nalogu stranke, tudi dostikrat gospoda Anderliča, posluževati nekaterih relativno nizkih udarcev. To priča že po tem, da je zamenjala gospoda Jakiča, da ste zamenjali Jakiča, ki je v stranki določen za to, da gre najnižje z udarci, in so ga zamenjali z gospo Beblerjevo. Ali razumete? Jaz ne vem, tako močna stranka bi lahko primerno mesto za bivšega poslanca našla, to bi bila dolžnost. Ne bi pa sedaj izpostavljala gospe Beblerjeve po tem, ko jo je pravzaprav izkoriščala na nek način v prejšnjem mandatu, da je morala dostikrat zanikati svoj poklic pravnika, sedaj jo pa "rine" na tisto mesto, ki si ga je onemogočila v prejšnjem mandatu.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. Kolega Čeligoj, za njim kolega Cukjati.
Spoštovani gospod predsednik, cenjeni zbor. Kot član poslanske skupne DeSUS bi rad povedal, da smo kandidaturo gospe Beblerjeve temeljito pretehtali, jo ocenili zelo pozitivno in jo bomo seveda tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Čeligoj. Kolega Cukjati, prosim, izvolite. Za gospodom Cukjatijem bodo dobili besedo gospod Barovič, Anderlič, Avšič in Jakšič.
Spoštovani predsednik, spoštovani zbor in spoštovana kandidatka! Kot novinec v tem zboru vas pravzaprav poznam iz prejšnjega mandata kot televizijski gledalec, bralec časopisnih rubrik. Poznam vas iz vaših nastopov na odborih, v soočenjih, kjer so se kresala mnenja, Vič-Holmec, referendumski izidi in podobno. Moram reči, da sem kot gledalec dobil vtis, da imate nek meni tuj, zelo ozek svetovnonazorski profil, in pa, moram reči, tak vtis sem dobil, tudi glede čutenja do prebivalcev naše dežele, do malih ljudi, nekako tuj za to funkcijo. Morda se motim, to je vse možno - imel vas bom priložnost spoznati, če boste izvoljeni na to mesto - vendar nisemedini, ki tako čuti, mnogo jih je, verjemite mi. Ob teh vaših vrednostnih kategorijah in vrednostnem svetu, ki je meni na nek način tuj, ne verjamem, da bom, če bom v stiski in iskal pomoč varuha, se zatekel k vam; ne vem. In mnogo jih je, ki zaradi tega tudi ne bodo iskali vaše pomoči. Vem, da to ve tudi predlagatelj vaše kandidature. To me ne skrbi, skrbi me to, da je kljub vsemu vztrajal na vaši kandidaturi. Nekako predsednik države v teh in podobnih zadevah izgublja svojo vsaj politično uglajenost, bomrekel, da se požvižga na moje čutenje in na moje čute, na moje želje, kdo naj bi bil varuh človekovih pravic v Sloveniji. In požvižga se že tudi na čutenje mnogih drugih. To me skrbi. In skrbi me, da to temelji na tako visokem volilnem izidu. To me skrbi,ne vaša kandidatura, odnos politike do drugače mislečih. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Cukjati. Kolega Barovič ima besedo, za njim kolega Anderlič.
Mislim oziroma prepričan sem, da je čisto prav, da tako ena kot druga politična ideološka opcija izmenjuje svoja mnenja tudi v državnem zboru, tako kot so se izmenjevala na delovnem telesu. In prepričan sem, da so vodje poslanskih skupin podobna mnenja in pomisleke izražali tudi pri predsedniku države. No, hvaležen pa sem danes tudi dr. Berniku, prav je, da je spregovoril. Namreč, on me je spomnil na to, da je on eden mnogih iskalcev pravice, ki še vedno čaka na nek izid. Povlekel sem neko paralelo iz delovnih teles tega parlamenta, kjer veliko govorimo o osebah, ki pribežijo oziroma bežijo v prelepi zahodni svet, prelep za njih seveda, v Sloveniji pa se ustavljajo in iščejo politični azil samo zato, da preživijo, lepo preživijo. Mi njim postavljamo zakone, mi od sodstva zahtevamo ali bomo zahtevali skorajda nemogoče, da bodo azilanti lepo živeli, postavljali jim bomo hotele, ne vem, kaj še. Nihče pa danes ni spregovoril o ne vem koliko tisočih Slovencev, ki še vedno iščejo svojo pravico, pa jo nimajo kje iskati. Mi smo se pri gospodu predsedniku pogovarjali o več kandidatih. Res je, tudi o dr. Ovsenikovi, pa o gospe Predanovi. Iskali smo ter se z njimi osebno pogovarjali in tudi dali svoje mnenje o njihovih pozitivnih izjavah, ki so jih dale na neposrednem stiku z nami. Potem pa je očitno gospod predsednik presodil,da ima gospa Beblerjeva največ podpore in da verjetno najbolj ustreza. V ta inštitut, smo se mi odločili, bomo verjeli. Predvsem pa, pet mesecev so ljudje, ki iščejo svoje pravice, ki nimajo varuha, brez varuha. Odločimo se že enkrat in dajmo ljudem čimprej to možnost, da bodo svoje pravice iskali. Gospod Bernik je pa tako opozoril, koliko časa traja, da sploh najdeš to pravico. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Barovič. Besedo ima gospod Anderlič, za njim gospod Avšič.
Ja, jaz ne vem. Obveščen sem bil pisno, da je ustavno sodišče danes razsodilo glede roka oziroma pritožbe gospe Predanove. Nič prej najbrž nisem bil obveščen kot vi, gospod Jerovšek, in vsi ostali. Tisti, ki so govorili o tem, da je rok pretekel, da zakaj ni so bili tisti, ki so bili v tistem roku predlagani, imenovani. Ko si boste tisto prebrali, vam bo jasno, da tisti rok ne pomeni tega, kar vi tukaj trdite. Gospod Jerovšek, lepo je da govorite o dejstvih. Gospa Beblerjeva ni zamenjala gospoda Jakiča v tako imenovani Jerovškovi komisiji. Bili ste predsednik komisije in bi že morali vedeti, da ga ni zamenjala, ampak da sem Jakiča zamenjal jaz, vam zdaj povem, in da je gospa Beblerjeva kot druga prišla v komisijo, ampak si boste prebrali papirje, pa boste to ugotovili. Ocenili smo, ne da je treba tako kot vi mislite, pojačati nekatere stvari, ki jih vi z negativnim prizvokom tukaj razlagate, ampak da je potrebno zato, da bo delo v komisiji vsaj malo teklo po poslovniku in v skladu z zakonom, potreben nekdo, ki je posebej občutljiv za zakone in da še kako biča vse tiste, ki ne delajo po zakonu in poslovnikih. Če si boste prebrali magnetograme, boste ugotovili, da ni minilo tako rekoč niti eno zasedanje komisije, na kateri vam ne bi bilo potrebno kaj pomagati pri tem, da bi sejo sploh zvozili, kajti drugače bi bili v permanentni in stalni kršitvi zakona o parlamentarni preiskavi in seveda tudi kazenskega zakonika na nekaterih točkah, pa poslovnika te iste komisije oziroma preiskovalnih dejavnosti. Gospod Cukjati, volivci imajo vedno prav. In slabo je, če kdo misli, da so se zmotili in da mora njega skrbeti, zakaj ima večina tako zmotno mnenje. To je manipulacija z ljudskimi dušami, in bi bilo zelo dobro, da nihče ne upravlja z njimi. Torej, volivci so sedaj odločili, volivci se bodo prepričali v to, ali so dali glas pravilno ali ne, in volivci bodo na koncu mandata tudi ocenjevali, kaj je kakšna stranka naredila. Sedaj smo položili račune. Menda vendarle ne govorite o tem, da so imeli ljudje zmotno mnenje o tem, kar se je dogajalo zadnjega pol leta pred volitvami. Pogledali so tudi to in so se odločili. Ne želim v imenu nikogar razmišljati in me ne skrbi za tiste ljudi, v imenu katerih vi skrbite, kajti mislim, da so vsi ljudje sposobni sami razmišljati in sami oddati svoj glas in tudi sami presoditi o tem, ali so ravnali prav ali ne. In to je inženiring, ki smo ga bili vajeni, to pa je recidiv prejšnjega režima; takrat je partija mislila o vsem in je partija določala kandidate in jih je tudi izvolila. Takrat je pa res bilo to tako. In če mislite, da je prav, da se na ta način v nadaljevanju razvija demokracija v Sloveniji, sam na vašem bregu zagotovo ne bom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Avšič ima besedo, za njim gospod Jakič.
Hvala lepa. Torej, razprava je ves čas doslej tekla pravzaprav več o tem, kakšne napake ima vse naša kandidatka oziroma kandidatka predsednika Kučana za varuhinjo človekovih pravic. Da grdo gleda, smo slišali, pa da grdo govori, pa da se na komisijah ni dobro obnašala, pa da - ja, da ne spoštuje volje ljudstva, tudi to smo slišali. Nič pa nismo slišali o tem, da ima Darja Lavtižar, po mojem in po prepričanju mnogih, izjemno dobre strokovne kvalifikacije, ki jih je dokazala skozi štiri leta pri delu in vodenju državnozborskega odbora za notranjo politiko, da je to bil tisti organ, ki je pravzaprav tudi v nekem delu spremljal delo varuha človekovih pravic, da se je ukvarjal s sodstvom, z zakonodajo s področja sodstva, z zakonodajo s področja notranjih zadev in policije, kjer je največ ravno na teh dveh segmentih primerov, ki jih letno dobi v obravnavo varuh človekovih pravic, in da si je prav gotovo tu nabrala ogromno izkušenj za svoje bodoče delo. Seveda ima lahko vsak svoje mnenje o tem, kakšno kandidatko predlaga predsednik države, dejstvo pa je, da lahko predlaga samo enega kandidata ali kandidatko, in dejstvo je, da je ocenil, da je med temi, ki jih je obravnaval, imela gospa Darja Lavtižar-Bebler najboljše izglede za to, da bi bila tokrat izvoljena Mislim, da Slovenija varuhinjo potrebuje in da je bila napaka storjena s strani enega od koalicijskih partnerjev takratne vladajoče garniture v državnem zboru, da ni bil že izvoljen. To pa seveda ne pomeni, da še enkrat ne izvolimo tega, ker pač gospodom iz poslanske skupine SDS ne odgovarja noben od predlogov predsednika države, ki je v neki programirani demokraciji, kot sem slišal, bil z večinsko voljo že dvakrat izvoljen za predsednika države. No, o tej volji ljudstva pa, gospodje, volja ljudstva se je pokazala na tokratnih volitvah in mislim, da ste bili zelo začudeni, da je tega ljudstva več, kot ga je bilo takrat, ko je bil tisti vaš slavni referendum. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jakič ima besedo, za njim gospa Zalokar-Oražem.
