Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjamo z nadaljevanjem 23. seje Državnega zbora. Obveščen sem bil, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanka in poslanci: gospa Violeta Tomić, gospod Andrej Čuš, mag. Matej Tonin, dr. Franc Trček in dr. Milan Brglez od 10.30 do 13. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O DOPOLNITVAH ZAKONA O MOTORNIH VOZILIH ter 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PRAVILIH CESTNEGA PROMETA, in sicer na skupno uvodno predstavitev o dveh zahtevah Državnega sveta. Državni svet je na 23. izredni seji 28. 9. 2016 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o Zakonu o dopolnitvah Zakona o motornih vozilih ter o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa. Za obrazložitev obeh zahtev dajem besedo predstavniku Državnega sveta gospodu Bojanu Kekcu. Izvolite, gospod Kekec.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci, spoštovani minister, lepo pozdravljeni! V nekaj kratkih besedah bi rad obrazložil stališče Državnega sveta na omenjena zakona, to je na Zakon o motornih vozilih in Zakon o pravilih cestnega prometa. Gradivo ste z obrazložitvijo dobili na klop in sem prepričan, da ste ga tudi prebrali, kaj Državni svet pri tem zakonu najbolj moti. Za uvod naj povem, da je Državni svet ta veto izglasoval z veliko večino, 23 svetnikov je bilo za veto in 6 proti vetu, kar je tudi eden od boljših rezultatov večinske podpore v tem mandatu. Državni svetniki smo pri razpravi podali naslednje stvari. Največja težava prometnih nesreč in prometne varnosti je prav gotovo prevelika hitrost, utrujenost, nezbranost, alkohol in ostali dejavniki. S tem zakonom smo se pa lotili najpočasnejših vozil, katerih do sedaj ni bilo treba registrirati niti za njih ni bilo treba nositi čelade, ker so se vozili do 25 kilometrov na uro po kolesarskih stezah. Bistvo tega zakona torej je, da se spreminja terminologija kolesa s pomožnim motorjem. Zakon o motornih vozilih pa ima le štiri člene, je kratek. S prvim členom se spreminja 31. člen zakona, z drugim 50. člen, tretji, ki pa je najbolj bistven in pravi, da morajo biti po 1. maju 2017 mopedi, pri katerih trajna nazivna moč pogonskega motorja ne presega 4 kilovatov in konstrukcijsko določena hitrost ne presega 25 kilometrov na uro, registrirani. Menimo, da se s to definicijo, s tem zakonom postopoma ukinjajo tako imenovane petindvajsetice, ki jih marsikdo imenuje počasneži. Kolo z motorjem bo po novem treba poslati na tehnični pregled in tudi zavarovati, obvezno bo tudi nošenje čelade. Ocenjujemo, da je zelo širok krog državljanov ravno zaradi tega kupoval ta vozila, ker so bila primerna, poceni in ni bilo dodatnih stroškov za njihovo uporabo. Kolikšen bo ta znesek, praktično ni bilo do zdaj nikjer točno, eksaktno povedano. Dejstvo je, da se je lahko na spletu zasledilo, da zavarovalnice računajo, da zna biti ta znesek zavarovanja med 20 in 40 evrov, tu je pa seveda še tehnični pregled. Nihče ne razmišlja, da so omenjena vozila pod dosedanjimi pogoji uporabljali predvsem šolarji, tudi starejši; in po sprejetju tega zakona bi to pomenilo marsikomu kar precej nevšečnosti. Kaj bo po naši oceni posledica tega? Če bodo ta počasna in sorazmerno varna vozila izginila iz prometa, za približno enak znesek je možno kupiti motor, ki ima omejitev do 45 kilometrov, se bo prav gotovo povečala nabava ali nakupi teh hitrejših vozil, ki se pa ne morejo voziti po kolesarskih stezah, cestah; ampak morajo iti med avtomobile v promet. Zato se nam pojavlja vprašanje, ali bomo s tem res dosegli višje standarde prometne varnosti in, ključno, ali se bo prometna varnost res s tem povečala. Omenjene so bile tudi zlorabe, ta vozila, ki so ponavadi elektronsko omejena na hitrost 25 kilometrov na uro, je možno predelati in odpraviti te blokade, ki omogočajo bistveno večje hitrosti. Pa vendar menimo, da se da proti tem nadobudnim mladim inovatorjem uporabiti druge metode, ne pa da na ta račun kolektivno kaznujemo 40 tisoč ljudi, ki se teh pravil držijo. Tudi policija ima prav gotovo na razpolago sredstva, s katerimi bi uspešno nadzirali te, ki blokade odstranjujejo iz motorja, kar omogoča višje hitrosti. Tehnični pregledi in registracija poleg dodatnih stroškov resda pomenijo neko evidentiranje. S tehničnimi pregledi pa ravno tako ne bomo odpravili odstranjevanja blokad, saj vemo, da se lahko to blokado pred tehničnim pregledom znova namesti. Ko gre motor skozi tehnični pregled, je okej; potem pa se zopet to blokado odstrani. In to po naši oceni ni tista stvar, ki bi uredila to področje. Morda še glede nošenja čelad. Tudi v teh dveh zakonih je zapisano, da je poslej obvezna čelada za vse uporabnike koles in tudi teh koles z motorjem do 25 kilometrov na uro. Do zdaj je bila ta meja postavljena do 14 let, od zdaj je 18 let. In kazen za mladoletne kršitelje, ki jo bodo plačali starši, je kar 125 evrov. Menimo, da je to mogoče nekoliko preveč restriktiven ukrep. Če primerjamo z drugimi državami, je obvezno nošenje čelad v Avstriji do 12. leta, na Hrvaškem sicer nekoliko višje, do 16. Leta; uporaba čelad pa ni obvezna v Franciji, Nemčiji, Italiji, Švici, na Madžarskem in tudi v najbolj kolesarski državi, na Nizozemskem. Menimo, da bi bilo veliko bolj učinkovito, da se več sredstev vloži v kolesarsko infrastrukturo, v kvalitetne kolesarske steze, tudi v preventivo, izobraževalno dejavnost s tega področja, mogoče tudi kakšne davčne olajšave za te rekvizite, ki povečujejo varnost; pa tudi tistim uspešnimi občinam, ki imajo dobre programe s področja prometne varnosti kolesarstva, dodeliti več sredstev. Na podlagi te kratke obrazložitve naj povem, da smo v Državnem svetu bili mnenja, da zakon ni primeren za sprejetje oziroma smo v Državni zbor vrnili dopolnitev zakona v ponovno obravnavo; in s tem tudi možnost, da se pripravi boljši zakon, ki pa bi resnično reševal vse težave na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa predstavniku Državnega sveta gospodu Bojanu Kekcu. Zahtevo je obravnaval Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Danilu Antonu Rancu. Gospod Ranc, izvolite, beseda je vaša.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani minister, lep pozdrav tudi vam! Lep pozdrav tudi poslankam in poslancem Državnega zbora! Podal bom poročilo Odbora za infrastrukturo, in sicer kot podpredsednik in ne predsednik, da popravim predsedujočega. Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na 42. nujni seji 12. 10. 2016 kot matično delovno telo obravnaval zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o dopolnitvah Zakona o motornih vozilih; in zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa, ki ga je Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim kolegom Igorjem Zorčičem in ju je Državni zbor sprejel na 22. seji 22. 9. 2016. Zahtevo Državnega sveta je članicam in članom predstavil državni svetnik Bojan Kekec, ki je podobno kot danes predstavil poglavitne razloge, zaradi katerih Državni svet nasprotuje obema zakonoma in predlaga Državnemu zboru, da o njiju ponovno odloča. Svoje stališče do zahteve Državnega sveta sta predstavila tudi poslanec Igor Zorčič v imenu predlagatelja obeh zakonov in minister za infrastrukturo dr. Peter Gašperšič v imenu Vlade, ki sta izpostavila svoje argumente v podporo predlaganim rešitvam v obeh zakonih oziroma sta zavrnila očitke iz zahteve Državnega sveta. Predstavnik predlagatelja in predstavnik Vlade bosta omenjene argumente predstavila sama v nadaljevanju te seje. Na seji odbora je tudi predstavnik Javne agencije Republike Slovenije za varnost prometa Igor Velov izrazil podporo obema zakonoma, saj bosta po njihovem mnenju pripomogla k večji varnosti vseh udeležencev v prometu. Poudaril je, da se z uvedbo tehničnih pregledov, registracijo in zavarovanjem uredi odškodninska odgovornost, ki sedaj ni urejena. Izpostavil je, da v zvezi s tem dobijo številna opozorila oškodovancev, katerim je bila v prometni nesreči povzročena škoda s strani voznikov mopedov, katerih najvišja konstrukcijsko določena hitrost ne presega 25 kilometrov na uro; voznik pa je s kraja nesreče pobegnil in ga zaradi tega, ker vozilo ni označeno z registrsko tablico, ni mogoče izslediti. Še posebej odločno pa je izrazil podporo odločbam, ki ureja nošenje čelad. V zvezi s tem opozoril na številne mednarodne študije, iz katerih je razvidno, da se z uporabo čelade verjetnost poškodbe glave ali nesreče s smrtnim izidom zmanjša za 60–70 %. Mnenje k zahtevi Državnega sveta je v skladu s svojimi pristojnostmi preučila tudi Zakonodajno-pravna služba, ki je izpostavila, da se navedbe Državnega sveta nanašajo na vprašanja, povezana s presojo vsebinske primernosti zakonskih ureditev. Tako opredeljena vprašanja presegajo okvir njihovih nalog, ki jih določa 27. člen Poslovnika Državnega zbora, zato se do navedenih utemeljitev Državnega sveta ni opredelila. V razpravi so opozicijski poslanci izrazili podporo zahtevi Državnega sveta in so se v svojih razpravah oprli zlasti na njihove očitke. Poudarili so, da po njihovem mnenju v zakonih že definicija vozil ni jasna in posledično ne bo možno razlikovanje med kolesi s pomožnim motorjem in mopedi. Zlasti so izrazili nasprotovanje ureditvi, ki predvideva registracijo in tehnične preglede, zavarovanje mopedov, katerih najvišja konstrukcijska določena hitrost ne presega 25 kilometrov na uro, saj bo predstavljala dodatne finančne in druge obveznosti za lastnike. Menili so, da z uvedbo tehničnih pregledov tudi ne bo mogoče preprečiti zlorab, ki se jih poslužujejo nekateri lastniki, ko iz mopedov odstranjujejo blokade in maksimalno hitrost dvignejo bistveno višje, včasih tudi do 80 kilometrov na uro. Podobno kot na drugi obravnavi novel zakonov na matičnem delovnem telesu so izrazili mnenje, da bi bile ustreznejše rešitve, ki jih je predvidela novela Zakona o pravilih cestnega prometa in jo je v zakonodajni postopek vložila Poslanska skupina Nove Slovenije aprila letos. V njej je bila predvidena sklenitev obveznega osnovnega zavarovanja, na podlagi katerega bi bila v primeru povzročene prometne nesreče krita odgovornost. Predlog pa ni predvideval tehničnega pregleda in registracije teh vozil, temveč zgolj uporabo identifikacijske tablice. Le-te bi pristojni upravni organ izdal lastniku na podlagi sklenjene kupoprodajne pogodbe in vozilo vpisal v evidenco koles s pomožnim motorjem. S takšno ureditvijo bi po njihovem mnenju finančno bistveno manj obremenili lastnike, vseeno pa omogočili njihovo identifikacijo v prometu, kar se je v konkretnih primerih v praksi res izkazalo kot potrebno. Glede določb o obvezni uporabi čelad pa so izrazili večjo naklonjenost rešitvi, po kateri bosta voznik in potnik na kolesu motorja, katerega najvišja konstrukcijsko določena hitrost ne presega 25 kilometrov na uro, morala uporabljati zaščitno čelado do dopolnjenega osemnajstega leta starosti. Predlagatelj je v zvezi z izpostavljenimi mnenji pozicijskih poslancev poudaril, da tehnični pregled res ne bo v celoti preprečil zlorab. Lastniki teh vozil pogosto odstranijo blokade, ki preprečujejo doseganje bistveno večje hitrosti. Taka predelava v nekaterih primerih omogoča celo hitrosti do 80 kilometrov na uro. Izrazil je prepričanje, da je ravno zato tehnični pregled še toliko bolj smiseln, saj je za tako predelano vozilo, ki lahko doseže tudi do 80 kilometrov na uro, tehnična brezhibnost še toliko bolj pomembna. Z tega vidika bi to pripomoglo k večji varnosti voznika in drugih udeležencev v prometu; podoben pozitiven učinek pa bi predstavila tudi obvezna uporaba čelade za voznike in potnike na teh vozilih. V zvezi s predlogom, da bi se namesto tehničnega pregleda in registracije uvedla zgolj identifikacijska tablica, pa je poudaril, da veljavni sistem ne pozna pojma identifikacije, na podlagi katere bi bilo možno izdati identifikacijsko tablico; temveč je možno vozilo identificirati zgolj na podlagi registracije. Opozoril je, da bi uvedba nove vrste registracije oziroma identifikacija pomenila tudi nujnost izpeljave različnih dodatnih upravnih postopkov, ki bi še podaljšali čas uvedbe tega sistema v prakso. Glede ocene nasprotnikov zakona, da bo poleg stroškov tehničnega pregleda in registracije precejšnje breme za nekatere lastnike teh vozil predstavljala tudi oddaljenost do delavnic, ki opravljajo tehnične preglede, pa je spomnil, da je bilo tudi s strani pristojnega ministrstva večkrat poudarjeno, da bo opravljanje tehničnih pregledov teh vozil omogočeno tudi na terenu; na podoben način, kot se to že sedaj izvaja za traktorje. Prav tako pa se je ministrstvo tudi zavezalo, da bo znižalo predpisano frekvenco in pogostost tehničnih pregledov. Po opravljeni razpravi je odbor z 9 glasovi za in 5 proti, torej z večino glasov vseh članov, sprejel naslednje mnenje: Zakon o dopolnitvah Zakona o motornih vozilih je ustrezen. Nato je odbor z 10 glasovi za in 5 proti, torej prav tako z večino glasov vseh članov, sprejel še naslednje mnenje: Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa je ustrezen. Če strnem nekaj misli o razpravi, ki jo je bilo tudi danes slišati in tudi v Državnem svetu, nekaj primerjav s športom, tudi z atleti, tudi danes smo govorili bolj o nekem rezultatu; vendar poudarjam, da je to parlament in moramo na nek način ravnati odgovorno. Mislim, da je odbor v svoji razpravi nakazal ravno to kot pravilno rešitev, kot odgovorno dejanje odbora, članov odbora. Vse razprave, ki skušajo prikazati ta zakon kot nepotreben, so na nek način pokazale, da bomo s to rešitvijo povečali varnost v prometu. Vsako življenje, ki bo rešeno tudi s tem zakonom, pomeni veliko; zato na nek način mislim, da ta zakon zasluži podporo v našem parlamentu in odgovoren odnos parlamenta do varnosti v prometu, predvsem pa do najmlajših, predvsem otrok. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Ranc. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku predlagatelja zakonov gospodu Igorju Zorčiču. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Pred nami sta Zakon o motornih vozilih in Zakon o pravilih cestnega prometa. Če smo v predhodnih fazah sprejemanja teh zakonov govorili o tem, da sta medsebojno zelo povezana, lahko danes rečem, da sta nekako vsak zase oba zelo pomembna za doseganje cilja, ki smo si ga predlagatelji zastavili, to je povečanje neke varnosti v prometu, povečanje sledljivosti v primerih storitve prekrškov, storitve kaznivih dejanj v primerih, ko pride do nekakšnih okoliščin prometnih nesreč, ko je treba pridobiti odškodnino za oškodovance. V Sloveniji je Državni zbor leta 2013 sprejel Resolucijo o nacionalnem programu varnosti cestnega prometa za obdobje 2013–2022. Eden od ciljev, ki je zapisan v tej resoluciji, je tako imenovana Vizija nič. Vizija nič pomeni nič smrtnih žrtev in nič hudo telesno poškodovanih oseb zaradi prometnih nesreč v Sloveniji. Citiram iz resolucije: "Vizija nič je pozitiven in odgovoren odnos ustvarjalcev in udeležencev cestnoprometnega sistema, ki so s svojim celotnim delovanjem in ravnanjem dolžni preprečiti najhujše posledice prometnih nesreč ter zagotoviti varen dolgoročni cilj: nič mrtvih in nič hudo poškodovanih zaradi prometnih nesreč. Z moralnega vidika je to edini možni dolgoročni cilj vseh humanih družb ter kot takšen jasen in razumljiv cilj vseh sodelujočih ustvarjalcev in udeležencev cestnoprometnega sistema. Vizija nič zato zahteva spremembo razmišljanja in ravnanja oblikovalcev sistema, izvajalcev in prometnih udeležencev. Z vizijo nič se odgovornost za ustvarjanje varnega sistema prenaša na slehernega soustvarjalca in uporabnika cest, kot takšna pa postaja nosilka humane in politične skrbi za večjo varnost na cestah po vsej Evropski uniji. Vizija nič obvezuje državne organe in organizacije, organe samoupravnih lokalnih skupnosti, strokovne institucije, organizacije civilne družbe in posameznike, da vse svoje odločitve in ravnanje usmerijo k njeni uresničitvi." Prometni sistem pa prilagodijo in oblikujejo tako, da v njem ne bodo ljudje umirali in se telesno poškodovali. Predlagatelji smo prav z namenom doseganja teh ciljev in z namenom doseganja boljše varnosti v prometu predlagali dva zakona. Zakon o motornih vozilih določa obveznost registracije mopedov, katerih trajna nazivna moč pogonskega motorja ne presega 4 kilovate in konstrukcijsko določena hitrost ne presega 25 kilometrov na uro. Kolikor je bilo slišati od predstavnika Državnega sveta, naj bi bila zakona sporna zaradi tega, ker so definicije nejasne. Jaz lahko v zvezi z Zakonom o motornih vozilih povem, da tukaj neke posebne definicije niti ni in je določilo zakona povsem jasno. Mislim, da je to razvidno tudi iz odziva, ki smo ga lahko zaznali v medijih, na družbenih omrežjih in podobno. Skratka, tu ni nobenega dvoma, da gre za tiste mopede, ki imajo omejeno konstrukcijsko hitrost do 25 kilometrov na uro in za katere se določa obveznost registracije. Kar se tiče očitka Državnega sveta, da gre z zakonom za nekakšno finančno obremenjevanje lastnikov takšnih vozil, lahko povem, da se v tem zakonu posebej v zvezi s tem nismo opredeljevali, ker smo v osnutku besedila in sprejetem besedilu šli v smer, da se zadeva uredi na način, kot to velja za tista malo močnejša vozila, ki vozijo do 45 kilometrov na uro. Kar se tiče spreminjanja terminologije kolesa s pomožnim motorjem pa lahko še povem, čeprav se to nanaša na naslednji zakon, do katerega se bom še posebej opredelil, pa velja, da mi teh koles v terminologiji nismo spreminjali. Edina terminologija, ki smo jo spreminjali v zakonu, je samo terminologija oziroma definicija kolesa, ki smo jo posodobili. To pomeni, da kolo ni več samo navadno kolo, bicikel, če želite; temveč je tudi tisto, ki ima električni motor z močjo do 250 vatov in ki je definiran v skladu s sodobnimi evropskimi trendi, katerim so se že prilagodili tudi proizvajalci teh vozil že več let nazaj. Zakon o pravilih cestnega prometa določa obveznost nošenja čelade za tako imenovane petindvajsetice; vsak uporabnik bo lahko izbiral – kolesarsko ali motoristično. Obveznost čelade je določena do dopolnjenega osemnajstega leta za kolesa, za navadna kolesa, torej za vse mladoletne kolesarje. Kot že rečeno, pa je nova tudi definicija, to pomeni, da bodo kolesarji dolžni nositi čelado tudi na vozilih z električnim motorjem do moči 250 vatov. Iz resolucije, ki sem jo maloprej omenil, izhaja, da je temeljni cilj zmanjšanje števila smrtnih žrtev ter hudo telesno poškodovanih med kolesarji za 50 % oziroma v letu 2022 ne sme umreti več kot 7 kolesarjev, hudo poškodovanih pa ne sme biti več kot 74. In če se vprašamo, ali je vožnja s kolesi in temi petindvajseticami res tako nedolžna, lahko po statistikah ugotovimo, da je lani na naših cestah umrlo 14 kolesarjev, v letu 2014 – 13 in v letu 2013 – 20 kolesarjev. Gre za udeležence v prometu, ki so ogroženi. Podatki kažejo, da je najpogostejši tip prometne nesreče z udeležbo kolesarja bočni trk, v 28 %, v smrtnih primerih pa bočni trk v 45 % in čelni trk v 25 %. Ni odveč omeniti, da je bilo v letu 2015 v prometnih nesrečah udeleženih tisoč 353 kolesarjev, v katerih je umrlo 14, kot sem že omenil; 216 se jih je hudo telesno poškodovalo, lahke telesne poškodbe pa je utrpelo 969 kolesarjev. Predloga obeh zakonov torej sledita ciljem resolucije, ki sem jo omenil. V Državnem zboru bomo obravnavali tudi poročilo o izvajanju omenjene resolucije, ki smo ga prejeli 7. 7. 2016 in iz katerega izhaja, da ciljev, ki so bili zastavljeni v resoluciji, še nismo dosegli. Tudi napor s tem zakonom je pomemben korak, da se zmanjša število smrtnih žrtev in število hudo telesno poškodovanih udeležencev v prometu, ki uporabljajo kolesa in tudi te petindvajsetice. Naj še omenim, da to področje petindvajsetic, ki se veliko omenja, ni urejeno, teh vozil ni treba registrirati; še več, teh vozil nikjer ne vodimo, v nobenih evidencah in tudi v tej statistiki ne. Kolikor je meni znano, so poškodovani, hudo telesno poškodovani in umrli šteti v statistiko kolesarjev, tako da tukaj niti nimamo pravega vpogleda. Vsako operiranje s tem, kako varna ali nevarna je vožnja z petindvajsetico, je govorjenje na pamet. Spoštovani kolegice in kolegi, predlagam, da naredimo ta napor, da z minimalno spremembo zakona določimo to, kar nam narekuje ta resolucija, da gremo v korak s časom in določimo obveznost uporabe čelad za mladoletnike, pri petindvajseticah za vse uporabnike in da tudi uredimo področje, ki je siva lisa v prometu, to je področje petindvajsetic, ki se vozijo neregistrirane in nezavarovane po naših cestah. Naj omenim, da bo takšen korak pripomogel k večji varnosti, k večji pravni varnosti in tudi premoženjski varnosti, kadar govorimo o zavarovanjih. Hvala.
Hvala, gospod Zorčič. Besedo dajem predstavniku Vlade za predstavitev mnenja, in sicer ministru za infrastrukturo dr. Petru Gašperšiču. Gospod minister, izvolite.
Hvala, podpredsednik, za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Danes v tem cenjenem zboru že tretjič razpravljamo na temo čelad, registracije mopedov do 25 kilometrov na uro in koles. Jaz mislim, da so vse te razprave doslej nedvomno pokazale, da se vsi strinjamo s tem, da je to področje na nek način treba urediti. Mislim, da je prijaznost dosedanje ureditve, kjer smo bili zelo liberalni in ni bilo treba teh mopedov oziroma po dosedanji zakonodaji koles z motorjem, ki gredo do 25 kilometrov na uro, registrirati, da zanje ni bilo treba uporabljati čelade. Zaradi prijaznosti dosedanje ureditve so nam zadeve na tem področju ušle z vajeti. Mislim, da to vsi lahko vidimo, da je bil zaradi te prijaznosti zelo veliko uvoz teh mopedov; zelo veliko teh mopedov ne izpolnjuje teh zahtev, ki jih zakon predvideva, da bi jih. Posledično se dogaja, da na cestah potem vozniki s temi mopedi vozijo brez čelad nad predpisano hitrostjo, kar je še dodatno ogrožanje njih samih in tudi drugih udeležencev v prometu. Mi vemo, da se s temi mopedi vozi po kolesarskih stezah s preveliko hitrostjo, da se vozi brez čelad po cesti tudi s preveliko hitrostjo. Na tem segmentu smo bili oziroma smo doslej res neka temna lisa na zemljevidu Evrope. Druge države, tudi sosednje, imajo to področje drugače urejeno, ti mopedi morajo biti registrirani, za te mopede je potrebna uporaba čelade. S temi predlogi skušamo mi te zadeve urediti, vlada to zelo podpira. Upam, da boste danes pripoznali to nujnost ureditve zaradi večje varnosti te zelo ranljive skupine udeležencev, veliko je bilo že o tem povedanega, tako da niti tega ne bi ponavljal, ter tudi zaradi boljše možnosti nadziranja teh mopedov. Tudi iz vseh teh dosedanjih razprav v Državnem zboru, na Odboru za infrastrukturo ter tudi v Državnem svetu prilike veta je bilo na nek način opaziti in začutiti, da ureditev glede čelad ni predmet nekega večjega nasprotovanja. Bilo je celo slišati, da smo morda preveč prizanesljivi v tej skupini, ko za kolesarje predpisujemo čelado samo do 18 let. Bilo je slišati celo glasove, zakaj ne za vse tako, kot pravimo za mopede, da morajo imeti vsi čelado. Nekateri so mnenja, da bi tudi za vožnjo s kolesom morala biti predpisana čelada ne glede na starost. Pa vendar smo menili, da je ustrezno, da se predpiše zaradi varnosti mladoletnikov obveznost čelade do starosti 18 let. Nad to starostjo pa je presoja vsakega odraslega osebka, ali bo čelado uporabljal ali ne. Seveda nas izkušnje učijo, da je ta čelada zelo priporočljiva pri vsaki vožnji s kolesom, bodisi za rekreativno bodisi za vsakdanjo uporabo v mestnem vrvežu. Predmet debate in nasprotovanj pa je postala zahteva po registraciji, predvsem z naslova s tem povezanih stroškov in birokracije, ki naj bi se s tem uvajala. Moram povedati, da je strošek tehničnega pregleda za te mopede – s tem povezana so bila nasprotovanja tehničnim pregledom – 17 evrov. Po sedanjem predlogu je predvideno, da se tehnični pregled mora narediti ob prvi registraciji. Predvideno je, da bi se s 1. 5. naslednje leto to začelo delati. Potem je prvi naslednji tehnični pregled čez štiri leta, sledita sta dva tehnična pregleda na dve leti in potem na vsako leto. Ob razpravah, da je to morda nesorazmeren ukrep, preveč zahteven ukrep, smo potem tudi na vladi oziroma na ministrstvu razmišljali, da bi naredili korak, da se tudi ta zahteva še dodatno omili; predvsem zato, ker vemo, da s temi mopedi, ki gredo do 25 kilometrov na uro, dejansko ne prevozimo letno veliko število kilometrov. Tukaj se vrti številka tisoč do dva tisoč kilometrov na leto. To niso take razdalje, ki bi predstavljale, da je to vozilo lahko v tem času ne vem kako izrabljeno. Pripravljeni smo prisluhniti tem predlogom, da se te zahteve po tehničnih pregledih še razredčijo; in sicer so bili predlogi, da je to na štiri leta ali na pet let. Po razpravah tudi na ministrstvu ocenjujemo, da bi to dejansko lahko bilo narejeno na pet let. Mi bomo ta predlog tudi vključili v spremembe Zakona o motornih vozilih; te celovite, obsežnejše spremembe, ki jo pripravljamo na ministrstvu. Ta sprememba bo prišla v Državni zbor v prvi polovici leta 2017. Če danes podpremo oba zakona, se jaz zavezujem, da bomo za naslednjo obsežnejšo, celovito novelacijo Zakona o motornih vozilih tudi to zahtevo po tehničnih pregledih za mopede do 25 kilometrov na uro ustrezno prilagodili, da bo tudi ta frekvenca potem redkejša; torej predlagali bomo na pet let. Na ta način se bo tudi ta strošek tehničnega pregleda, to je 17 evrov, porazdelil na pet let, kar pomeni praktično tri evre na leto, kar je res zanemarljivo z vidika tega stroška tehničnega pregleda. Seveda pa tukaj ostajajo še stroški registracije teh vozil, ki pa so zaradi tega, ker je vozilo registrirano, tudi vključeno v ta sistem tehničnih pregledov in je to zavarovanje obvezno, tudi ti stroški zavarovanja so zaradi tega cenejši. Že sedaj lahko ta vozila zavarujemo na prostovoljni bazi in če sem prav informiran, to zavarovanje stane okoli 55 evrov. Ko bo to obvezno, se bo ta strošek tega zavarovanja ustrezno znižal in se bo gibal strošek zavarovanja okoli 30 evrov. To zavarovanje se bo lahko načeloma sklenilo za več let, da potem ti niti ne boš rabil vsako leto hoditi na upravno enoto ali na organizacijo, kjer se urejajo te registracije; ampak boš lahko tudi za več let zadeve uredil. V tem smislu bomo zelo olajšali tudi to birokratsko plat urejanja obveznosti registracije in zavarovanja. Še to bi poudaril, kar je bilo tudi diskutirano, da je večkrat problem s temi mopedi do 25 kilometrov na uro priti na neko organizacijo, ki izvaja tehnične preglede, ki je lahko oddaljena tudi po več deset kilometrov. V tem smislu bomo predlagali, da je tovrstna vozila možno tehnično pregledati tudi na terenu po analogiji, kot se izvajajo tehnični pregledi za kmetijsko mehanizacijo oziroma za traktorje. S tem bi zaključil. Mislim, da s predlogoma teh dveh zakonov res delamo pomemben korak naprej za večjo prometno varnost najranljivejših udeležencev v prometu ter tudi za nadzor nad temi vozili. Upam in naprošam vas, poslanke in poslance, da tema dvema zakonoma ponovno namenite podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod minister. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Začnemo s Poslansko skupino Demokratične stranke upokojencev Slovenije, v njenem imenu gospod Ivan Hršak.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister, državni svetnik, kolegice in kolegi! Na zahtevo Državnega sveta danes ponovno odločamo o dveh novelah zakonov s področja varnosti udeležencev v cestnem prometu, in sicer o Zakonu o motornih vozilih in Zakonu o pravilih cestnega prometa. Prejšnjič smo v naši poslanski skupini pri obravnavi obeh novel napovedali enotno podporo obema predlogoma, vendar so se med razpravo stališča nekaterih naših poslancev spremenila, kar pomeni, da zakona nista dobila naše enotne podpore. Kljub temu pa bo tokrat naše glasovanje enotno, oba predloga zakonov bomo tokrat torej podprli. Tako smo se odločili na podlagi ministrovih zavez, danih na matičnem delovnem telesu in tudi danes. Minister za infrastrukturo je namreč dal javno zavezo, da se bo registracija koles s pomožnim motorjem, katerih konstrukcijsko določena hitrost ne presega 25 kilometrov na uro in ki bodo v primeru ponovne potrditve obeh zakonov uvrščeni med mopede, lahko izvajala na štiri oziroma, kot smo danes slišali, celo na pet let. Ministrstvo bo razmislilo tudi o možnosti registracije oziroma izvajanja tehničnih pregledov teh vozil na terenu, kot se to izvaja za traktorje. Po naši oceni je ministrstvo s to potezo prisluhnilo pomislekom o prevelikem strošku za lastnike mopedov in skrbi, da so izvajalci tehničnih pregledov in registracij preveč oddaljeni od nekaterih vasi. Ministrstvo je napovedalo, da bo te rešitve uvrstilo v noveli obeh zakonov, ki naj bi bili pripravljeni v začetku naslednjega leta. Minister nam je nanizal tudi stroške, ki spremljajo registracijo takšnega vozila. Registrska tablica stane 7 evrov, tehnični pregled 17 evrov, kolesarska čelada, ki bo dovoljena za voznike mopedov do 25 kilometrov na uro, pa 10–20 evrov. Če ta skupni strošek razdelimo na štiri oziroma celo na pet let, potem vidimo, da ne gre za nek pretiran znesek. Ne moremo pa nasprotovati dejstvu, da morajo tudi ti mopedi opraviti tehnični pregled prav zaradi večje varnosti voznika in drugih udeležencev v prometu. Seveda bomo v naši poslanski skupini budno spremljali, ali bo minister držal besedo in uredil omenjeno problematiko še pred začetkom nove motoristične sezone. Tokrat pa bomo v naši poslanski skupini, kot sem že napovedal, oba zakona enotno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Jan Škoberne.
Najlepša hvala, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Oba zakona, ki sta pred nami, imata osnovni namen izboljšanja varnosti v prometu, ureditve sodobnosti in ustreznosti definicij koles z motorjem in motornih koles ter predvsem iskanje načina, kako ne glede na generacijsko pripadnost urediti področje tako, da bomo imeli bolj varno prometno infrastrukturo in da bomo imeli bolj varno udeležbo v prometu. Socialni demokrati smo o obeh zakonih razpravljali mnogokrat in v določenih točkah tudi znotraj poslanske skupine ne delimo vseh pogledov enako; niti med seboj niti s predlagateljem obeh zakonov. Strinjamo pa se v točki, da je treba slediti zgledu trenda, ki ga imajo v pomemben delu razvitih držav, da se čelada vedno bolj razume kot splošna obveznost ne le pri vožnji z vozili na električni, motorni ali pedalni pogon, ampak tudi v primerih uporabe v drugih športih, kot je denimo smučanje ali drsanje. Zato je pomembno, da standard varnosti nadgrajujemo, da ga ne zmanjšujemo, in da smo v tem pogledu ob boku z najboljšimi in da se pomikamo proti splošni uporabi varovalne čelade, ker je to osnovni temelj, na katerem lahko gradimo prometno varnost. Pri vprašanju registracije, torej pri Zakonu o motornih vozilih je pomislekov več. Glede na ministrovo napoved, da bo to področje ponovno urejal v celovitejšem zakonu, ki bi naj bil v proceduro Državnega zbora vložen tekom pomladi, je naša ocena, da ni potrebe, da potem ta zakon danes potrjujemo, saj bo ustreznejši zakon pripravljen do časa nove sezone uporabe motornih koles in koles z motorjem. V zimskem času pa uporaba teh vozil ni prav pogosta in običajna, zato ocenjujemo, da ni potrebe, da v vmesnem času dodatno reguliramo in ustvarjamo dodatne pravne zaplete oziroma okoliščine, ki bi v roku manj kot šestih mesecev državljane postavile v dva različna položaja. Socialni demokrati bomo podprli Zakon o pravilih cestnega prometa; ne bomo pa podprli Zakona o motornih vozilih. Hvala lepa.
Hvala, gospod Škoberne. Dr. Matej T. Vatovec bo predstavil stališče Poslanske skupine Združena levica.
Hvala, podpredsednik. Lep pozdrav vsem! Državni svet je noveli zakona o pravilih cestnega prometa in motornih vozilih vrnil v ponovno odločanje Državnemu zboru s praktično enakimi argumenti, zaradi katerih smo tudi v Združeni levici nasprotovali sprejetju teh dveh zakonov. S tem, da je področje uporabe koles s pomožnim motorjem v cestnem prometu neustrezno urejeno, se verjetno strinjamo vsi. Že pred poletjem bi lahko to uredili na tak način, da bi se povečala varnost voznikov koles s pomožnim motorjem ter tudi ostalih udeležencev v prometu, ki prihajajo v stik z njimi. Zakon, ki ga je predlagala Nova Slovenija, smo v Združeni levici takrat podprli. Morda ni bil sistemski, morda bi morali po njegovem sprejetju novelirati še kakšen drug zakon; bi pa bil vsaj življenjski. Vsem je jasno, da je bil zakon s strani koalicije zavrnjen predvsem zaradi političnega prestiža. Tako pač ta koalicija, predvsem pa njena največja vladna stranka deluje. Dobre predloge opozicije se zavrača z enimi in istimi argumenti pod pretvezo tega, da bo to koalicija uredila sistemsko, celovito in kar je še podobnih pridevnikov. To se potem ali ne zgodi, ali pa se v večini primerov uredi tako, da je še bolj neurejeno, kot je bilo prej. Takšen primer je tudi paket teh dveh zakonov. Po zavrnitvi prejšnje novele Zakona o pravilih cestnega prometa nam je bilo v Državnem zboru obljubljeno, da bo problematiko koles s pomožnim motorjem z novelami treh zakonov – torej o motornih vozilih, o pravilih cestnega prometa in o voznikih – sistemsko in celovito uredila vlada sama. V Združeni levici menimo, da je treba področje koles s pomožnim motorjem zakonsko bolje urediti. Ta kolesa imajo isti izgled kot verzije, ki spadajo v kategorijo koles z motorjem, kilahko dosegajo hitrosti do 45 kilometrov na uro. Poleg tega so načeloma cenejša, tehnično pa se od izvedb v kategoriji koles z motorjem ločijo samo v tem, da imajo vgrajeno elektronsko blokado, ki preprečuje pospeševanje nad 25 kilometrov na uro. To blokado je možno z manjšim tehničnim posegom odstraniti in tako kolo s pomožnim motorjem lahko takoj dosega hitrosti precej višje od 25 kilometrov na uro. Z nekaj dodatnimi posegi v izpušni sistem in zobnike pa lahko dosegajo tudi hitrosti do 100 kilometrov na uro. Kar pa se tiče same udeležbe, za kolesa s pomožnim motorjem veljajo ista pravila kot za kolesa; lahko jih vozijo mladoletniki brez opravljenega preizkusa znanja cestnoprometnih predpisov in brez zaščite varnostne čelade ter brez registrskih tablic. Namesto sistemske in celovite ureditve koles s pomožnim motorjem je po zavrnitvi prejšnje novele koalicija vložila v odločanje slab, površen in nedodelan paket novel Zakona o motornih vozilih in Zakona o pravilih cestnega prometa. Ta paket stvari po nepotrebnem komplicira, ko opredeljuje kolo s pomožnim motorjem na način, da bo nekdo, ki kupuje kolo s pomožnim motorjem, moral najprej diplomirati iz prava, preden bo razumel, kaj sploh kupuje. Če ima stvar električni motor in pedala, je kolo z motorjem. Če ima samo električni motor in nima pedal, je moped. Če ima bencinski motor, pa je ne glede na to, ali ima pedala ali ne, tudi moped; čeprav v primeru, da ima omejitev hitrosti pri 25 kilometrov na uro, zanj veljajo ista pravila v cestnem prometu kot za kolesa s pomožnim motorjem. Za kolesa s pomožnim motorjem pa veljajo ista pravila cestnega prometa kot za kolesa. Za mopede z omejitvijo hitrosti do 25 kilometrov na uro pa veljajo posebna pravila, ki so ista, kot so pravila, ki veljajo za kolesa; ki pa so ista, kot veljajo za kolesa s pomožnim motorjem. Zakon ureja tudi obvezno nošenje čelade za voznike koles, čeprav v uvodnem delu zakona nikjer ni obrazloženo, zakaj je to potrebno, niti naj to ne bi bil namen tega zakona. Čelada bi bila v primeru, da bi bila zakona sprejeta, obvezna do dopolnjenega osemnajstega leta tudi za voznike koles, kar bi najstnikom uspešno onemogočilo uporabo progresivnih projektov trajnostne mobilnosti, kot je urbana izposoja koles. V zvezi z uporabo čelade za voznike koles s pomožnim motorjem pa je absurdno to, da po dopolnjenem osemnajstem letu uporaba čelade zanje ne bi bila več obvezna; obvezna pa bo za voznike mopedov, tudi tistih, ki imajo omejitev hitrosti pri 25 kilometrov na uro. Obvezna bo tudi za tiste mopede, ki se bodo po novem od koles s pomožnim motorjem ločili samo v tem, da nimajo pedal. Kako točno dejstvo, da ima kolo z električnim pomožnim motorjem pedala, zmanjša poškodbe glave v primerjavi s tistim, ki pedal nima, sicer pa ima popolnoma iste tehnične zmogljivosti, je verjetno jasno samo predlagatelju. Obvezna registrska, ne identifikacijska, ampak registrska tablica pa bo povzročila nevšečnosti vsem prebivalcem bolj oddaljenih krajev, ki bodo motorje z omejitvijo hitrosti do 25 kilometrov na uro vozili na registracijo v nekaterih primerih tudi do 50 kilometrov daleč, torej dve uri v eno smer. V Združeni levici smo se pri prejšnji noveli Zakona o pravilih cestnega prometa zelo zavzeli za to, da bi bila sprejeta. Sedanja pravna ureditev udeležbe koles s pomožnim motorjem omogoča kaos pri uporabi teh vozil v cestnem prometu. Poleg tega predlagana rešitev žal vnaša kaos tudi v pravno ureditev. Zaradi političnega prestiža koalicije je morala prejšnja novela zakona, ki to področje ureja, pasti. Namesto nje smo dobili paketek dveh zakonov, ki ga lahko, milo rečeno, označimo za skrpucalo; ob tem pa še eno napoved, obljubo ministra Gašperšiča, da bo nekoč vse to urejeno. Kakopak. Zato novele Zakona o pravilih cestnega prometa in novele Zakona o motornih vozilih, ki sta danes na mizi, v Združeni levici ne bomo podprli.