Hvala, za besedo. Naj se seveda na začetku takoj zahvalim, da nihče izmed vas ni imel nič proti, da nas pet zasede prazna poslanska mesta, kar seveda daje upanje, da je različnost mišljenj tudi v tem zboru tudi v tem mandatu dobrodošla. Naj seveda takoj, glede na to, da se je dvakrat po nemarnem omenjalo moje ime, odgovorim kolegu Jerovšku glede mojega članstva v njegovi komisiji. Naj ga seveda spomnim, da sem se umaknil iz te komisije ravno zato, ker sem bil na službeni poti, on pa kot predsednik je hotel izsiliti sejo, ko predstavnika LDS ni bilo. Zato smo se dogovorili v poslanski skupini LDS, da namesto mene pride v to komisijo kolega Anderlič. Mene, kot veste, v prejšnjih štirih letih, gospod Jerovšek, niste mogli zmesti s svojimi medklici. Naj nadaljujem, da je seveda tudi predlagatelj, grem na vsebinsko točko - predsednik Kučan, tudi v tem svojem dopisu povedal, da je predlagana kandidatka dobila največjo, ne pa soglasno podporo. Jaz seveda na nek način ne razumem, da predvsem predstavniki SDS ne razumejo, da imajo pač samo štirinajst glasov in da seveda njihov predlog tehta štirinajst glasov, dočim seveda drugi odtehtajo več. Kolegica Darja Lavtižar-Bebler je bila aktivna članica sveta za varstvo človekovih pravic skupaj z mano v prvem mandatu 1990-1992, sedela je v komisiji za človekove pravice v takratni skupščini, in seveda ne samo sedela, ampak mnogokaj postorila, ne nazadnje je bila avtorica tistega dela ali pa soavtorica tistega dela ustave, ki se nanaša na človekove pravice. Govorim o prejšnjem mandatu, kjer se je v pridružitvenem odboru kot tudi v odboru za notranjo politiko ukvarjala s tem delom, se pravi s človekovimi pravicami. Ravno zato ker je bila vedno brez dlake na jeziku, in seveda to povzroča velik spor danes tu, sem prepričan, da bo v pomoč tistim, ki tako pomoč seveda iščejo pri varuhu človekovih pravic. Naj zaključim s tem, da je seveda 12 dni, drage kolegice in kolegi, 12 dni je do novega tisočletja, mi pa še vedno govorimo o lustracijah, o grdih pogledih. Jaz se ne morem znebiti občutka, da je vsa ta diskusija naravnana, da bi se tisti, ki so pač vedno "prešvoh", obračunali, ne z LDS, ampak v tem primeru s predsednikom države Milanom Kučanom, ki seveda kar se tiče procentov ob volitvah, vedno dobi največ. Hvala.
Hvala lepa kolega Jakič. Kolegica Zalokar-Oražem, imate besedo. Za vami kolega Jerovšek.
Hvala lepa gospod predsednik! Želela bi povedati svoje mnenje v zvezi z razpravo gospoda Soka, ki je kolegici kandidatki Lavtižarjevi očital predvsem to, da nima zadostnih kvalitet zaradi tega, ker je bila v državnem zboru preveč žaljiva. Kolikor sem lahko do sedaj spremljala zasedanja državnega zbora in kolikor vem tudi za mnenje ljudi okoli sebe in pa izpogovorov, mislim, da je bila ena najbolj tolerantnih in spravljivih poslank. Želela bi povedati spoštovanemu kolegu, da bodo imeli verjetno poslanci iz opozicije, če bo to kriterij za zaposljivost po koncu mandata, bistveno večje težave kot kdorkoli drug če bo ta žaljivost kriterij. Moram pa reči še to, da verjetno imajo izredne težave, ker žal pri Beblerjevi niso našli članstva v zvezi komunistov in seveda bi bil to tisti očitek, za katerega bi danes morda verjetno še kakšno uro dlje sedali. Seveda se mi zdi, da so mnoge razprave o pripadnosti povsem mimo, še posebej, ker ji tega žal ne morejo očitati. Me pa skrbi glede na razpravo kolega Cukjatija. Vedno, kadar želi kdo menjati volilno bazo in mu volilna baza ni všeč, predvsem zato, ker mislim, da bi bila potrebna samokritika in bi bilo potrebno, da bi se takšen poslanec vprašal, ali ni morda kaj narobe z njim ali z njegovo politično opcijo, kadar misli, da je vsa volilna baza presodila narobe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Jerovšek in kolega Rokavec. Prosim.
Hvala lepa. Gospod Anderlič se je v predhodnem nastopu seveda povsem izognil načelnosti in resnici o delu preiskovalne komisije Vič-Holmec in je seveda trdil, da sta bila on in gospa Beblerjeva v komisiji zato, da bi vsaj nekako potekalo po zakonu in poslovniku. Če drugih argumentov ne sprejema, pa vemo, kako je bilo, naj si prečita vsaj pismeno mnenje gospoda Bevka, ki je kot vzor delovanja po poslovniku navedel delovanje o tej komisiji, paje iz njegove politične opcije. Ampak gospod Anderlič pričakuje, da bo za svoje delo dobil, da bi se mu moral zahvaliti, tako se je izrazil. Moram povedati, da se je izredno trudil, da bi se izognili resnici pri tisti komisiji, ampak jaz sem mu kljub temuše enkrat zahvaljujem, če se mu zdi, da je to bila pomoč. Ampak predvsem pa on verjetno pričakuje, da se mu bodo zahvalili tisti, ki so jim bile kršene človekove pravice, ki so jih spravljali na haaški tribunal za vojne zločince. Morali bi se mu zahvalitiza to, da je preprečil, da bi bilo soglasno sprejeto, ugotovitve komisije na državnem zboru sprejete, ker je z obstrukcijo in zavlačevanjem kot vodja poslanske skupine to preprečil. In sedaj bi se mu morali zahvaliti. To bi bilo pa dejansko v stilu take zahvale, kot so se morali sužnji v rimskem amfiteatru, s pozdravom imperatorju "Ave Cesar, morituri te salutant". Gospod Anderlič, čutite se zaradi volilne zmage imperatorji in mislite, da se bomo čutili mi sužnje. Hvala.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. Kolega Rokavec ima besedo, za njim po vrsti gospodje, Kelemina, Cukjati, Juri in Bevk.
Hvala za besedo. Svojo repliko bom namenil spoštovanemu poslanskemu kolegu gospod Avšiču. Namreč, že tudi na Kviazu je podobno razmišljal gospod Avšič, ampak verjetno je bilo tudi danes večkrat že omenjeno v razpravi, pa mislim, da je potrebno na nek način le zgodovinski spomin iz slabega pol leta še enkrat povedati tudi danes ob tej razpravi. Dejstvo je, da takratna koalicijska stranka SDS ni dala podpore za imenovanje varuha človekovih pravic, gospoda Bizjaka. Je pa tudi dejstvo, po izpisku glasovanja za varuha človekovih pravic, da je bila takratna podpora poslanske skupine LDS polovična. Polovična. Celotna podpora bi lahko omogočila izvolitev, gospod Anderlič. Pa prosim, če me ne prekinjate. In še drugo. Dejstvo je, da ob sedanji pat poziciji na uradu varuha človekovih pravic kljub temu postopki tečejo. Delo opravljajo namestniki varuha človekovih pravic in ima tudi svojega pooblaščenca. To pa na drugi strani ne sme na nek način vzbujati, da ne smemo pravi čas in čimprej izvoliti varuha človekovih pravic. Toda, ko sem pri besedi, mi dovolite, da povem tudi svoje razmišljanje o predlogu za kandidatko gospo Beblerjevo. Prepričan sem, da mora varuh človekovih pravic odražati na nek način dejansko v pogledih - tudi v pogledih, ko se razpravlja o ideoloških nasprotjih v državi - na nek način spravno in pa umirjevalno stališče. Tega v dosedanjih razpravah mnogokrat pri gospe Beblerjevi nisemzasledil. In glede tega imam dejansko pomislek za primernost predlagane kandidatke za varuhinjo človekovih pravic. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, imate besedo.
Ja, hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj. Jaz bi si dovolil, in gospodu Avšiču tudi repliko dal, pa tudi nekaterim drugim, kar po moji oceni iz vse te razprave sledi, da močno spreobračate vse te besede in pa tudi si jih po svoje prilagajate, tako kot vam pač najbolj odgovarja in tudi ponarejate določene izjave. Trdno sem prepričan, pa lahko gremo pogledati danes magnetogram, če je kdo danes izjavil, da gospa Beblerjeva "grdo gleda" ali pa "grdo govori". Na komisiji sem jaz govoril, da je "neprijazno gledala" in da "ni primerno govorila". Zdaj, kje sto vi to slišali, jaz ne vem, gospod Avšič, in bi prosil, da to poveste. Tako enostransko, kako vi si to razlagate in potem potvarjate te besede, tako se to ne dela; če pa imate argumente, pa jih, prosim, navedite. Opozicija glede tega predloga, ki ga je predsednik države dal, je podala svoje argumente, svoje pomisleke, in mislim, da jim te pravice ne morete kratiti, vsaj zaenkrat še ne, dokler velja stari poslovnik oziroma poslovnik, ki ga imamo sedaj, da razprava pač ni omejena oziroma da ima vsak pravico povedati svoj pogled, svoja razmišljanja v zvezi z nekim vprašanjem. Vi boste seveda lahko s svojo večino, na katero se zdaj tako izgovarjate, in glede na moč, ki jo imate v tem državnem zboru, izglasovali vse, kar boste hoteli. Tako boste lahko izglasovali tudi, da je bel papir črn papir, tako kot je gospod Hvalica včasih omenil, to boste vi danes lahko naredili, včasih tega niste mogli, ker niste imeli take večine; zdaj boste to lahko, s svojimi sateliti in s svojimi podporniki, ki jih pač imate Vendar vprašanje je, če vi dejansko imate za to mandat, če so volivci, ki so vas podprli, podprli zato, da boste beli papir izglasovali za črnega; to je pa vprašanje. In tu se zdaj dejansko mi pogovarjamo o teh stvareh, tako daleč že prihaja. No, kakorkoli že, pustimo, saj ni važno, vi boste izglasovali, kar boste hoteli. Vendar glede na to, če bo gospa Beblerjeva izbrana za varuhinjo, sem trdno prepričan, da se bo število vlog bistveno zmanjšalo in da bo to tudi velik prispevek k demokraciji v Sloveniji.
Hvala lepa. Gospod Cukjati ima najprej besedo, za njim gospod Juri.
Spoštovani! Samo kratka replika, z ozirom na nekatere nejasnosti. Bilo je rečeno, da se nikakor ne morem sprijazniti z volilnim rezultatom oziroma da volje ljudstva ne vrednotim tako, kot je treba. Zdi se mi, da sem bil premalo jasen, se opravičujem. Namreč, tudi sam osebno zelo spoštujem vaš volilni rezultat, liberalne demokracije - svojemu kolegu Beuermannu sem že čestital, ker je na Vrhnikipobral neprimerno več glasov, kot sem jih dobil sam - to spoštujem. Tudi od vas, kolegi, ne zahtevam, da mislite v mojem miselnem krogu, v mojem vrednostnem sistemu, nikakor ne. Sam spoštujem vaša stališča; smo pač različni in zato je tudi državni zbor tukaj, da so različnosti, zagotovo. Vendar od predsednika države pričakujem, da je tudi moj predsednik, to je pa nekaj drugega. In tudi od varuha človekovih pravic pričakujem, da je tudi moj varuh, varuh tistih vrednot, ki jih sam zastopam. Nikoli naj ne zastopa mojih vrednot tako, da bo kršil druge vrednote, toda naj ne zastopa drugih vrednot tako, da krši moje vrednote. Samo to sem želel reči.
Hvala lepa, gospod Cukjati. Gospod Juri, za njim gospodje Bevk, Avšič, Anderlič in Zamernik.
Hvala, predsednik. Bom kratek in bom s tem skušal prispevati tudi k skrajšanju te razprave. Morda se opravičujem za oceno, ki jo bom podal, ampak sem že slišal veliko današnjih ocen, razmišljanj na seji komisije za volitve in imenovanja, in zato ocenjujem, da to, kar danes ponovno slišim, je po svoje dolgočasno, vsaj v tistih delih, ko se že nekateri kolegi ponavljajo. Zato bi vendarle zaprosil, ker se ne bomo medsebojno prepričevali v nasprotno od tistega, kar smo se verjetno že odločili, da bomo postorili ob tej točki, in ker vsaka nadaljnja razprava samo utrjuje prepričanje vsakogar, da se odpovemo nadaljnjim razpravam, ker javne seje ni oziroma ni televizijskega prenosa. Novinarji so že pobrali, po mojem, tisto, kar je bilo zanimivokot cvetka ali poudarek iz dosedanjih razprav. Dve uri smo že pokurili za to, sledi še ena kandidatura, ki bo verjetno sprožila podobne pomisleke - nekaterih. Zato prosim in pozivam vse, da skrajšamo razprave in pripeljemo do konca to obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor. Repliciral bom gospodu Jerovšku v smislu pojasnila. Mislim, da je že skrajni čas, da spoštovani gospod Jerovšek preneha s citiranjem moje pohvale glede delovanja njegove parlamentarne preiskovalne komisije, kajti pohvalil sem jo zgolj v primerjavi z metodami dela sorodne preiskovalne komisije, ki jo je vodil njegov strankarski kolega, gospod Franc Pukšič. Sicer pa podpiram kandidaturo gospe Beblerjeve in predlagam, da preidemo na glasovanje.
Še trije so prijavljeni. Po vrsti, gospod Avšič, Anderlič in Zamernik.
Najprej čisto kratko gospodu Kelemini. Verjemite mi, nisem vas ravno mislil, sem posplošil to, kar sem slišal na seji odbora in tudi danes. Vendar, če ste se prepoznali v tem, potem tudi nič hudega. Drugo bi pa rad odgovoril gospodu Rokavcu - oziroma, tako bom rekel. Ker je le veliko novih poslancev v tem parlamentu, danes je sicer malo izboljšala ta struktura in nagnila v korist starim, bi rad povedal, kako je to glasovanje potekalo, ker sem bil pripravljen, da bo tudi tak ugovor. No, glasovanje je bilo o prvem predlogu letošnjega leta, 12.7. ob 15.34. Prisotnih je bilo 62 poslancev, 53 je bilo "za" in samo trije "proti". Samo ti trije "proti" so bili poslanci poslanske skupine SDS, vsi ostali pa niso glasovali. Od poslancev liberalne demokracije je glasovalo 13 poslancev "za", ostali niso bili prisotni, kar je več kot polovica poslanske skupine. Torej, če bi koalicijski partner, s katerim je bil takrat SLS in torej tudi kandidat Ivo Bizjak nekako povezan, dala vsaj tisto polovico glasov iz svoje poslanske skupne, danes ne bi ponovno razpravljali o predlogu za kandidatko za varuhinjo človekovih pravic. Hvala.
Spoštovanim kolegom, ki niso v dvorani, si dovolim reči, da bomo kmalu glasovali, samo še dva sta prijavljena. Glasovanje je javno in zahteva dvotretjinski kvorum. Gospodje, še gospoda Anderliča in gospoda Zamernika vabim k besedi. Prosim, gospod Anderlič? [[Poslanec Anderlič - nerazumljivo.]] Hvala lepa. Gospod Zamernik.
Hvala lepa. Gospod Anderlič hitro menja stališča. Tako je bilo tudi tokrat. Se mu zahvaljujem za gentelmensko prednost! Je pa seveda zraven še pa rekel, da me bo počakal in se bo potem oglasil. Popravljam pa ravno navedbo gospoda Anderliča in pa cenjene kolegice gospe Zalokar Oražem, ker se je hotelo nekako nam pripisati to, da se ne strinjamo z voljo ljudi, ki so pač svojo voljo pokazali na volitvah. Praktično je gospod Cukljati zelo dobro že odgovoril, vendarle bi tudi jaz temu dopolnil to, da se ne bi slučajno nam kdaj oporekalo, da mislimo tako, kot se nam je skušalo pripisati, da je treba zamenjati ljudstvo. Jaz bom moral to seveda kategorično zavrniti, kajti LDS je na volitvah v mojem okraju imela zelo kvalitetnega in dobrega kandidata, ki bi ga za razliko od tokratne kandidatke njihove mogoče celo podprl, če ne bi bil tudi jaz kandidat. Ampak je na fer igri dobil pač manj glasov kot jaz in sem ga premagal. Tako da voljo ljudstva nikakor ne mislim nespoštovati, tako kot ste delali že nekateri predhodniki. Da pa se lahko ljudje zmotijo ob kakšni pomoči, seveda medijski pa še kakšni drugi, to pa tudi dopuščam. Lahko, da so se zmotili tudi v mojem primeru in mogoče, da bi bilo za njih bolje, če bi podprli in dali večinsko podporo kandidatu vaše stranke, kajti ta nestrpnost, ki se sedaj kaže do drugače mislečih, se bojim, da se bo odražalo tudi pri ljudeh, ki jih zastopam jaz; da se pri ljudeh lahko zgodi to, da se zmotijo, pa gospod Anderlič kot razlagalec - današnji - zgodovine se boste mogoče spomnili, da je pred približno 2000 leti ljudstvo zahtevalo, da se izpusti barabo. Tako da [[...]], tudi to možnost je nekako jo treba upoštevati, da se ljudje kdaj zmotijo. Upam, da v mojem primeru ni bilo tako in da bom te ljudi lahko dobro in dostojno zastopal, ne glede kakšnega oziroma kakšno varuhinjo človekovih pravic bomo imeli. Hvala.
Prav. Kolega Anderlič! Prosim.
Ja, gospod Zamernik, se mi je zdelo, da moram počakati. Prepričan sem, da v vašem primeru se volivci niso zmotili. Težko vas je zgrešiti, verjemite! In tam vedno glas zadane pravega, ko je nekdo tako izpostavljen, kot ste vi. Tako da absolutno verjamem, da se niso zmotili, tako kot še v primeru nekaterih drugih. Ampak seveda, vi morate tudi dovoliti, da se sicer tudi ljudje niso zmotili, ko so glasovali za koga drugega, ampak to zame sploh ni noben problem in se ne ukvarjam s tem, razen v primeru, ko poskušate to postaviti na glavo. Za mene je tisti dan, ko so bili razglašeni uradni izidi, pa že precej prej, bilo jasno, kakšno je razmerje sil in kako bo. Ampak, ker se sedaj seveda pogovarjamo o kandidatki za varuhinjo človekovih pravic in ker je gospod Rokavec zmotno povedal, da bi lahko LDS izvolila takrat gospoda Bizjaka. Lahko. Lahko, če bi bili v tistem trenutku vsi v dvorani. Je pa treba reči, da večinsko so pač bili glasovi LDS na strani gospoda Bizjaka, tisti, ki so pač bili, da so nekateri imeli takrat obveznosti, tudi veste, ker je tudi kdo od vas, od vaših bil - mislim, da gospod Kramberger - takrat zraven. Ampak, niproblem v tem, da kaj se v SLS pogovarjamo, problem je v tem, da ste vi advokat SDS. Da je SDS bil tisti, ki ni prispeval niti enega glasu. Če bi SDS prispeval toliko glasov, procentualno glede na skupino poslancev, torej polovico, bi bilo zadosti. 53 + 8je 61. Bi bilo zadosti, ampak niso hoteli, niso želeli, ker so se hoteli pogovarjati o neki zadevi, ki si je reče: pomota ali pa zmotno stališče varuha človekovih pravic v nekem konkretnem primeru, z neko hruško in avtomobili. Pa z glavo, ki je butala v hruško. Ko se je nekdo po pomoti zaletoval v hruško. V tem je problem. In seveda potem je zgledalo, kot da se je varuh, pač, postavil na napačno stran; da ni zaščitil tiste, ki so butali, ampak je zaščitil tiste, ki so bili butani v hruško. To je bil primer zaradi česar niti enega glasu socialdemokratov ni bilo, ampak ne bomo o tem razpravljali. Me pa čudi, da gospod Rokavec "špila" advokata tukaj socialdemokraciji. Hvala lepa.