Hvala, dr. Vatovec. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov, v njenem imenu gospod Jernej Vrtovec.
En lep dober dan, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani minister! Čudna so pota te politike od tega, da je ta zakonodaja bedasta; in pridemo do tega, da jo bomo podprli. Ampak to je politika. Uvodoma naj povem nastanek te zakonodaje. Na eni strani Nova Slovenija v skrbi za zagotovitev varnosti v cestnem prometu – in potem prideta nova dva zakona s strani Poslanske skupine Stranke modernega centra. Nekako se zdi, da iz užaljenosti ter političnega prestiža, češ mi bomo tisti, ki bomo vložili novo zakonodajo. In potem pride do takšnih sprememb, ki nimajo ne repa ne glave in pomenijo dodatno obremenitev davkoplačevalcev oziroma uporabnikov tako imenovanih mopedov. Pred nami bo nova definicija koles s pomožnim motorjem, ki bodo zdaj postali mopedi, in prinaša njihovo obvezno registracijo. Kaj pomeni registracija, vemo. Predložitev dokazila o izvoru in lastništvu vozila, potrdila o skladnosti, dokazila o sklenjenem zavarovanju avtomobilske odgovornosti ter dokazila o tehničnih brezhibnosti vozila. Same dodatne finančne obremenitve, ki pa v primerjavi s predlogi, kakršne je predlagala Nova Slovenija, ne bodo prinesli popolnoma nobene dodane vrednosti glede večje varnosti, kajti lastniki oziroma vozniki teh koles bodo še vedno lahko vozili po kolesarskih stezah s hitrostjo 25 kilometrov na uro in več, ogrožali varnost pešcev in drugih udeležencev v prometu. Naj spomnimo, tudi stroka zatrjuje, da bodo lastniki teh koles še vedno lahko pred tehničnim pregledom ponovno namestili odstranjeno blokado in s tem zadostili formalnemu pregledu. Nato pa bodo takoj blokado ponovno odstranili in dosegali mnogo večje hitrosti od dovoljenih 25 kilometrov na uro. Popolnoma preprosto. Preden bo kolega pripeljal ta moped na tehnični pregled, bo blokado ponovno namestil, da bo skladno s pravili; nato pa ponovno to blokado odstranil. S tem situacija seveda ni rešena. Tudi registracija starejših koles ne bo mogoča, saj lastniki nimajo več dokazil o nakupu. Ste prebrali, spoštovani kolegi in kolegice, kaj je o predlogih obeh novel porekla stroka – da gre za nestrokovni zmazek, ki ne odpravlja nobenega problema, sploh pa ne pomeni sistemskih rešitev tega področja. No, pa smo pri dejanskem problemu. Da Predlog zakona o pravilih cestnega prometa ni sistemski, ste sprva očitali nam, Novi Sloveniji, ki smo predlagali spremembe tovrstne zakonodaje. Pa vendar vaša dva predloga tudi tega ne izboljšujeta. Predlagatelj je namreč pri obravnavi na Odboru za infrastrukturo, okolje in prostor celo sam navajal, da Vlada tako in tako pripravlja nov zakon o voznikih, ki bo posegel tudi na področje koles s pomožnim motorjem oziroma po novem mopedov. In če se bo pokazalo, da bosta danes sprejeti noveli v nasprotju z Zakonom o voznikih, ju bodo pa ponovno spremenili; tako je bilo rečeno. Spoštovani kolegice in kolegi, govorimo o obdobju nekaj mesecev. Že danes vemo, da bodo ti trije zakoni med seboj v nasprotju, pa kljub temu za vsako ceno želite danes sprejeti spremembe Zakona o motornih vozilih in Zakona o pravilih cestnega prometa; in to kljub temeljnemu nasprotovanju in vetu Državnega sveta in kljub mnenju Zakonodajno-pravne službe, ki je jasno povedala, da bo sprememba definicije koles s pomožnim motorjem in s tem njihova uvrstitev med mopede povzročala samo zmedo. V Novi Sloveniji še enkrat poudarjamo, da naš predlog ni prinašal registracije koles s pomožnim motorjem in ni pomenil večjih administrativnih ter finančnih bremen za njihove lastnike. Bi pa pomenil večjo varnost in izsledljivost voznikov. Kolesa bi namreč imela zgolj identifikacijsko tablico, na podlagi katere bi pristojni organ ugotovil ime lastnika. Glede obveznega nošenja varnostne zaščitne čelade pa smo tudi mi predlagali, da bi bila to obveznost voznikov do osemnajstega leta starosti. Naj samo v bistvenih točkah na kratko povzamem, da bodo gledalke in gledalci vedeli, kaj prinaša ta novi zakon, ki je bil pred to obravnavo s strani nekaterih koalicijskih poslanskih skupin označen za bedastega. Kaj bomo pridobili? Nič drugega kot administrativne in finančne obremenitve za uporabnike mopedov. Več kot 20 tisoč lastnikov teh vozil imamo. Slabih 50 evrov na registracijo novega kolesa, slabih 30 evrov za njeno podaljšanje ter 30 evrov za odjavo. Prišteti pa moramo še strošek zavarovanja v višini najmanj 20 evrov; odvisno, pri kateri zavarovalnici bo sklenjeno zavarovanje. Torej lahko rečemo, da se uvaja zakonodaja na nek način priročna za polnjenje državnega proračuna in dodatno obremenjevanje davkoplačevalcev. V Novi Sloveniji upamo, da bo pretehtal razum, nestrankarska disciplina, ki v tem primeru prinaša le nesmiselne dodatne obremenitve. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije predlogu novele Zakona o motornih vozilih in Zakona o pravilih cestnega prometa zaradi teh dodatnih obremenitev ne bomo podprli.
Hvala lepa, gospod Vrtovec. Besedo ima Poslanska skupina nepovezanih poslancev, v njenem imenu gospod Franc Laj. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani minister, dragi kolegice in kolegi. Vsem skupaj en lep pozdrav in uspešno delo vam želim! V Poslanski skupini nepovezanih poslancev tudi danes ne bomo podprli teh zakonskih sprememb. Zakaj? Ker strokovni argumenti ne govorijo v prid temu, da bi s tem bistveno prispevali k varnosti v cestnem prometu, prispevali pa bi zagotovo z novimi birokratskimi, administrativnimi in finančnimi bremeni za državljane Republike Slovenije. To je tisti pravi razlog, ker mi v poslanski skupini vse napore vlagamo v smer, da se država čim bolj debirokratizira in da državljane po nepotrebnem ne obremenjujemo z novimi in novimi finančnimi bremeni, dajatvami. S čim lahko največ prispevamo k varnosti v cestnem prometu? Zagotovo z odgovornim ravnanjem v prometu vsakega posameznika, z ozaveščanjem, preventivo, učinkovitim nadzorom policije. Kot vemo, danes nadzirajo promet tudi mestni redarji, to se pravi, da imamo možnost velike in učinkovite kontrole cestnega prometa. In kar je mogoče še najbolj pomembno, z ustrezno infrastrukturo, času primerno infrastrukturo. To so tiste prave rešitve, usmeritve, v kar bi bilo treba v prihodnje tudi več vlagati, v vse te stvari, aktivnosti in naložbe, da bi se dejansko stanje tudi na tem področju izboljšalo. Vsi argumenti, ki govorijo, da je težko dokazovati prekrške storilcem, ker jih je težko identificirati, to ne drži povsem. Pravi nadzor ima vse zakonske osnove v rokah, da lahko tiste kršilce, peščico, ki se neodgovorno obnaša v prometu, da jih policija izloča, primerno sankcionira. V primeru, če vozilo tehnično ni ustrezno, primerno, jih mora napotiti na izredni tehnični pregled in je stvar rešena. Še bolj smo prepričani, da te rešitve niso dobre, niso času primerne, kar na nek način tudi dokazuje odločitev Državnega sveta in kar je tudi danes v Državnem zboru povedal minister. Pravi, da so to začasne rešitve, da ministrstvo pripravlja sistemske, celovite rešitve. Mislim, da je to prava pot in da je treba počakati te rešitve. Če bodo te rešitve v korist državljanov Republike Slovenije, potem bomo tudi v Poslanski skupini nepovezanih poslancev vse te dobre rešitve tudi potrdili. In to je prav, zato smo tu, da delamo v korist državljanov in celotne družbe. Najlepša hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa, gospod Laj. Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, v njenem imenu gospod Marjan Dolinšek. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Lep pozdrav, spoštovani minister; kolegice, kolegi! Danes ponovno odločamo o dveh zakonih, ki urejata področje uporabe tako imenovanih mopedov. Institut veta je legitimen, še zlasti, ker je odložilne narave. To omogoča, da se nekateri pomisleki ponovno pretehtajo, da se poda dodatna argumentacija, izpostavi kakšno dodatno vprašanje in da se Državni zbor ponovno sooči z odločitvijo na podlagi vseh dodatno pridobljenih mnenj. Vendar pa se moramo zavedati, da danes ponovno odločamo o tem, ali bomo udeleženci v cestnem prometu bolj varni ali ne. Na tej točki lahko ponovno povem, da v Stranki modernega centra podpiramo ukrepe, ki zagotavljajo višje standarde varnosti koles z motorjem. Želimo si, da bi k temu cilju sledili vsi v politiki, ker je strokovna javnost, policija, Agencija za varnost prometa te rešitve, ki jih zakona prinašata, že prepoznala kot dobre in koristne za uporabnike mopedov ter tudi za ostale udeležence v prometu. Zakaj bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra oba zakona podprli? Ker bo registracija mopedov zmanjšala število kršitev pravil cestnega prometa voznikov mopedov; in to lahko z gotovostjo trdimo. Ti mopedi bodo namreč z registracijo dobili identifikacijsko številko in se bodo tako kot vozniki drugih vozil dolžni v prometu obnašati odgovorno. Kar je najpomembnejše? V primeru kršitev, prehitre vožnje, tudi v primeru kraje mopedov bo policija lahko na podlagi te identifikacije to vozilo izsledila. Danes si nihče več ne predstavlja, da bi po cestah vozil avto, ki ni registriran; in težko je razumeti, zakaj registracije mopedov niso uvedli že prej, če vemo, da so predelani mopedi dosegli hitrost tudi do 80 kilometrov na uro. Zakona podpiramo, ker bodo po novem mopedi zavarovani. V zadnjih letih je vse več prometnih nesreč s pobegom, katerih povzročitelji so vozniki neregistriranih 25-kubičnih skuterjev. In če povzročitelj pobegne, ni nosilca odgovornosti v primeru nesreče. Poleg tega gre v pomembnem delu za mladoletne voznike, ki nimajo denarja za popravilo škode, ki so jo povzročili. Zato je prav, da podpremo to rešitev, ki predstavlja korak naprej na področju varnosti uporabe mopedov, saj si vsi predstavljamo, da je v trenutku, ko se v naš avto zaleti moped, bolje za oba, da je le-ta zavarovan, tako za povzročitelja kot za oškodovanca. Prav tako podpiramo višanje starosti glede obvezne rabe čelade za kolesarje. Čelada rešuje življenja – ali je ob tem treba še kaj dodati?! Največ pripomb, ki so botrovale temu, da danes ponovno odločamo o obeh zakonih, je bilo na račun uvedbe tehničnih pregledov, ki naj bi za uporabnika predstavljali nov, po mnenju nekaterih prevelik strošek. Na tej točki je minister za infrastrukturo ponudil rešitev in se zavezal, da bo za mopede uvedena izjema in da bo tehnični pregled obvezen samo na vsakih pet let. To je po naši oceni tudi za uporabnika dovolj kompromisna rešitev, ki stroške občutno zniža. Minister je prav tako danes dal javno zavezo glede tehničnih pregledov, da se bodo vršili tudi na drugih lokacijah, da ne bo treba voziti v mesta, ampak tako, kot se to opravlja za traktorje. V Poslanski skupini Stranke modernega centra bomo predlagane rešitve podprli, saj vemo, da z njimi lahko zagotavljamo boljše standarde varnosti v cestnem prometu, dolgoročno pa zagotovo prispevamo tudi k višji prometnovarnostni kulturi vseh udeleženih v prometu. Hvala.
Hvala, gospod Dolinšek. Še zadnje stališče, in sicer stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Ljubo Žnidar.
Hvala, predsedujoči. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki Zakona o motornih vozilih ter tudi Zakona o pravilih cestnega prometa pri ponovnem odločanju ne bomo podprli. Predlog ureja status kolesa s pomožnim motorjem, ne prinaša rešitve, temveč ponovno dodatno obremenjuje lastnike in uvaja nove administrativne postopke. Predlagatelj še vedno vztraja s predlogom, da se za kolo s pomožnim motorjem, katerega konstrukcijska hitrost ne presega 25 kilometrov na uro – če povzamem, govorimo o povprečni hitrosti 15 kilometrov na uro –, uvede tehnični pregled, registracija in sklene zavarovanje. Zakon ne prinaša rešitev, kot jih skuša predlagatelj prikazati. Vprašanje je, zakaj kolo s pomožnim motorjem peljati na tehnični pregled, če na teh kolesih s pomožnim motorjem tehničnih okvar ni. Tehnične okvare ni. Tudi po podatkih o nesrečah, ki smo jih danes slišali, so glavnina vzrokov bočni trki, za bočni trk pa ni vzrok tehnična okvara kolesa. Po našem mnenju to pomeni, da je povsem nesmiselno voziti kolesa na tehnične preglede. Edino, kar je treba narediti pri kolesih, da vsake toliko časa naoljimo verigo, drugih okvar pri teh kolesih dejansko ni. Predlagatelj tudi ni upošteval stroke s tega področja, kajti Združenje slovenskih kolesarjev, ki so združeni v Slovensko kolesarsko mrežo, je podalo strokovno utemeljene predloge. Tudi primerjave iz tujine, kjer navajajo, da se v tem kontekstu, v tem zakonu pretirano izrablja pojem varnosti. Iz njihovih podatkov je jasno razvidno po statistiki, da imata Danska in Nizozemska z najvišjim številom kolesarjev tudi najmanj prometnih nesreč z udeleženimi kolesarji glede na število kolesarjev in na število prevoženih kilometrov. Povsem logično. Voznik v avtomobilu je bolj previden, če je na cesti deset kolesarjev, kot pa če je na cesti en kolesar. Predlagatelj s tako restriktivnim pristopom teh dveh zakonov prikazuje, da je kolesarjenje in kolesarjenje s pomožnim motorjem nevarna aktivnost. To je prikaz, kot da je to nevarna aktivnost. Govorimo pa o povprečni hitrosti 15 kilometrov na uro. Korist od teh dveh zakonov bodo predvsem imeli tehnični centri in proračun Republike Slovenije; predvsem ta dva segmenta. Uporabniki, katerim naj bi dejansko kot zakonodajalci prisluhnili, pa od teh dveh predlogov ne bodo imeli nekih koristi, temveč samo dodatne finančne obveznosti in opravka dodatnih postopkov. V Slovenski demokratski stranki predlaganega predloga seveda ne bomo podprli, kljub temu da smo danes slišali, da se naj bi po napovedi ministra v prihodnje ta predlog izboljšal. Hkrati smo pa v Slovenski demokratski stranki zadovoljni, ker smo s strokovnimi argumenti prepričali tudi ministrstvo, da je spremenilo in omililo določene pogoje pri tehničnih pregledih, pri sami dinamiki. Zakon se približuje taki meji, da bi bil primeren za potrditev, vendar sedaj zakon še ni tako dober, da bi ga Slovenska demokratska stranka podprla. V naslednjem primeru ob napovedi, če bo predlog tak, da bo sprejemljiv in uporaben za vse uporabnike, tudi v praksi, ob dejstvih, ob stroki, potem ga bomo tudi podprli. Tokrat pa žal ne.