Gospod Zamernik.
No, na vse navedbe gospoda Anderliča bi bilo sila težko odgovoriti, ker najbrž da še sam ne ve, česa vse je povedal, s tem butanjem in nebutanjem in odbijanjem od hruške in tako naprej. Ampak samo začetek vaše navedbe o zmotah oziroma o volivcih, ki so zmotili, ali pa o volivcih, ki se niso zmotili. Mojster ste v sprevračanju besed in dejstva, no. In jaz bi vas prosil, da ne potegnete iz tega to, da kdorkoli tukaj trdi, da so se kateri volivci zmotili. Sem pa rekel, da dopuščam pa možnost za to - zdaj pa pride bistvo tega - ,da so se v mojem primeru zmotili, zato ker se bo na njih gledalo pač kot na drugorazredne, ker so pač izvolili nekoga, ki ni v tisti opciji, ki ima tukaj v državnem zboru večino. In gospod Anderlič, vi dobro veste, kakšni napori so bili vlagani v zastopanje za tisti del, ki ga jaz zastopam tu, ampak žal velikokrat neuspešno, že prej; že prej, ko je vendarle ta opcija pomenila še nekaj več, sedaj se pa bojim, da bo to še toliko bolj poudarjeno. Da bodo ob večini, ki jo imate, območja, iz katerih prihajamo tisti, ki pač nismo pravoverni po vašem prepričanju, zapostavljena, v primerjavi s tistimi, ki pa so na liniji z vašimi interesi in stvarmi, ki jih zastopate.
Prosim. Preden dam besedo gospodu Rokavcu, bi, ne da bi referiral posebej na koga od govornikov, opozoril na to, da se je v delu diskusija nanašala na stvari, ki niso predmet razprave. Pri takih stvareh je sicer vedno težko natančno določiti mejo, vendar mislim, da se strinjamo, da v nekaterih stvareh diskusija ne zadeva predmeta razprave. Zato bi pozval vse, da se poskušajo tega čim bolj držati. Besedo ima gospod Rokavec, za njim gospod Štemberger, potem pa - gospod Lavrinc ste vi želeli besedo? [[Ne.]] Hvala lepa.
Zdaj, predsednik, ste že povedali. Želel sem samo na poslovnik opozoriti.
Prav. Gospod Rokavec, in zadnji prijavljeni je gospod Štemberger.
Hvala za besedo. Verjetno je treba odgovoriti zopet na epilog, ki ga je sedajle uprizoril gospod Anderlič. Jasno, treba je povedati, da nisem ne advokat SDS-a in da tudi ne nameravam biti advokat LDS-a, ampak za poznavanje razmer in dogodkov, kakršni so se dogajali v mesecu juliju, ko je bilo tudi glasovanje o varuhu človekovih pravic na dnevnem redu seje državnegazbora, je treba še enkrat poudariti, da je takrat LDS izjavila, da bo podprla kandidaturo gospoda Iva Bizjaka. V dvorani je sedelo več kot 13 poslancev LDS-a, gospod Anderlič, ampak, seveda, 13 poslancev LDS-a se je odločilo za podporo. Tako da je treba tudi tu jasno povedati, kakšno je bilo dejansko stališče LDS-a. Če bi se odločili vsi, ki so sedeli v dvorani, bi bil takrat varuh človekovih pravic izvoljen.
Hvala lepa. Gospod Štemberger, za njim gospod Jerovšek.
Hvala. Čas bi bil, da pred glasovanjem tudi poslanci stranke Mladih Slovenije predstavimo svoje mnenje glede predloga o kandidatinji za varuha človekovih pravic. Poslanci naše poslanske skupine smo na podlagi prispelih kandidatur za varuha človekovih pravic opravili razgovore s tremi kandidatkami, ki so v razpisanem roku vložile kandidature. Opravili pa smo tudi pogovor z gospo Darjo Lavtižar-Bebler, ki je svojo kandidaturo prijavila naknadno. Na podlagi predstavitve posameznih kandidatk smo soglasno podprli kandidaturo gospe dr. Marije Ovsenik, ki je v svoji predstavitvi prepričljivo predstavila svoje dosedanje delo in poglede na delovanje v okviru nalog varuha človekovih pravic. Reference eminentnih slovenskih institucij, vključno z obema univerzama, njena politična neopredeljenost in predvsem strokovnost so nas prepričale, da je najboljša kandidatka za naloge varuha človekovih pravic in pri tej podpori tudi ostajamo. Ker je gospod predsednik predlagal potrditev kandidatko, ki od naše stranke ni dobila podpore, je tudi danes ob glasovanju ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zdaj ugotavljam, glede na zadnji nastop, da očitno velja že tudi nek drug poslovnik, da je že spremenjen. [[...]] [[Nerazumljivo - govori brez mikrofona.]] [[...]]
Prosim, mikrofon!
Namreč, res bi bilo - v nastopnem govoru ste se zavzemali za več politične kulture, pa tudi pravne kulture, da se držimo poslovnika.
Saj se, gospod Jerovšek, če smem reči.
Dve poslanski skupini sta izven tistega, ko se opredeljujejo kot poslanske skupine.
Ampak zato nista terjali, da bi imeli več časa na razpolago kot sicer poslanec.
No, drugo pa, ker se vseskozi omenja, da je nekdo advokat SDS-a, bi v tej zvezi gospodu Anderliču, ki ga sicer sedajle ni tukaj, rad rekel to: očitno je, da je bilo to, da je takrat predsednik, gospod Kučan, že sestavil bodočo koalicijo, ker točno taka, kot jo je takrat napovedoval v intervjujih, je bila. In iz tega zdaj nazaj lahko trdim, da se je liberalna demokracija takrat bistveno manj držala sedanje koalicijske pogodbe, da ni podprla gospoda Bizjaka. Toliko pa moram reči tudi v korist kolegu iz ljudske stranke. Hvala.
S tem je lista prijavljenih izčrpana. Sprašujem, ali želi še kdo besedo in sem ga prezrl. [[Ne.]] Sprašujem gospod Darjo Lavtižar-Bebler, ali želi besedo glede na to, da jo je kolega poslanec Peterle nazval z vprašanjem, odgovoriti nanj in morda tudi sicer komentirati razpravo. Želite besedo? Prosim, imate besedo.
Hvala, za besedo. Spoštovani gospod predsednik državnega zbora, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovana oba predstavnika urada predsednika republike. Lep pozdrav, čeprav že nekaj časa sedimo skupaj. Poglejte. Eden od najmočnejših očitkov, ki sem jih danes tukaj slišala - če najprej začnem kar z odgovori na nekatere izmed njih - , je ta, da nekateri poslanci in poslanke oziroma poslanske skupine ne zaupate in ne verjamete, da bi mogla biti pri svojem delu, v kolikor bom dobila vašo podporo, za varuhinjo človekovih pravic nepristranska. Zlasti zato, ker češ, da pripadam določeni politični opciji in da je zaradi tega razumljivo, da bom, če bom dobila vaš mandat, politično pristranska. Odločila sem se, da v kolikor ta vaš mandat dobim, zamrznem, kot se temu reče, ali pa odložim članstvo v Liberalni demokraciji Slovenije. To je zagotovo trdna obljuba in trdna namera. Potem drugi očitek, ki tudi ne velja, češ da sem se prijavila za kandidatko za varuhinjo človekovih pravic potem, ko je že potekel rok, v katerem je predsednik republike pozval vse možne kandidate in pobudnike, naj se na ta razpis priglasijo, moram povedati to, da se nisem prijavila sama. Prijavilo me je veliko število podpisnikov pobude; v obrazložitvi in v gradivu, ki ga je državnemu zboru posredoval predsednik republike oziroma njegov urad, je jasno razvidno, kdo so bili ti pobudniki in podpisniki tega predloga. Še ena stvar je, ki se mi zdi tukaj vredna posebne omembe, to je, da so se oglasili s to svojo prijavo tisti pobudniki, ki so me za to funkcijo predlagali že leta 1994. Se pravi, da niso pozabili na tisto svoje stališče, ki so ga imeli takrat v odnosu do mene kot možne bodoče varuhinje človekovih pravic in da so to svoje prepričanje sedaj znova obnovili. Nekaj je bilo tukaj seveda očitkov na moje delo v prejšnjem mandatu državnega zbora. Jaz se seveda zavedam, da nekaterim to moje početje oziroma to moje delo ni bilo vselej povšeči in seveda tudi moja stališča, nekatera, ne. Ampak upala bi, da bi se dalo na nek način priznati tudi dejstvo, da smo, ko smo bili v prejšnjem mandatu predstavniki posameznih parlamentarnih strank v državnem zboru, da je bilo normalno, da smo nastopali posamezni poslanci tudi na podlagi stališč, ki smo jih kot člani posameznih parlamentarnih strank, seveda, zastopali in zagovarjali. Normalno je, da v štiriletnem mandatu pride tudi kdaj do kakšnih nesoglasij, saj navsezadnje demokracija je tudi to, da se v teh mehanizmih in postopkih krešejo različna mnenja in tudi seveda različna politična mnenja. Toda lahko zatrdim, da nikdar nisem bila ideološko obremenjena, kot sem sedaj nekajkrat tukaj že slišala, nisem bila ideološko obremenjena niti takrat v tistih časih, ko je to bilo nekako splošno sprejeto pravilo, in tudi ne na tistih mestih, ki sem jih poklicno zasedala, kjer bi se to na nek način smatralo tudi kot samo po sebi umevno v tistih časih. Naj poudarim, da sem začela svojo poklicno pot kot novinarka in bilo je seveda zelo nenavadno, da kot novinarka v osrednji televizijski hiši v Sloveniji nisem bila članica zveze komunistov in tudi pozneje ne, ko sem delala v strokovni službi socialistične zveze delovnega ljudstva, kot se je takrat reklo. Ampak bolj kot to se mi zdi pomembno dejstvo, da sem vedno, kadarkoli sem se pojavila v taki vlogi ali na takem mestu, kjer sem lahko vplivala na to, da se zviša nivo standardov varovanja in utrjevanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, da sem se vedno takrat zelo odločno zavzela za te postulate, ki so pač moji postulati, ne glede na to, kateri politični opciji sem kdaj pripadala ali bom morda še kdaj pripadala. To mislim zelo resno. Sedaj je bilo tukaj seveda nekaj očitkov tudi na račun tega, kako sem ravnala v odnosu do odločbe ustavnega sodišča glede referenduma o volilnem sistemu. Naj povem, da sem bila takrat pač ena od 45-ih poslancev takratnega državnega zbora, ki smo se odločili da ustavno sodišče, nič drugega kot to, povprašamo, ali ni mogoče dopustiti še nekega izrednega pravnega sredstva. Kajti, če drugega ne, vi dobro vsi veste, da je pravna stroka delila različno mišljenje glede tiste odločbe ustavnega sodišča, in ne nazadnje smo se tudi pač poučili s strani beneške komisije, kako je s tem. Vedela sem, da se bo danes kdo oglasil na račun ene moje takratne razprave v odnosu do, tako sem takrat rekla, ustvarjalne razlage prava. Pripravila sem širši tekst, ampak najbrž ni potrebno, da bi ga tukaj brala. Rada bi pa povedala samo eno. Tako po nemški pravni teoriji, kakor tudi po angleški, ameriški in drugih, je ustvarjalna uporaba prava in ustvarjalna argumentacija prava strokovni pojem, ki pomeni to, da takrat, kadar je neka pravna norma nepopolna, neprecizna, takrat seveda so sodniki tisti, ki morajo se poslužiti neke argumentacije, ki je v pravni teoriji tudi sprejeta in sprejemljiva. In jaz sem hotela tudi navesti zelo odmevno in zelo strokovno knjigo gospoda profesorja dr. Marjana Pavčnika z naslovom Argumentacija v pravu, kjer vse to in vse te možne pravne teorije obravnava. In ta knjiga je bila tudi ocenjena kot zelo uspešna in dobra, tudi v svojih prevodih in objavah na Dunaju in New Yorku. Sem pa pripravljena ta tekst, ki sem ga sicer namenila danes širšemu avditoriju, - ampak vendar smatram, da to ni potrebno - , sem pa pripravljena pač ta tekst, če kdo želi to prebrati, mu tudi dostaviti. Gospod spoštovani poslanec dr. Bernik je rekel nekaj krepkih oziroma gorkih na račun sveta za varstvo človekovih pravic, tako imenovanega Bavconovega sveta. Češ, da je bil itak ustanovljen po direktivi udbe. Jaz povem naslednje. Če je bil, jaz za to gotovo nisem vedela. Dejstvo pa je, da sem bila med pobudniki za ustanovitev tega sveta, dejstvo je, da sem bila med ustanovitelji oziroma soustanovitelji tega sveta, dejstvo je, da sem bila članica tega sveta, dejstvo je, da sem domala dve leti delala nepoklicno kot sekretarka tega sveta, in dejstvo je, da sem še danes ponosna na to, da sem v tem svetu delovala. Na ta svet takrat, v nekoliko drugačnih časih, je prihajalo stotine vlog; prepričana sem tudi, nekoliko drugačnih vlog, kot danes prihajajo na varuha človekovih pravic. Namreč, to so bile vloge, ki so se vse nanašale na neko, recimolahko temu, kar zadeva človekove pravice in temeljne svoboščine, tudi črno obdobje v naši zgodovini. Prihajali so pobudniki, ki so bili kaznovani v tako imenovanem Nagodetovem procesu, prihajali so pobudniki, ki so bili obsojeni v tako imenovanih dachovskih procesih, zlasti tisti tudi, ki so bili obsojeni v Splitu, pa potem niso mogli biti rehabilitirani skupaj z našimi državljani, ker takrat pač več niso imeli stalnega bivališča v Sloveniji in zanje ni veljala slovenska jurisdikcija; in prihajali so še drugi, še druge vloge, ki verjemite, so bile seveda označene s težkimi, osebnimi tragedijami ljudi, ki so se na ta svet obračali. Moram reči, da sem takrat, to lahko zatrjujem, vsakega od teh spisov imela v rokah in ga obravnavala. In da sem po svojih najboljših močeh tudi prispevala k temu, da smo kakšno od teh krivic, kolikor se je to takrat še dalo sploh, popravili. In tako nameravam početi tudi v bodoče, v kolikor bom dobila vašo podporo. Mislim, da je treba tukaj povedati, da smo v Sloveniji storili na področju človekovih pravic dokaj pomemben, velik napredek, da pa seveda vse še ni tako urejeno, kot bi moralo biti, ampak tudi v funkciji takrat v prvem demokratično izvoljenem parlamentu kot članica ustavne komisije in vodja posebne delovne skupine, ki je pripravila tekst poglavja o človekovih pravicah v naši novi, prvi ustavi Republike Slovenije, tudi takrat moram reči, sem si prizadevala in tudi pripomogla k temu, da slovenska ustava sodi gotovo, vsaj kar zadeva poglavje o človekovih pravicah, v zgledne več kot zgledne ustavne ureditve v sodobni in demokratični Evropi. Takrat smo namreč vključili v besedilo poglavja o človekovih pravicah tudi temeljne določbe tistih mednarodnih konvencij, ki so bile šele sprejete, pa niso bile še ratificirane v Sloveniji ali pa sploh niso mogle biti še ratificirane, ker Slovenija v tistem času še ni bila, recimo, članica Sveta Evrope, ker - kakor danes - tudi ni bila še takrat članica Evropske unije, ni bila članica OVSE-ja in drugih mednarodnih institucij ter podpisnicamednarodnih konvencij s področja človekovih pravic. Tukaj je bilo tudi rečeno, da mnogi zaradi tega, ker naj bi bila politično zelo ozko opredeljena, ne bi in ne bodo hoteli, če bom varuhinja človekovih pravic, iskati pomoči oziroma podpore pri meni. Moje izkušnje govorijo povsem nasprotno. Tudi kot poslanka državnega zbora v svoji poslanski pisarni, ki sem jo imela na Jesenicah, kjer sem bila takrat edina poslanka, sem sprejemala ljudi, ki so se name obračali zlasti zato, ker so rekli takole: "Vemo, da ste pravnica, mi si ne znamo pomagati, računamo, da nam boste pomagali vi." Nikdar nikogar nisem vprašala: od kod prihaja, koga zastopa, koga predstavlja, katere politične provinience je, pač pa sem vedno poskušala pomagati. In to ljudje, tisti, ki sem jimpomagala, dobro vedo. Dostikrat se je pa zgodilo, da so mi potem rekli, "veste, ampak jaz volim neko drugo stranko, tudi iz desne opcije", pa sem rekla, "nič zato, hvala bogu, še toliko večje priznanje ste mi dali, da ste prišli k meni, zato ker ste mi zaupali". In tako mislim delovati tudi v prihodnje. Upam, da mi boste dali svojo podporo; tudi če mi je ne boste dali, bom, kjerkoli bom mogla delovati, delovala v prid promociji in varovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, navsezadnje tudi zato, ker sem zrasla v družini, v kakršni sem; o tem je nekaj rekel gospod Partljič. Zdaj pa še ena stvar. Večkrat je bilo omenjeno, da Liberalna demokracija Slovenije ni podprla gospoda Bizjaka kot kandidata za varuha človekovih pravic. Tu bi rada povedala še neko novo dimenzijo, ki danes ni bila izpostavljena, gospod Janez Podobnik pa se dobro spomni, ker je takrat bil predsednik državnega zbora, da smo takrat hkrati imeli tudi zasedanje pridružitvenega parlamentarnega odbora, ker smo takrat gostili evropskeposlance, člane tega pridružitvenega parlamentarnega odbora, in da je takrat nekako prišlo do nekega kratkega stika v informacijah, kdaj poteka to glasovanje o kandidatu gospodu Bizjaku in da zaradi tega večina takratnih poslancev članov pridružitvenega parlamentarnega odbora ni prišla na glasovanje v prid gospodu Bizjaku kot kandidatu za varuha človekovih pravic. Mislim, da sem s tem izčrpala tudi vaše potrpljenje in se vam najlepše zahvaljujem za pozornost. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa Darja Lavtižar-Bebler, za vaša pojasnila in stališča. Sprašujem, ali želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne in zaključujem razpravo ter prehajam na [[...]]Prosim, kolega Anderlič. Proceduralno?
Da.
Prosim!
V imenu poslanske skupine predlagam 45 minut odmora, 45 minut. Teoretično bi lahko tudi razpravljali o drugih točkah, da se posvetujemo v zvezi z glasovanjem o tem. Ampak mislim, da je kar najbolje, da je odmor.
Prav. Odrejam odmor do 17.30, takrat se bo seja nadaljevala.
Kolege, ki še niso v dvorani, vabim, da se nam pridružijo, ker bomo nadaljevali s sejo. Spoštovane kolegice in kolege prosim za pozornost. Želi kolega Anderlič besedo, ker je prosil za odmor? Prosim!
V poslanski skupini smo se posvetovali in ugotovili, da obstajajo vsi pogoji, da lahko odločamo o predlaganem sklepu.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi varuhinje človekovih pravic, ki se glasi: "Izvoli se Darja Lavtižar-Bebler za varuhinjo človekovih pravic za dobo šestih let." Odpiram razpravo o predlaganem odloku. Želi kdo besedo? Prosim, kolega Kacin.