Hvala, gospod Žnidar. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ponovno odločanje o zakonih bomo opravili danes v okviru glasovanj, ki bodo takoj po prekinitvi 15. točke dnevnega reda. S tem prekinjam 13. in 14. točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU OD DOHODKOV PRAVNIH OSEB. Državni svet je na 24. izredni seji 3. 10. 2016 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. Za obrazložitev zahteve dajem besedo predstavniku Državnega sveta gospodu Milanu Lukiću. Gospod Lukić, izvolite, beseda je vaša.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani poslanke in poslanci Državnega zbora! Državni svet Republike Slovenije je na 24. izredni seji 3. 10. 2016 ob obravnavi Zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki ga je sprejel ta zbor na 22. redni seji, na podlagi ustavnih določil sprejel zahtevo, da Državni zbor Republike Slovenije ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb z naslednjo obrazložitvijo: Državni svet ugotavlja, da so si ključni predstavniki gospodarstva v zvezi z davčnimi spremembami več mesecev prizadevali z argumenti prepričati Vlado, da naj bo davčna reforma odločna, razvojna in pravična. Vlada njihovih argumentov ni upoštevala, pri tem se je sklicevala na javnofinančno konsolidacijo, zaradi katere menda ni mogoče storiti več od predlaganega. Dejstva so drugačna. Država pobere kar 1,3 milijarde evrov več davčnih prilivov kot leta 2013, pri tem se javnim uslužbencem v povprečju razdeli po tisoč evrov bruto višja plača na leto. Zaposlenim v gospodarstvu se z davčnimi spremembami ponuja malo, v povprečju je tega letos zgolj 24 evrov, prihodnje leto pa okoli 150 evrov bruto. Podjetja pa se celo dodatno obremenjuje in jim tudi z višjimi davki jemlje še več razvojnega potenciala. To je v izrazitem nasprotju z interesi lokalnih skupnosti in večine prebivalcev. Z dodatno obremenitvijo se jemlje razvojni potencial lokalnim podjetnikom in podjetjem; s tem pa zmanjšuje možnost za nova delovna mesta. Še bolj pa zato, ker se s takšno neuravnoteženo delitvijo učinkov gospodarske rasti med javnimi uslužbenci in ostalimi prebivalci znižuje kupna moč večine. Če bi vlada pripravila odločno davčno reformo, s katero bi zaposleni v gospodarstvu dobili več, javni uslužbenci pa nekoliko manj, kar bi bilo pošteno, bi bil učinek na rast BDP večji zaradi razpršenega efekta na neto plače. Višjih plač bi bila deležna v večjem obsegu večina prebivalstva, zato je tudi v interesu lokalnih skupnosti, da zaščitijo interese svoje volilne baze. Vlada z davčnim prestrukturiranjem rahlo razbremenjuje plače zaposlenih v gospodarstvu. V primerjavi s tem, kar daje javnim uslužbencem, je to prava malenkost; predvideva obremenitev podjetij z višjo stopnjo davka od dohodka pravnih oseb. Iz predloga proračuna za leto 2017 je razvidno, da bo nov davek prinesel v proračun 108 milijonov evrov in ne zgolj 60 milijonov, kot je bilo povedano v obrazložitvi za dvig davka. Celotno davčno prestrukturiranje bo torej plačalo gospodarstvo samo, kar je v popolnem nasprotju od obljub, ki so bile dane pri pogajanjih s predstavniki gospodarstva. Podjetja že nekaj let plačujejo več iz naslova širjenja osnov za plačilo prispevkov ter višjih zavarovalnih osnov, kar na letni ravni pomeni več kot 100 milijonov evrov novih dajatev. Tudi ob upoštevanju lanske dohodninske razbremenitve je letos še vedno 85 milijonov evrov dodatnih obremenitev. Državni svet nadalje ugotavlja, da je novela zakona v celoti neutemeljena in gospodarstvu ne prinaša razbremenitve, kot je bilo obljubljeno; temveč celo obratno, novela pomeni še dodatno obremenitev gospodarstva. Storjeni tudi niso bili ustrezni koraki glede znižanja javne porabe, kar neposredno vpliva na vzdržnost javnih financ. Po podatkih Eurostata je javna poraba v Sloveniji v primerjavi s povprečno porabo v Evropski uniji, upoštevajoč BDP v Sloveniji, višja za kar 620 milijonov evrov. Dejanska rast bruto plač v javnem sektorju je v prvih petih mesecih 2016 znašala 3 %, medtem ko je v zasebnem sektorju znašala 2,5 %. V letošnjem letu je vlada namenila 100 milijonov evrov sredstev za različna povišanja v javnem sektorju, plače, pokojnine in tako dalje; medtem ko se še vedno pogaja o zahtevah sindikatov za novih 300 milijonov za višje plače v javnem sektorju. Apetiti javnega sektorja prehitevajo zmožnosti gospodarstva in lahko kaj kmalu ponovno povečajo luknjo v državni blagajni. Namesto da bi več naredili za konkurenčnost gospodarstva z znižanjem obremenitev in tako omogočili večje zaposlovanje, vlaganje v razvoj, pospešeno investiranje ter večji izvoz, se ga raje obremenjuje z zvišanjem davka od dohodkov pravnih oseb. Poudariti je treba, da je slovensko gospodarstvo brez izdatne pomoči politike, kar ne pomeni, da nobene pomoči ni bilo, doseglo visoko rast BDP, kar koristi vsem in ne zgolj njemu. Če ga nismo sposobni razbremeniti, ga vsaj ne obremenjujmo. Paradoks pri vsem pa je, da vlada trdi, da s predlaganim davčnim prestrukturiranjem gospodarstvo razbremenjuje. Sprašujemo se, kako to, da tega gospodarstveniki ne razumejo in ga plebiscitarno zavračajo. Morda nekoč dobimo odgovor tudi na to. Hvala lepa.
Hvala vam, gospod Lukić. Zahtevo je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za prestavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban. Gospa Ban, izvolite, beseda je vaša.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani kolegi in kolegice! Odbor za finance in monetarno politiko je na 65. nujni seji 14. 10. 2016 kot matično delovno telo obravnaval zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada in ga je Državni zbor sprejel na 22. seji 27. 9. 2016. Odboru je bilo posredovana zahteva Državnega sveta, mnenje Zakonodajno-pravne službe ter mnenje Vlade. Seje so se udeležili predstavniki Državnega sveta, Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. Uvodoma je poročevalec Državnega sveta v imenu predlagatelja obrazložil zahtevo Državnega sveta za ponovno odločanje o zakonu ter podrobno predstavil ključne argumente Državnega sveta za takšno odločitev, ki so bili danes predhodno predstavljeni. V nadaljevanju je državni sekretar na Ministrstvu za finance predstavil razloge, zaradi katerih Vlada meni, da je Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb ustrezen; ter poudaril, da sta temeljna cilja Vlade na področju davčne politike zagotavljanje nadaljnje trajne gospodarske rasti ter postopna javnofinančna konsolidacija, ki bosta doseženi tudi s prestrukturiranjem bremen javnih dajatev, z zmanjšanjem administrativnih ovir in izboljšanjem učinkovitosti pobiranja javnih dajatev kot temeljnimi ukrepi za dosego teh ciljev. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe pojasnila, da se navedbe Državnega sveta v zahtevi za ponovno odločanje nanašajo na vprašanja, ki so vsebinske narave, do katerih se služba ne more opredeliti, saj presegajo okvir naloge, ki jih službi nalaga Poslovnik Državnega zbora. V razpravi so bila mnenja članic in članov odbora glede ustreznosti Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb različna. Člani odbora so se osredotočili predvsem na višino davčne stopnje, ki bi bila primerna za dosego predstavljenega cilja. Nekateri so menili, da je predlagano povišanje davčne stopnje od dohodkov pravnih oseb primerno in pritrdili mnenju Vlade; drugi razpravljavci so bili mnenja, da bi bilo treba davčno stopnjo še dodatno zvišati. Nasprotno pa so bili tretji mnenja, da bi bilo treba bolj prisluhniti gospodarstvu in na drugi strani racionalizirati tudi državno upravo, povečati učinkovitost izterjave davkov ter izboljšati ugled podjetnikov ter s tem pridobiti nove investicije. Med razpravo je državni sekretar odgovarjal na zastavljena vprašanja in dal tudi ustrezna dodatna pojasnila. Po opravljeni razpravi je odbor z večino glasov vseh članov – 13 jih je glasovalo za, eden je bil proti – sprejel mnenje, da je Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb ustrezen. Hvala.
Hvala, gospa Urška Ban. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade kot predlagateljici zakona. Gospod Božič, dobrodošli ponovno v parlamentu, beseda je vaša.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani predstavniki Državnega sveta, poslanke in poslanci! Pred vami je zahteva Državnega sveta za ponovno odločanje o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. Uvodoma velja poudariti, da je za zagotovitev nadaljnje trajne gospodarske rasti in postopne javnofinančne konsolidacije nujna priprava in sprejetje ukrepov, usmerjenih k izboljšanju konkurenčnosti poslovnega okolja, ki bo spodbudno vplivalo na gospodarsko rast. V letu 2015 in tudi letos so že bili realizirani prvi ukrepi, usmerjeni v poenostavitev postopkov pobiranja davkov in zniževanje administrativnih ovir. Na podlagi široko zastavljenih posvetovanj s ključnimi deležniki in rednega obveščanja javnosti je bil v začetku tega leta pripravljen paket ukrepov v smeri davčnega prestrukturiranja. Del tega je tudi predlog novele zakona, o katerem boste poslanke in poslanci ponovno odločali. Eden glavnih očitkov noveli zakona je, da bo gospodarstvu prinesla samo dodatne obremenitve in nobenih razbremenitev. Zato ponovno pojasnjujemo, da se bo od 106 milijonov evrov javnofinančnega izpada zaradi sprejetih ukrepov za razbremenitev dela le približno 60 milijonov evrov financiralo iz dviga davčne stopnje, ki jo prinaša ta novela; 46 milijonov evrov pa iz naslova večje učinkovitosti pobiranja obstoječih davkov. Pri tem bodo ukrepi na strani razbremenitve dela v največji meri namenjeni zaposlenim v gospodarstvu, saj bodo le nekaj manj kot desetine deležni zaposleni v javnem sektorju. Vlada mora na drugi strani zagotoviti javnofinančno konsolidacijo, kar je delno zagotovljeno z omenjenim dvigom nominalne stopnje davkov od dohodkov pravnih oseb. Finančni učinek dviga nominalne davčne stopnje pri pravnih osebah se seveda razlikuje od odvisnostni od njihove dejavnosti, od družbe do družbe, obsega davčnih olajšav ter drugih postavk davčnega obračuna. So pa izračuni pokazali, da bo rast podproporcionalna, torej nominalni dvig za dve odstotni točki bo v povprečju pomenil okrog 1,5 odstotne točke dviga efektivne davčne stopnje. Če poenostavim, gre za tisti davek, ki je plačan na koncu glede na računovodsko davčno osnovo. Vlada ocenjuje, da dvig nominalne stopnje ne bo prispeval k nižanju konkurenčnosti Slovenije, niti ne bo pomenil znižanja razvojnega potenciala. To potrjujeta omenjena kazalca nominalne in efektivne davčne stopnje ter tudi kazalec prihodkov iz naslova davka od dohodkov pravnih oseb, izražen kot odstotek BDP, ki bo za Slovenijo še vedno znatno pod povprečjem Evropske unije. V veljavi ostajata obe ključni davčni olajšavi, to sta olajšava za investiranje v osnovna sredstva ter tudi olajšava za vlaganja v raziskave in razvoj, in drugi ugodni davčni ukrepi ter nedavčne spodbude. Upravičeno lahko trdimo, tudi na podlagi jesenske napovedi Umarja, trenutnih obrestnih mer, po katerih se zadolžuje država in tudi podjetja, in bonitetnih ocen, da Slovenija kaže solidne znake okrevanja. To potrjuje, da smo z ukrepi in politikami v preteklih letih naslovili ključna makroekonomska neravnovesja in jih uspešno obvladali. Zastavljene ukrepe na davčnem področju je treba v takšnih razmerah, kot rečeno, pripraviti finančno nevtralne; ugodne gospodarske razmere pa izkoristiti za znižanje javnofinančnega primanjkljaja. Navedeno odraža tudi sprejeti proračun za leto 2016. Proračuna za leti 2017 in 2018, v okviru katerih je zastavljena tudi davčna reforma, sta kljub temu in tesnim fiskalnim omejitvam razvojno naravnana. Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci, v Vladi Republike Slovenije menimo, da doseganje ciljev na področju javnih financ zahteva kombinacijo fiskalne odgovornosti in priprave strukturnih ukrepov, podporo skrbno izbranih investicij in tudi ukrepov za povečanje konkurenčnosti. Zato predlagamo, da zakon ponovno podprete. Hvala.
Hvala državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance gospodu Tilnu Božiču. Nadaljujemo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, v njenem imenu gospod Janko Veber. Gospod Veber, izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, kjer bomo pri ponovnem odločanju o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb glasovali ponovno za zakon, saj gre za del paketa davčnega prestrukturiranja, ki je močno povezan prav s sprejetjem spremembe in dopolnitve Zakona o dohodnini. Sprejetje Zakona o dohodni seveda pomeni, da bodo manjši prihodki v proračunu v višini 106 milijonov evrov, ki se zapolnjuje s povišanjem davčne stopnje s 17 na 19 % pri davku od dohodka pravnih oseb. Če ta zakon danes ne bi bil ponovno izglasovan, bi naredili ponovno luknjo v proračunu v višini 106 milijonov evrov. Razumemo predlagatelje po zahtevi za ponovno odločanje predvsem v smislu, da gospodarstvo želi imeti nadzor nad tem, kako se porabljajo sredstva, ki prihajajo v integralni proračun; in pričakujejo, da bodo ta sredstva tudi čim bolj učinkovito uporabljena, predvsem tudi v trenutkih, ko gospodarstvo potrebuje pomoč, kot je tudi bilo v času gospodarske in finančne krize. Ko pogledamo čas finančne in gospodarske krize, je prav, da se spomnimo tudi na obdobje, da je sicer v zadnjih desetih letih, ko je bila zelo prisotna tudi neoliberalna smer razmišljanja glede oblikovanja davčne politike, torej v teh zadnjih desetih letih se je davek od dohodka pravnih oseb zmanjšal iz davčne stopnje 25 % na 17 %. Posledično smo tudi v času nastanka finančne krize imeli manj sredstev na razpolago v proračunu in seveda je bilo treba zato tudi sprejemati ukrepe, ki so bili vezani tudi na zadolževanje, da smo lahko obvladali to krizo. Podatki kažejo, da smo z ekonomskimi ukrepi v času finančne krize od 2008 do 2011 vložili kar 8,4 milijarde evrov ali skoraj 23 % bruto domačega proizvoda. Vse to se je odražalo potem v obdobju od leta 2011 do 2015 na način, da je gospodarstvo ustvarjalo 7 milijard evrov presežka na tekočem računu plačilne bilance, kar dokazuje tudi to, da ima naše narodno gospodarstvo dovolj prihrankov za financiranje javnofinančnega primanjkljaja. Odnos med gospodarstvom in ukrepi znotraj odločitev, ki jih sprejema politika in oblikuje ekonomsko politiko, mora biti zelo dobro uglašen, da lahko obvladujemo zahtevne razmere. Sprejetje tega zakona bi povzročilo ponovno odprto vprašanje, kako zapolniti 106 milijonov evrov. Zato je treba ta zakon potrditi in vzeti v zakup vsa resna opozorila, ki jih je gospodarstvo dalo. Sicer pa želimo poudariti tudi to, da je s tem nekoliko zmanjšana razlika med obremenitvijo kapitala in dela. Veliko poslušamo o tem, da je v Sloveniji zelo močno obdavčeno delo. Ko pa se dotaknemo vprašanja obdavčitve kapitala, je to vprašanje vrnjeno na način, da je treba najprej znižati obremenitev dela in potem razmišljati tudi o drugih ukrepih. To je treba gledati tudi v luči tega, da evropsko gospodarstvo v povprečju plačuje okoli 22,5 % davkov od dohodkov pravnih oseb. V Sloveniji je bil ta odstotek do sedaj 17 % in tudi z ostalimi davčnimi olajšavami oziroma investicijskimi olajšavami je ta efektivna stopnja celo 11-odstotna. In tukaj je tista razlika med obdavčitvijo kapitala in obdavčitvijo dela, ki se nekako zmanjšuje, kar pa je zagotovo korak v pravo smer. In če temu dodamo še zelo odgovoren pristop pri trošenju finančnih sredstev iz proračuna, potem smo lahko na pravi poti. Hvala.
Hvala, gospod Veber. Stališče Poslanske skupine Združena levica bo predstavil gospod Luka Mesec. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav! V Združeni levici bomo danes podprli spremembe Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, čeprav smo bili v redni obravnavi vzdržani. Nismo se vzdržali zato, ker bi bili proti dvigu tega davka, ampak zato, ker je bil ta dvig malenkosten. Dvignjena stopnja 19 % je še vedno 3,5 % pod evropskim povprečjem, ki znaša 22,5 %; hkrati pa je bil ta davek del celotnega davčnega paketa, ki je med drugim slabim 10 % najbolje plačanih v tej državi, vključno z nami v tej sobi, podaril davčno darilo v vrednosti 60 milijonov evrov. Zato nismo mogli podpreti paketa. Ampak danes, kot rečeno, bomo, ker govorimo o dvigu davka na dobiček, glasovali za, saj je nujno treba zagotoviti zadostno večino, da se preglasuje veto, ki ga je prek Državnega sveta izsilil kapitalski lobi. Argumenti, ki so spremljali veto, so zopet temeljili na ščuvanju zaposlenih v privatnem sektorju proti zaposlenim v javnem sektorju. To je umetno hujskanje in ustvarjanje konflikta, ki se namesto na argumente upira na floskule o ubogih trpečih gospodarstvenikih, nosilcih kapitala na eni strani in požrešnih medicinskih sestrah, učiteljih, socialnih delavcih in drugih zaposlenih v javnem sektorju na drugi strani. Glede na razprave pričakujem, da bomo danes vendarle v Državnem zboru uspeli to blokado prebiti, ostal pa bo ta veto kot dokaz idejne bede domačih nosilcev kapitala. S sprejetjem tega zakona bo slovenski davčni sistem malenkost bolj pravičen. Kapital bo malenkost hitreje vračal svoj dolg do državljanov v davčno blagajno. Ne smemo namreč pozabiti, da smo državljani porabili kar 5 milijard evrov za sanacijo slabih kreditov, in ne pozabimo, da bomo državljani v naslednjih letih tem istim gospodarstvenikom letno izplačali več kot 420 milijonov evrov subvencij. Glede na to, da bo letos pobranega samo 612 milijonov evrov davka na dobiček podjetij, je jasno, da bo gospodarstvo, se pravi tisti, ki so ta veto predlagali, dolg do družbe, ki je bil ustvarjen s potrebo po sanaciji bank, vračali še vsaj četrt stoletja. Dvig davkov od dohodkov pravnih oseb je zato korak k bolj pravičnim davkom. Naj ilustriram. Letos bomo državljani plačali kar za 1,5 milijarde trošarin, kapital pa samo za 622 milijonov evrov davka na dobiček podjetij. Se pravi, približno 40 % tega, kar bo šlo iz žepov državljanov, bo šlo iz žepov kapitala. Slovenski davčni sistem je torej izrazito nepravičen, ker nesorazmerno obremenjuje potrošnike, torej vse državljane, vedno manj pa dohodke od kapitala, visoke dohodke in pa nepremičnine velike vrednosti. To velja tudi za davek od dohodka pravnih oseb. V Združeni levici smo z amandmajem predlagali, da bi se stopnja dvignila na 22 % in tega amandmaja ni podprla nobena poslanska skupina. Nekatere koalicijske skupine sicer veliko govorijo o socialnem čutu, ki bi ga bilo treba uveljaviti, pristanejo pa na gnile kompromise z nosilci kapitala. Tega v Združeni levici ne podpiramo in še enkrat poudarjam, da sicer predlagani davek je korak naprej, ampak je še vedno 3,5 % pod evropskim povprečjem. Evropsko povprečje je 22 %, mi smo se uspeli v Državnem zboru dogovoriti za dvig s 17 % na 19 %. To je še vedno socialno nepravičen davek in v celoti je naš davčni sistem preveč nastrojen k temu, da pobira iz žepov državljanov, po drugi stani pa vseskozi gleda skozi prste kapitalu in premožnejšim. Upam, da bomo danes uspeli vsaj ta malenkostni popravek sprejeti. Kot rečeno pa bomo v Združeni levici še naprej za to, da se naša davčna ureditev napravi socialno pravična in pa solidarna. Hvala.