V imenu poslanske skupine LDS želim poudariti, da bomo kandidatko, ki jo je v proceduro predlagal gospod predsednik države Milan Kučan, podprli. Hkrati pozivamo tudi druge poslanke in poslance, ki so njeno parlamentarno in drugo delo spremljali skozi dolgo vrsto let, da nas pri tej nameri podprejo. Gre za funkcijo, ki pravzaprav ostaja zadnja rezerva oziroma zadnje upanje za ljudi, ki uveljavljajo svoje individualne ali kolektivne pravice. Zato je še kako pomembno, da v primeru, ko je treba zbrati dvotretjinsko večino glasov, zagotovimo prepričljivo večino in tudi s številom glasov, ki jih prispevamo za njeno izvolitev, damo potreben pomen in težo vlogi ombudsmana v naši družbi in s tem tudi olajšamo delo instituciji ombudsmana, skupaj z Darjo Lavtižar-Bebler, ki jo priporočamo v glasovanje, in z vsemi namestniki in ekipo, ki se je v preteklih letih uveljavila in pripravila vse potrebno, da bi ta institut v naši javnosti opravil vlogo ki mu gre. Kot rečeno, v imenu poslanske skupine LDS, bomo Darjo Lavtižar-Bebler podprli in pozivamo tudi druge poslanske skupine, da nam pri tem sledijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Prosim, gospa Oražmova.
Tudi jaz bi želela obrazložiti svoj glas in pozvati ostale kolege in kolegice, da tokrat glasujemo za ombudswoman, in upam, da bo gospa Darja Lavtižar-Belber lahko tudi prva ženska v Sloveniji, ki bo - po moji oceni - lahko tudi v tem smislu kot ženska, lahko prispevala veliko, kajti znano je, da imajo ženske veliko razumevanje, predvsem tudi za človekove pravice in seveda tudi v tem smislu mislim, da lahko izrazim željo in upanje žensk Slovenije, da bo to Darja Lavtižar-Bebler. Hvala lepa.
Prav. Hvala lepa. Gospa Maria Pozsonec je želela besedo. Prosim za mir v dvorani. Gospa Maria, imate besedo.
Hvala lepa. Tudi jaz bi rada obrazložila svoj glas. V imenu madžarske narodnosti mirnodušno bom glasovala za gospod Beblerjevo, sem prepričana, da tudi bo znala braniti narodnostne pravice. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne. Spoštovane kolegice in kolegi, pred glasovanjem želim opozoriti, da bo v skladu z 12. členom zakona o varuhu človekovih pravic kandidatka za varuhinjo človekovih pravic izvoljena, če bo zanjo glasovalo 2/3 vseh poslancev državnega zbora, to je 60 poslank in poslancev ali več. Na glasovanje dajem predlagani odlok, pri čemer moram posebej povedati, da glede na to, da nekateri kolegi nimajo glasovalnih kartic in da je glasovanje pomembno, ker je kvorum zelo visok, prosim, da zelo močno dvignejo roko, tako da ne bo nikakršnih nesporazumov v zvezi z voljo državnega zbora pri tej pomembni izbiri. Navzočih 81 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da predlagana kandidatka za varuhinjo človekovih pravic ni bila izvoljena. Zato se ponovi kandidacijski postopek in postopek glasovanja na podlagi novega predloga kandidatur. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA IZVOLITEV SODNIKA USTAVNEGA SODIŠČA REPUBLIKE SLOVENIJE. Predsednik Republike Slovenije, gospod Milan Kučan, je z dopisom z dne 12. decembra 2000 predlagal državnemu zboru, da za sodnika ustavnega sodišča izvoli prof. dr. Cirila Ribičiča. Želi predstavnik urada predsednika Republike dodatno obrazložiti predlog? [[Ne želi.]] Predlog je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve, ki je zboru pisno poročala. Želi poročevalec besedo? [[Da.]] Prosim, imate besedo gospod predsednik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Predsednik Republike Slovenije je na podlagi prvega in drugega odstavka 163. člena ustave Republike Slovenije in 9., 12. ter 13. člena zakona o ustavnem sodišču, dne 12. decembra tega leta [[...]]
Prosim za mir v dvorani!
[[...]]predlagal državnemu zboru, da izvoli sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Predlog je bil posredovan komisiji državnega zbora za volitve-imenovanja in administrativne zadeve, ki je o njem razpravljala in odločala na svoji 2. izredni seji 15. decembra tega leta. Zakon o ustavnem sodišču v 9. členu določa, da je lahko za sodnika ustavnega sodišča izvoljen državljan Republike Slovenije, ki je pravni strokovnjak in je star najmanj 40 let. Predsednik republike v posredovanem predlogu za izvolitev sodnika ustavnega sodišča navaja, da je 30. maja 2000 prejel obvestilo predsednika ustavnega sodišča, da sodnici dr. Miroslavi Geč-Korošec predčasno preneha funkcijo, ker je zahtevala, da se s 30. septembrom 2000 predčasno razreši. V skladu z določili ustave Republike Slovenije in zakona o ustavnem sodišču je na tej podlagi objavil v Uradnem listu 2. junija leta 2000 poziv za zbiranje predlogov možnih kandidatov za prosto mesto sodnika ustavnega sodišča. Poziv je določal, da je treba predloge za možne kandidate posredovati v roku 30 dni po objavi. V tem roku se je na poziv prijavil samo en kandidat, na posvetu vodij poslanskih skupin in poslancema italijanske ter madžarske narodne skupnosti 18. julija 2000 je ugotovil, da predlagani kandidat nima zadostne podpore, ki bi omogočala, da bi bil v državnem zboru izvoljen. Na tej osnovi in na osnovi pogovorov, ki jih je opravil z vrsto osebnostjo, ki bi sicer prišle v poštev kot možni kandidati za sodnika ustavnega sodišča, vendar kandidature niso bili pripravljeni sprejeti, se je odločil, da uporabi z zakonom določene možnosti, da predlaga koga, ki se sicer ni prijavil na objavljeni poziv ali bil predlagan. Nato je objavil ponovni poziv za zbiranje predlogov možnih kandidator ter se na osnovi pogovorov z vodji poslanskih skupin ter še z nekaterimi možnimi kandidati iz vrst sodnikov vrhovnega sodišča ter profesorja pravne fakultete v Mariboru in Ljubljani, ki pa niso želeli sprejeti kandidature, na podlagi strokovnih referenc obeh predlaganih kandidatov ter posvetovanj s pravnimi strokovnjaki in vodji poslanskih skupin odločil, da državnemu zboru predlaga, naj za sodnika ustavnega sodišča izvoli profesorja dr. Cirila Ribičiča, rojenega 30. junija 1947, rednega profesorja za ustavno pravo na Pravni fakulteti v Ljubljani. Predlagani kandidat izpolnjuje z zakonom določne pogoje. V razpravi na seji komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve je bilo izraženo mnenje, da je predlagatelj tokrat spremenil kriterije v zvezi s predlaganjem možnih kandidatov. Ne glede na priznavanje strokovnih referenc predlaganega kandidata gre tokrat za uveljavljanje političnega kriterija, saj je predlagal kandidata, ki s svojim dosedanjim aktivnim političnim delovanjem ne zagotavlja uresničevanje nepristranskosti funkcije ustavnega sodnika. Predstavnik predlagatelja je pojasnil, da ne gre za dvojnost meril, ampak za oblikovanje predloga izmed predlaganih kandidatov na podlagi strokovnih referenc. Osnovno merilo o tem in dosedanjih primerih je strokovnost predlaganega kandidata, ki jo je ob nedorečenosti zakona uveljavila praksa, ta pa je, da so predlagani kandidati univerzitetni profesorji ali sodniki vrhovnega sodišča. Pri oblikovanju predloga je predlagatelj upošteval tudi izražena mnenja vodij poslanskih skupin o možni podpori poslancev državnega zbora predlagani kandidaturi. Na tej podlagi je komisija državnega zbora sklenila, da državnemu zboru predlaga, da za ustavnega sodnika izvoli profesorja dr. Cirila Ribičiča kot predlaganega kandidata za sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Tukaj sem prejel prijavo kolega Podobnika. Imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi, spoštovana predstavnika urada predsednika republike. Dovolite mi, da na kratko predstavim stališče poslanske skupine SLS+SKD, Slovenske ljudske stranke do predloga predsednika Republike Slovenije za izvolitev sodnika ustavnega sodišča. Stališče, ki ga predstavljam, je v celoti povsem enako, kot sem ga že predstavil na pogovoru s predsednikom republike, gospodom Kučanom, in tudi enako oziroma podobnih argumentov, kot je o njem razpravljal poslanski kolega Rokavec na seji komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Na kratko bi rad utemeljil razloge, zaradi katerih naša poslanska skupina predloga predsednika Republike Slovenije za izvolitev sodnika ustavnega sodišča, profesorja dr. Cirila Ribičiča, ne bo podprla. Najprej bi rad povedal, da naša odločitev ni v ničemer povezana z osebnostjo dr. Cirila Ribičiča, prav tako ni vezana na njegove strokovne reference. Tu dodajam tudi svojo osebno izkušnjo v osemletnem sodelovanju s kolegom dr. Ribičičem [[...]]
Čez štirinajst minut bomo končali oziroma prekinili sejo za danes; do takrat pa prosim za pozornost govorniku. Prosim!