Hvala, gospod Mesec. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo predstavil gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani državni svetnik gospod Milan Lukič, spoštovani državni sekretar, drage kolegice in kolegi! V prvem polčasu mandata vlade dr. Mira Cerarja in po dveh tretjinah efektivnega časa tega mandata državljani nismo dočakali vladnih ukrepov, ki bi preobremenjenemu slovenskemu davčnemu in poslovnemu okolju prinesli razbremenitev. Dočakali pa smo paket treh zakonov, ki kot celota prestavljajo tako imenovano mini davčno reformo. Kdor si je te vladne predloge le na hitro pogledal, je lahko hitro tudi spoznal, da predlagana davčna reforma v resnici ni reforma, ampak le davčna prerazporeditev oziroma, kot mi pravimo, davčno prekladanje. Lahko bi tudi rekli, da vlada jemlje iz enega žepa in daje v drugi žep. Največji problem, največja težava pa je v tem, da vlada in koalicija jemlje zopet in predvsem iz žepa slovenskih podjetij, ki predstavljajo redke žarke upanja za prihodnost gospodarskega razvoja naše države. Gospodarstvu in edino gospodarstvu se moramo zahvaliti, da imamo danes rast in da imamo nova delovna mesta. To so očitno razumeli tudi državni svetniki, ki so vladnemu poskusu za večjo davčno obremenitev gospodarstva jasno rekli stop. Zato se v Poslanski skupini Nove Slovenije – krščanskih demokratov za vložitev veta državnim svetnikom v imenu zdravega razuma zahvaljujem. Učinki predvidene veljavnosti zakona, o katerem danes zopet odločamo, se kažejo še pred njegovo veljavnostjo. Že rebalans proračuna za leto 2017 namreč razkriva, da so prihodki v državni proračun iz dohodnine ocenjeni skoraj 71 milijonov evrov nižje kot za leto 2016. Prihodki iz naslova davka od dohodkov pravnih oseb pa so na drugi strani v letu 2017 ocenjeni za 74 milijonov evrov višje. Kot nam hitro pokaže enostavni izračun, se nastali izpad v proračunu zaradi manj prihodkov iz dohodnine enostavno zapolni s povišanjem davka od dohodka pravnih oseb, torej iz uspehov naših podjetij. To je, spoštovani državljani, davčna matematika vladne koalicije. Takšne so realne posledice vladnega davčnega prekladanja. Dejstvo, da bo več kot celoten izpad proračunskih prilivov iz dohodnine moralo sanirati gospodarstvo, je za Novo Slovenijo nesprejemljivo. Krščanski demokrati pa od Vlade Republike Slovenije zahtevamo, da namesto obremenjevanja podjetnikov pripravi sistemski poseg v davčni sistem, ki bi podjetjem in državljanom v njihovih žepih pustil več njihovega zasluženega denarja. Prepričani smo namreč, da bi oni, torej državljani in podjetniki s tem denarjem, prisluženim denarjem ravnali veliko bolj preudarno, racionalno in učinkovito kot državna oblast. V Novi Sloveniji smo velik nasprotnik mišljenja, da je treba vsakič, ko potrebujemo nov vir proračunskega denarja, tega odščipnili prav našemu slovenskemu gospodarstvu, ki pa na drugi strani vedno pridno polni proračunske vreče in poleg tega ustvarja najboljša delovna mesta. Ker v Novi Sloveniji vemo, da imajo naša podjetja ključno vlogo za življenja naših ljudi, in ker si ne želimo, da bi morali naši mladi svojo priložnost iskati v tujini, bomo glasovali tudi tokrat proti Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb.
Hvala, gospod Horvat. Besedo ima mag. Alenka Bratušek v imenu Poslanske skupine Nepovezanih poslancev.
Lep pozdrav,podpredsednik, gospe in gospodje! Tako kot prvič tudi danes v naši poslanski skupini zakona o davku od dohodkov pravnih oseb ne bomo podprli. Zakaj? Zato ker to preprosto ni prava pot. Pa ne zato, ker bi bila 19-odstotna davčna stopnja nekaj nedopustnega, ampak zato ker smo v zadnjih desetih letih ta zakon spreminjali najmanj šestkrat, enkrat gor pa enkrat dol, pa spet enkrat gor davčne stopnje, pa spet malo dol. Kako naj ljudje, ki se odločajo za investicijo v naši državi, sploh vedo kaj jih čaka? Ne vedo niti, kaj jih čaka v naslednjem letu, se pravi čez tri mesece, kaj šele na malo daljši rok. Zato je to nedopustno. In mimogrede v vseh svojih dokumentih, ki te jih pošiljali v Bruselj, spoštovana koalicije, ste napisali, da tega ne bo. Ampak dobro, danes se odločate drugače. Drugo dejstvo je, da boste s to spremembo najbolj udarili male podjetnike oziroma družinska podjetja. Ti bodo to vašo spremembo najbolj čutili. Kot da ni zavedanja oziroma vedenja, da prav majhna, srednja, družinska podjetja, ustvarijo tako rekoč največji delež gospodarske aktivnosti. Zaposlujejo 70 % ljudi v gospodarstvu in prav te boste s tem najbolj udarili. Veste, kaj pravijo ti podjetniki? Če nam že pomagati ne morete nas vsaj pustite pri miru. To, kar počnete, je daleč od davčne reforme. Zdaj že sami govorite o davčnem prestrukturiranju, in dejstvo je, spoštovana koalicija, da konsolidacijo javnih financ peljete izključno na treh kategorijah. Prva so upokojenci. 300 milijonov manj iz državnega proračuna za pokojninsko blagajno, 300 milijonov manj kot leta 2013. Druga so investicije, ki jih daste ravno tako 300 milijonov manj, kot ste jih dali leta 2013. Tretja pa so mala in srednja podjetja, ki jih boste s to spremembo datuma najbolj udarili. In naj to vse skupaj razume tisti, ki lahko. Absolutno niste na pravi poti, želela bi, da to ugotovite čim prej, ker bo sicer v nadaljevanju to zelo boleče za državo in tudi za ljudi. Pri tem današnjem zakonu pa še vedno obstaja možnost razmisleka in ugotovitve, da boste s tem na nek način naredili napako.
Hvala, gospa Bratušek. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavil gospod Branko Zorman.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Danes ponovno odločamo o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki je del paketa davčnega prestrukturiranja, s katerim se bo sledilo ugodnejši davčni strukturi v Sloveniji. S predlogom zakona se bo predvsem dvignila stopnja davka od dohodkov pravnih oseb s sedanjih 17 % na 19 %. Višji prihodki iz davka od dohodkov pravnih oseb v višini okoli 55 milijonov bodo uporabljeni za zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja po eni strani, po drugi strani pa za zmanjševanje davčnega izpada iz naslova razbremenitve dohodnin. Vendar pa je treba poudariti, da bo razbremenitev v dohodnini precej višja od dviga prihodkov iz tega naslova. Dvig davka od dohodkov pravnih oseb bo namreč dvignil prihodke državnega proračuna za 55 milijonov evrov, po drugi strani pa bodo nekateri zavezanci za dohodnino imeli višje neto plače in bo izpada iz proračuna v višini 106 milijonov evrov. Zakon je tako treba pogledati v povezavi z ukrepi Zakona o dohodnini, ki bodo povečali neto plače in v določeni meri povečanje potrošnje in zaposlenosti. Treba pa je poudariti, da je efektivna davčna stopnja v letu 2015 po podatkih iz obračuna davka od dohodkov pravnih oseb znašala 11,5 % in se je glede na leto 2006 znižala za več kot 6 odstotnih točk. Sedanja efektivna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb je med najnižjimi v Evropski uniji, in to je, kot rečeno, pri 11,5 %. Ta se bo sedaj dvignila na 12,85 %, kjer bo Slovenija še vedno med najnižjimi v Evropski uniji. Tudi primerjava nominalnih stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v Sloveniji pri 17 % kaže, da je obdavčitev precej nižja od povprečne nominalne stopnje obdavčitve pravnih oseb v državah članicah EU, kjer je le-ta 22,8 % za leto 2015 oziroma 22,6 % za leto 2016. Med njimi ima za leto 2016 najvišjo stopnjo Francija, in to 38 %, najnižjo pa Bolgarija, to je 10 %. 6 držav ima nominalno stopnjo nižjo od 17 %, več kot dve tretjini, 19 držav, pa ima stopnjo višjo od 19 %. Stopnja Slovenije je sedaj med najnižjimi v EU, na 22. mestu. Z dvigom za dve odstotni točki bo še vedno med najnižjimi, ker si bo Slovenija s Češko in Poljsko delila 20. do 22. mesto. Dejansko je potrebno omeniti, da Slovenija iz naslova davka od dohodkov pravnih oseb pobere le 1,4 % BDP prihodkov in zaseda na podlagi tega kazalca 26. mesto v EU. Povprečje prihodkov v državah EU iz naslova tega davka pa je na ravni 2,4 % BDP. Kljub dvigu nominalnih stopenj davka od dohodkov pravnih oseb ostaja obremenitev dobičkov podjetij na ravni, ki je ugodna za pridobivanje novih tujih investicij. Davčne olajšave za investicije in za raziskave ter razvoj ostajajo na isti ravni kot do sedaj. Zato ni pričakovati, da bi dvig nominalnih stopenj vplival na investicijske odločitve. Posebej pa je treba omeniti davčne olajšave za investiranje in zaposlovanje, ki so višje od splošnih. Te pa še vedno dodatno znižujejo obdavčitev podjetij v regijah, kjer veljajo. Zaradi tega je treba poudariti, da Vlada sledi pravi smeri z razbremenitvami dela, ki je nadpovprečno obdavčeno, in z obremenitvijo kapitala, ki je podpovprečno obdavčeno. S paketom davčnega prestrukturiranja bo tako postalo poslovno okolje bolj prijazno za zaposlovanje visoko kvalificiranega kadra. Glede na vse navedeno bo Poslanska skupina SMC ponovno podprla Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb.
Hvala, gospod Zorman. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani državni sekretar, kolegice, kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tako kot smo pri tretjem branju tudi tokrat ne bomo podprli predlagane spremembe, ki jo predlaga koalicija, Stranka modernega centra, Socialni demokrati in pa Desus, tako imenovanega davka od dobička pravnih oseb dvigniti za 2-odstotni točki. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da ta korak pomeni znižanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Pozdravljamo odločitev Državnega sveta, ki je dal veto na ta predlagani zakon. Prepričani smo, da se Državni svet bolje kot koalicija zaveda problematike, v katero se ta koalicija spušča in ne nazadnje, radi bi poudarili, da prihodki za proračun v letu 2017 bodo približno za 1 milijardo evrov višji, kot so bili ob zaključnem računu proračuna leta 2013. Zavedati se je treba, da ta 1 milijarda gre predvsem na račun dobrega dela gospodarstva. Namesto da bi koalicija in pa vlada Mira Cerarja gospodarstvo za uspešno delo nagradila, dobi nagrado v smislu dodatnih obremenitev. Prepričani smo tudi, da bo takšna sprememba zakona imela širše posledice in da bo zviševanje stopnje za 2-odstotni točki imelo vpliv tudi na vse zaposlene. Prepričani smo, da takšen korak pomeni manjša konkurenčnost predvsem za mala in srednja podjetja in posledično tudi za manjšo stopnjo odpiranja novih delovnih mest v prihodnosti. V Slovenski demokratski stranki predloga tega zakona, ki bo dodatno obremenil gospodarstvo in posledično tudi vse zaposlene, ne bomo podprli.
Hvala, mag. Pogačnik. Kot zadnja ima besedo Poslanska skupina demokratične stranke upokojencev Slovenije in zanjo gospa Marija Antonija Kovačič.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani sekretar, spoštovani državni svetnik, poslanke in poslanci! Naj takoj na začetku povem, da bo Poslanska skupina Desus tudi po ponovnem odločanju novele zakon podprla. Nedavno sprejet zakon je del davčne reforme, ki bi v primeru, da se ob ponovnem glasovanju zavrne, povzročil dodatno finančno neravnovesje. Čeprav gre za nevšečen ukrep, se v Poslanski skupini Desus zavedamo, da je treba nekaj narediti tudi na prihodkovni strani državnega proračuna, da bi lahko govorili o nekoliko več sredstev za pomembne odhodke, kot so zdravstvo, pokojnine, izobraževanje in podobno. Predlagani dvig stopnje davka na dohodek pravnih oseb je po našem mnenju minimalen, zlasti če se primerjamo s povprečjem v EU, kjer je Slovenija trenutno na 22. mestu, torej pri samem dnu. V Poslanski skupini Desus menimo, da ni potrebe po takojšnjem astronomskem dvigu davčne stopnje, ampak je treba, upoštevajoč javnofinančno politiko, le-to postopoma zviševati. Razlogi za takšno stališče naše poslanske skupine so zelo preprosti in izhajajo iz dosedanje prakse. Prihranki podjetij iz naslova nižje stopnje davka na dobiček niso bili porabljeni za vlaganje v investicije, razvoj in nova delovna mesta, kot je bilo to pričakovano. Ravno nasprotno. Večina denarja je žal končala v zasebnih žepih posameznikov. Rezultat tega je to, da gospodarska rast tekom vseh teh let ni rasla skladno s postopnim zniževanjem davčne stopnje. Ukrep torej ni opravičil svojega namena, ravno zato v Poslanski skupini Desus še toliko bolj menimo, da je predlagani dvig davčne stopnje za 2-odstotni smiseln in bomo zakon vnovič podprli. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališče poslanskih skupin. Ponovno odločanje o zakonu bomo opravili v okviru glasovanj. Prekinjam 15. točko dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda – Vprašanja poslank in poslancev. Pregled predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade, ministric in ministrov z dne 18. 10. je objavljena na e-klopi. V skladu s predlogom poslanca dr. Mateja T. Vatovca bo zbor odločal o naslednjem sklepu: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje dr. Mateja T. Vatovca v zvezi s sprejemanjem trgovsko-investicijskega sporazuma CETA med EU in Kanado. Glasujemo. Navzočih je 72 poslancev in poslank, za je glasovalo 7, proti 48. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanske Ive Dimic bo odbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje Ive Dimc v zvezi z zastaranjem odmevnih primerov in ključnimi ukrepi v pravosodju. Glasujemo. Prisotnih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 48. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Bojana Dobovška bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje dr. Bojana Dobovška v zvezi s pismom o nameri s podjetjem Uber. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 47. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Branka Grimsa bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o predlogu ministrice za notranje zadeve mag. Vesne Györkös Žnidar na poslansko vprašanje Branka Grimsa v zvezi s številom prosilcev za mednarodno zaščito in začetkom veljavnosti omejevalnih ukrepov. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 52. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Širclja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razprav o odgovoru ministrice za zdravje Milojke Kolar Celarc na poslansko vprašanje mag. Andreja Širclja v zvezi s poslovanjem javnih zdravstvenih zavodov. Mag. Šircelj, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Včeraj smo imeli interpelacijo glede dela in odgovornosti ministrice za zdravje in odgovorov nismo dobili. Odgovorov nismo dobili niti glede vprašanja zmanjšanja čakalnih vrst, niti glede poslovanja zdravstvenih zavodov. In ti dve vprašanji sta povezani. Ker ni odgovorov ni strategije, ni vizije in seveda ni tudi dejansko ukrepov, ki bi zmanjševali čakalne vrste in izboljšali poslovanje čakalnih [[…]]Izboljšali poslovanje javnih zavodov v zdravstvu. Zaradi tega predlagam, da v korist državljank in državljanov, da bodo imeli državljani in državljanke boljšo zdravstveno oskrbo, glasujete za ta predlog, da se opravi razprava o zdravstvenem sistemu in da Državni zbor, če Vlada ne more, ne zna, noče tega narediti, naredi prioritete v zdravstvenem sistemu in sprejme ukrepe, ki bodo zmanjšali čakalne vrste, da bodo imeli ljudje boljšo zdravstveno oskrbo in s tem tudi boljše zdravje in daljše življenje. Zato predlagam, da podprete ta predlog.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu? Ne. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 51. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožeta Horvata bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Jožeta Horvata v zvezi z zagotavljanjem sredstev za izvajanje zakona o razvojni podpori Pomurski regiji v obdobju 2010–2015. V imenu poslanske skupine ima besedo gospod Horvat.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Nova Slovenija podpira ta predlog sklepa. Zakaj? Zato ker zahtevamo, da se zakoni, ki so tukaj sprejeti, tudi spoštujejo, da se izvajajo dosledno na dve decimalki natančno. Glejte, 2009 je ta zbor sprejel zakon o razvojni podpori Pomurski regiji, kjer je zapisal, da bo za program povečanja konkurenčnosti Pomurske regije država zagotovila 33 milijonov evrov. Ker tega ni bilo, na nek način razumemo, bila je kriza in je bilo treba varčevati, ker tega denarja ni bilo, je do konca izvajanja tega zakona, kar je bilo prvotno določilo, torej do konca leta 2015 je bilo realiziranih od teh 33 milijonov samo 22 milijonov. To pomeni, da je nerealiziranih sredstev ostalo 11 milijonov. Zato je Državni zbor lansko leto sprejel podaljšek tega zakona za letošnje leto in za leto 2017, kar pomeni, da bi v proračunih za leti 2016 in leto 2017 moralo biti teh 11 milijonov, pa ni. Že pri proračunskem načrtovanju je Vlada kršila ta zakon v višini 1,1 milijona evrov. Ker pa bo v letošnjem letu zaradi zapletov na ministrstvu, ki je skrbnik tega zakona, zaradi administrativnih zapletov slaba realizacija sredstev, bi bilo potrebno, da se v letu 2017 v proračunskih dokumentih sredstva povečajo za približno 3,3 milijona. Na skupno postavko okrog 7,5 milijonov. Tega ni, denarja ni, minister ima voljo, sem imel z njim pogovore, ampak očitno je ministrstvo za finance tisto, ki bo enostavno reklo, zavestno gremo v kršitev zakona. Gospe in gospodje, gre za kršitev zakona. Se pravi, tisti, ki bodo te proračunske dokumente podprli, bodo istočasno ali boste istočasno podprli tudi dejstvo, da se v tej državi zakoni lahko kršijo. In Pomurje je zaradi tega razvojnega zakona dvakrat tepeno. Zakaj? Prvič, ker ima zakon in ne dobi dovolj denarja, ker pa ima zakon, pa nima pravice dostopa do drugih virov razvojnih sredstev. Zato, gospe in gospodje, bi bilo zelo pomembno in potrebno, da tukaj opravimo razpravo tudi o tem, da je v tej državi treba zakone izvajati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kakšna obrazložitev glasu. Ne. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 47. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Mihe Kordiša bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo dr. Petra Gašperšiča na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi z obcestnim oglaševanjem. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 51. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Anje Bah Žibert bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Maje Makovec Brenčič na poslansko vprašanje Anje Bah Žibert v zvezi z zagotavljanjem pogojev za izvajanje vzgojno- izobraževalnega procesa v šolah. V imenu poslanske skupine ima besedo gospa Anja Bah Žibert.
Hvala lepa, predsedujoči. Poglejte, namen tega poslanskega vprašanja ni iskanje krivca za takšno stanje, ampak dejstvo je, da imamo v Sloveniji še od leta 2000 objekte, ki niso zaključeni in v njih poteka vzgojno- izobraževalni program. Kljub temu da so na primer otroci dobili del lepe sodobne osnovne šole, morajo na primer na telovadbo hoditi po kilometer in pol stran. To seveda ni samo v eni občini. To je v kar številnih občinah. Problemi so različni, nekje je pač nekaj drugega zmanjkalo, zato predlagam eno širšo razpravo o tem, kakšno je stanje na teh področjih in na kakšen način bi lahko naredili korak naprej, in to skupaj. Takšen primer je v Mirni Peči. Takšni podobni primeri so v Sevnici, takšni primeri so v Gorenji vasi. Verjetno vsak od vas, ki prihajate iz lokalne skupnosti, bi lahko našel primer, ko govorimo o objektih, ki so namenjeni vzgojno-izobraževalnemu programu, pa niso bodisi dokončani ali pa so dotrajani in so praktično že nevarni. Gre izključno za to, da se o teh stvareh skupaj pogovorimo in poiščemo način, koko postopek ne zaostriti, ampak postopek pospešiti, da morda tisti projekti, ki so se začeli prvi, se tudi prvi zaključijo in tako naprej. Res vas prosim za podporo, ker gre za en širši problem v tej državi. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšna obrazložitev? Ne. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 51. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Ljuba Žnidarja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za finance mag. Mateje Vraničar Erman na poslansko vprašanje Ljuba Žnidarja v zvezi s prikritim zadolževanjem občin v raznih oblikah javno-zasebnega partnerstva. Gospod Ljubo Žnidar, v imenu poslanske skupine opredelitev glasu, izvolite.
Hvala, spoštovani podpredsednik. Spoštovani ministrici za finance sem postavil vprašanje glede prikritega zadolževanja občin v raznih oblikah javno-zasebnega partnerstva. Moram povedati, da njen odgovor ni bil v skladu z Zakonom o financiranju občin glede področja zadolževanja občin. Dejala je, da zadolževanje občin prek posrednika, tako imenovanega javno-zasebnega partnerstva, je avtonomija občine, da sama odloča, skrbi za svoje finančno stanje, skratka, da je ta avtonomija popolnoma stvar občine. Vendar na zakonski osnovi to ne drži. Če podam na kratko primerjavo. Če se občina zadolži direktno pri banki, rabi občina soglasje ministrstva za finance. Če se pa občina zadolži prek posrednika, pa soglasja ministrstva za finance ne rabi. Ministrica je s svojim odgovorom zelo jasno podala apel vsem ostalim občinam, ki se tega niso posluževale, dajte se zadolžiti prek posrednika in potem ne rabite nobenega soglasja. Vendar to ni v skladu z Zakonom o financiranju občin. S tem država kot ministrstvo izgublja finančni nadzor nad poslovanjem občin. To je dejstvo, in to bo v prihodnje težava. Nekateri primeri določenih občin, ki ne zmorejo več finančno poravnavati svojih obveznosti, že kažejo na to, da dejansko tu občine popolnoma samostojno le ne morejo odločati ampak, da je potreben tu krovni finančni nadzor nad njihovim poslovanjem oziroma konkretno nad njihovim zadolževanjem. To bo v prihodnosti čedalje večji problem. Vemo, da je proračun države čedalje bolj okrnjen do občin in da se bodo občine posluževale raznih načinov, kako priti do kreditov oziroma do zadolževanja. Menim, da bo to večji problem v prihodnosti, zato predlagam, da se o tej problematiki opravi javna razprava.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ni več želje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 52. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Tomaža Lisca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Maje Makovec Brenčič na poslansko vprašanje Tomaža Lisca v zvezi z razvojem športne infrastrukture. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima gospod Tomaž Lisec.
Podpredsednik, hvala za dano besedo. V rebalansu proračuna za leto 2017 država namenja za področje športne infrastrukture 800 tisoč evrov. Isti znesek nameni tudi za leto 2018. Poleg tega imamo tudi razpis Fundacije za šport, ki je pred nami, in se v letu 2017 za športno infrastrukturo nameni milijon 700 evrov in v letu 2018, reci in piši, 170 tisoč evrov. Proračun Republike Slovenije in razpisi Fundacije za šport, za celotno športno infrastrukturo v letih 2017 in 2018 namenjata 3,5 milijonov evrov. Sama ministrica je rekla, ko so vsaj delno naredili raziskavo pri slovenskih občinah, je teh potreb za 800 milijonov evrov. Dejstvo pa je, da imamo v Sloveniji športno infrastrukturo, ki je v povprečju stara 37 let, in če ne bi bilo razpisov bivšega ministra za infrastrukturo gospoda Černača, ki je z energetsko obnovo tudi športnih objektov v lasti lokalnih skupnosti vsaj deloma reševal to situacijo, bi imeli katastrofo. Vsi smo ponosni, ko srečujemo slovenske športnike, jim želimo v prvi vrsti čestitati, ampak oni že večinoma vadijo v tujini. Mladi pa se ne odločajo za atletske poklice, za nogometaše, ker nimajo niti osnovnih pogojev, da bi svoje mlade želje uresničili tudi v praksi. Zato menimo v Poslanski skupini SDS, da je treba spregovoriti o tem, kakšno športno infrastrukturo želimo. Ko bomo odgovorili tudi na to vprašanje, bomo videli tudi, kakšne športnike imamo, kako dobro jim želimo in ne nazadnje tudi za vsakega rekreativnega športnika je potrebno, da ima poleg pločnika ob hitrih cestah tudi zadovoljivo športno infrastrukturo. Zato menimo, da bi v podporo vsem tistim lokalnim skupnostim in pa rekreativnim ter vrhunskim športnikom bilo treba opraviti razpravo o tem, da želimo bolj moderno in bolj ljudem namenjeno športno infrastrukturo. Zato prosim za vašo podporo. Hvala.
Hvala lepa. Ni več obrazložitve. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti pa 48. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Breznika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za notranje zadeve, mag. Vesne Györkös Žnidar na poslansko vprašanje Franca Breznika v zvezi z lokacijo za izpostavo azilnega doma in migrantskega namestitvenega centra. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Spoštovane kolegice in kolegi! Vsa varnostna situacija v tem delu Evrope, v katerem tudi mi prebivamo, kaže na to, da prihaja po vsej verjetnosti nov migrantski val. Vlada nekako, lahko rečemo, zelo netransparentno brez kakršnih koli stikov z lokalnim prebivalstvom išče nekako centre v okoljih, kjer ljudje niso prepričani, prvič, da potrebujejo azilne domove in drugič, vlada naj zaščiti naše meje in našo suverenost na mejah. Predvsem pa vlada sili s temi azilnimi domovi v Črnomelj, Maribor, ki sem ga izpostavil ministrici že na seji, Dobovo in tako naprej. Torej tam, kjer so ljudje proti tem azilnim domovom. Obstaja pa druga varianta. Obstaja pa cela vrsta ljudi, ki si pa želi begunce. Kot smo videli pred nekaj meseci, ko so stavkali v podporo pro beguncem in si želijo čim več teh ljudi. Nekateri naši kolegi ste bili takrat v prvih vrstah, sedaj je čas, da stopite zraven, da daste svoje nepremičnine na razpolago za azilne domove. Recimo v Mariboru smo imeli profesorico dr. Vesno Vuk Godina, ki si je nekaj teh beguncev dala v svoje dodatno stanovanje, ker ni dobila normalnih najemnikov, sedaj pa od države zahteva visoko najemnino. Torej to je ta kvazi humanitarnost, kvazi solidarnost in sedaj je čas, da to dokazujete. Predvsem v Ljubljani center, kjer je bilo teh pro-demonstracij torej za begunce, je sedaj časa, da se izmerijo in da se postavijo točno v tistih okoljih, kjer se ljudje v bistvu to želijo. To bo ena točka, jaz pravim prevoja, kjer bomo lahko ugotavljali, kdo je za begunce, kdo je za humanitarnost ali pa lažno humanitarnost in bomo šli od besed k dejanjem. Zaradi tega mislim, da je ta razprava potrebna. Potrebna je tudi, da končno Ministrstvo za notranje zadeve pove jasno v tej razpravi, kakšno politiko predvsem zaščite slovenske suverenosti v tem trenutku dela, izpolnjuje in ali deluje tudi preventivno, ali je v tem času naredilo kaj več za to, da se takšen begunski val, ki smo mu bili priča v lanskem letu, ne bo ponovil. Zato vas prosim pri tej temi za podporo. Mislim, da je v očeh slovenske javnosti, v očeh tega, da ne prihaja več do nekih demonstracij, odpora lokalne samouprave, treba takšno razpravo opraviti tukaj v Državnem zboru in vas prosim tudi za podporo temu mojemu predlogu. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo v imenu poslanske skupine? Ne. V svojem imenu ima besedo gospod Marijan Pojbič. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Jaz bom to razpravo absolutno podprl, ker sem prepričan, da Slovenke in Slovenci ne potrebujemo azilnih domov, najmanj na Štajerskem, ki je tako že izjemno obubožana. Potrebujemo pa to, kar potrebujejo tisti, ki živijo v naši državi na robu revščine, teh je pa preko 30 %. Jaz mislim, da bi naša oblast, koalicija in Vlada morala najprej poskrbeti za te ljudi. Mislim, da je naša skupna vloga, da delamo na tem, ne da ljudem vsiljujemo azilne domove in delamo vse tisto, kar si večina Slovenk in Slovencev ne želi. Želim si pa, da bo ta vlada in ta koalicija delala v interesu naših državljank in državljanov, da bodo lažje preživeli tiste svoje dni in da bodo lažje začetek meseca zaključili s koncem meseca in da bodo lahko vsaj poplačali tiste položnice, ki jih dobijo na mesec. Jaz mislim, da je to tisto ključno, in to bi morala biti skrb slovenske vlade in koalicije. Tukaj ni nobenega dvoma, da Slovenske demokratska stranka bo storila čisto vse, kar je v njeni moči, da bo pomagala tudi vladi in koaliciji, da stvari pelje v to smer, o kateri sem sedaj govoril, da bo pomagala državljankam in državljanom, ne pa povečevala revščino v naši družbi. Mislim, da je to tisto, kar je absurdno. Absurdno je tudi to, da imamo 220 tisoč upokojencev, ki živijo pod pragom revščine. Za njih je treba poskrbeti, ne pa ljudem vsiljevati azilne domove. Če bomo tako razmišljali in tako delali, potem bomo delali tisto, za kar smo bili na volitvah tudi izvoljeni. Mislim, da se o teh zadevah mora vlada in koalicija zamisliti. Kar pa je ključno, je pa to, da nikakor si v Mariboru in vseh teh mestih, kot ste sedaj lahko videli, ne želijo azilnih domov, zato ne delajmo tega. Skrbimo za svoj narod, za varnost slovenskega ljudstva in lastnega naroda. To je naša prava pot. Hvala.
Hvala lepa. V svojem imenu ima besedo gospod Matjaž Hanžek.
Hvala lepa, podpredsednik. Danes smo slišali kar nekaj izjav, ki so na meji, recimo ne bom šel čez, pozivanja rasističnih izpadov, tako da sem prepričan, da je treba ta predlog sprejeti. Državni zbor mislim da se mora o tem pogovarjati. Argumentiral bi lahko zelo veliko s citati, ostal bom samo pri enem osnovnem: "Izraba enih revežev proti drugim revežem." Kot da so begunci krivi za to, da imajo penzionisti manjše plače. Oprostite, krivi so tisti, ki so milijarde zapeljali v davčne oaze, tisti, ki nasprotujejo, da se poviša davek na dobiček, tisti, ki nasprotujejo povečanju plač in povečanju penzij. Tiste je treba vzeti za primer, ne pa begunce in ljudi, ki bežijo pred posledicami tistih svetovnih sil, ki so povzročile vojno na Bližnjem vzhodu, tistih sil, ki smo jih tudi mi, ki jih je Slovenija podprla. Mislim, da so to stvari, ki jih je treba v Državnem zboru jasno opredeliti. Zato pozivam vse, da podprete razpravo na to temo. Hvala lepa.
/ izključen mikrofon/
Hvala za besedo. Jaz bom tudi podprl ta predlog kolega Breznika, ker mislim, da je skrajni čas, da se v tem državnem zboru jasno pove, da so delavski razredi v Sloveniji lahko solidarni z begunci iz Bližnjega vzhoda. Zaradi tega ker niso begunci tisti, ki ogrožajo našo socialno državo, niso begunci tisti, ki ogrožajo slovensko suverenost, ampak imajo tako slovenski delavci kot ti begunci skupnega nasprotnika in skupen problem. To pa so vladajoči razredi. Vladajoči razredi Slovenije, vladajoči razredi v EU in vladajoči razredi na drugi strani Atlantika. Ti ljudje in ta omrežja so beguncem zbombardirala domovino in zato ti ljudje danes sploh so begunci. In ti isti ljudje so tisti, ki kratijo slovenskemu delavcu trdo prigarani kruh. Jaz mislim, da bi skozi to razpravo ta problem lahko naslovili. Mislim, da bi lahko zgradili to ljudsko solidarnost, ne glede na to, za katero mejo se nahajamo, in skupaj poiskali neke rešitve, da se begunce nastani in potem solidarno politično ukrepa. Treba je pristriči peruti ne tistim šibkim, ne azilantom, ne brezposelnim, ne revnim. Treba je pristriči peruti elitam – družno, ne glede na veroizpoved, ne glede na barvo kože. Hvala.
Hvala lepa. V svojem imenu ima besedo gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Kot veste, sem že nekaj časa na svetu, tako kot vi kolegi in kolegice. In tisto, kar sem se naučil, je, da denar ne zraste na drevesu, da se ne potrosi drevesa in pade denar na tla. Seveda smo omejeni z viri. Ampak poglejte, več kot sto milijonov evrov smo dali za zadnji naval beguncev. Begunci bežijo v kapitalizem, spoštovani kolega Kordiš in Hanžek, kapitalizem. Kjer so iPadi, beemveji, tam kjer so porscheji, kjer so hiše, kjer so toplotne črpalke, kjer se ne uničuje okolje, ekologija in tako naprej. Ne bežijo v socialistične države. V ta vaš socialistični raj ne bežijo. Bo pa nov problem beguncev, mogoče tudi iz Venezuele v Sloveniji, tudi ti bodo prišli. Sedaj bo to resno vprašanje. Stvar je izredno resna. Veste, dokler v Sloveniji zbiramo, kot ponavljate za menoj besede, zamaške za otroke, ki sem jih prvi načel, pa me to veseli, tako dolgo pač sem jaz bil izvoljen, da delujem v dobrobit slovenskega človeka in slovenskega naroda. Dokler bomo mi imeli upokojence s kmečkimi pokojninami 180 in 190 evrov, mene zanimajo najprej problemi naših ljudi. Mi smo ustvarili in mi smo dolžni ravnati za naši ljudi. Zakaj toliko denarja za azilne domove, če tudi naši ljudje potrebujejo domove? Tudi naši ljudje so na ulici in tako naprej. Bo pa to tudi, na koncu lahko rečemo, en test tistih ki so bili polni besed, ki ste stavkali, kjer se stali v prvih vrstah, da svojo plačo namenite za begunce, da jih sprejmete v svoja domovanja in potem vam lahko rečemo, to bo vaš test za vašo humanitarnost. Moj test za mojo humanitarnost in mojih kolegov tu, ki pomagamo slovenskim ljudem tudi s svojimi prispevki, tudi s svojimi donacijami, pa je bil večkrat predstavljen. Spoštovane kolegice in kolegi, prosim za podpro tej moji ideji. Hvala lepa.
Hvala lepa. V svojem imenu ima besedo dr. Matej T. Vatovec.