Hvala lepa, gospod predsednik. Mene majhno mrmranje niti ne moti, ker je pač tako majhna dvorana, da je skoraj nemogoče v popolni tišini spremljati razpravo, ampak hvala lepa za opozorilo. Torej, v svojem osemletnem sodelovanju z dosedanjim poslanskim kolegom dr. Ribičičem lahko rečem, da je bil zelo korekten poslanski kolega. Je pa razumljivo, da je v razponu parlamentarnega dela in funkcije poslanca, pa morda tudi vodenja delovnih teles, ki jih je opravljal, da seveda kot poslanec deluješ tako, kot ti veleva situacija, in se seveda opredeljuješ. To se pravi, naše stališče v ničemer ne gre "od personam", dr. Cirila Ribičiča. Po našem mnenju je ta primer, primer, v katerem smo sedaj, priložnost za legitimno vprašanje, ki je tudi vprašanje v strokovni javnosti v Sloveniji in je stalno vprašanje tudi v evropskih državah, pa tudi drugih; to pa je legitimno vprašanje, ki bi ga lahko definirali v naslednjem stavku: "Poleg pravnih, poleg strokovnih in moralnih referenc je zelo pomembno, da ustavno sodišče oziroma njegovi člani izražajo tudi svetovnonazorsko oziroma politično uravnoteženost." To ni nobena slovenska domislica; prav sinoči sem bil sam priča kvalitetni in zelo široki razpravi eminentnih slovenskih pravnih strokovnjakov in ustavnih strokovnjakov, in eden od njih - in to ni bil mag. Krivic - , ki je tudi že o tem vprašanju govoril, je včeraj prav o tem vprašanju govoril. To je vprašanje, ki je aktualno v Nemčiji in tudi v drugih državah. Gre torej za vprašanje zaupanja ali, če hočete, verodostojnosti, ki ga uživa tako pomemben državni organ, kot je ustavno sodišče. Drugo vprašanje, ki se nam tu pojavlja, je - in to je pravzaprav vprašanje tudi za državni zbor, pa morda tudi za predsednika države - zakaj je tako majhno zanimanje, ko predsednik države v skladu z zakonom razpiše rok, da se strokovnjaki prijavijo za mesto ustavnega sodnika. Predzadnji razpis - en kandidat, zadnji razpis - dva kandidata. To vprašanje, po mojem mnenju, terja temeljit razmislek. In sedaj tretji argument, tretji razlog - in ponovno poudarjam, da v ničemer ne želimo negativno stigmatizirati političnega dela dr. Cirila Ribičiča, v ničemer. Vendar odpiramo vprašanje: ali je aktivno politično delo - tu omenjam desetletno poslansko delo našega dosedanjega kolega dr. Ribičiča - in ne nazadnje tudi vodenje politične stranke - kar ni nič narobe in je legitimna možnost vsakega državljana - , kaj pomeni, če tak kandidat, ki ima strokovne reference, dobi s postopkom, kot je določen v zakonu, možnost, da postane ustavni sodnik, na kakšen način bi taka odločitev lahko vplivala na eminentno vprašanje nepristranskosti funkcije ustavnega sodnika. To še posebej velja - ta izraz je bil zapisan tudi v poročilu komisije kot nekatera menja, kolega, predsednik komisije Pucko je to navedel - in to vprašanje nepristranskosti kot načelno vprašanje je še posebej aktualno, če se ustavno sodišče znajde pred nalogo, da odloča o občutljivih političnih ali nazorskih vprašanjih. Državni zbor je na podlagi predloga predsednika republike prvič v samostojni državi pred odločitvijo, da se odloči in da potrebnih 46 ali več glasov politiku - in biti politik je nekaj povsem legitimnega in normalnega v naši državi - politiku, da vstopa v prostor ustavnega razsojanja. In tukaj naredim še zadnjo distinkcijo, politiku, ki vstopa v prostor ustavnega razsojanja, in ne ustavnemu sodniku, ki lahko eventualno, ko konča mandat, vstopa v prostor političnega, to je njegova osebna odločitev. To so naši razlogi. Menim, da sem jih predstavil korektno na podlagi katerih - in vse tri sem navedel tudi predsedniku države, ko sem bil na pogovoru pri njem - na podlagi katerih naša poslanska skupina v okviru glasovanja ne bo dala podpore kandidatu za sodnika ustavnega sodišča. Hvala lepa.
Hvala lepa za vašo predstavitev, kolega Podobnik. Kolega Drobnič bo spregovoril v imenu poslanske skupine Nove Slovenije. Imate besedo. Za njim pa v imenu Stranke mladih, gospod Štemberger, če bo kolega Drobnič, zaključil svoj nastop pred šesto uro.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Dovolite, da v imenu poslanske skupine Nova Slovenija podam mnenje v zvezi s kandidaturo prof. dr. Ribičiča za člana ustavnega sodišča. Pravzaprav bi kar nadaljeval tam, kjer je moj predhodnik končal. Da je ta kandidatura najbolj izrazito politična, kar smo jih do zdaj verjetno v Sloveniji imeli, v času od osamosvojitve. To bi nas moralo seveda vznemiriti, zlasti če temeljito preberemo ustavo. Izobigati bi se morali takim odločitvam, kjer je politična konotacija prevladujoča. Jaz sem že na predstavitvi odbora poudaril, da ne oporekam strokovni veščosti dr. Ribičiča, poznavanju ustavne tvarine. To ne. Vendar za ustavnega sodnika je potrebno še marsikaj več oziroma nečesa ne smeš imeti, nekega nahrbtnika, neke imponiranosti. In to je ta politična konotacija, ki je evidentna. Ni je mogoče zanikati. To je ta prvi razlog, pomemben in mislim, da bistveni razlog, zakaj Nova Slovenija ne podpira dr. Ribičiča za člana ustavnega sodišča. Sam predsednik, gospod Kučan je večkrat poudarjal, jaz sicer nisem imel priložnosti, da bi ga neposredno slišal v parlamentu, sem ga pa slišal v zvezi s podobnimi kandidaturami za ustavnega sodnika, ravno glede političnosti. In v tem smislu mu dajem prav. Seveda pa pogrešam njegovo vztrajnost, da bi se tega držal tudi pri vseh naslednjih imenovanjih in kandidaturah. Popolnoma. Kako je s svetovnonazorsko opredelitvijo? Vsak ima svetovnonazorsko opredelitev pri sebi, tudi intimno, tega ni mogoče zanikati in tega tudi ni mogoče preprečiti, in to bi bilo tudi nepošteno in nepravilno. Gre pa za tisto drugo, kot sem prej omenjal, tisto dodatno politično navezanost, da boš moral ne samo zaradi notranjega nagiba delati pošteno, ampak boš tudi zaradi notranjega nagiba, zaradi vezanosti stranki moral odločati tako, kot ne bo dobro za državljane. Katji ta institut ustavnega sodišča je najvišji institut ustave in varovanja človekovih pravic v naši državi in drugih državah. Evropsko sodišče za človekove pravice poudarja za vse sodnike, da so neodvisni in nepristranski, brez sence dvoma. Citiram prevod: "brez kakršne sence dvoma". To so ključni razlogi, zakaj Nova Slovenija ne podpira kandidature dr. Ribičiča za ustavnega sodnika Republike Slovenije. Hvala. Mislim, da sem bil kratek.
Hvala lepa, gospod Drobnič. Besedo ima gospod Štemberger, ki bo predstavil stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije. Prosim!
Hvala za besedo. Poslanci poslanske skupine Stranke mladih Slovenije smo na podlagi prispelih kandidatur za člana ustavnega sodišča Republike Slovenije pri odločitvi o podpori kandidature upoštevali naslednja dejstva in merila: Ustava Republike Slovenije določa, da so ustavni sodniki voljeni, se pravi imenovani s strani državnega zbora Republike Slovenije, kar pomeni neizpodbitno dejstvo, da je imenovanje ustavnega sodnika predvsem politične narave. Državni zbor imenuje ustavnega sodnika z navadno večino, torej 46 poslancev, kar pomeni, da za to funkcijo ustava ne predvideva vzpostavitve političnega konsenza pri imenovanju. Zato smatramo, da je popolnoma irelevantno govoriti o tem, da so ustavni sodniki, tako v preteklosti kot tudi danes, bili, so ali bodo oziroma bi morali biti imenovani kot a-politični oziroma nestrankarski kandidati. Dejstvo, da je starostna meja 40 let, ki jo mora izpolnjevati, pomeni, da večina, če že ne vsi strokovnjaki, ki bi po tej plati ustrezali pogojem, ne morejo trditi, da so na političnem področju popolnoma pasivni. Zato smatramo, da bo imenovanje ustavnega sodnika predvsem politične narave, v kolikor bo ustava in zakonodaja tudi v prihodnje določala tak postopek imenovanja. Merila, ki so uporabljena pri določanju strokovnosti in primernosti kandidatov za opravljanje te funkcije, pa so za razliko od prej omenjene tematike veliko bolj jasna in natančna. Po teh merilih, po mnenju naše stranke, ustrezata oba kandidata. Prej omenjena dejstva in merila so za poslance poslanske skupine Stranke mladih Slovenije, glede na to, da sami še nismo mogli predlagati svojega kandidata, pomenila to, da smo soglasno podprli kandidaturo obeh, saj smo se predvsem zgledovali na strokovnost kandidatov in obstoječ sistem imenovanj ter prakso v preteklosti, ki nedvomno kaže, da je večina bivših ustavnih sodnikov imela in še ima korenine v določenih političnih opcijah. Res pa je, da so te korenine pri predlaganemu kandidatu, gospodu Cirilu Ribičiču, veliko bolj transparentne, kot so bile pri nekaterih bivših ustavnih sodnikih. S tem, ko je gospod predsednik Kučan predlagal imenovanje gospoda Ribičiča, kar ima po ustavi pravico, je nase prevzel tudi odgovornost o tako imenovani politični primernosti kandidata za opravljanje funkcije ustavnega sodnika, od katere se v Stranki mladih Slovenije odločno distanciramo, saj smo in bomo gospoda Ribičiča podprli predvsem zaradi njegove strokovnosti. Ob tem pa v naši stranki opozarjamo na dejstvo, da bi moral državni zbor razmisliti o nekem novem načinu imenovanja ustavnih sodnikov, ki bo zagotavljal vsaj politično uravnoteženo imenovanje ustavnih sodnikov, če že ne popolnoma politično neobremenjenih strokovnjakov, varuhov ustavnega reda v naši državi. Hvala.
Hvala lepa. Želi še katera poslanska skupina predstaviti stališče? Prosim, gospod Jerovšek, poslanska skupina Socialdemokratske stranke. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini Socialdemokratske stranke predloga predsednika republike za izvolitev dr. Cirila Ribičiča za sodnika ustavnega sodišča ne moremo podpreti, ker gre za strankarsko izrazito izpostavljeno osebnost skozi 40 let, seveda ob vsem dolžnem spoštovanju strokovnih referenc kandidata. Predlog predsednika republike pomeni neprijetno presenečenje, ker pomeni ignoriranje nekaterih standardov, ki so pri volitvah ustavnih sodnikov splošno priznani v državah dejanske parlamentarne demokracije. Ne poznamo primera v Evropi, da bi za člana ustavnega sodišča bil predlagan ali izvoljen predsednik kakšne politične stranke. Še manj pa je verjetno, da bi pooblaščeni predlagatelj za funkcijo ustavnega sodnika predlagal kar svojega strankarsko političnega dediča oziromanaslednika. V Evropi velja, da tisti, ki se je odločil za vodenje politične stranke, ne kandidira za eminentno nadstrankarsko funkcijo, z delno izjemo funkcije predsednika republike. Takšno rotiranje na funkcijah je bilo namreč značilno za nedemokratične,monostrankarske sisteme. Preseneča nas, da predsednik države s tem ruši tudi standarde, ki jih je pri predhodnih volitvah ustavnih sodnikov tudi sam zagovarjal. Namreč, da ni primerno, da se kandidira s funkcije poslanca oziroma politične funkcije direktno za mesto sodnika ustavnega sodišča. Takrat sta bila med kandidati poslanca mag. Mozetič in dr. Ribičič. Mag. Mozetič se je zato umaknil iz politike in funkcije poslanca, da bi na naslednjem razpisu izpolnjeval pogoje, a je glede na sedanji predlog bil očitno izigran. Dr. Ribičič je namreč bil v času, ko je potekel rok za predloge in sprejem kandidature, to je 26. septembra, na funkciji poslanca državnega zbora. Prav tako v poslanski skupini Socialdemokratske stranke menimo, da je normalno, da sestava ustavnega sodišča glede vrednot zrcali strukturiranost družbe. Predlagana kandidatura pa gre v smer bodoče popolnoma neuravnotežene sestave ustavnega sodišča. In bodoče popolne hegemonije ene politične opredelitve. Pri tem ne morejo biti za tako sestavo ustavnega sodišča opravičilo nobeni razlogi, ne strankarski, ne nobeni načrti predsednika države glede dela ustavnega sodišča. Kandidat dr. Ribičič je kot politik deloval do izteka mandata poslanca in bil izredno strankarsko politično angažiran. Prav tako pa se je kandidat večkrat opredelil proti spoštovanju dokončnosti odločb ustavnega sodišča, čeprav je rad poudaril, da je profesor ustavnega prava. Problematiziral je tudi včasih izid, tesen izid glasovanja ustavnega sodišča in ravno v tem tednu imamo primer,ko je ameriško vrhovno sodišče, ki je v funkciji ustavnega sodišča, izdalo znani sklep in ni se zgodilo, da bi kak kongresnik podvomil v dokončnost izida ustavnega sodišča. Kako bi takšno delovanje in ignoriranje odločb ustavnega sodišča s strani pravno osveščenega kandidata, kar dr. Ribičič je, vplivalo na renome in težo ustavnega sodišča in digniteto ustavnega sodišča, si lahko predstavljamo. Ugled ustavnega sodišča bi bil prav gotovo prizadet, zato v poslanski skupini Socialdemokratske stranke pričakujemo, da se bo državni zbor zavzel za ohranitev standardov, ki so veljali doslej, se pravi, za spoštovanje načel naravnega prava ob potrebni politični in strankarski nepristranosti in nevezanosti kandidatov in članov ustavnega sodišča. Upamo, da bo zmagal zdrav razum in da se bomo v tem državnem zboru odločili pravilno. Hvala.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. V skladu z dogovorom na kolegiju, da bo državni zbor zasedal med 2. oziroma 10. uro zjutraj in 18., prekinjam razpravo, vidim pa, da ima kolega Potrč proceduralni predlog. Prosim.
Ja, gospod predsednik, jaz bi predlagal kolegicam in kolegom poslancem, da bi to točko dnevnega reda danes opravili. Menim, da se da zelo na kratko opredeliti, potem je pa možno v relativno kratkem času glasovanje. Menim, da ponavljanje vsega ni potrebno, imamo pa potem jutri pomembna vprašanja, ki bi jih lahko obravnavali na seji. Hvala.
O postopkovnih vprašanjih ni razprave in obrazložitve glasu. Proceduralni predlog, da nadaljujemo delo do konca te točke dnevnega reda, dajem na glasovanje. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Kdo je za predlog odloka v celoti? [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 25.]] V tem smislu je državni zbor odločil, da bo delo nadaljeval. Sprašujem, ali želi še katera poslanska skupina predstaviti stališča? Kolega Potrč, Združena lista socialnih demokratov.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Hvala za podporo predlogu, da danes opravimo odločanje tudi o kandidatu predsednika republike za ustavnega sodnika. Kandidaturo dr. Cirila Ribičiča v poslanski skupini podpiramo. Naše prepričanje je, da je dr. Ciril Ribičič prek svojega strokovnega znanja in dela s študenti dokazal pripravljenost in sposobnost uporabe in doslednega uveljavljanja ustavne ureditve Republike Slovenije. Ciril Ribičič je bil v ustavni komisiji, ko se je sprejemala nova ustava Republike Slovenije. Ciril Ribičič je bil deset let poslanec državnega zbora, istočasno pa zadnja štiri leta oziroma šest let tudi predsednik poslovniške komisije, z željo, da se v državnem zboru Republike Slovenije uveljavi v čim večji meri uravnotežen odnos in ustrezen položaj koalicije in opozicije pri odločanju o najpomembnejših vprašanjih, ki so v pristojnosti državnega zbora. Naše prepričanje je, da ima dr. Ciril Ribičič osebnostne in moralne lastnosti, zaradi katerih bo na podlagi prisege, ki jo bo dal, v kolikor bo izvoljen, spoštoval predvsem ustavni red Republike Slovenije in deloval za blaginjo Slovenije, in da ne bo obstajala nikakršna njegova osebna vezanost kakršnikoli strankarski politiki. Govoriti o tem, da posameznik, ugleden pravni strokovnjak, kar je pogoj za imenovanje za ustavnega sodnika, nima svojega jasnega, tudi političnega prepričanja, pa je nesmiselno. Mi smo tudi doslej imeli ustavne sodnike, ki so, normalno, takšno prepričanje imeli. Jaz sem prepričan, da bo predsednik republike in da bo tudi ta državni zbor znal in zmogel moči, da bo ob ustreznih dopolnitvah sestave ustavnega sodišča zagotovil tudi potrebno politično in idejo pluralnost, tako da bo zagotovljena verodostojnost in zaupanje ljudi v ustavno sodišče. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Potrč. Želi še katera od poslanskih skupin predstaviti svoja stališča? Ugotavljam, da ne. Za razpravo, ki ne bi bila časovno omejena, se ni prijavil nihče. Zato razprave poslej omejujem na pet minut. Sprašujem, kdo želi besedo? Ugotavljam, da nihče. Razpravo zaključujem in prehajamo na glasovanje. V skladu s 87. členom poslovnika državnega zbora in 14. členom zakona o ustavnem sodišču zbor o izvolitvi kandidata za sodnika ustavnega sodišča Republike Slovenije glasuje tajno. V skladu s 97. členom poslovnika vodi tajno glasovanje predsedujoči, s pomočjo generalne sekretarke državnega zbora in štirih poslancev, ki jih izvoli državni zbor na predlog predsedujočega. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane volilne komisije. To so: Rudolf Moge iz LDS, Branko Kelemina iz Socialdemokratske stranke oziroma poslanskih skupin teh dveh strank, Aurelio Juri iz poslanske skupine združene liste in gospod Peter Levič iz poslanske skupine Stranke mladih Slovenije. Član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Ali kdo nasprotuje temu predlogu? Ugotavljam, da nihče. Na glasovanje dajem predlog za tako sestavo volilne komisije. Navzočih je 61 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu z drugim odstavkom 97. člena poslovnika državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Poslanec, ki mi bo pomagal pri izvedbi glasovanja, izroči vsakemu poslancu glasovnico, generalna sekretarka državnega zbora pa označi priimenu in priimku poslanca v seznamu, da mu je bila glasovnica vročena. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda "za" ali "proti". V skladu z drugim odstavkom 98. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica ali glasovnica, ki ni izpolnjena v skladu s prej omenjenim navodilom, neveljavna. Na podlagi 14. člena zakona o ustavnem sodišču bo kandidat izvoljen na mesto ustavnega sodnika, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več poslancev. Glasovali bomo v dvorani. Poslanke in poslanci bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi pred predsedstvom. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 117, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 18.25 uri ter bo trajalo 20 minut, do 18.45 ure. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zopet zberemo v sobi 117. Sejo bomo nadaljevali petnajst minut po tem, ko bo komisija opravila svoje delo, to pa bi lahko bilo ob 19.00 uri. Hvala lepa.
Prosim kolegice in kolege, ki jih ni v dvorani, da se nam pridružijo, da bi nadaljevali sejo. Nadaljujemo sejo. Ugotavljamo sklepčnost! Dobro, to bo trajalo nekaj več časa. Bodite, prosim, tako prijazni. Predlagam ponovitev glasovanja. Prav. Ponovno prosim, kolegice in kolege, da ugotovimo sklepčnost! [[55 prisotnih.]] Zbor je sklepčen in objavljam izid glasovanja. Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o volitvah profesorja dr. Cirila Ribičiča za sodnika ustavnega sodišča: Glasovanje je potekalo v torek, 19.12.2000 v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljenih je bilo 79 glasovnic, oddanih je bilo 79 glasovnic. Neveljavna ni bila nobena glasovnica, veljavnih je bilo 79 glasovnic. "Za" je glasovalo 59 poslancev, "proti" pa je glasovalo 20 poslancev. Na podlagi tega izida glasovanja je bil profesor dr. Ciril Ribičič izvoljen za sodnika ustavnega sodišča. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]V imenu državnega zbora prof. dr. Cirilu Ribičiču čestitam in ga prosim, da priseže pred državnim zborom Republike Slovenije.
Prisegam, da bom sodil po ustavi in zakonu in po svoji vesti in si z vsemi svojimi močmi prizadeval za ustavnost in zakonitost ter za varovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin. [[Ploskanje.]]
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, s tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam sejo do jutri, do 10. ure, ko bomo nadaljevali z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah. Prijeten večer želim. Na svidenje.