Tudi sam bom podprl to razpravo. Mislim, da sta kolega Hanžek in Kordiš jasno povedala, zakaj. Kolega Breznik, ZUJF je vlada, v kateri je vaša stranka bila glavna, sprejela, ko še ni bilo beguncev, in vzeli ste ravno ljudem, o katerih ste sedaj govorili. Slovencem, kot vi pravite, oziroma jaz bi rekel prebivalkam in prebivalcem Slovenije, upokojencem, tistim, ki so na družbenem robu in pravzaprav ste to godljo, ki jo zdaj izrabljate za to, da kažete prst na begunce, naredili vi. In samo v razmislek, če bi vam, če bi živeli v Alepu, vsako uro bombardirali vaše mesto, ne bi bežali v kapitalizem, bi bežali na varno.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 52. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Marka Pogačnika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za finance mag. Mateje Vraničar Erman na poslansko vprašanje mag. Marka Pogačnika v zvezi s pripojitvijo Factor banke in Probanke k Družbi za upravljanje terjatev bank, d. d., – DUTB. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 50. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Žana Mahniča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo Borisa Koprivnikarja na poslansko vprašanje Žana Mahniča v zvezi s prihodom podjetja Uber v Slovenijo. V imenu poslanske skupine ima obrazložitev glasu gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, podpredsednik. Kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski mladini, podmladku naše stranke, smo sprejeli resolucijo, ki pozdravlja namero ministra za javno upravo gospoda Koprivnikarja, ko je podpisal pismo o nameri. Sami menimo, da je ta delitvena oziroma sodelovalna ekonomija zagotovo prihodnost, moramo iti v korak s časom, moramo iti v korak z razvojem. Samo za primer, danes imamo številna podjetja, ki omogočajo sodelovanje državljank in državljanov, ki se lahko prosto odločijo, in to je tisto, kar krepi svobodno tržno gospodarstvo, prosti trg. Imamo največjo medijsko hišo oziroma največji medij, ki nima v lasti niti ene medijske hiše, govorim o podjetju Facebook, imamo največjo trgovino, recimo temu trgovskega ponudnika, ki nima v lasti niti ene trgovine, govorim o podjetju Alibaba, imamo največjega ponudnika taksi storitev, ki nima v lasti niti enega avtomobila, niti enega taksija, govorim o podjetju Uber in imamo, recimo temu največjega ponudnika nastanitvenih kapacitet oziroma nekoga, ki nudi možnost nočitev, pa nima v lasti niti enega stanovanja, nima v lasti niti enega hotela, govorim o Airbnb. Žal se je ob tem, ko je minister to podpisal, tudi pri nas odprla razprava, kaj to sploh pomeni, kaj sodelovalna ekonomija sploh je. Nekatere stranke, ki so predvsem povezane s sindikati, so takoj začeli strašiti ljudi, češ, da prihaja nelojalna konkurenca in ravno o tej nelojalni konkurenci se je treba pogovoriti. Mi imamo že danes, če vzamemo primer taksijev, totalno zreguliran trg na tem področju, kjer recimo za taksi table je zakonsko točno določeno, kakšne dimenzije morajo biti. Nihče razen taksi služb ne sme oziroma ne more po zakonu nuditi javnega prevoza. Uber je tisti, ki omogoča uporabo te aplikacije tako tistim, ki želijo nuditi prevoze s svojim premoženjem, to se pravi svojimi avtomobili, kot tudi vsem državljankam in državljanom. Vse, kar potrebuješ, je pametni telefon, na katerega naložiš aplikacijo. Ko sem Uber sam uporabljal v Nemčiji, v Franciji, recimo temu razlika za isto pot je taksi, ki stane 20 evrov, Uber pa stane tam 7, 8 evrov. Predvsem se moramo pogovoriti, do katere meje bomo šli pri regulaciji. Absolutno se strinjam, da je treba sprejeti takšne podlage, da ne bo nelojalne konkurence, da se bodo plačevali davki, da bo vse jasno, kako mora biti vozilo tehnično izpravno, kako je z zavarovanjem. To razpravo potrebujemo, če ne sedaj, bomo pa sklicali kakšno sejo odbora, ker je prav, da se o tem pogovorimo. V SDS bomo glasovali za.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 54. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 54.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem 1. točko dnevnega reda oktobrske seje Državnega zbora. Prehajamo na prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je na ponovno odločanje o Zakonu o dopolnitvah Zakona o motornih vozilih. Prehajamo na ponovno odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju v skladu z drugim odstavkom 91. člena ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev Državnega zbora, to je 46 ali več. V imenu poslanske skupine ima besedo gospod Jožef Horvat za opredelitev glasu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod državni sekretar oziroma oba državna sekretarja, kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji nasprotujemo obema tema novelama zakona, o kateriem danes ponovno odločamo. Nova Slovenija je na podlagi mnogih sestankov strokovnih argumentov pripravila optimalno rešitev za imetnike koles s pomožnim motorjem, pripravila tudi optimalno rešitev kar se tiče zavarovanja samih voznikov in tudi kar se tiče same evidence teh vozil. Mi nismo bili za registracijo, mi nismo bili za tehnični pregled, ampak zgolj za neko evidenčno številko tega kolesa s pomožnim motorjem. Kdo, gospe in gospodje, danes uporablja ta vozila? Jaz poznam v mojih krajih veliko upokojencev in poznam tudi veliko mladih, to so dijaki, ki se vozijo v šolo v Mursko Soboto, v Lendavo in tako naprej. Zakaj? Zato ker ni organiziranega prevoza. In zdaj ponovno lahko rečem, da gre tukaj za na hitro spisano novelo zakona o motornih vozilih in zakona o pravilih cestnega prometa iz neke užaljenosti. Predvsem tukaj mislim na Stranko modernega centra. Mi bomo glasovali zato tudi zaradi tega, ker tukaj gre za eklatantni šolski primer političnega prestiža. Gospe in gospodje, gre za politični prestiž. Kdo ga plača? Naši državljani. To je zdaj spričevalo, izkaz kako vi, ne vsi v koaliciji, ne vsi, delate za skupno dobro, za naše ljudi. Meni je žal, da bo zdaj celotna koalicija, ki je že oziroma vsaj nekateri marsikaj povedala o teh dveh zakonih. Ne bom ponavljal teh besed, ker se ne vtikam v notranja razmerja koalicije, ampak vi se boste proslavili s tema dvema zakonoma. Kdo med nami danes je sposoben predstaviti avtentično razlago teh dveh zakonov? Kdo med nami je danes državljanom pripravljen sposoben razložiti, kako bosta ta dva vaša zakona delovala? Nihče. Ker ste sami povedali, tole bomo tako malo začasno sprejeli, minister je pa potem povedal in razlagal, kako bodo morda to na terenu delali tehnične preglede tako kot traktorje. Joj, bog moj! Traktorji in kolesa s pomožnim motorjem! Vse dajete v isti koš. Pa to je noro! To je noro! Uvajate novo birokratizacijo in uvajate nove finančne obremenitve naših ljudi. Pa skoraj na vsaki seji je nov davek, nova obremenitev. Proti je zdravorazumsko.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine ima besedo gospod Igor Zorčič.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. V Poslanski skupini SMC bomo zakona seveda sprejeli. Če se samo obrnem na ta Zakon o motornih vozilih. Zakon določa obvezno registracijo, in sicer po 1. maju 2017. Zakon je zelo jasen, podpira ga tudi tako Vlada kot Agencija za varnost v prometu. Kar se tiče pomislekov v zvezi s tem, da bo ta zakon itak še urejen v naslednjem letu, jaz se strinjam, lahko še kaj dodelamo, ampak težava in naš prispevek obrazložitve k temu, zakaj bomo da ta zakon danes podprli, je v tem, da v zakonu določamo nek vakacijski, recimo temu vakacijski rok. Se pravi rok priprave, vsi ki bodo imeli ta vozila, bodo vedeli, da s sprejetim zakonom bo treba šele čez nekaj časa to registrirati. Seveda se bomo pogovarjali o tem, ali to še dodelati ali razredčiti tehnične preglede. Če pa gremo na to, da bomo ta zakon sprejemali šele naslednje leto, potem verjamem, da bo v zvezi z registracijo tudi naslednja sezona izgubljena. Ali pa če bo to, bom rekel, določeno v naslednjem zakonu, da začne veljati čez en teden. Ampak verjamem, da si tega ne bo nihče upal. Sama registracija, mislim da je pomemben element. Kolega Horvat, glede tega da bi šlo za prestiž, če vi tako ocenjujete ta zakon, potem mislim, da to res ne sme biti razlog, da zavrnete oziroma glasujete proti zakonu, ki sledi nekim smernicam Resolucije o nacionalnem programu varnosti cestnega prometa. Tudi registracija vozil pomembno prispeva k spoštovanju pravil v cestnem prometu, tako da verjamem, da bo tudi s tem naporom dosežen nek premik k temu, da bo na cestah bistveno manj poškodovanih. Če vam osvežim spomin, v letu 2015 je bilo v prometnih nesrečah udeleženih tisoč 353 kolesarjev – med kolesarje štejemo tudi te uporabnike teh petindvajsetic – v katerih je umrlo 14, 216 pa se jih je hudo telesno poškodovalo, lahko pa 969. To niso zanemarljivi podatki in jaz upam, da bo naslednje leto statistika bistveno boljša.
Hvala lepa. Proceduralno, izvolite gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Mislim, da je zdaj po polčasu že čas, da vsi razumemo, kaj pomeni obrazložitev glasu. Gospod predsednik Državnega zbora je nekoč zelo dobro povedal – obrazložitev glasu pomeni, da se vsak ukvarja s svojim glasom. Te polemike je bilo že dovolj. SMC je naš zakon povozil, je dovolj, in prosim gospod podpredsednik, ki tokrat predsedujete, da vendarle opozarjate poslance, ki kršijo poslovnik.
Gospod poslanec je vaše opozorilo slišal. Gospod Žnidar ima besedo v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. V Slovenski demokratski stranki pri ponovnem odločanju obeh predlaganih zakonov ne bomo podprli. Spoštovani minister je danes v svojem nagovoru poudaril, da bo drugo leto že prišel popravek tega zakona. To kaže na slabo pripravljenost zakona, ker niti še sprejet ni, pa je že napovedan popravek tega zakona. To je zelo evidenten in jasen signal, da je ta zakon slabo pripravljen. Tako restriktiven pristop do uporabnikov vseh koles s pomožnim motorjem hoče predlagatelj prikazati, da je kolesarjenje na ta način, govorimo o povprečni hitrosti 15 kilometrov na uro, izjemno nevarna aktivnost, ker je treba zdaj za takšna kolesa uvesti tehnični pregled, registracijo, zavarovanje, obvezno nošenje zaščitnih čelad in tako naprej. To je, bi rekel, zdaj prehod v drugo skrajnost, ki ni v prid uporabnikom in se tukaj varnost, jaz bi rekel v narekovaju, izkorišča za dosego nekih ciljev. Kdo bo imel tukaj največjo korist? Največjo korist bodo imeli tehnični centri in pa državni proračun Republike Slovenije. Kdo bo to plačal? Seveda vsi uporabniki iz svojega želja. Dajte si izračunati na število, to bo prišlo dajatev, ki jih bodo dejansko državljani oziroma lastniki teh koles s pomožnimi motorji dali, jaz temu rečem, na oltar cca 2 milijona evrov. To je pa velik denar, posebno za današnje razmere. Takšnega predloga s takšnimi obremenitvami v Slovenski demokratski stranki ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Še kdo bo imenu poslanske skupine? Ne. Potem ima v svojem imenu besedo gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Jaz sem nekoč rekel v tem mandatu, da imamo diktaturo javnega sektorja, javnih uslužbencev, ljudi, ki niso nikoli v praksi delali. To je tipičen primer tega. Zaradi tega podpiram javno razpravo, ki jo je predlagal kolega Horvat. Poglejte nekaj primerov. Rekli ste osnova je varnost. Koliko ljudi se v Sloveniji ubije zaradi luknjastih cest, koliko ljudi se v Sloveniji ubije zaradi tega, ker nimamo kolesarskih poti, koliko ljudi se ubije letno, ko pade s češnje? Mislim, da 20 ljudi je mrtvih, ko padejo s češnje. Ali bomo zdaj sprejeli specialni zakon zaradi tega? Ljudje božji, jaz sem govoril, da človek leti v šprintu lahko celo do 40 kilometrov na uro. Ali rabi tehnični pregled in registracijo ta človek? Jaz kot kolesar s srednjo pripravljenostjo lahko kolesarim v šprintu nekje do 60 kilometrov na uro, dobri kolesarji še več kot 60 kilometrov na uro. Ali rabim tehnični pregled in tehnični pregled mojega kolesa? Spoštovani, pa kje vi živite, ljudje božji? Pa pokojni Čerič in vsi ostali inženirji v Tomosu se bodo križali, ko vidijo kakšne ljudi imamo mi v parlamentu. 25 kilometrov na uro. Zdaj pa poglejte drugo anomalijo, ki jo sprejmejo. Če imaš pa elektromotor, pa če imaš pedale, pa tega ne rabiš. Pri elektromotorju pa je možno, kot inženir elektrotehnike vam bom pa zdaj odkrito povedal, elektroniko spremeniti preko računalnika, da lahko ta moped leti recimo z elektro pogonom 100 km na uro, lahko pa leti 25 samo s klikom. Mopedi za 25, tako imenovani flekserji Tomos, pogorišče Tomosa je edino prodajalo samo flekserje, to je edino, kar prodajajo, zdaj boste še tiste, lahko rečem, zaustavili. Potem tehnični pregledi. Nekdo iz Cerkvenjaka v mojem primeru bo 12 kilometrov pozimi peljal moped na prikolici v Lenart, da mu bo nekdo, ki nikoli nič ne odgovarja, potrdil, da je to tehnično ispravno. Ja, pa kam smo mi prišli, ljudje božji? Kje vi živite? Na Luni, Marsu, Plutonu ali Neptunu? Res vas ne razumem.
Hvala lepa. V svojem imenu ima besedo mag. Branko Grims. Izvolite.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Obstaja in en tako lep Murphyjev zakon za to, kar se zdaj sprejema. To je tisto – karkoli vam že politiki govorijo, vedno govorijo o denarju. Tukaj je bilo ogromno velikih besed o varnosti, pa ne vem še o čem. Saj ne gre za varnost, za denar gre. Tako kot je šlo pri vsem, o čemer smo prej govorili. Tudi v zvezi z migranti. Tudi tam gre za denar, tudi tisto poganja denar. Isto kot zdaj poganja vašo voljo, da bi to neumnost izglasovali, želja po denarju, tistemu, ki ga boste vzeli davkoplačevalcem. Zato bi tudi vljudno prosil moje kolege, naj ne govorijo za božjo voljo o obiranju češenj, pa nošenju čelad in obveznem opravljanju izpita za obiranje češenj, ker bo ta koalicija v hlastanju za denar še to vzela resno, potem smo ga pa res nasankali.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu ima gospod Simon Zajc.
Hvala, gospod podpredsednik. Če pogledamo statistiko za leto 2013, 20 smrtnih žrtev med kolesarji, med katere sodijo tudi te petindvajsetice, v letu 2014 13 smrtnih žrtev, v letu 2015 14 smrtnih žrtev. Zdaj mogoče lahko rečemo, saj to ni tako veliko, lahko rečemo, da je to ena majhna številka, ampak mislim, da se vsi strinjamo, da en sam mrtev kolesar je v bistvu en mrtev kolesar preveč. Poleg tega imamo poleg teh smrtnih žrtev tudi hudo poškodovane. Med temi hudo poškodovanimi so tudi tisti, ki nikoli več ne bodo šli v šolo, niti v službo, ampak bodo hodili vsak dan, vsak teden na terapijo v Sočo. In če kakšnega od teh vprašamo, če se strinja s tem, da se uvede tudi tehnični pregled vozila, sem prepričan, da bo rekel ja, ker če se to uvede, bi mogoče poskrbeli za to, da njegove zavore dobro delujejo, če so slučajno začele slabo prijemati, bi poskrbeli za to, da bo zamenjal žarnico, ki je pregorela in bi ga mogoče tisti voznik, ki ga je zbil, prej opazil ali pa bi se on pravočasno ustavil. Lahko rečemo, da je ta zakon neživljenjski. Lahko se mu celo smejimo. Se spomnim, ko smo razpravljali prvič o tem zakonu, je poslanec Breznik razlagal, da je bil kot mladinec šprinter in da je pri 60 metrih imel nekje čez 30 kilometrov na uro in je spraševal, ali je tudi njemu treba dati potem registrsko tablico gor. Ta podoba poslanca Breznika, ki teče na sprinterski stezi v dresu iz poznih 80. let s pripeto tablico na hrbtu, je smešna podoba. Ampak podoba nekoga, ki je star 17 let, pa namesto da bi hodil na zmenke s puncami, hodi v Sočo na rehabilitacijo, pa meni ni smešna, zato bom jaz zopet potrdil ta zakon. Hvala.
Hvala lepa. V svojem imenu obrazložitev glasu gospa Vojka Šergan.
Hvala za besedo. Sama bom ta zakon podprla, ker je primeren in ker gre ministrstvo naproti uporabnikom, ker tudi s tehničnimi pregledi se približuje uporabnikom. Možnost pa bo tudi izvajanja na terenu, tako kot je za traktorje, 4 do 5 let je možnost razmika tehničnega pregleda. Zato in iz razloga varnosti mislim, da je ta zakon dober, zato ga bom podprla.Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu ima dr. Anže Logar.
Hvala lepa, podpredsednik. Ta koalicija ali pa tisti del, ki bo danes glasoval za ta zakon, ima zelo veliko srečo, da je včeraj glasovanje o podpori interpelaciji potekalo 15 minut pred polnočjo. Ker če ne, bi imeli izjemen uspeh, dve butasti odločitvi na dan. Tako bo samo dva zaporedna dneva butastih odločitev. Poglejte, kdor lahko podpre ta zakon, bo naredil veliko škodo mnogim, ki so se odločili za nakup tako imenovanega fleksarja enostavno zato, ker je bil, če poenostavim, brez administrativnih omejitev. Sedaj pa tem ljudem, v bistvu ste jih prinesli okoli, dajete dodatni davek. Predstavljajte si, če je bilo sedaj nekomu v interesu, da kupi en majhen motorček, da se pripelje iz kraja A v kraj B in da ga nihče ne mori s čelado, da ga nihče ne mori s tem, da mora registrirati to vozilo – kaj bo naredil po sprejetju tako imenovanega Zorčičevega zakona? Privoščil si bo stopetindvajsetko, zakaj pa bi se vozil, če mora v vsakem primeru motor registrirati in nosit čelado, potem nekaj majhnega, ki niti hitro ne gre in ki nikamor ne pride, ga stane več ali manj podobno, če si lahko potem raje kupi močnejšo mašino. In to vi dosegate. Na koncu ne boste imeli štirinajst smrtnih žrtev v prometu zaradi teh motorjev, ampak jih boste imeli več, ker bodo večje brzine, ker teh vozil enostavno nihče več ne bo kupil. Firma pa jih ne bo imela razloga niti proizvajati. Jaz se res sprašujem, poglejte, verjetno je nekdo zelo zadovoljen, da se bo zakon poimenoval po njem, ampak po njem se bo poimenovan butast zakon. Poglejte, saj tudi tisti, po katerem se butast zakon poimenuje, ne more biti zadovoljen. Ne more biti pa zadovoljena tudi koalicija, ki tak butast zakon sprejme. Zato bom glasoval proti.
Hvala. Postopkovno, izvolite, gospod Jani (Janko) Möderndorfer.
Hvala lepa. Podpredsedujoči, dajte mi možnost, da nas pozovete z eno krasno elektronsko napravo, kdo vse bo razpravljal, ker bi rad še kaj drugega počel, razen poslušal butastih razprav. Lepo prosim, da ne bomo vsakič posebej, grem jaz lahko ven iz dvorane, ker takega žaljenja jaz pač ne morem poslušati. Hvala.
Nisem dobro razumel vašega predloga. Šel bom do konca tega spiska, ki ga imam, potem bom pa še enkrat sprožil. Besedo ima gospa Anja Bah Žibert v svojem imenu.
Hvala lepa, predsedujoči. Seveda bom glasovala proti temu zakonu. Dejstvo je, da je prišel zakon tudi pred državne svetnike in da so ti izglasovali veto, kar tudi govori o sami vsebini zakona. Bi pa še enkrat poudarila nekaj. Samo zaradi pretveze varnosti prazniti žepe državljanov je res neodgovorno. Danes smo slišali tukaj o neki statistiki, koliko ljudi je bilo ponesrečenih, koliko ljudi hodi na rehabilitacijo v Sočo, koliko je celo mrtvih. Včeraj smo govorili o mnogo večjih številkah zaradi čakalnih dob. Mnogo višjih številkah in mnogo bolj tragičnih, pa ste takšno stanje podprli. Ne samo podprli, s svojim glasom ste dovolili, da se takšno stanje nadaljuje. Zato povejte vsaj enkrat državljankam in državljanom: rabimo denar. Kajti na drugi strani ne znamo sprejemati zakonov in ukrepov za oživljanje gospodarstva, da bi polnili proračun, ampak vi ga znate samo z davki. In tukaj je spet en način, kako prazniti denarnice davkoplačevalcev. Seveda bom proti temu zakonu. In še nekaj. Morda se bo nekdo smejal, ampak dejansko prihaja s strani invalida. Napisal mi je sms sporočilo z naslednjim tekstom: Spoštovani, ali boste tudi nas obdavčili in zahtevali od nas registracijo naših vozil, ker ne moremo hoditi?
Hvala lepa. Besedo ima gospod Danilo Anton Ranc v svojem imenu.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Seveda tudi lep pozdrav poslankam in poslancem Državnega zbora. Moram reči, da sem zelo razočaran nad to razpravo. Najprej bi povedal, da bom oba zakona podprl, da pa nekatere opazke, ki tukaj letijo, ne sodijo v hram demokracije. To so žalitve eden drugega in mislim, da bi marsikatera razprava lahko bila deležna kakšnega opomina. Vsekakor ponovno poudarjam, da gre tu za oba zakona, ki na nek način ustvarjata nek pravni red in v bistvu urejata po obstoječem pravnem redu tako registracije, tako imenovano evidentiranje teh vozil, po drugi stani z uvedbo čelad povečujeta varnost in na nek način tehnično preverjanje teh vozil omogoča, da so ta vozila varna. Tudi te blokade, ki jih odstranjujejo, še toliko bolj kličejo po tem. Če neko vozilo na Tromostovju drvi 80 kilometrov na uro, vendarle rabimo nek sistem evidentiranja, da ga bo policist lahko registriral in v bistvu zabeležil. Zdaj tega ne more. Kje je tu kaj butastega? Prosim vas lepo! Dajte razumeti, da sta ta dva zakona napisana v korist državljanov, varnosti mladih, otrok in starejših. In pozabimo enkrat na neke politične prestiže, ping-pong levo, desno. Zato bom oba zakona podprl in prosim, nehajte se hecati iz rešitev, ki so dobre za vse državljane in državljanke, tudi za zdravje najmlajših. Poglejte si tisto oddajo, ki je bila odličen prispevek, kaj ta zakon pomeni in kakšne dobre rešitve so to za dobro državljanov in državljank. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je še želja po opredelitvi glasu v svojem imenu, prosim za prijave. Besedo ima gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovane kolegice in kolegi, mi smo res mojstri v tem, kako zagreniti življenje ljudi. Mojstri za kompliciranje. Iz enega dobronamernega zakona, ki bi res zagotovil varnost, smo naredili skrpucalo, in to zagovarjajo tudi Državni svet in strokovnjaki na to isto govorico. Vsi v tem istem parlamentu smo za varnost. Vsi! Ali je tu sploh kakšen problem? Je pa ena razlika v dojemanju tega zakona. Nekateri želite uvesti registracijo, kar pomeni obvezno opravljanje tehničnih pregledov, drugi, ta stran dvorane v večini, pa želimo zgolj identifikacijske tablice uvesti. Kakšna je razlika? Razlika je predvsem v denarju. Na eni strani želite z obvezno registracijo pripeljati do tega, da bi uporabniki teh vozil, mopedov, plačevali nekaj pod sto evrov na leto. Po drugi strani pa bi identifikacijska tablica stala nekaj evrov. Samo to je razlika, in to naj tudi ljudje vedo. Ta zakon, tako kot se je izrazil vodja Poslanske skupine SD, ki ni rekel, da je butast, je pa rekel, da je bedast, v prejšnji razpravi mesec nazaj. In ta zakon je res bedast, ker samo jemlje, predstavlja novo obremenitev, nič pa ne daje. Obremenjuje ljudi. Če pogledamo stroške, poglejte, slabih 50 evrov na registracijo novega kolesa, 30 evrov za njeno podaljšanje, 30 evrov potem kasneje za odjavo. Predvsem pa je problem, kajti ljudje, predstavljajte si, bodo morali ta vozila registrirati tudi iz oddaljenih krajev, ki jih bodo pripeljali v samo mesto. Ja, kako bodo prišli? Jih bodo v avto naložili? Kam jih bodo dali? Dajmo sprejemati neko boljšo, ustreznejšo zakonodajo in za to tudi odgovarjati. Tako kot je dejal gospod Han na zadnji izmed sej, danes bodo sicer ta zakon podprli, ta zakon je res bedast.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jani Möderndorfer, obrazložitev glasu.
Zakon bom podprl iz preprostega razloga, ker mi ni vseeno za eno samo življenje, ki je, tako kot je rekla kolegica z druge strani, da moramo sedaj tehtati, koliko pri kakšnem zakonu ljudi umre. Mene je sram, da nekdo to sploh reče, ker niti eno življenje nima svoje cene. Zato se ne bi hvalil s tem, da bi delal te primerjave. Če bomo na ta način pripomogli, da ohranimo vsaj eno mlado človeško življenje, potem bom vesel in ponosen, da sem podprl ta zakon. Hvala.
Hvala lepa. Postopkovno, izvolite, gospa Anja Bah Žibert.
Poglejte, predsedujoči, prej je bilo lepo rečeno, da naj bo lista zato, da bodo nekateri lahko šli iz dvorane, da ne bodo poslušali bedastih ali butastih razprav. Sedaj ste to naredili, zato jaz pozivam, podpredsednik, da opozorite poslance, da če niso sposobni poslušati natančno, kaj kdo reče in potem zlorabljajo te besede, da res zapustijo dvorano, ker se smešijo. Ker pač magnetogram jasno pove, kaj je kdo povedal in pretvarjanje in spreminjanje besed in branjenje svojih lastnih neumnosti na tak način nobenemu ne pripomore.
To seveda ni postopkovno, ker pač poslanci delate, kar hočete tudi sicer. Hvala lepa. Izvolite, gospod Jani Möderndorfer, postopkovno.
V skladu s poslovnikom vas prosim, podpredsednik Državnega zbora, da zaščitite integriteto, ne mojo, ampak vseh poslancev, in jasno daste vedeti poslanki, da nima pravice kogarkoli pošiljati iz te dvorane. Jaz mislim, da to pritiče in da opozorimo nekatere, ki mislijo, da res lahko poslanci počnejo, kar hočejo. To pot, žal, to ne bo držalo.
No, mislim, da sem že povedal. Do glasovanja vsak sam odgovarja in tudi na glasovanju seveda. Besedo ima dr. Simona Kustec Lipicer, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik. Kolegice, kolegi! Bilo je kakšen teden po tem, ko smo oba zakona obravnavali v Državnem zboru, ko se je zgodilo sledeče. Verjetno je bila usoda, vsaj tako si sama pri sebi to razlagam. Moja otroka sta prišla iz šole pretresena, ker sta videla prometno nesrečo, ki se je zgodila pred njuno šolo, njunemu prijatelju iz šole, ki mu je oče za rojstni dal kupil čebelico, prijatelju iz 9. razreda, ki ga je spregledal voznik v avtomobilu. Seveda otrok ni nosil čelade, na koncu se je tudi izkazalo, da motor, ki ga je dobil, ni bil kupljen po uradni poti, ampak preko preprodajalca. Zato je bila usoda. Ker točno o teh zadevah govorimo in jih razrešujemo s temi zakonskimi določili. Na srečo se temu njunemu prijatelju ni zgodilo nič. Lahko pa bi bilo usodno. In veste, zaradi točno takšnega razloga si ne bi odpustila nikoli v življenju, da sem imela, da imam priložnost dati svoj glas za življenje in za varnost, pa tega ne bi storila. Zato moj glas za oba zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Bojan Krajnc, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Nekoč je nekdo rekel, pa tudi zapisal, da je vse v glavi. To velja tudi za tisto, kar v glavi ni. Nekatere razprave do zdaj poskušajo z nekimi formulami pa z izračuni o tem, kaj pomeni neka hitrost za poškodbe glave, prikazati, kot da sta ta dva zakona nepotrebna. Če se spomnimo svojih izkušenj iz mladostnih let in prvih bušk, ki smo jih dobili, smo lahko ugotovili, da to že takrat ni bilo prijetno, pa je šlo za zares zelo, zelo majhne hitrosti. Povprečen človek hodi pet kilometrov na uro. Poskusite se s to hitrostjo zaleteti v nek kovinski drog. Povprečen tekač teče 10 kilometrov na uro. Poskusite se s to hitrostjo zaleteti v nek kovinski drog in boste lahko ugotovili, kakšne so posledice. Lahko samo kozmetične, dosti hujše posledice pa nastanejo že pri hitrostih 20 kilometrov in več. Pri hitrosti 20 kilometrov ima človeška glava na letno težo 50 kilogramov na uro. In o teh hitrostih pri teh vozilih govorimo. Kaj to pomeni, si lahko vsi predstavljamo. Zato bom seveda oba zakona podprl. Gre za varnost ljudi in za varnost premoženja.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Igor Zorčič, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Ne vem, ali naj me preseneča ali ne ta nivo razprave ob enem tako osnovnem zakonu s področja varnosti prometa, verjetno se bomo morali vsega navaditi. Sicer me preseneča, da gre razprava na nek gostilniški nivo, ampak glejte, mislim, da smo s strani kolegov iz SDS vajeni tega. Slišati je bilo, da je zakon butast, hkrati pa dobro primerjavo, dobro v narekovajih, češ da Usain Bolt teče tako in tako, da ljudje tečejo 40 km na uro, pa se ne poškodujejo. Glejte, podatki kažejo v smrtnih primerih, za kolesarja govorim, bočni trk v 45 %, čelni trg v 25 %. Se pravi, največ je raznoraznih trkov. Govoriti o tem, da je zakon nepotreben, brezvezen, celo s tako nesmiselno primerjavo, češ, da zdaj bomo pa še invalidske vozičke registrirali. To je bizarno, kar se danes tukaj sliši. To je bizarno. Res. Mislim, da res ne dajemo dobre podobe, dajemo nikakršno podobo, ne samo državljanom, ampak vsem uporabnikom cest oziroma udeležencem v cestnem prometu. Slišati to, da rubimo in da obremenjujemo finančno davkoplačevalce. Saj ni res! In hkrati rečete nekaj povsem nasprotnega: zdaj pa bodo vsi kupili stopetindvajsetke. Kot da so zastonj. To so popolnoma nesmiselne razlage. Jaz tako pravim, jutri, pojutrišnjem, kadarkoli se lahko zgodi nesreča, gledali bomo televizijo, glejte, jaz bom takrat mirno spal, ker bom danes podprl oba zakona.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu ima gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo. Mislim, da je nepotrebno, da ne vem koliko govorimo o vsebini, kajti o tej zadevi smo imeli kar precej časa in smo tudi lahko že povedali svoja stališča oziroma mnenja. Bi pa rad povedal, kako bom danes glasoval. Prvič, govorimo o zakonu, ki je zelo pomemben za varnost vsakega udeleženca v prometu. Jaz mislim, da lahko vsi ocenimo, da je zelo pomembno, da imajo predvsem mladi, pa tudi za starejše je to pomembno, zaščito. In čelada je v vsakem primeru zaščita in tukaj verjetno ni dosti dilem tudi znotraj koalicijskih poslancev in poslank. Vprašanje je, kako in zakaj je odklonilno nekatero stališče znotraj opozicijskih poslancev in poslank. Ta zakon bom z veseljem podprl. Kar pa se tiče vprašanja okrog registracij čebelic, pa bom povedal sledeče. O tem je že bilo danes tudi povedano, da ne bomo govorili o nekih zneskih, ker zavajamo, enostavno in preprosto. Gre za znesek, ki na leto pride 4,8 evra. Se pravi, tablica stane 7 evrov in registracija 17 evrov. Mi smo v naši poslanski skupini predlagali, da s pravilnikom minister to zadevo uredi tako, da bo registracija čebelice tako, kot je registracija plovila. To se pravi vsakih 5 let. Evidenco o tem, kaj se giblje v prometu, je pa imeti po moji presoji pametno. Zato sem se tudi določil, čeprav ste nekateri rekli, da je bedast, da bom ta zakon podprl.
Hvala lepa. Gospod Han, v svojem imenu. Izvolite.
Ja, zdaj se pogovarjamo o varnosti. Jaz s čeladami nimam nekih velikih problemov. Ne vem pa, kaj bo registracija prinesla pri varnosti, sploh če jo bomo delali vsakih 5 let. Veste, kaj se v petih letih lahko naredi z enim motorjem, 50 kubičnim, 25 kubičnim? Ne se samo izgovarjati na varnost. Odkrito povemo, da bo to ena obremenitev za naše državljanke in državljane. Pri čeladi, to, kar je sicer gospod Vrtovec govoril, že kar ve, kako bom jaz glasoval, pri čeladi nimam nobenega problema. Odgovorni starši ali pa odgovorni ljudje si jo sami gor dajo, ne rabimo vse v življenju zapisati v tej državi. Ampak okej, če je zapisan, ni nobenega problema. Registracija pa, gospe in gospodje, ne bo pomagala pri varnosti. Bo pa pomagala pri kakšnih drugih zadevah. Ampak o tem drugič. Hvala.
Hvala lepa. Ali lahko glasujemo? Še ne. Gospod Ljubo Žnidar, izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. K prejšnji obrazložitvi bi rad dodal še malo širši pogled. Dajmo se postaviti na raven in se dajmo primerjati z ostalimi evropskimi državami. S takim predlogom imamo najbolj restriktiven pristop na tem področju urejanja vožnje kolesa s pomožnim motorjem. Najbolj restriktiven pristop v celi Evropi. Če se primerjamo v ostalih segmentih, imamo najvišji standard zahtevnosti HACCP sistema v Evropi. Ali smo na sanitarni ravni najboljši v Evropi? Nismo. Imamo najvišji standard dvojnih ločilnih ograj v vmesnem pasu na avtocestah. Ali imamo zato najbolj varne avtoceste v Evropi? Nimamo. V Sloveniji imamo največ radarjev na kilometer cest v Evropi. V teh časih. Ali smo zaradi tega najbolj varni v cestnem prometu v Evropi? Nismo. Jaz bi rekel, da tudi tak restriktiven pristop pri, da ne rečem, kolesih s povprečno hitrostjo 15 kilometrov na uro, ker se varnost izrablja v pretirane koristi določenih ustanov ali izvajalcev ne pretehta in ne bo dosegla tistega učinka, ki ga vi danes hočete polagati predvsem in izključno na račun varnosti. Jaz bi rekel, iz varnosti in zdravja se ne smemo hecati in se ne smemo iz tega delati norca. Moramo pa ostati realni in dejansko narediti tisto, kar je za državljane dejansko najboljše. Seveda takega zakona ne morem podpreti.
Prosim za prijave. Besedo ima gospod Branko Zorman, izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Nikakor se ne morem strinjati s predhodnikom, kolegom Hanom. Jaz bom ta zakon ponovno podprl, ker mislim, da ima notri dobre rešitve. Če moramo mi to vozilo tehnično pregledati, je to sigurno en korak k večji varnosti. Da bo to samo enkrat na pet let, je na nek način administrativna razbremenitev. Kar se pa tiče registracije same, z registracijo gre tudi zavarovanje, kolega Han, in z zavarovanjem so zavarovani vsi tisti, katerim bi ta lastnik oziroma voznik tega vozila, na novo registriranega, povzročil škodo. Danes tega nimamo. Če vam povzroči škodo ali na vas ali na vašem premoženju ali na vašem vozilu nekdo z neregistrirano čebelico in se odpelje naprej, odprite denarnico in plačajte sami. Ker ni zavarovano tisto vozilo proti škodi proti tretjim osebam. Po novem pa to bo. Jaz se bom zaradi tega počutil bolj varnega in bom zakon še enkrat podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima v svojem imenu gospa Janja Sluga.
Hvala lepa. Jaz bom ta zakon podprla. To pa zato, ker sem prepričana, da je dober. Danes je bilo že večkrat izpostavljeno, da rešitve, ki so v tem zakonu, gredo naproti uporabniku maksimalno. Ena zadeva je to, kako pogosto se bodo opravljali tehnični pregledi. Tukaj poslušamo očitke, da na pet let pa tehnični pregled nima nikakršnega smisla. Seveda ga ima. Že sama zavest, samo razmišljanje o tem, da moramo iti na tehnični pregled, povzroči neke učinke. Da ne govorim o tem, da registracija privede do večje sledljivosti. In pa seveda zavarovanje. Zavarovanje tistega, ki je bil v primeru nesreče oškodovan in lahko to zavarovalnino prejme, pa tudi tistega, ki jo je povzročil, ker se bo odškodnina črpala iz te zavarovalne police. Kar pa se tiče cene zavarovalne premije. Danes smo slišali, da se že danes lahko zavarujejo prostovoljno, z uvedbo obveznega pa pričakujemo, da se bodo te cene zavarovalnih premij znižale. Stroškovno gledano, 7 evrov za tablico, 17 evrov za tehnični pregled, to niso taki zneski, da bi lahko govorili, da pa sedaj preveč obremenjujemo uporabnike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Jaz resnično upam, da to sejo danes gledajo naše državljanke in državljani in da bodo resnično danes lahko ugotovili, kako veliko napako so naredili, ko so v Državni zbor spravili Moderni center. Danes je Moderni center pokazal in kaže kaj zmore. Skupaj, tokrat pa moram reči, delno lobistično močjo, da je na svojo stran pridobil še Desus. Mislim, da je to višek vseh viškov. Sramota od sramote. Zakaj? Poglejte, ravno upokojenci so tisti, ki v večini primerih vozijo te mopede oziroma, pardon, ta kolesa s pomožnim motorjem, in mlajši. To sta dve skupini ljudi, ki sta najbolj revni. In kako lahko stranka Desus sledi takemu neumnemu početju Modernega centra. Ta zakon je šolski primer, kako je treba sprejemati lobistični zakon. Šolski primer. In jaz ne morem razumeti, resnično ne morem razumeti, ali smo v tem državnem zboru resnično tisti, ki nam gre za ljudstvo in za narod, ne pa tisti, ki nam gre samo za to, smo prišli v Državni zbor zato, da bomo poskušali sebi in svojim urediti določene privilegije. In ta zakon ničesar drugega ne dela. Dodatna birokracija, novi davek za slovensko ljudstvo, nekaterim posameznikom pa prinese precej denarja v žep na račun ubogih davkoplačevalcev in predvsem najbolj revnih upokojencev in mladih ljudi, ki so danes večina na socialnem robu za preživetje in nimajo služb, nimajo ničesar. Mi bi jim vzeli še to, kar so do zdaj imeli, da se lahko od točke A do točke B pripeljejo s s kolesom s pomožnim motorjem.
Gospod Pojbič, sem vas vprašal, če bo opredelitev glasu, pa se niste opredelili. To je bila čista polemika. S to točko oziroma s tem načinom nima skupnega. Ali lahko sedaj glasujemo? Dobro. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 31. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 13. točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je na ponovno odločanje o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa. Prehajamo na ponovno odločanje. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju v skladu z drugim odstavkom 91. člena ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev Državnega zbora, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 26. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 14. točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je na ponovno odločanje o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. Prehajamo na ponovno odločanje. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju v skladu z drugim odstavkom 91. člena ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev Državnega zbora, to je 46 ali več. V imenu poslanske skupine ima besedo gospod Jožef Horvat za obrazložitev glasu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod državni sekretar. Poslanska skupina Nove Slovenije bo tudi tokrat ponovno glasovala proti noveli Zakona o dohodku od dohodkov pravnih oseb. To mini davčno reformo, kot pravi Vlada, mi preprosto in bolj razumljivo imenujemo, da gre za davčno prekladanje. Obžalujemo, da se ponovno obremenjuje slovensko gospodarstvo. Tisto gospodarstvo, ki je edino zaslužno, da imamo danes gospodarsko rast, posledično večje prilive in da imamo nova delovna mesta in posledično manjšo registrirano brezposelnost. Prav ta segment, prav slovensko gospodarstvo želi zdaj ta koalicija ponovno obremeniti. Praktično ne mine seja Državnega zbora, kjer ne bi dajali novih in novih obremenitev slovenskemu gospodarstvu. Kako daleč bo to šlo, mi seveda ne vemo, ampak račun bo na koncu dobil tisti, ki takšne predloge predlaga in jih tudi sprejme. Poglejmo številke. Imamo sprejet proračun Republike Slovenije za leto 2017. Danes popoldne bomo obravnavali na Odboru za finance rebalans proračuna za leto 2017, ob upoštevanju, da se vklopi ta mini davčna reforma. Kaj pa prinaša? Prinaša to, da bodo prilivi iz naslova davka od dohodkov pravnih oseb po spremembah proračuna za leto 2017 za 107 milijonov 779 tisoč večji kot v prvotno potrjenem proračunu in da bo izpad pri dohodnini zaradi novele Zakona o dohodnini 49 milijonov 523 tisoč. Razlika je 58 milijonov 256 tisoč. Kaj pa pomeni teh 58 milijonov? To pomeni, da se požrešnost države poveča z rebalansom proračuna za leto 2017. S to vašo mini davčno reformo se požrešnost države poveča za dobrih 58 milijonov. Ko bi vsaj malo nekje videli, da se država trudi za vitko državo, da se koalicija trudi za racionalizacijo delovanja države, o tem ne vidimo nikjer nič niti ene besede. Zato je zdravorazumsko glasovati proti temu zakonu in mi ni v Poslanski skupini Nove Slovenije bomo ravnali zdravorazumsko.
Hvala lepa. Glasovanje. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 21. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 15. točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE OBRAVNAVA MANDATNO-VOLILNIH ZADEV. Obravnavamo Predlog sklepa o razrešitvi podpredsednic in imenovanju podpredsednice in podpredsednikov Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide, Odbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino ter Komisije za poslovnik. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Poslanska skupina Stranke modernega centra in je objavljen na e-klopi. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide razreši podpredsednica Irena Grošelj Košnik in imenuje za podpredsednico dr. Jasna Murgel. V Odboru za izobraževanje, znanost, šport in mladino se razreši podpredsednica Irena Kotnik in imenuje za podpredsednika Saša Tabaković. V Komisiji za poslovnik se razreši podpredsednica dr. Jasna Murgel in imenuje za podpredsednika Jani Möderndorfer. Glasujemo Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem prekinjam 19. točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali v torek, 25. oktobra. Prekinjam tudi 23. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri.