[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Szép jó napot kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári 1. rendkívüli ülését megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Varga László jegyző urak lesznek a segítségemre.Igen tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és mindazokat is, akik figyelemmel kísérik a mai munkánkat. Emlékeztetem önöket, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte a mai napra. A levelet és annak mellékletét a honlapunkról valamennyien megismerhettük. Tisztelt Országgyűlés! Az 1956-os forradalom és szabadságharc mártírjaira emlékezünk. Az 59/2002. számú országgyűlési határozat értelmében megemlékezésünket a történelmi lobogók, azok között az 1956. évi forradalom és szabadságharc jelképévé vált nemzeti lobogó jelenlétében és magától értetődően nemzeti lobogónk jelenlétében tartjuk. Kérem önöket, hogy felállva adjuk meg a tiszteletet nemzeti lobogónknak és a történelmi lobogóknak. [[Az elnök, a képviselők és a vendégek felállnak. Megszólalnak a fanfárok, a vezénylő tiszt az elnöki pulpitussal szemben lévő bejáraton keresztül bejön, és az ülésterem közepéről engedélyt kér az ülést vezető elnöktől a történelmi zászlók és az 1956-os nemzeti lobogó behozatalára, aki az engedélyt megadja. A fanfárok hangja mellett az elnöki pulpitus két oldalára bevonulnak a zászlók, majd a teremben lévők leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! 1956 októberében, a dicsőséges forradalmunk és szabadságharcunk idején, szinte egyik napról a másikra lepték el Budapest utcáit, épületeit a lyukas zászlók, melyek egyfajta népítéletként tettek hitet a nemzet függetlensége és a jelzők nélküli demokrácia helyreállítása mellett. November 4e után azonban a lyukas zászlók már nemcsak a forradalom néhány boldog napjára és a szabadság reményére emlékeztettek, hanem arra is, hogy több százezer ember véglegesen kiszakíttatott nemzettestünkből. A forradalomban elhunytak, a kádári megtorlásoknak áldozatul esettek, az emigrációba, száműzetésbe kényszerítettek tömege megmutatta a világnak, hogy az emberarcú szocializmus álarca mögött megvalósult álságos rendszer nem olyan, mint amilyenről a nyugat-európai kávéházak marxista értelmisége álmodozott. Az itthon maradottaknak évtizedeken át a kényszerű hallgatás, az elhallgattatás és a hazugság jutott osztályrészül. A forradalmárok ellenforradalmárokká, a hazáért a legszentebb áldozatot is vállalók hazaárulókká lettek. Nem kerülhették el sorsukat, és ugyanúgy a terrorgépezet fogaskerekei között találták magukat azok a rendszerből kiábrándult kommunisták és szocialisták is, akik Nagy Imrét követve 1956 őszén a nemzet függetlensége mellett kötelezték el magukat. Szilágyi József felakasztását és Losonczy Géza börtönbeli meggyilkolását követően 1958. június 16-án Gimes Miklós, Maléter Pál és Nagy Imre kivégzésével megszilárdították hatalmukat a Kádár János vezette kommunisták. Ekkor még azt remélték, hogy a magyarságot megtorlásokkal és gyilkosságokkal örök időkre el lehet rettenteni. Később már abban bíztak, hogy egy Trabanttal vagy egy SZOT-üdülős beutalóval is meg lehet vásárolni a magyarság lelkét. Végül több mint három évtized kellett ahhoz, hogy a történelem változása és a magunk ereje révén igazságot szolgáltassunk. 1989. június 16-án a Hősök terén búcsúztatták Nagy Imre mártírsorsú miniszterelnököt és társait. Az újratemetésen az ’56-osok képviseletében beszédet mondó Rácz Sándor, valamint a magyar ifjúság nevében felszólaló Orbán Viktor, akárcsak a rendezvény többi szónoka és a megjelent több mint 200 ezres tömeg tagjai, akkor még nem tudhatták, hogy bátorságuk és elszántságuk a nemzeti függetlenség és a szabadság visszanyeréséért folytatott küzdelem egyik első, szimbolikus lépésévé válik. [[10.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! A koporsók földbe helyezésével lezárult egy korszak. Egy rendszert is eltemettünk. A végtisztesség megadásával a forradalom mártírjainak és áldozatainak szimbolikus rehabilitálása is megtörtént. Az üresen álló hatodik koporsóból pedig kiszabadult 1956 meggyalázott és vérbe fojtott szelleme, mely egy független, szabadabb és igazságosabb Magyarországért kiáltott. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy Imre és mártírsorsú társai mellett, miként 1989. június 16-án, ma is emlékeznünk kell közösen mindazokra az ismert és ismeretlen magyarokra, hősökre és áldozatokra, akik 1956-ban mindenüket feláldozták hazánk sorsának jobbra fordításáért. Sohase feledjük: ha a hősök emlékét megtartjuk, tetteik és eszméik örökké élni fognak. Most kérem, álljunk fel, közösen tisztelegjünk nemzeti lobogónknak, a történelmi zászlóknak és ’56 jelképének, a lyukas zászlónak! [[A teremben lévők felállnak. A díszőrség parancsnoka előlép, majd jelzésére a fanfárok hangjára a zászlók elhagyják az üléstermet.]] Köszönöm szépen. Kérem, foglalják el helyüket. [[A teremben lévők leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most napirend előtti felszólalások következnek. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Mellár Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársak! Közzétette a világ legjobb egyetemeinek friss listáját a neves angol, felsőoktatással foglalkozó intézet. Az összeállításában 93 ország 1000 intézménye szerepel, közöttük nyolc magyar egyetem is. Igaz, egyik sem tudott bejutni, bekerülni a legjobb 500-ba, miközben négy osztrák, három cseh, két lengyel és egy-egy észt, litván és ukrán egyetem is felkerült a TOP 500-as listára. Mindeközben Magyarországon lázas átalakulás folyik a felsőoktatásban. A Corvinus Egyetem után most hat újabb egyetem magánosítására kerül sor. De ez a fogalom távolról sem írja le azt, hogy valójában mi is történik, mert sokan azt gondolhatják, hogy egy privatizáció megy végbe, vagyis befektetőknek adják el az egyetemeket jó pénzért, amiből a költségvetés számára bevétel lesz, és ezek a befektetők pedig majd gondoskodnak róla, hogy hatékonyan működjenek az egyetemek, hiszen a saját pénzük van benne. De erről szó sincsen, ugyanis az történt, hogy a kormány alapított hat darab alapítványt, majd ezeknek az alapítványoknak átadta a szóban forgó egyetemek vagyonát, és az alapítványok élére pedig kinevezett vezetőket, mégpedig olyan alapítványi elnököket, akik megbízható elvtársak; köztük az ország leggazdagabb embere és az egyik miniszter is. Tehát ami történt, az valójában nem privatizáció, nem is magánosítás, hanem sokkal inkább hitbizományba adás. Ettől az átalakítástól a kormány azt várja, hogy a felsőoktatási intézményekben javul a gazdálkodás minősége, az oktatás és a kutatás területén is jelentős előrelépés fog történni. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium illetékes államtitkára, Bódis József államtitkár úr az alapítványok vezetőivel szemben a következő követelményeket fogalmazta meg; őt idézem: „hogy értsenek az adott szakterülethez, a felsőoktatáshoz, illetve a kialakítani kívánt új világhoz, amely felé a felsőoktatási intézményeket kívánjuk vinni”. Nos, a hat kinevezett vezetőből négy esetében az MTMT a Magyar Tudományos Művek Tára nulla találatot jelzett, tehát egyetlenegy tudományos publikációjuk sincs ezeknek az embereknek, egy esetben egyetlenegy publikáció, és csak a hatodik vezetőnél volt elfogadható számú tudományos publikáció de tegyük hozzá, hogy a kémiai tudományokból, miközben az állatorvosi egyetem alapítványi elnöke lesz az illető. Így aztán nyomós okunk van feltételezni azt, hogy ezek a kuratóriumi elnökök nem sokat értenek az adott szakterülethez, sem a felsőoktatáshoz, sem a tudományos munkához. [[10.20]] Tehát akkor valójában mihez is értenek? Nem marad más, mint a harmadik kritérium, vagyis, hogy „értsenek a kialakítani kívánt új világhoz, amely felé a felsőoktatási intézményeket kívánjuk vinni”. Ehhez valószínűleg érteni fognak. De hogy mi lesz ez az új világ, arról bennünket elfelejtettek tájékoztatni, az államtitkár úr sem beszélt róla, és senki más. De én attól tartok már elég sok tapasztalatom van ebben a korban , hogy ez az új világ valami hasonló lesz ahhoz, amit már mi a hatvanas-hetvenes években egyszer megtapasztaltunk, amikor az egyetemi párttitkárok terelgették az oktatást és a tudományos kutatást a szép új kommunista világ felé. Emlékszem, hogy párttitkárunk behívatott engem, és azt közölte, hogy őt nem érdekli, hogy tudományos szempontból nekem igazam van vagy sem, de a szocialista Magyarországon én olyanokat nem mondhatok, amilyeneket mondtam. Nos, azt gondolom, hogy ezek a politikai komisszárok, akik most bekerülnek az egyetemekre, hasonló feladatokat kell hogy ellássanak, és azoktól az egyetemi oktatóktól így nagyon könnyen meg tudnak szabadulni, akik kritikákat fogalmaznak meg, hiszen most már a közalkalmazotti státusz sem védi az egyetemi oktatókat, s ebből következően azt, aki csúnyát mond a nemzeti együttműködés rendszerére, azt bizony nagyon hamar megfosztják az egyetemi oktatói állásától. Hogy ezután sem lesz magyar egyetem a TOP 500-ban, az valószínű. De ez kit érdekel? Sokkal fontosabb az, hogy ezen a módon meg lehet tisztítani az egyetemeket a liberális ügynököktől, a baloldali kártevőktől. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormánynak az a határozott célja, hogy a magyar felsőoktatás versenyképes és innovatív legyen, a magyar főiskolai és egyetemi hallgatók pedig minőségi képzésben vegyenek részt, hasznosítható tudásra tegyenek szert, és megállják a helyüket a munkaerőpiacon és a tudományos szférában egyaránt, akár belföldön, akár nemzetközi viszonylatban. Az ennek eléréséhez szükséges intézkedéseket folyamatosan tettük és folyamatosan tesszük. Nem véletlen az sem, tisztelt képviselő úr, hogy az ön által említett nemzetközi rangsorban is egyre jobban szerepelnek a magyar felsőoktatási intézmények.Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is fölhívjam a figyelmét, hogy azoktól pedig kioktatást és tanácsot nem igazán kérünk, akiknek a szoros szövetségesei fizetőssé akarták tenni a magyar felsőoktatást, és ha rajtuk múlna, ha rajtuk múlt volna, akkor ma minden magyar felsőoktatásban tanuló diáknak tandíjat kellene fizetnie. Ezt kizárólag a Fidesz-KDNP által kezdeményezett népszavazás tudta megakadályozni. De arról se feledkezzünk el, tisztelt képviselő úr, hogy a baloldali kormányok PPP-konstrukciókkal kiszolgáltatottá tették a magyar felsőoktatási intézményeket. Csak ezeknek a konstrukcióknak a kiváltására eddig 19 darab ilyen konstrukció kiváltására nyílt lehetőség a magyar kormány, a nemzeti kormány 39 milliárd forintot kellett hogy elköltsön. Emellett pedig számtalan egyéb infrastrukturális fejlesztés és finanszírozási javítás is szolgálta a magyar felsőoktatás minőségének a javítását. S valóban, fenntartói modellváltásokra kerül sor, amelynek az országgyűlési vitáját az elmúlt hónapban vagy hónapokban itt a magyar Országgyűlésben le is folytattuk, hiszen a magyar felsőoktatás elérte fejlődésének azt a határát, amely ebben a rendszerben elérhető volt, ezért indokolt és szükséges, hogy újfajta struktúrákat hozzunk létre. Az intézkedések elsődleges célja, hogy olyan tudásközpontok és olyan regionális szerepet vivő felsőoktatási intézmények jöjjenek létre, amelyek részben a saját egyetemeik egyetemi polgárai, részben pedig a teljes régió életminőségének a javulásához, illetve a tudományos tevékenységének, a kutatási tevékenységének, az innovációs tevékenységének a fejlődéséhez hozzá tudnak járulni. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmet, hogy nem egy újszerű ötletről van szó, hiszen a modellváltás elképzelése rég megjelent a magyar felsőoktatási stratégiákban annak érdekében, hogy ezek a felsőoktatási intézmények, amelyek a modellváltásban érintettek, még inkább képessé váljanak megfelelni a saját minőségelvárásuknak, valamint a társadalmi, kulturális, piaci és tudásipari környezet elvárásainak megfelelően, gyorsan, rugalmasan és hatékonyan tudjanak reagálni az előttük álló kihívásokra. Ezt segíti az, hogy tulajdonba kapják a szükséges ingatlanokat, ezt segíti az, hogy egyébként lazább és rugalmasabb gazdálkodás válik lehetővé ezekben az intézményekben, és szintén ezt támogatja az is, hogy az egyetemi oktatók jogviszonya is megváltozik. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy azért amellett se menjek el szó nélkül, hogy mit is csinált ön a pécsi egyetemen az elmúlt időszakban, hiszen ön is hivatkozott erre. Éppen a családi szennyest teregette ki nagyjából egy hónappal ezelőtt, amikor egy szakkollégiumi előadásra hívták meg, és azok után, hogy az egyetem vezetése úgy döntött, hogy ez zártkörűen kerül csak bemutatásra, ön ezt a családi szennyest kiteregette a sajtóban. Nem csinált mást, mint hogy egy belső intézményi konfliktust, annak az intézménynek, ahová ön is tartozik, ahol professor emeritus, a belső konfliktusát ön kiteregette, és megtámadta az intézményt. Az az igazság, tisztelt képviselő úr, hogy éppen ön csinált politikát a felsőoktatásból, éppen ön csinált politikát a Pécsi Tudományegyetem egy rendezvényéből. Arra kérjük önt, hogy ezt a továbbiakban ne tegye, hiszen ön is egy érv innentől kezdve a felsőoktatási modellváltásra. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önkormányzatok fontos szerepet játszanak a helyi társadalmak életében; fontosak, hiszen helyben megválasztott személyek képviselhetik az ott élők érdekeit, és az önkormányzatok ellátják a rájuk rótt feladatokat. Az idei költségvetésitörvény-tervezet sokféle változást tartalmaz, melyek közt akadnak kedvező és kedvezőtlen elemek egyaránt. De miért is mondom el mindezt? Az elmúlt napokban rengeteg vita, felszólalás, kérdés, megállapítás hangzott el a tisztelt Ház falai között azzal kapcsolatban, hogy vajon a jövő évi költségvetés jó vagy rossz az önkormányzatoknak, elhangzott, hogy nagy a baj, és az is, hogy minden rendben van. Az ember azt hihetné, hogy nem is egy országban élünk, és sokan bizonyára nem tudják eldönteni, hogy kinek van igaza. Nos, azt gondolom, hogy tényleg attól függ, hogy honnan nézzük. Sok kormánypárti képviselőtársam, államtitkárok, miniszterek nemtetszésüket fejezték ki az ellenzék megállapításai, mondásai miatt, de szerencsére még a véleményünk elmondására lehetőségünk van. De engedjék meg nekem, hogy mint volt polgármester felhívjam a figyelmüket néhány gyakorlati tapasztalatomon alapuló problémára, és talán ezeknek a segítségével elfogadhatóbbak lesznek az általunk megfogalmazott kritikák is. Nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy évek óta elmarad a köztisztviselők béremelése. 38 650 forint majdnem tíz éve a köztisztviselői illetményalap. Már tavaly is 60 ezer forintot javasoltunk, de persze ezt önök meg sem hallották. Vajon miért? A közalkalmazotti bértábla siralmas állapotban van, már réges-régen hozzá kellett volna igazítani a minimálbérhez, persze nem úgy, ahogyan azt önök tették. Vagy az a cél, hogy minél többen elhagyják a pályát? Hiszen már alig lehet munkatársakat találni. Az önkormányzatok ellátják a helyi szociális feladatokat, megszervezik akár társulási formában a házi segítségnyújtást. A falvakban egyre fontosabb szerepet játszanak a falugondnoki vagy tanyagondnoki szolgálatok, melyek normatíváját szerencsére megemelték az elmúlt években; na ez például egy pozitívum. Évek óta mondjuk, hogy nincsenek megfizetve a szociális területen dolgozók, az idősgondozók, és hogy láthatóan egyre nagyobb szükség lesz rájuk, ugyanúgy, ahogy az idősotthonokban lévő férőhelyekre, melyek száma is növelésre szorul. A személyes gondoskodás, a támogató szolgálatok, a házi segítségnyújtás és az otthonápolók megkönnyítik a rászorulók életét, ezért is mondjuk, hogy meg kell őket becsülni anyagilag is. A jövőben biztosítani lehetne a mindenki számára elérhető, 24 órás ügyeleti otthonápoló rendszert, amely könnyebben eljuthatna a rászorulókhoz, és egyszerűbbé tenné a családok életét. De elengedhetetlenül fontosnak tartom, hogy beszéljünk a közmunkásokról is. [[10.30]] A közmunkaprogramok legfőképpen a mélyszegénységben élőknek nyújtanak elvileg felzárkóztatási lehetőséget. A cél az lenne, hogy felkészüljenek arra, hogy visszataláljanak a munkaerőpiacra. Ennek elősegítése nagyon-nagyon fontos feladat. Lényeges, hogy olyan képzési programok induljanak, amelyek megkönnyítik a közfoglalkoztatásból a versenyszférába való lehetséges átjutást. Mindenképpen segítségre van szükségük ehhez, különösen azoknak, akik bent ragadtak ebben a foglalkoztatási formában. Gondoljunk csak bele, hogy mennyiből is élnek ők: havonta körülbelül 54 ezer forint a közmunkások által megkapható minimálbér, amely a rendes minimálbér kicsit több mint 50 százaléka. Mire elég ez? Az LMP-frakció szerint olyan rendszer lenne optimális, ahol a költségvetési keretből méltó bérért tudnának a települések foglalkoztatni számukra fontos munkavállalókat a közterületek karbantartásához vagy egyéb más feladatokhoz. Ezért nemcsak képesítést, piaci munkalehetőségeket kell adni a kezükbe, de megfelelő színvonalú bérezést is. De miért van az, hogy mi folyamatosan aggódunk az önkormányzásért? Az önkormányzati mozgástér fokozatos beszűkülése miatt, a köztisztviselői bér alacsonyan tartása miatt, a közalkalmazotti státusz fokozatos kiürítése miatt, a gépjárműadó elvonása miatt, az önkormányzati tulajdonú közszolgáltató cégek elsorvasztása miatt gondolok itt a közműadóra , a normatíva elaprózott megcímkézése miatt, az önként vállalt önkormányzati feladatok kevésbé finanszírozhatósága miatt, a növekvő szolidaritási adó miatt, és például az önkormányzati szövetségekkel való párbeszéd csak részben valósul meg, és az is kiüresedik hogy csak néhány példát említsek. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A tisztelt képviselő asszony napirend előtti felszólalására a kormány részéről Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
[[Nem működik a mikrofonja.]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr…
Pillanat, mert még nem jelent meg Kontrát Károly államtitkár úrnak a neve, addig várunk. Kérek egy mozgó mikrofont. Megjelent a neve. Államtitkár úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm a hozzászólását, amelyben az önkormányzati költségvetéssel kapcsolatban fejtette ki a véleményét, és mondta el a tapasztalatait mint egykori polgármester. Azt gondolom, fontos, hogy egy higgadt párbeszéd alakuljon ki ezen a területen is, hiszen az önkormányzatok nagyon fontos feladatot látnak el.Az elmúlt tízéves kormányzásunk egyik fontos eredménye volt, hogy 2011-ben a parlament elfogadta a Magyarország önkormányzatairól szóló új törvényt, ami 2012. január 1-jével lépett hatályba, és 2013. január 1-jével pedig egy új finanszírozási rendszert léptettünk hatályba, a feladatfinanszírozási rendszert. Ön is tapasztalhatta, hogy ez a korábbiakhoz képest jelentős előrelépés volt, és egy stabilabb, kiegyensúlyozottabb önkormányzati gazdálkodást és egy eredményesebb önkormányzati feladatellátást tett lehetővé. Még egy gondolat erejéig térnék vissza a 2010-2014 közötti ciklusra, ez az adósságrendezés: 1300 milliárd forintos önkormányzati adósságot vállalt át a kormány. Azt tapasztalom, én magam is 20 évig önkormányzati képviselő voltam, 8 évig alpolgármester, tehát nekem is vannak tapasztalataim, azt tudom mondani, hogy ez egy olyan megkönnyebbülést és olyan erőt adott az önkormányzati rendszernek, amely egy új lendületet biztosított a feladatellátás és az adott településen élő polgárok részére nyújtott közszolgáltatások magasabb színvonalának az elérése érdekében. Ami az idei költségvetésitörvény-javaslatot illeti, tisztelt képviselő asszony, szeretném elmondani, hogy a számok önmagukért beszélnek, a számokat nem kell indokolni, megmagyarázni. Az a helyzet, hogy 118 milliárd forinttal több forrás áll a 2021-es költségvetésitörvény-javaslatban az önkormányzatok rendelkezésére, mint 2020-ban, ez 16 százalékos emelkedést jelent. Azt gondolom, hogy ez egy olyan szám, amire nyugodtan lehet építeni, nyugodtan lehet támaszkodni, tehát ez egy jelentős emelkedést jelent. Még egy dolgot szeretnék kiemelni: egyes önkormányzatoknak, amelyek a saját helyi pénzügyi pozícióik miatt további segítségre szorulnak, a benyújtott törvényjavaslat alapján a kormányzat 200 milliárd forintos hitelkeretet biztosít. Tehát van egy védőernyő is az önkormányzatok részére, az önkormányzati rendszer részére, hogy ne legyen probléma; ha probléma van, ebből lehet pályázni, és ez a 200 milliárd forintos hitelkeret rendelkezésre áll és segítséget nyújthat az önkormányzatoknak. Még két tényezőre hívom fel a figyelmet, ami szintén komoly fejlesztési lehetőséget biztosít. Egyrészt a „Modern városok” program, ami egy olyan beruházási programot jelent, ami Magyarország önkormányzati történetében… Arra is felhívom a figyelmet vagy emlékeztetek, hogy idén szeptember 30-án lesz 30 éves az önkormányzati rendszer, 1990. szeptember 30-án volt az önkormányzati választás első fordulója, és ennek a 30. évfordulója közeledik hamarosan, tehát azt lehet mondani, hogy a „Modern városok” program és a „Magyar falu” program is, ennek a két programnak 2021 vonatkozásában 400 milliárd forint az összértéke. Tisztelt képviselő asszony, azt gondolom, hogy ez egy olyan szám, amely reményekre ad okot, és a települések fejlesztését elősegíti. Hadd térjek ki a „Magyar falu” programra külön is. Én egyéni országgyűlési képviselő vagyok, az én választókerületemben 45 település van, ennek a jelentős része, több mint 40 település érintett ebben a programban, és ez nagyon nagy lehetőséget jelent a Balaton partjáról, a Balaton-felvidékről, Örvényestől kezdve Ősiig, ezek a települések élnek is ezekkel a lehetőségekkel. Ami a javaslatait illeti: a szociális gondozók bérét 2020. január 1-jétől 14 százalékkal emeltük, az otthonápolási díjat is emeltük, és azokat a javaslatokat is figyelembe vettük, amelyek korábban ezzel kapcsolatban elhangzottak. Úgy gondolom, hogy ez az emelés folytatódik, és úgy gondolom, hogy ezzel elismerjük azoknak a munkáját, akik otthon ápolják és gondozzák a hozzátartozóikat. Ami a közfoglalkoztatással kapcsolatos észrevételeit illeti ön azt mondta, hogy emelni kellene ezeket az illetményeket , szeretném elmondani, hogy a közfoglalkoztatás egy olyan sikertörténet, amellyel sok százezer embert tudtunk visszaterelni a munka világába, és a béreket úgy állapítottuk meg, hogy az legyen egy megélhetési forrás és legyen egy ösztönöző, hogy a közfoglalkoztatásból a piaci szférába tudjanak elhelyezkedni ezek az emberek. Számítunk rájuk a jövőben is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Hohn Krisztina képviselőtársunk beszélt azokról a honfitársainkról, akik havi 54 ezer forintból kénytelenek megélni. Én most hadd beszéljek a társadalmi skála másik végéről: azokról a szerencsésekről, akiknek egy jobb napon ez az összeg egy óra alatt a rendelkezésükre áll, egy óra alatt megkeresik ugyanezt az összeget, amiért mások egy hónapig dolgoznak.Múlt héten jelent meg a száz leggazdagabb magyar adatait összegző kiadvány, amelyben mint mindig most is találhattunk néhány nagyon is ismerős nevet. Rögtön a dobogó harmadik fokán bronzérmes Mészáros Lőrinc, aki egyesek szerint nemcsak szomszédja és barátja, hanem, hogy finoman fogalmazzak, vagyonkezelője is a miniszterelnöknek, és aki ebben az évben 270 milliárd forintos vagyont volt képes felmutatni. Joggal kérdezhetik a képviselőtársaim, hogy mi vezet ezekhez a nagyszerű sikerekhez a nemzeti együttműködés rendszerében, mit kell teljesíteni ahhoz, hogy valaki ilyen csodálatos eredményt érjen el. Az érintett véleményét tudjuk, hogy egyrészt okosabbnak kell lenni a Facebook alapítójánál, ez egynek elég, de azért, ahogy látom, van itt más is. Mert ha a híreket követjük, akkor például azt látjuk, hogy miközben Mészáros Lőrinc vállalata 800 dolgozót küldött el, eközben a kormány 18 milliárd forinttal jutalmazta ezt a rendkívül szolidáris és a munkahelyeket megőrző aktust, ennyi fejlesztést kapott Mészáros Lőrinc szállodavállalata. Ugyanebben a szállodafejlesztési konstrukcióban már a szilveszteri ünnepek alatt is sikerült néhány nap alatt egy jelentős összeget nyernie ugyanennek a vállalkozásnak. Vadai Ágnes képviselőtársam megkérdezte a legfőbb ügyész urat, hogy mondja már el, hogy nem kénee megnézni azt, hogy hogy történt, hogy gyakorlatilag ki se írták a pályázatot, bizonyos jól körülhatárolható cégek már pályáztak is erre. A legfőbb ügyész úr zseniális választ adott: azt mondta, hogy állami támogatásokkal kapcsolatos döntések esetében nincs fellépési joga. [[10.40]] Ez egy olyanfajta reformja a büntetőjognak, amelyik szintén jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy Mészáros Lőrinc úr jelentősen gazdagodhatott az elmúlt évben is. De akkor hadd mondjak még egy példát, beszéltünk itt talán tegnap az Erzsébet-táborokról. Az Erzsébet-táborok felújítására például 22 milliárdot kapott az a konzorcium, aminek az egyik tagja Mészáros Lőrinc és családja vállalkozása. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezekből a forrásokból gazdagodik a NER arisztokráciája, nem a teljesítményből, nem a munkahelyteremtésből, hanem az önök által két kézzel kiszórt állami támogatásokból. De hát megtalálhatjuk persze ezen a listán nemcsak őt, hanem Garancsi urat is. Igaz, ő csak a 15., 66 milliárddal, de szépen halad, amihez például hozzájárul az is, hogy Kőbányán, a Népliget sarkánál, szemben a Fradi-pályával épül összességében mintegy 70-80 milliárdért az a gigantikus sportcsarnok, aminek az oszlopai már állnak, de látványterve még nincsen. Ha valaki szereti a kormányt, és a kormány szereti őt, akkor nem kell látványterv, senki nem tudja, hogy mi és hogyan fog ott megépülni. Úgy tűnik, hogy ilyen módon is lehet gazdagodni ebben a rendszerben. És ne felejtsük ki a nagy ismeretlent, a nagy Anonymust. Megjelenik az új belépők között egy B. nevű úr, aki letiltotta az adatait, mert ilyen szégyenlős milliomos, de elég erős iparági hír az, hogy ez ugyanazzal az úrral egyenlő, aki tulajdonosa annak a reklámcégnek, amelyik az önök összes „Állítsuk meg Brüsszelt!”, „Állítsuk meg a bevándorlást!”, „Stop Soros!”, „Éljen a kormány!” nagy kék plakátokkal a gazdasági fejlődésért kampányát irányítja, és csak az elmúlt évben vagy elmúlt két évben 67 milliárd forinthoz jutott, de most a vészhelyzet idején is jutott neki 10 milliárd. Persze, tudjuk, hogy miközben nem jut a munkanélkülieknek több ellátás, miközben nem jut azoknak az embereknek állami támogatás, akik elvesztették a munkahelyüket, vagy arra kényszerültek, hogy fizetés nélküli szabadságra menjenek, miközben a kisvállalatok nem kapnak semmit, közben ezek az urak tovább gazdagodnak az önök jóvoltából. Igaz, őket is érik károk. Mészáros Lőrinc ebben az évben már csak harmadik, mert megelőzte őt az a Gattyán György, akinek a biznisze az összes említett úrénál sokkal-sokkal erkölcsösebb. [[Derültség az MSZP padsoraiból.]] Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Önnel ellentétben én egyáltalán nem szoktam bogarászni az ilyen vállalkozói listákat, de bárhogy is legyen, bármely magyar vállalkozóval kapcsolatban Magyarországon három alapvető elvárásunk van: a törvényeket tartsák be, az adókat fizessék meg, ha pedig állami megrendelést kapnak, akkor a munkát magas színvonalon végezzék el. Azt azért hadd tegyem hozzá, hogy nagyon furcsa önt hallgatni ilyen típusú felszólalások után úgy, hogy az ön pártelnöke, Gyurcsány Ferenc százmilliós osztalékokat vesz ki a cégéből, úgy, hogy [[Arató Gergely: Mészáros 11 milliárdot…]] azért nagyon jól tudjuk, hogy milyen kétes szerepet játszott ő a rendszerváltás utáni privatizációs folyamatokban.Ami a turisztikai támogatásokat illeti, ön egy elemet emelt ki a sok közül. Az adókönnyítéseket például kifelejtette a felszólalásából, és amit kifelejtett, hogy az a program, amire ön utal, nem most indult, az 2017-ben indult. A Kisfaludy-programról van szó, és az a program úgy indult, hogy több száz kis szálláshely, kis panzió kapott támogatást felújításokhoz, egyébként számszerűleg több mint ötszázan. Tehát amikor ön egy-egy támogatást kiemel, akkor valójában nem az érintett vállalkozást támadja, hanem minden turisztikában érdekelt vállalkozást támad, amelyik kapott az elmúlt időszakban támogatást. És ha a felszólalása irányát próbálom megfejteni, azt, hogy hova vezet mindez, akkor azt érezzük, hogy maguk megint adót akarnak emelni. Azt mondják, hogy csak a nagyoknak emelnének... [[Arató Gergely nevet.]] Hiába nevetnek, a társaságiadó-emelés ott volt a baloldal napirendjén, ott volt. És ismerjük ezt a trükköt, először azt mondják, hogy csak a nagyoknak, majd egyébként utána minden magyar vállalkozás nagyobb terhekkel szembesül, és először a társaságiadó-emelés jön, majd utána a jövedelemadó-emelés, ami ugyanúgy ott volt a baloldali pártok napirendjén, a javaslatai között az előző választások során Mellár professzor úr itt hevesen bólogat is. Ami egyébként még a gazdasági lépéseket illeti, a járványnak mert azért mégiscsak egy járványhelyzetben vagyunk, és a következményeivel foglalkoznunk kell az első hetében már olyan intézkedések születtek, amelyek érdemben segítették a munkahelyek megtartását, mert ez most a legfontosabb. Tehát ön pont a lényeget felejti ki, amikor a gazdasági intézkedéseket támadja. A lényeg pedig az, hogy olyan támogatási eszközökben kell gondolkoznunk, amelyek segítik a munkahelyek megtartását és az újak létrehozását. És többek között bértámogatásokkal, beruházási támogatásokkal, képzési programokkal, a hiteltörlesztések felfüggesztésével már több mint 1,2 millió magyar dolgozónak tudtunk segítséget nyújtani. Erre a segítő kézre ezután is számíthatnak, és ez nemcsak üres vállalás, mert ha képviselő úr megnézi a jövő évi költségvetést, akkor azt fogja látni, hogy egy 3000 milliárdos alap áll majd rendelkezésre erre a célra. És ez a válságkezelés, tisztelt képviselő úr, teljesen különbözik a 2008-2009-es baloldali válságkezeléstől, mert önök egész egyszerűen megnézték a költségvetési számokat, és szinte mindenhonnan elvettek. Tehát mi most azon vitatkozunk, arról van szó, hogy egy válsághelyzetben hogyan kapnak még több pénzt a magyar vállalkozások, de ezzel szemben önök abban az időszakban, amikor lehetőségük volt a cselekvésre, akkor elvettek. Ebből lett aztán masszív gazdasági visszaesés, volt 7 százalékos csökkenés is, 12 százalékos munkanélküliség, utcára tett százezrek és egekbe szökő államadósság, hogy úgy kellett azt visszahozni az elmúlt években. És ha valaki megnézi az önök mostani javaslatait, hogy önök most mit akarnak, akkor nagyon-nagyon csekély különbséget talál az akkori megoldásaikhoz képest, ugyanazt a kudarcos receptet javasolják az országnak. Tisztelt Képviselő Úr! Mi nem várjuk azt el, hogy pont ugyanazt a politikát képviseljék, mint a kormánypártok, de ami bizonyított például a munkahelyteremtésben, arra kérem, hogy azt ne támadják. És ha még egy pici, vagy talán nem is olyan pici dolgot kérhetek, akkor arra kérem önöket, hogy ne hozzák vissza azokat a kudarcos javaslataikat, amelyek egyszer már majdnem a szakadék szélére, illetve teljesen a szakadék szélére taszították az országot. Ez önöknek sem jó, és az országnak sem jó. De még egyébként mindig jobb, hogy ezekről a kérdésekről, a járvány következményeiről vitatkozunk itt a Házban, mint ha ehelyett kamuvideókat készítenének. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Nagy Imre emlékezete ma” címmel Hiller István alelnök úr. Parancsoljon, alelnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Országgyűlés! 1958. június 16-án, hajnali 5-kor, 62 évvel ezelőtt végezték ki Magyarország miniszterelnökét. Az Országgyűlés néhány perccel ezelőtt tisztességgel megemlékezett erről, de kérem, engedjék meg, hogy napirend előtt a frakciónk nevében az emlékezetről beszéljek, az emlékezet történetéről. Sajátos időpontban vagyunk, hiszen néhány órája 62. éve annak, hogy kivégezték, és mivel 1896-ban született, 62 évet élt.Tisztelt Képviselőtársak! Mit ér Közép-Európában 62 év élet, és mit jelent 62 év emlékezet? Több mint egy évszázad a magyar történelemben, és egy ember, egy magyar politikus életének áttekintésével sokkal többet tudhatunk meg önmagunkról, az országunkról, a múltunkról, a jelenünkről, mint ha egyszerűen csak egy életrajzot nézünk. Sok minden elhangzott, alelnök úr az Országgyűlés nevében, azt gondolom, valóban tisztességgel hajtott fejet mindannyiunk nevében a kivégzett miniszterelnök előtt. [[10.50]] Nagy Imre kommunista volt, hitt valamiben, meggyőződéssel hitte. Ugyanakkor kétségkívül belátta, hogy az a rendszer, amit kiépítettek, amelynek a ki- és felépítésében tevőlegesen részt vett, tarthatatlan és vállalhatatlan. Ezért és így lett a forradalom, a szabadságharc, 1956 politikai vezetője, hőse és szimbóluma. Az emlékezet 62 éve legalább ennyire érdemes a felelevenítésre, tisztelt képviselők, mert ez is a mi történelmünk. Nemcsak ennek az embernek az élete, a mártírhalála, hanem az utána eltelt 62 év is, amelynek jó része a tudatos és ráerőszakolt hallgatás, az elhallgatás története volt; egy rendszernek sajátos módon a szimbóluma. Azt gondolom, többen vagyunk itt, akik 1989. június 16-án ott voltunk, más-más helyen. Volt, aki beszélt és egy bátor beszédet mondott el, volt, aki ott volt, mint én, egyetemi oktatóként, felfüggesztve a vizsgát, hogy utána visszamenjen vizsgáztatni, s gondolom, önök közül is jó néhányan, ismerve vagy nem ismerve egymást. Azt gondoltam és azt gondoltuk 1989. június 16-án, hogy van és lehet valami, ami közmegegyezés. Én még nem tettem le erről. A Nagy Imre iránti tisztelet nem politikai hovatartozás ügye, tisztelt képviselők. Jobboldali demokraták és baloldali demokraták egyaránt tisztelik és tisztelhetik, s nemcsak a halálát, hanem sajátos módon az életét végigtekintve a változását. Ugyanakkor szeretném elmondani, hogy azt látom és azt látjuk, hogy az utóbbi években tudatos törekvés van Nagy Imre szerepének a relativizálására. Arra kérem azokat, akik ezt befolyásolni tudják, hogy ezt ne tegyék. Nincs értelme erősorrendet fölállítani a pesti srácok, a hősi halált halt vagy menekülésbe kényszerült fiatalok és idősebbek, a fegyverrel a forradalomért, a magyar szabadságért tevőlegesen tett honfitársaink és Nagy Imre, ’56 miniszterelnöke és szimbóluma között. Nem ez az országunk története. Az az országunk története, ha képesek vagyunk megérteni, hogy ők együtt nem feltétlenül fizikálisan, de gondolatban igen egy jobb, szabadabb és boldogabb országot akartak. Ezért aki tiszteli a pesti srácokat, nyugalommal és méltósággal tisztelheti Nagy Imrét. Azt kérem, tegyék, tegyük közösen. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Alelnök úr iménti napirend előtti felszólalására a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Alelnök Úr! Valóban, 31 esztendeje, 1989. június 16-án temettük újra Nagy Imrét és mártírtársait, és temettük el jelképesen a hatodik koporsóval a forradalom névtelen áldozatait. Orbán Viktor miniszterelnök az újratemetésen mondott beszédében így fogalmazott: „Nagy Imréék sorsából tanultuk meg, hogy a demokrácia és a kommunizmus összeegyeztethetetlen. Valójában akkor, 1956-ban vette el tőlünk, mai fiataloktól a jövőnket a Magyar Szocialista Munkáspárt. Ezért a hatodik koporsóban nem csupán egy legyilkolt fiatal, hanem a mi elkövetkezendő húsz vagy ki tudja, hány évünk is ott fekszik.” Milyen kevesen gondolták volna a rendszerváltoztatás eufóriájában, hogy mennyire igaza lesz, mennyi szenvedés és nehézség vár a régi szabadságát visszakapó Magyarországra. Ráadásul, mint utóbb kiderült, Nagy Imre újratemetésének napja még nem lehetett igazán szabad. A Hősök tere még az elnyomó rendszer titkosszolgálatának műveleti területe volt, ott álltak az ügynökök a megemlékezők között. Nem volt tehát őszinte a rendszer által tanúsított megbánás, mint ahogy nem volt őszinte ugyanez a gesztus 33 évvel korábban sem. 1956. október 6-án, Rajk László újratemetésének napján a Szabad Nép még öles betűkkel hirdette, hogy „soha többé”. Ehhez képest három hét múlva a diktatúra a saját országa ellen fordult. Szerencsére 1989-ben a hazug szavak már nem társultak erőszakkal. Így történhetett, hogy Nagy Imre és mártírtársai újratemetése a kommunista hatalom őszintétlensége ellenére valóban sokak számára erkölcsi megtisztulást és a múlttal való szembenézést hozott. Ezek az alkalmak jó hosszú időre bevésődnek az emberbe, és az ilyen emlékek által vérteződünk fel a jövőre nézve, hogy ne hallgassunk a kommunista rendszer akkori és mai ideológusai szirénhangjaira, a megtévesztésre, hazugságra, amivel táborukba próbálják csábítani a világ igazságtalansága felett töprengő egyszerű embert, hanem a saját szemünknek és lelkiismeretünknek higgyünk; ott, ahol fekete és fehér, jó és rossz mindig jól szétválasztható egymástól. A lelkiismeretünk pedig ez esetben egyértelmű iránymutatást ad. Nagy Imre emlékezete mindannyiunk közös ügye. Mondom ezt annak ellenére, hogy ha az egykori miniszterelnök itt járna köztünk, minden bizonnyal velünk, jobboldaliakkal kevés dologban értene egyet. De ez most nem számít, ahogyan ön is mondta. Az ugyanis tagadhatatlan tény, hogy kritikus pillanatban Nagy Imre helyesen cselekedett, nemet mondott a kommunista ideológiára és az idegen agresszióra, vállalta a mártíromságot a helyes döntéseiért, valamint a nemzete függetlenségéért. Az ideológia helyett a saját nemzetét, a birodalom szolgálata helyett a magyar emberek szolgálatát választotta. Kevesen vannak a szélsőséges és irreális egyenlőség hagymázas elképzeléséből kinőtt baloldali diktatúra politikusai közül, akik mindezt elmondhatják magukról. Pedig Nagy Imre üzenete ma is érvényes. Nem külső hatalom diktátumaira kell várnunk, nem annak a külső hatalomnak a beavatkozását kell követelnünk, mert akkor nem vagyunk mások, csak Magyarországra ejtőernyőztetett deszantosok, ráadásul azok a fajták, akik jellemzően nagyhatalmak bábjai. A magyar nemzet vezetőit csak a magyar nemzet tagjai választhatják meg, és utána tarthatják meg vagy küldhetik el. Ha Nagy Imre mártíromságát ma komoly útravalónak tekintjük, akkor ezt az útravalót nem fordíthatjuk le másként, mint hogy ebben az országban jöjjön bármekkora külső erő, kívülről érkező nyomás, a hatalmat nem lehet sem külföldi támogatással, sem a magyar emberek s különösképpen a magyar emberek fizikai és szellemi épsége ellenében gyakorolni. Mindezek fényében leginkább abban bízhatunk, hogy amellett, hogy az egész ország tisztelettel adózik a mártírhalált halt magyar miniszterelnök emléke előtt, egyetlenegy mai politikus sem felejti el, egyik oldalon sem, de különösképpen éppen a baloldalon, hogy mi az, amit Nagy Imre képviselt, és mi az, ami helyet biztosított számára örök időkre az egész nemzet emlékezetében. Őszintén szólva, e téren még van tennivaló, nem mindenki érti a történelem szavát, meghagyva persze a tiszteletet a kevés kivételnek. De a lényeg, hogy kritikus pillanatban az embereket választani az ideológia helyett, a nemzeti szabadságot választani az idegen elnyomó hatalom helyett. Ez a mérce, legyen könnyű számára a föld! Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjából Stummer János képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Amikor február végén Törökország bejelentette, hogy megnyitja nyugati határait az Európába tartó migrációnak, akkor mindenki arra számított, hogy évek után ismét ez lesz a következő hónapok legfontosabb és leghangsúlyosabb társadalmi kérdése Európában. Amikor nézte az ember a görögöknél készített riportokat, olvasta az újságírói tudósításokat, olyan érzése lehetett, mintha visszament volna az időben egészen 2015-be. Egymást lökdöső tévéstábok, kövekkel dobálózó bevándorolni szándékozók, idegesen toporgó rendőrsorfalak, a letaposott vetemény és a felfordulás miatt háborgó helyiek, no meg Soros György minden bokorban. Európa már éppen becsatolta az öveket, amikor jött a járvány, ami itt is mindent megváltoztatott. Képzavar, de mégiscsak ez a legszemléletesebb: a vírus hibernálta a migráció problémáját. Az embercsempész-hálózatok egyik napról a másikra befagytak, az európai politikusoknak pedig hirtelen kisebb gondjuk is nagyobb lett annál, mint hogy nem létező veszélyhelyzetek felszámolásában jeleskedjenek. A szírek helyett a maszkok, az afgánok helyett pedig a lélegeztetőgépek hiánya lett a legsúlyosabb problémájuk. Rekordidő alatt kellett legalább nagyjából gatyába rázniuk azt az egészségügyet, amit évtizedek alatt elhanyagoltak igen, önök is. [[11.00]] A járvány első hullámának végeztével most pedig mindenki azt figyeli, hogy mi az, ami megváltozott. Megváltozotte az intenzitás? Megváltoztake az útvonalak? Vagy megváltoztake a csempészek módszerei? Milyen gyorsan fog újra beindulni ez a bizonyos migrációs gépezet? Egy azonban biztos: járvány ide vagy oda, ez a probléma továbbra is itt marad a nyakunkon, mert ne legyenek illúzióink! a migráció léte vagy nem léte nem attól függ, hogy Erdoğan elnök kihasználjae ezt a kártyalapot aktuális geopolitikai játszmáinak érdekében, vagy nem attól függ ennek a léte vagy nem léte, hogy önöknek kelle még egy kérdés a legújabb nemzeti konzultációba. Vírus ide vagy oda, Európa öregszik, a Közel-Keleten pedig folytatódik a népességrobbanás, az éghajlatváltozás, és a háborús konfliktusok pedig továbbra is a Nyugat felé vándorlásra ösztönzik az oda születőket. Én csak remélni tudom, hogy az utóbbi években mindenki megtanulta a leckét, hogy az illegális migráció kihívásainak nincs egyszeri, annak csak és kizárólag folyamatos megoldása létezik. A migrációs útvonalak folyamatosan változnak, az embercsempész-hálózatok állandóan keresik a rést a pajzson, a Nyugat-Európába tartó csoportok pedig mindig a legkisebb ellenállás felé haladnak. Én arra kérem a kormányt, hogy az ország valódi biztonsága érdekében ne essenek a kevélység hibájába, ne tekintsék ezt az ügyet sem elrendezettnek, sem megoldottnak, merthogy nem az. Maguk szokták mostanában mondogatni, hogy mindig a legrosszabb forgatókönyvvel kell számolni. Hát, én azt kérdezem önöktől, hogy akkor ebben az ügyben ugyan miért nem így tesznek. Miért hagyják azt, hogy a megalázó nettóbérek és a szörnyű munkafeltételek miatt szétszéledjen a rendőrségi állomány? Miért nézik végig érdemi eredményeket hozó intézkedések nélkül a Magyar Honvédség égető létszámhiányát? Miért nem segítik az önkormányzatokat, hogy kaphassanak állami támogatást a mezőőrségeik fenntartásához? Miért csinálnak politikai hiúsági kérdést abból a korábbi javaslatból, hogy állítsuk vissza az önálló határőrséget? És hogy miért fontosak ezek a kérdések? Nos, azért, mert most úgy állunk, hogy a jelen állapotok alapján nemhogy a legrosszabbal, de még egy közepesen rossz forgatókönyvvel számolva sem tudják garantálni a magyar emberek biztonságát. Hogyha ezeken a kritikus pontokon, mármint a rendőri állományban, a katonaságnál, a mezőőrségnél vagy éppen a leendő határőrségnél nem lesz érdemi változás, akkor a magyar kormány nem fogja tudni garantálni az államhatárokon belül a magyar emberek biztonságát. Nem véletlenül hoztam ide a felszólalásom elején a 2015-ös képeket. Önök akkor is az utolsó pillanatban kaptak a fejükhöz, és félek, hogy most is így lesz. Ismerjük már a gondolkodásukat. Az orbáni hatalomgyakorlásnak az egyik, ha nem a legfontosabb szabálya az, hogy akkor kell megoldani a problémát, amikor probléma van. Márciusban is ugyanígy jártak, ezért volt az az áramszünet, ezért volt az a toporgás egy-két héten keresztül, amikor megjött a koronavírus-járvány, és nem tudtak a helyzettel mit kezdeni, mert a nagyfőnök nem foglalkozott ezzel az üggyel időben. Legyenek kedvesek, most kivételesen ne járjanak így, hanem akkor foglalkozzanak a problémával, amikor tudják, hogy a probléma közelít! Államtitkár úr, én arra kérem, hogy ne azt mondja el most, ami van, hanem azt mondja el, ami lesz, hogy hogyan lesz a mostaninál több rendőrünk, katonánk, mezőőrünk és határőrünk, hogyan fogják megvédeni Magyarországot. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, és Magyarország biztonságos ország. Magyarországon a magyar rendőrök a magyar honvédek segítségével megvédték az ország biztonságát 2015-ben, azóta is védik azt, és úgy védik meg a külső határokat az illegális migrációtól, hogy közben a belbiztonság helyzete is javul. Emlékeznek rá tisztelt képviselőtársam, talán ön tette szóvá az egyik napirend előtti hozzászólásában , hogy mit is ígértünk mi 2010-ben. Azt mondtuk, hogy rendet teszünk az országban, visszaállítjuk a rendet. Ezt megtettük, és ha összevetjük a számokat, a 2010-es számokat a mai számokkal, akkor azt mondhatjuk, hogy nemcsak az illegális migrációtól, a migrációs nyomástól tudtuk megvédeni Magyarországot, a magyar emberek biztonságát, hanem a belbiztonság is javult, hiszen 63 százalékkal csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma. Ma Magyarország biztonságos ország, és ha a járvány előtti állapotokat nézzük, a magyar turizmus azért is szárnyalt, és azért is ért el 2019-ben olyan eredményeket, mert egyrészt az országnak gyönyörű, vonzó turisztikai attrakciói vannak, vendéglátó, vendégszerető emberek vagyunk mi, magyarok, és az is hozzájárult, hogy Magyarország biztonságos ország, ha egy turista idejön, akkor itt nemcsak jól érzi magát, hanem biztonságban van, és biztonságosan haza is tud térni, tisztelt képviselő úr. Azt lehet tehát mondani, hogy azok az intézkedések, amelyeket 2015-ben hoztunk meg, a hármas védelem: a kerítés, a jogi védelem és az élőerős védelem meghozta azt az eredményt, amelynek alapján azt mondhatjuk, hogy Magyarország biztonságos ország. De a veszély nem múlt el, képviselő úr, nem múlt el a veszély, hiszen jelenleg is 130 ezren tartózkodnak a balkáni útvonalon, nagy részük a magyar határra fejt ki majd nyomást, és ha a számokat, a napi jelentést, azokat az adatokat nézzük, amelyek a migrációs mozgásokat mutatják, akkor azt mondhatjuk, hogy mára újra felélénkült és megerősödött a migrációs nyomás. Míg a koronavírus-járvány első idejében gyakorlatilag leállt a migrációs nyomás, ma újra teljes erővel megpróbálnak bejönni az Európai Unióba, és a magyar határ az egyik célpontja ezeknek az illegális migránsoknak. A nyugat-balkáni útvonalon a január-május időszakban 6900 illegális határátlépést regisztráltak, ami 50 százalékos növekedés az előző év azonos időszakához viszonyítva, úgy, hogy, mondom, az első időszakban gyakorlatilag visszaesett, és most újra megélénkült a migrációs nyomás. Mi uniós tagállam vagyunk, és eleget teszünk a schengeni külső határ megvédéséből eredő kötelezettségünknek. Mi azt mondjuk, hogy a migrációs nyomást úgy lehet kivédeni, hogy megerősítjük a határvédelmet, megfelelő élőerőt biztosítunk, és szeretném elmondani, tisztelt képviselő úr, hogy a magyar határokat magyar rendőrök, katonák, határvadászok védik, a magyar határvédelem európai színvonalú, és ezúton is szeretnék köszönetet mondani a magyar rendőröknek, honvédeknek, határvadászoknak azért, hogy megvédik a határt. Ami a rendőrök és a rendvédelmi állomány elismerését illeti, engedje meg, hogy mondjak néhány tényt! 2015. július 1-jén lépett hatályba az új szolgálati törvény, amely egy új életpályaprogramot hirdetett meg a hivatásosoknak. Ez három elemből állt: új előmeneteli és illetményrendszer, a lakhatás támogatásának új rendszere és a rendvédelmi egészségkárosodási ellátás rendszere. Ami az illetménynövekedést illeti, 2015. július 1-jétől átlagosan 50 százalékkal nőtt a rendőrök és a hivatásosok mert nemcsak rendőrök, hanem tűzoltók, bv-sek, a katasztrófavédelemben dolgozók is részesültek ebből illetménye, és hadd emeljem ki, hogy 2019. december hónapban egy összegű, bruttó 500 ezer forintos juttatásban részesült minden rendvédelmi és honvédelmi hivatásos, az intézkedés közel 60 ezer rendvédelmi hivatásos állományút érintett. Ezt az illetményemelést folytattuk, 2020 januárjában 10 százalékos jövedelemnövekedést eredményező új juttatási formát vezettünk be, ez a kiegészítő juttatás, amely illetmény miniszteri szinten szabályozott, és ezt 2020. január 1-jétől kapják meg a hivatásosok. Azt is szeretném elmondani, hogy megbecsüljük, elismerjük a hivatásos állomány teljesítményét, olyan illetményszabályokat hoztunk, amelyek vonzóvá teszik ezt a rendszert. Hadd hívjam fel a figyelmet a nemzeti konzultációra! Két kérdés is szól az illegális migrációról. Abban bízunk, hogy az emberek minél nagyobb számban válaszolnak erre, és ezzel is megerősítik a kormány elkötelezettségét az illegális migráció elleni fellépésben. Még egy fontos körülményt hadd mondjak önnek! A parlament július 3-án szavaz a 2021-es költségvetésről, abban a szükséges forrásokat a határvédelemhez és az illegális migráció elleni [[Az elnök csenget.]] küzdelemhez biztosítjuk. Ha önöknek fontos ez, akkor kérem, hogy szavazzák meg azt a költségvetést. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „Határon túli gazdaságfejlesztés” címmel a KDNP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Simicskó István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt tíz évben számos válság érte hazánkat, a Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta valamennyi válságot hatékonyan és sikeresen kezelte, legyen az árvíz, vörösiszap, migráció vagy akár a koronavírus okozta válság. [[11.10]] A kormány minden esetben az első és legfontosabb szempontnak a magyar emberek biztonságát és védelmét tartotta. Az idén megtapasztalt koronavírus-járvány szerte a világban komoly válságot és gondot jelentett, hiszen 1918 óta ilyen mértékű járvánnyal, ami az egész világon végigsöpört, ami a spanyolnátha volt, nem találkozhattunk; súlyos gondokat okozott mindenhol. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány időben hozta meg a szükséges védelmi intézkedéseket, és ennek köszönhetően eredményesnek tekinthetjük a védekezést. Természetesen köszönettel tartozunk valamennyi állami szervnek, aki részt vett ebben a munkálatban, és természetesen köszönettel tartozunk a magyar embereknek a felelős magatartásért is. Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány hatásai széles körűek, hiszen vannak egészségügyi hatásai, vannak gazdasági hatásai, és van biztonságpolitikai hatása is. A Fidesz-KDNP-kormány az egészségügyi védekezés mellett, hatékony és eredményes védekezés mellett a gazdaság védelmére, a munkahelyek védelmére és a családok védelmére helyezte a hangsúlyt. Hadd jegyezzem meg itt, hogy mindenki számára látható volt, hogy bajban, veszélyben, válsághelyzetben kire számíthatnak. A magyar kormányra számíthattak a magyar emberek, és számíthatnak a jövőben is. Tisztelt Országgyűlés! A gazdaság védelme kulcsfontosságú, a magyar gazdaság fejlesztése prioritás, hiszen ez teremti meg az alapját mindennek. Ezen keresztül juthat valamennyi ágazatnak többletforrás és lehetőség beruházásokra, fejlesztésre, életminőség-javításra. A Gazdaságvédelmi Alapban, amelyet a kormány megtervezett a jövő évi költségvetésben, jelentős összeg áll rendelkezésre, hiszen 2555 milliárd forint lehetővé teszi, hogy a védekezés hatékony legyen a gazdaság területén is. Emellett azonban fontos, hogy kitekintsünk a Kárpát-medencébe is, fontos, hogy felelősek vagyunk minden magyarért itt a Kárpát-medencében, és nemcsak nemzetpolitikai kérdés, hanem nemzetgazdasági kérdés is, hogy az ő életük, életszínvonaluk milyen módon alakul. Ezért a KDNP fontosnak tartja, hogy a Külügyminisztérium által elindított program, amely a határon túli magyarság életminőségének javítására, a gazdaság fejlesztésére, óvodák, bölcsődék építésére irányul, minél hatékonyabban megvalósulhasson. Nagyon sokan teszik fel a kérdést ellenzéki képviselőtársaink közül, hogy miért van erre szükség, miért nem előbb itthon kell a gazdaságot rendbe rakni. Ez a kettő összefügg, tisztelt képviselőtársaim! Valóban így van, a magyar gazdaságot itthon is helyre kell tenni, és növekedési pályára kell állítani, ezért mindenféle gazdaságélénkítő programot végigvisz a kormányzat, de amikor azt kérdezik, hogy kelle és jóe ez, akkor nyugodtan elmondhatjuk, hogy igen, ez a gazdaságfejlesztési program jó a határon túl élő, az ott élő magyarságnak is, jó a többségi nemzethez tartozóknak is, és jó Magyarországnak is, amelynek gazdasága így mennyiségileg és földrajzi értelemben is kibővülhet. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos törekvése volt a kormányzatnak, hogy a Kárpát-medence és ebben Magyarország versenyképessége növekedjen. Mi úgy látjuk, hogy ennek a gazdaságélénkítő fejlesztési programnak nagyon nagy hatása és jelentősége van, hogy ezt a célt el tudjuk érni. Ahogyan Szijjártó Péter külügyminiszter úr több ízben fogalmazott, a szomszédos népekkel is közös sikertörténetet kell felépítenünk, és ebben Magyarország élharcos vezető szerepet tölt be, hiszen ilyen aktivitást nem látni Európa más országaiban. Tehát példaértékű, amit egyébként a gazdaságfejlesztésért megtesz a magyar kormány és ebben a Külügyminisztérium. Fontos dolog, hogy vonzó beruházási központtá alakítsuk a térséget, ez is záloga egyébként, hogy ezek a gazdaságélénkítő programok megvalósulhassanak. Mi azt látjuk és örömmel látjuk, hogy a Gazdaságvédelmi Alapból a Külügyminisztérium számára 36,5 milliárd forint áll rendelkezésre; nagyon fontos ez. Én végignéztem, itt az elmúlt években nagyon sokan jelentkeztek, több tízezer, közel százezer olyan pályázat érkezett, amely mindenképpen azt mutatja, hogy van erre igény a határon túli magyarság és vállalatok, vállalkozók részéről, és a kormány megadja a lehetőséget a fejlesztésre. Hangsúlyoznám, hogy a felelősségünk mindenképpen egyértelmű Magyarországért, a Kárpát-medencei magyarságért, úgyhogy a KDNP részéről támogatjuk a kormány ezen törekvését. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úrnak a napirend előtti felszólalására a kormány részéről Szijjártó Péter miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm, hogy felvetette ezt a témát. Tekintettel arra, hogy a mi esetünkben az ország határai nem esnek egybe a nemzet határaival, innentől kezdve a mindenkori magyarországi kormányzati politikának kiemelt feladata az, hogy a határon túli magyar közösségeket támogassa. Ez egy egyedülálló felelősségünk, amely felelősségvállalásnak minden kormánynak meg kell felelnie. A határon túl élő magyar nemzeti közösségek vonatkozásában az a célunk, hogy a szomszédos országokkal olyan kapcsolatot alakítsunk és építsünk ki, amelyben a határon túl élő magyar nemzeti közösségek nem a konfliktusok forrásai, hanem erőforrásokká válnak. Az elmúlt években ezért is építettünk pragmatikus külpolitika keretében közös sikertörténeteket a szomszédos országokkal, mert azt gondoljuk, hogy a közös sikertörténetek, legyenek azok a közlekedés, az energia vagy a határon átnyúló fejlesztések tekintetében, adhatnak olyan alapot, amely alapra ráállva a mégoly érzékeny kérdéseket is a siker reményével tudjuk megvitatni, a siker reményével tudjuk megnyitni az ezekről szóló konzultációkat, és mindvégig ott van az a remény, hogy ezeket le is tudjuk zárni. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tehát ha nagyon egyszerűen akarnám megfogalmazni a célt a szomszédos országok vonatkozásában, azt tudom önöknek mondani, hogy jóban akarunk velük lenni; mert ha jóban vagyunk, akkor az jó az adott ország területén élő magyar nemzeti közösségnek is. Ezt, azt hiszem, hogy az elmúlt évek tapasztalatai világosan bizonyítják. Hivatkozhatunk akár a magyar-szerb, akár a magyar-szlovák kapcsolatok dinamikájára is. Tisztelt Képviselőtársaim! Azonban, amikor a nemzetiségekkel, a nemzeti közösségekkel kapcsolatos politikai döntéseket meghozzuk, akkor az rendkívül fontos, hogy legyünk azzal tisztában, hogy nem nekünk Budapestről kell megmondani, hogy az adott nemzeti közösségnek mi a jó, hanem meg kell őket kérdezni, hogy ott helyben nekik mire van szükségük, és amit ők mondanak, nekünk azt kell végrehajtani. És amikor 2015-ben feltettük azt a kérdést, hogy a határon túli magyar nemzeti közösségek szempontjából mi az a legfontosabb kormányzati döntés, amit nekünk meg kell hozni, akkor egyértelműen azt a választ kaptuk, hogy erősítsük meg gazdaságilag a határon túl élő magyar nemzeti közösségeket. Ezért 2016-ban megindítottuk a határon túli gazdaságfejlesztési programokat, amelynek keretében, tisztelt képviselőtársaim, az elmúlt négy esztendő során 55 419 határon túli magyar vállalkozást, határon túli magyar gazdálkodót támogattunk a beruházásaik során összesen 129 milliárd forinttal, magyar költségvetési forrásból. Ezen költségvetési támogatásoknak a következtében a határon túli magyarlakta területeken 236 milliárd forintnyi beruházás jött létre. Ez a 236 milliárd forintnyi beruházás megerősíti a határ túloldalán élő magyar nemzeti közösségeket, erősíti az adott ország gazdaságát is, hiszen ezek a támogatást elnyert vállalkozások helyi beszállítókat alkalmaznak, és helyben fizetnek adót. Így ezek a támogatások hozzájárulnak az adott ország gazdaságának megerősítéséhez, és hozzájárulnak a kétoldalú kapcsolatok még sikeresebbé tételéhez. Szlovákia miniszterelnökének múlt heti budapesti látogatásán is megállapodtunk abban, hogy hamarosan papírra vetjük azokat a feltételeket, amelyek mentén a felvidéki gazdaságfejlesztési programot folytatjuk. A jövő héten, csütörtökön Kijevben az Ukrán-Magyar Gazdasági Vegyes Bizottság ülésén remélem, meg tudunk állapodni arról, hogy a Kárpátalján milyen módon folytatjuk ezt a gazdaságfejlesztési programot, a kormány pedig biztosította a szükséges forrásokat arra, hogy a pályázatokat már megnyert határon túli vállalkozásokat idén ki tudjuk fizetni, és a jövő esztendőben is újabb források állnak rendelkezésre a határon túli gazdaságfejlesztési programokra. Tehát szeretném végül tájékoztatni önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a kormány döntése értelmében a határon túli gazdaságfejlesztési programokat folytatjuk. Vajdaságban, Kárpátalján, Erdélyben és a Székelyföldön, Felvidéken, Muravidéken és a Drávaszögben is számíthatnak a helyi magyar vállalkozások arra, hogy a magyar kormány jövőre is finanszírozni, támogatni, segíteni fogja a fejlesztéseiket és a beruházásaikat. Köszönöm, hogy felvetette ezt a témát, köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[11.20]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, megkérem, tegyék lehetővé, hogy Bánki Erik elfoglalja helyét. Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjából Bánki Erik képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány megjelenése óta Magyarország Kormánya számos gazdaságvédelmi intézkedést vezetett be, melynek legfőbb célja a járvány okozta gazdasági visszaesés mérséklése, a munkahelyek megvédése, illetve új munkahelyek teremtése. A Fidesz-frakció üdvözli és maximálisan támogatja a kormány azon döntéseit, amelyekkel a munkahelyeket kívánja megvédeni. Véleményünk szerint nem megszorításokkal kell kezelni egy válságot, ahogyan azt korábban a baloldal tette, hanem munkahelyteremtéssel és gazdaságösztönzéssel. Mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy a gazdaságot is minél gyorsabban újra tudjuk indítani Magyarországon. Célunk az, hogy napról napra egyre több új beruházás tudjon elindulni. A 2021-es központi költségvetés is azt a célt szolgálja, hogy az emberek egészségének megvédése mellett a járvány elleni sikeres védekezést követően a gazdaság minél hamarabb visszaállhasson a korábbi, európai szinten is kiemelkedő növekedési pályájára. Ezt a célt szolgálja Magyarország történetének legnagyobb gazdaságvédelmi programja, amelynek megvalósítása természetesen a 2021-es költségvetésben is folytatódni fog. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ha a nemzetközi példákat nézzük, akkor azt mondhatjuk, hogy Magyarország kiemelkedően teljesít ezen a területen is, hiszen az egész Európai Unióban a 27 tagország közül összesen három, azaz három olyan ország van, amely a teljes GDP 20 százalékát vagy annál nagyobb összeget fordít a gazdaság újraindítására. Ez a három ország pedig Magyarország mellett Csehország, illetve Németország. Összesen 10 olyan ország van a 27 európai országból, amely a GDP 10 százalékát elérő vagy azt meghaladó gazdaságélénkítő csomagot mert és tudott elfogadni az elmúlt időszakban. Tehát azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, méltán lehetünk büszkék arra a bátor kormányzati magatartásra, azokra a határozott célokra, amelyeket a kormány kitűzött, és amelyeket a Fidesz-frakció teljes mellszélességgel támogatni fog a következő időszakban is. A gazdaság élénkítését, újraindítását szolgáló csomagnak nem más a szerepe és a célja, mint hogy minél több új munkahelyet tudjunk teremteni, minél több beruházást tudjunk támogatni. 2021-ben több mint 2550 milliárd forint fog a magyar költségvetésben erre a célra rendelkezésre állni. A mi gondolkodásunk középpontjában a magyar emberek, a munkahelyek és a munka áll. Teljes mértékben egyetértünk a kormány azon céljával, miszerint annyi munkahelyet kell teremteni, amennyi munkahelyet a válság elvett tőlünk. Az a célunk, hogy mindeközben Magyarország továbbra is megőrizze pénzügyi függetlenségét. A támogatásokat természetesen a leghatékonyabb és a legeredményesebb módon szeretnénk felhasználni. Tisztelt Ház! A gazdaságot újra kell indítani. Kiemelt beavatkozási területet jelentenek azok az ágazatok, amelyek működését a vírus terjedése megakasztotta, illetve azok, amelyek egyébként is hagyományosan erős múltra tekinthetnek vissza. Magyarország Kormánya hónapok óta kemény munkával azon dolgozik, hogy a gazdaságélénkítés, a gazdaság újraindítása eredményesen tudjon elindulni. Ezzel szemben a baloldal ahelyett, hogy kezet nyújtana a bajban, hogy összefogna, és segítené azt, hogy minél gyorsabban tudjuk ezeket a döntéseket meghozni, kifejezetten azért szurkol, hogy a kormány ezen a területen minél kevésbé legyen sikeres. Ez nem meglepő, tisztelt képviselőtársaim, hiszen ezt láthattuk önöktől már a Bokros-csomag idején, illetve a 2009-es gazdasági válság kezelésénél, hogy az önök számára nem a magyar emberek, nem a magyar gazdaság, nem a munkahelyek megtartása fontos, hanem az, hogy minél többet elvegyenek az emberektől. Nézzük, hogy kezelte a válságot a baloldali kormány 2009-ben! Megszüntette a 13. havi nyugdíjat, csökkentette a gyes időtartamát, az általános forgalmi adó kulcsát 5 százalékponttal megemelte, bevonta az adózásba a családi pótlékot, megemelte a nyugdíjkorhatárt, csökkentette a táppénzt, elvett egyhavi bért a közszférában dolgozóktól, ingatlanadót akart bevezetni, de arra már nem maradt ideje, és mindemellett még egy giga IMF-hitellel adósította el az országot. Tisztelt Ház! Azt gondolom, nem kell messzemenő következtetéseket levonni, hogy megállapítsuk azt, mekkora különbség van a polgári kormány gazdaságélénkítő intézkedései és a baloldal embereket sújtó intézkedései között. Azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, nem lehet más a célunk, mint az, hogy Magyarország a lehető legkisebb veszteségekkel vészelje túl ezt a válságot, a magyar emberek minél jobban tudják átvészelni ezt az időszakot, minél hamarabb tudjanak munkához jutni, és minél magasabb életszínvonalat tudjanak biztosítani a családjuk számára. A Fidesz ebben maximálisan támogatja Magyarország Kormányát. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Szijjártó Péter miniszter úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A koronavírus-járvánnyal szembeni egészségügyi védekezés első szakaszát Magyarország sikeresen zárta. Köszönet érte valamennyi magyar embernek, akik rendkívül fegyelmezetten vették tudomásul a korlátozó intézkedéseket. Ugyanakkor a koronavírus-járvánnyal szemben természetesen nemcsak egészségügyi, hanem gazdasági területen is védekezni kell, hiszen a koronavírus nemcsak az emberek életét és egészségét, hanem a munkahelyeit is veszélybe sodorta. Minden egyes gazdasági kihívásokkal teli időszakban előkerül az a gazdaságfilozófiai vita, hogy segélyeket kelle osztogatni, vagy inkább a munkahelyek megmentésére és új munkahelyek létrehozására kelle koncentrálni a költségvetési forrásokat. A segélyek eladósodáshoz, az eladósodás pedig kiszolgáltatottsághoz vezet, ezért ettől Magyarországot most is, ahogy eddig is mindig, meg fogjuk védeni. Munkahelyek létrehozására, a munkahelyek megvédésére koncentrál a kormány gazdaságvédelmi akcióterve. Tisztelettel tájékoztatom önöket, hogy az Európai Bizottság döntését kihasználva 800 ezer euró támogatási összegig összesen 806 magyar vállalat beruházását támogatjuk, amely 806 magyar vállalat kötelezettséget vállalt arra, hogy megtartja azokat a munkahelyeket, amelyekkel már a világjárvány előtt is rendelkezett. Tájékoztatom önöket, hogy a kormány támogatásával 806 magyarországi vállalat 377 milliárd forintnyi beruházást fog végrehajtani hazánkban az elkövetkezendő néhány hónapban. Amikor a világgazdaság hírei csődökről, gyárak bezárásáról, vállalatok megszűnéséről szólnak, akkor Magyarországon több mint egymilliárd eurónyi, több mint 370 milliárd forintnyi beruházást fognak magyarországi vállalkozások végrehajtani a következő néhány hónapban, ezzel pedig 143 618 munkahelyet sikerül megvédeni. Tisztelt Képviselőtársaim! Innen is jár a köszönet és a nagyrabecsülés azoknak a magyar vállalkozásoknak, akik a rendkívüli nehézségek és kihívások közepette is a leépítések és a panaszkodás helyett a munkahelyek megvédését és ennek érdekében bátor döntéseket, beruházásokat vállaltak. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezek azok a vállalatok, amelyeket ellenzéki képviselőtársaink csókosoknak, Fidesz-bérenceknek meg multinacionális vállalatoknak szoktak nevezni: a Bálind Kereskedelmi Kft. Mernyéről, az Orha Művek Nyíregyházáról, a Fülöp Szerkezet Kft. Sóskútról, a Pátzay Szolgáltató Kft. Badacsonytomajról, a Gönczi Kft. Sopronból, a Karsai Műanyagfeldolgozó Orosházáról, a Pata József Gépipari Kft. Fajszról, a Szalai-Busz Szolgáltató Kft. Kiskunfélegyházáról. Ezek azok a magyar vállalkozások, amelyek a magyar gazdaság gerincoszlopát alkotják, és ezek azok a magyar vállalkozások, amelyeknek köszönhetően Magyarország, a magyar gazdaság a világjárvány után erősebb lesz, mint volt korábban. Ezek azok a vállalatok, amelyeket támadnak ellenzéki képviselőtársaink, Fidesz-bérenceznek, miközben az első számú pályázatot, az 1. sorszámú pályázatot erre a kiírásra Kóka János vállalata nyújtotta be, és természetesen nyert, mint ahogyan Leisztinger Tamás vállalkozásait és beruházásait is állami forrásból mindig segítjük. Mert mi azt nem regisztráljuk, hogy ki milyen szavazó, nem regisztráljuk, ki hova húz. Egy magyar vállalkozás beruházása magyar emberek munkahelyét védi meg, magyar embereknek teremt munkát, ezért magyar nemzetgazdasági érdek, hogy ezeket a vállalkozásokat támogassuk, függetlenül bármilyen politikai szimpátiától. Tisztelt Képviselőtársaim! Megyünk tovább. Tájékoztatom önöket, hogy magyarországi vállalatok péntektől újabb pályázati lehetőséggel rendelkeznek majd. [[11.30]] 25 milliárd forintos keretösszeggel péntektől kiírjuk Magyarországon működő vállalatok számára a határon túli beruházások támogatásának lehetőségét. Azok a magyarországi vállalatok, akik a határon túli területeken beruházásokat hajtanak végre, összesen, egy összegben 800 ezer eurónyi támogatást kaphatnak, ez a beruházott összeg 60 százalékát érheti el abban az esetben, ha ezzel magyarországi és határon túli munkahelyeket védenek meg. Mert a mi esetünkben az ország és a nemzet határai nem esnek egybe, felelősséggel viseltetünk a határon túl élő magyarokért is, és ezt ki kell fejezni döntésekkel is, nem csak szavakkal. Tehát péntektől 25 milliárd forintos keretösszeggel magyarországi vállalkozások egyenként 800 ezer eurónyi támogatásra számíthatnak, ha határon túlon hajtanak végre beruházást. Reméljük, hogy minél többen élnek majd ezzel a lehetőséggel is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk.Tisztelt Varju Képviselő Úr! Látom, hogy plüssbabákat hozott be az ülésterembe. Nagyon örülnék, ha azt a legkisebb, éppen a névnapját ünneplő unokámnak adná, de amennyiben nem neki akarja adni, akkor kérem, hogy vigye azt ki [[Derültség. Taps a kormánypártok soraiból. Varju László közbeszól, majd feláll, kezébe fogja a plüssállatokat, és kimegy az ülésteremből.]] mert ön nem kért szemléltetésre lehetőséget, és ennek megfelelően erre nincs lehetőség. [[Zaj.]] Most pedig felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Dúró Dóra, független; Varga-Damm Andrea, független; Varju László, DK; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Zsigmond Barna Pál, Fidesz.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik mai rendkívüli ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk.Tisztelt képviselőtársaim! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Mielőtt megkezdenénk a szavazási eljárást, jelenlét-ellenőrzést tartunk, de azt megelőzően kérem a műszaki páholy munkatársait és a teremszolgálat munkatársait, ellenőrizzék a patkóban a szavazógépek beállítását. Kérem a műszaki páholy dolgozóit, jelezzék vissza nekem, ha rendben van. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Most tartjuk a jelenlét-ellenőrzést. Kérem, hogy szíveskedjenek megnyomni valamelyik gombját a szavazógépnek, most! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] 192 képviselő van jelen, 7-en vannak távol. Az Országgyűlés határozatképes. Tisztelt Országgyűlés! Most sürgősségi javaslatokról döntünk. Az előterjesztő kezdeményezte, hogy a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványról és a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló T/10954. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében, még ezen az ülésen tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslatot T/10954/2. számon a honlapról megismerhették. Kérem Varga László jegyző urat, ismertesse a sürgősségi javaslatot. Parancsoljon, jegyző úr!
Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat a továbbiakban: HHSZ 60. § (1) bekezdése alapján a kormány nevében indítványozom a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványról és a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló T/10954. számú törvényjavaslat sürgős tárgyalását. A sürgős tárgyalás elrendelése annak érdekében szükséges, hogy a jogszabályi rendelkezések a tervezett időpontban hatályba lépjenek. Javaslom, hogy a törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a kiadott napirendi javaslatnak megfelelően az Országgyűlés 2020. június 16-i, keddi rendkívüli ülésnapján kerüljön sor; módosító javaslat benyújtására 2020. június 16-án, kedden, az általános vita lezárásáig legyen lehetőség; a részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg; a Törvényalkotási bizottság a HHSZ 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/10954. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztést 149 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett sürgős tárgyalásba vette. Kérdezem B. Nagy képviselő urat, aki jelezte ügyrendi jelzésben, hogy valami problémája van a szavazógépével: most rendben van? [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, rendben van. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztő kezdeményezte, hogy a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról szóló T/10990. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében, még ezen az ülésen tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslatot T/10990/1. számon a honlapon megismerhettük. Kérem Földi László jegyző urat, ismertesse a sürgősségi javaslatot. Parancsoljon, jegyző úr!
Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat a továbbiakban: HHSZ 60. § (1) bekezdése alapján a kormány nevében indítványozom a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról szóló T/10990. számú törvényjavaslat sürgős tárgyalását. A sürgős tárgyalás elrendelése annak érdekében szükséges, hogy a jogszabályi rendelkezések a tervezett időpontban hatályba lépjenek. Javaslom, hogy a törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig utolsó napirendi pontként az Országgyűlés 2020. június 16-ai, keddi rendkívüli ülésnapján kerüljön sor; módosító javaslat benyújtására 2020. június 16-án, kedden, az általános vita lezárásáig legyen lehetőség; a részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg; a Törvényalkotási bizottság a HHSZ 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. A fentiekre tekintettel a HHSZ 15. § (4) bekezdése és 16. § (3) bekezdése alapján kezdeményezem az Országgyűlés 2020. június 16-ai rendkívüli ülése napirendi javaslatának kiegészítését a jelzett törvényjavaslat általános vitájával. A napirendi javaslat módosítását a törvényjavaslat mielőbbi elfogadásához fűződő társadalmi érdek indokolja. [[11.40]] Az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását indítványozó TÖRVF-Á/6/2020. számú levelem mellékletét a jelzett törvényjavaslattal kiegészítem.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A sürgős tárgyalás kezdeményezésével egyidejűleg a kormány indítványozta, hogy a napirend az előterjesztés tárgyalásával úgy egészüljön ki, hogy az általános vitára a lezárásig, utolsó napirendi pontként kerüljön sor. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/10990. számú előterjesztést az általános vita időpontjának meghatározásával együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztést 151 igen szavazattal, 42 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazattal sürgős tárgyalásba vette. Tisztelt Országgyűlés! Bánki Erik fideszes képviselőtársunk a szükséges számú támogató aláírás benyújtásával kezdeményezte, hogy a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló T/10993. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében még ezen az ülésen tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslatot T/10993/1. számon a honlapról valamennyien megismerhettük. Kérem Varga László képviselő urat, az Országgyűlés jegyzőjét, ismertesse a sürgősségi javaslatot. Parancsoljon, jegyző úr!
Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat a továbbiakban: HHSZ 60. § (1) bekezdése alapján előterjesztőként indítványozom a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló T/10993. számú törvényjavaslat sürgős tárgyalását. A sürgős tárgyalás elrendelése annak érdekében szükséges, hogy a jogszabályi rendelkezések a tervezett időpontban hatályba lépjenek. Javaslom, hogy a törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig az Országgyűlés 2020. június 16-ai, keddi rendkívüli ülésnapján kerüljön sor. Módosító javaslat benyújtására 2020. június 16-án, kedden az általános vita lezárásáig legyen lehetőség. A részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg. A Törvényalkotási bizottság a HHSZ 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. A HHSZ 60. § (2) bekezdése alapján szükséges számú támogató aláírást levelemhez mellékelem.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/10993. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztést 153 igen szavazattal, 38 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazattal sürgős tárgyalásba vette. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2020. június 16-ai rendkívüli ülésének napirendi javaslata egészüljön ki a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló T/10993. számú törvényjavaslat általános vitájával oly módon, hogy az általános vitára a lezárásig a határozathozatalokat követő második napirendi pontként kerüljön sor. Kérem tisztelettel, aki ezzel egyetért, az kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen, ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatalokra kerül sor. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő törvényjavaslatok elfogadásáról is döntünk. Ezzel kapcsolatban felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. §-ának (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslatok zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Most soron következik a Bernben, 1980. május 9-én kelt Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv szerinti szövegének 2009. évi és 2018. évi módosításai kihirdetéséről és a Bernben 1980. május 9-én kelt Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2006. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló T/10515. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/10515/6., összegző jelentését pedig T/10515/7. számon terjesztette elő. Az előterjesztő a törvényjavaslathoz T/10515/5. számon kiigazítást nyújtott be, amely az informatikai hálózaton valamennyiünk számára elérhető volt. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/10515/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 189 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10515. számú egységes javaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 192 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül az egységes javaslatot a kiigazítással együtt elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem… Elnézést kérek, de forgatókönyvet kellett cserélni, mert a megelőző forgatókönyv hibás volt. Soron következik a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény módosítása címmel előterjesztett, T/10524. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/10524/5., összegző jelentését pedig T/10524/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/10524/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 145 igen szavazattal, 49 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10524/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 146 igen szavazattal, 48 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. [[11.50]] Soron következik az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról szóló T/10724. számú törvényjavaslat zárószavazása. Tájékoztatom önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 3. számú módosító javaslat Tordai Bence képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 158 nem ellenében és 3 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Tisztelt Ház! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, továbbá az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10724. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 166 igen szavazattal, 5 nem ellenében és 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény módosításáról szóló T/10735. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/10735/6., összegző jelentését pedig T/10735/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja az 1. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Az 1. számú módosító javaslat Burány Sándor, Szabó Timea és Tordai Bence képviselők indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 129 nem ellenében és 22 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/10735/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10735/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 132 igen szavazattal, 51 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a nemzeti önazonosság védelméről szóló P/10760. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a politikai nyilatkozat elfogadásához az országgyűlési képviselők több mint felének igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a P/10760. számú politikai nyilatkozat benyújtott szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a politikai nyilatkozatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló T/10303. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/10303/5. számon, összegző jelentését pedig T/10303/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Arra figyelemmel, hogy ennek az 1-22., a 24., a 25., a 27. és a 28. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10303/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 1-22., a 24., a 25., a 27. és a 28. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 181 igen szavazattal, 10 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10303/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 183 igen szavazattal, 10 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10303/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 183 igen szavazattal, 9 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10303/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 184 igen szavazattal, 9 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket a házszabály… [[Jelzésre:]] Elnézést kérek, egy beleolvasás történt. Soron következik az egyes törvényeknek az örökbefogadások elősegítésével összefüggő módosításáról szóló T/10516. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/10516/11., összegző jelentését pedig T/10516/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat, a Párbeszéd képviselőcsoportja a 6. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. és a 6. számú módosító javaslatokban azonos tartalommal terjesztett elő indítványt Hohn Krisztina és Szabó Timea képviselő asszony. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezeket a javaslatokat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatokat 60 igen szavazattal, 131 nem ellenében és 3 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. [[12.00]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 7. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10516/11. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 7. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 7. pontját 171 igen szavazattal, 22 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10516/11. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 170 igen szavazattal, 22 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10516/15. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 171 igen szavazattal, 22 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10516/15. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 171 igen szavazattal, 22 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Soron következik az Erzsébet-táborokról szóló T/10521. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/10521/8. számon, összegző jelentését pedig T/10521/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 2., 3. és 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Tóth Bertalan frakcióvezető úr és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezeket a javaslatokat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat is Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezeket a javaslatokat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat is Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezeket a javaslatokat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 40 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10521/8. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 140 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10521/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10521/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a különleges gazdasági övezetről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló T/10527. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/10527/5. számon, összegző jelentését pedig T/10527/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/10527/5. számú összegző módosító javaslat 2. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 3., 5., 6., 7. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10527/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 3., 5., 6. és 7. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 2. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10527/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 2. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 186 igen szavazattal, 3 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [1: Dr. Varga László Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10527/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[12.10]] Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10527/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10527/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a veszélyhelyzet megszüntetéséről szóló T/10747. számú törvényjavaslat zárószavazása. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10747. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 192 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10747. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 191 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. [[Dr. Vadai Ágnes: Nemzeti, keresztény, családbarát kormány.]] Most soron következik a veszélyhelyzet megszüntetésével összefüggő átmeneti szabályokról és az egészségügyi készenlétről szóló T/10748. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/10748/14. számon, összegző jelentését pedig T/10748/15. számon terjesztette elő. Tájékoztatom Önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 6., 7., 8. számú, az MSZP képviselőcsoportja a 3. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 6. számú módosító javaslat Szabó Timea indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 133 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat is Szabó Timea képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a 7. számú módosító javaslatot 38 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[Az eredményjelző táblán 38 igen, 153 nem és 2 tartózkodás jelenik meg.]] A 8. számú módosító javaslat is Szabó Timea képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a 8. számú módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és Harangozó Tamás képviselők indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Az 5. számú módosító javaslat Harangozó Tamás és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 58., 59., 60. és 61. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10748/14. számú javaslat minősített többséget igénylő 58., 59., 60. és 61. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 135 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10748/14. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében és 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10748/18. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10748/18. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvények Csongrád megye névváltozásával összefüggő módosításáról szóló T/10755. számú törvényjavaslat zárószavazása. [[12.20]] Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10755. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 189 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10755. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 190 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Megköszönöm együttműködésüket. Most kettőperces technikai szünetet tartunk. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk munkánkat. Soron következik a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványról és a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/10954. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Miniszter úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország és a magyar kormány külpolitikájának egyik sarokköve az erős közép-európai együttműködés felépítése. Ebben a munkában és ennek a célnak az elérésében természetesen nem akadályozhat meg minket a térségbeli népek közös történelmének sok esetben eltérő emlékezete és eltérő értelmezése. Mi, magyarok nem a múltbéli különbségeket, hanem a jelen és a jövő közös pontjait keressük, amikor sikeres együttműködésről hozunk döntéseket. Ennek a megközelítésnek a jegyében folytatunk párbeszédet valamennyi szomszédos országgal. A kölcsönös sikertörténetek felépítése terén sikerült látványos eredményeket elérnünk az elmúlt időszakban több viszonylatban is, elég csak talán Magyarország Szerbiához vagy Szlovákiához fűződő kapcsolatainak dinamikájáról beszélni itt. Mi azt gondoljuk, hogy ha praktikus kérdésekben megállapodásokat, sikertörténeteket tudunk tető alá hozni, akkor az összességében jó hatással van a két ország kapcsolatára, valamint az adott ország területén élő nemzeti közösség életkörülményeire is. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindez azonban nem szabad, hogy elhomályosítsa korábbi közös sikereinket és közös örökségünk értékes elemeiről való gondoskodásunk felelősségét. Ilyen mások mellett Közép-Európa egyedülálló építészeti öröksége, melyet az itt élő nemzetek, az elődeink építettek és hagytak ránk. Magyarország Kormánya felelősséget érez aziránt, hogy a közép-európai identitás kulturális alapjait is meg tudjuk erősíteni. Ezért tartjuk kiemelten fontosnak, hogy különös gondot fordítsunk elődeink építészeti teljesítményének megőrzésére, gondos és kellő körültekintéssel történő ápolására. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslat a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány létrehozására és a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány részére történő vagyonjuttatás mikéntjére tesz javaslatot. A törvényjavaslat rendelkezik egyrészt magának az alapítványnak a létrehozásáról, rendelkezik a közérdekű célokról, rendelkezik az alapítással összefüggő feladatokról, másrészt pedig rendelkezik a feladatok ellátásához szükséges, az alapító részéről juttatásra kerülő állami vagyon biztosításáról is. A vagyonkezelő alapítványokról szóló törvény értelmében vagyonkezelő alapítvány az alapító által rendelt vagyon kezelésére és az ebből származó jövedelemnek az alapító okiratban megjelölt feladatok megvalósítása, valamint a kedvezményezettként megjelölt személy, illetve személyek javára történő vagyoni juttatás céljából alapítható. Ezen törvényjavaslat alapján, tisztelt képviselőtársaim, az alapítvány feladata a közép-európai térség egyes műemléki vagy műemléki védelemben nem részesülő, de kulturális, történelmi, művészeti, építészeti értékkel rendelkező és magyar vonatkozásban jelentőséggel bíró épületek, építmények megőrzéséhez való hozzájárulás. Az alapítvány ezen épületek és építmények állagmegóvása, felújítása, fenntartása céljából végezné tevékenységét, ahogyan azokat a feltételeket is biztosítaná, amelyek az említett épületek és építmények oktatási, tudományos, kutatási célú, építészeti szempontú tanulmányozásához, vizsgálatához szükségesek. [[12.30]] Mindehhez szükség van sok esetben ezen épületek és építmények közvetlen vagy közvetett módon történő megvásárlására is. Ezen felül az alapítvány ezekre az épületekre, építményekre is kiterjedő, az épített örökség megőrzéséhez, megóvásához, védelméhez kapcsolódó oktatási, tudományos tevékenységet végző szervezetek, intézmények munkáját is segítené. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezen célok elérése érdekében a törvényjavaslat ennek az alapítványnak a működését és ezen alapítvány működési céljait közérdekűnek minősíti. Az alapítvány céljainak megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenységet végez, amely keretében az alapító által rendelt, valamint az alapítványhoz csatlakozók és adományozók által juttatott vagyont kezeli. Az alapítvány céljainak támogatása olyan pártpolitikai dimenziókon felül álló ügy, amely a mindenkori kormány széles körű társadalmi elváráson nyugvó, meghatározott feladatát képezi. A törvényjavaslat alapján az alapítvány részére a MANEVI Zrt. és a Comitatus-Energia Zrt. részesedését megtestesítő értékpapír tulajdonba adásával megvalósuló alapítói vagyonjuttatásról a külgazdasági és külügyminiszter, az alapítvány további vagyonáról pedig a kormány gondoskodik. A nemzeti vagyonról szóló és 2011-ben elfogadott törvény, valamint az állami vagyonról szóló és 2017-ben elfogadott törvény szerint állami vagyon tulajdonjogát átruházni csak törvényben meghatározott feltételekkel és törvény által meghatározott esetekben, fő szabály szerint csak törvény rendelkezése alapján lehet. A nemzeti vagyonról szóló törvény és az állami vagyonról szóló törvény rendelkezéseire tekintettel az alapítvány részére történő alapítói vagyonjuttatásra is e törvény rendelkezéseivel kerülne sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel arra, hogy egy fontos nemzeti cél végrehajtásáról van szó, arra kérem önöket, hogy támogassák ezen törvényjavaslatot, és szavazzanak majd annak elfogadása mellett. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Szijjártó Péter miniszter úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy nemzet ereje abban rejlik, hogy képese átadni az utókornak mindazt a hagyományt, kultúrát, emlékezetet, amit a jelenkor embere is az őseitől örökölt meg. Mondhatni, ezek a mi ingatlanaink és ingóságaink. Sajnos a magyarság helyzete speciális Európában, a mi őseink jelenlegi határainkon kívül is hagyományoztak ránk olyan épített örökséget, amely az anyaország gondoskodása nélkül nagy valószínűséggel a közeli vagy távoli jövőben enyészetté válna. Jelen törvényjavaslat jól illik a 2010-ben elindult nemzetpolitikai célok közé. Természetesen a határon túli épített örökség védelmére az elmúlt évekből számos példát felsorolhatnék. A teljesség igénye nélkül említeném meg a Rómer Flóris-terv keretében a borsi Rákóczi-kastély felújítását vagy a palágykomoróci református templom helyreállítását. De zajlik szatmárnémetiben az egykori Pannónia szálló szecessziós épületének felújítása, illetve annak előkészítése. Jelen törvényjavaslat azt a nemes célt szolgálja, hogy a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány életre hívásával támogatást nyerjen a közép-európai régió magyar vonatkozású műemléki vagy műemléki védelemben nem részesülő, de a magyarság számára fontos örökséggel bíró épületek fennmaradása, megőrzése és fenntartása. Vitathatatlan, hogy ez közös ügyünk, amellyel, ha úgy tetszik, az utókornak teszünk nagy szolgálatot. Most még sok épület megmenthető, de ha nem cselekszünk, 5-10 vagy 15 év múlva talán már csak romokat találunk. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! A törvény szövege rögzíti, hogy az alapítvány alapító okiratában gondoskodni kell arról, hogy az alapító okiratban az alapítói jogok teljes körének gyakorlására az alapítvány kuratóriuma kerüljön kijelölésre. A már eddig is létező feladat finanszírozását az alapítvány létrehozásával és a számára történő vagyonjuttatással jelen törvényjavaslat jelentősen átalakítja. Bízom benne, hogy ezzel a Kárpát-medencei értékmentés egy magasabb fokozatba kerülhet. Véleményem szerint az önálló gazdálkodás biztos és stabil anyagi hátteret adhat az alapítványnak feladata ellátásához. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja az épített magyar örökség megőrzésére létrehozandó alapítványt és ehhez az anyagi erőforrások biztosítását. A törvényjavaslat célja egyértelműen túlmutat a pártpolitikán, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Most megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos törvényjavaslat van előttünk, egy nagyon fontos területet érint ez a javaslat. Azért, hogy elkezdjem a vezérszónoki felszólalásomat, egy példát szeretnék ideidézni ezzel kapcsolatban, mégpedig Rómer Flóris életéről mondanék néhány gondolatot. Őt tekintik Magyarországon a régészet atyjának; művészettörténész, festőművész, egyetemi tanár. 1815-ben Pozsonyban született és 1889-ben Nagyváradon halt meg. A váradolaszi temetőbe temették el, és ez a váradolaszi temető egy jó példa arra, hogy milyen fontosak a nemzeti értékeink, amelyek Trianon után máshová kerültek. A váradolaszi temető Nagyvárad Házsongárdja volt. 1779-ben nyitották meg, idetemetkeztek a nagyváradi polgárok, a kiemelkedő egyházi, irodalmi és közéleti emberek, ez volt az ő végső nyughelyük; püspököknek, egyetemi oktatóknak, híres építészeknek, festőknek, irodalmároknak, a polgármestereknek, Bihar megye történelmi családjainak is a nyughelye. És mi történt vele Trianont követően? Felszámolták, Mihai Viteazul névre keresztelték át, egy történelmi magyar közterületet, és a megye és a város történelmétől idegen elnevezése lett ennek a régi magyar közterületnek. Az ő példáján láthatjuk, hogy miért fontos megőrizni a határon túli emlékeket. Ez nekünk, azt gondolom, anyaországi nemzedékeknek is egy nagyon-nagyon fontos kötelezettségünk. Rómer Flórist azért idéztem ide, mert lett egy terv, a kormányzatnak egy terve, 2015-ben a Kárpát-medencei magyar műemlékek megóvására, felújítására hozták létre; feladata még magyar vonatkozású épített örökség kutatása, dokumentálása. A terv megvalósítását a Teleki László Alapítvány végzi. Tehát ebből is látszik, hogy e tekintetben is Rómer Flóris nagyon fontos személyiség. De szeretnék néhány példát ideidézni, hogy mi az, ami nagyon láttatja azt, hogy a határon túlra került épített vagy művészeti alkotások milyen formában kerültek veszélybe az elmúlt időszakban. Látni kell, hogy amikor valamit lerombolnak, egy műemléket, az általában mindig tudatos, célja a valódi történelmi múlt elhomályosítása, elfeledésre ítélése, sokszor a helyükre új műemlék kerül új ideológiával. Reményik Sándor így írt erről: „Fekete erdő van közöttünk, / Keserű árok van közöttünk, / Ledöntött szobrok, elnémult harangok / Kísértenek közöttünk.” Így írt róla, hiszen ledöntött szobrok, megtépázott magyar múlt, ez jellemezte a Trianon után kialakult helyzetet a határon túl. Szeretném néhány műemlékre felhívni a figyelmet, amely nagyon fontos volt a magyar állam szempontjából. Az 1896. évi VIII. törvénycikk állított fel műemlékeket, millenniumi műemlékeket Magyarországon. Ilyen volt a dévényi Árpád-szobor; ahol a Duna befolyt magyar területre, ott állították fel 1896-ban a Jankovits Gyula szobrász által készített művet, amely a 907-es pozsonyi csatára is emlékeztetett. A 21 méter magas korinthoszi kőoszlop tetején Árpád-kori magyar vitéz szobra állt. [[12.40]] Mi történt vele? 1921-ben felrobbantották. A hétből a másik emlékmű a Zobor-hegyi millenniumi emlékmű volt Nyitra mellett: az 587 méter magas Zobor-hegy tetejére építették, a honfoglalás egyik utolsó diadalmas csatájának a helyszínére, ahol Huba, Zoárd és Kadocsa vezérek vívták dicső csatájukat. S mi történt ezzel a millenniumi szoborral? 1921-ben magát az emlékművet is ledöntötték. A munkácsi millenniumi emlékmű is majdnem hasonló sorsra jutott. A munkácsi millenniumi emlékművet ledönteni ugyan nem tudták, felrobbantani nem merték; felállványozták, leszerelték a négy és fél méter fesztávolságú turulszobrot. A brassói millenniumi emlékmű is hasonló sorsra jutott: a 21,5 méter magas dór oszlopokon álló Árpád-kori fegyveres harcost is amely Jankovics Gyula alkotása volt, és a brassói Cenk-hegyen állt román nacionalisták robbantották fel. A zimonyi várhegyi millenniumi emlékmű egy picit jobban járt, hiszen az 1896-ban készült el a turulszoborral, egy 37 méter magas építményen helyezték el amelyet a nép Hunyadi-toronynak nevezett el a 4,5 méter szárnyfesztávolságú turulszoborral a tetején, amely a munkácsi szobornak volt a párja, 1924-ben szerb fiatalok ezt is leverték, összetörték a szobrokat, a jelképeket, a feliratokat levésték. De ugyanígy járt a pozsonyi Mária Terézia-szobor és a szoborkomplexum is. Azt lehet tehát látni, hogy ezeket a magyar emlékeket, amelyek a határon túlra kerültek, az utókor nem igazán becsülte meg, megvédeni sem igazán sikerült ezeket. Ezért is nagyon fontos, hogy ami ma még létezik, az épített örökség, amely a Kárpát-medencében, Közép-Európában, a jelenlegi határainkon túl található, az valamilyen formában védelemre kerüljön. De ha már itt tartunk, azért kritikát is szeretnék megfogalmazni a kormány elmúlt évtizedével kapcsolatosan az örökségvédelmi rendszerrel összefüggésben. Szakemberek fogalmaztak meg kritikát a kormány örökségvédelmi rendszeréről. Elsősorban azt róják fel a kormánynak, hogy fővárosi presztízsberuházásokra milliárdokat költ, míg a szakmai intézmények szép lassan elsorvadnak, vegetálnak. A területen ad hoc döntések születnek, nincs, aki keretet szabjon ennek, nincs, aki összefogná az ez irányú politikát; nincs irány, érdekek mentén alakítják a szabályokat az örökségvédelmi rendszer az elmúlt évtizedben Magyarországon darabokra hullott. Az intézmények tologatása, feldarabolása csak rontott a helyzeten, folyamatos a bizonytalanság, emiatt a legjobb szakemberek elhagyták ezt a területet. Nincs átfogó elképzelés az örökségvédelemről. A kormány a kevéssé összetartozó szakterületek korábbi összevonásával apránként szinte teljesen felszámolta a műemlékvédelmet Magyarországon. Létezett még a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, a KÖH, amely azonban megszüntetésre került, s feladatai átkerültek a kormányhivatalokhoz; ott politikai vezetők irányítása alatt a gyámüggyel vagy például a növényvédelemmel együtt hozták meg a nem ritkán szakmailag megkérdőjelezhető döntéseket. Egyes vélemények szerint az ingatlanlobbi és a fideszes nagyvárosok polgármestereinek érdekeit sértette a szigorú szabályozás, ezért szüntették meg az Örökségvédelmi Hivatalt, hiszen a műemlékeket érintő fejlesztések esetén a KÖH folytatta le az építési engedélyezési eljárást, felügyelte az építkezés menetét, adta ki a használatbavételi engedélyeket, már ha az építkezések megfeleltek a hivatal által előterjesztett feltételeknek. Az örökségvédelem módszeres lebontásának egyik állomása volt a Forster Központ megszüntetése. A kormány Várba költöztetése miatt a műemléki gyűjtemények helyzete válságos állapotba került, a fotótár, a tervtár egy csőtörés nyomán elázott. Megállapíthatjuk, hogy az örökségvédelem területén elmaradt a rendszerváltás, azt a napi politika, egyéni és különböző gazdasági érdekek irányították az elmúlt időszakban. Egyesek nagyon súlyos kritikát fogalmaztak meg: egészen a Ceauşescu-rendszer műemlékvédelmi politikájával húztak párhuzamot az Orbán-kormány műemlékvédelmi politikáját illetően, ugyanis amikor Ceauşescu falurombolási tervének útjában állt a műemlékvédelem, akkor egyszerűen megszüntette azt Romániában a 70-es években, és Magyarországon is az Orbán-kormány alatt drasztikus átszervezésekről, leépítésekről, hatáskörelvonásokról, intézménymegszüntetésekről beszélt az egész szakma. Ebből is láthatjuk, hogy azért nagyon súlyos problémák vannak a műemlékvédelem területén Magyarországon. Ezért is örülünk, hogyha vannak olyan jogszabályok, amelyek előremutatóak lesznek, vagy olyan kezdeményezések, amelyek ezt az állóvizet kimozdítják. Maga a törvényjavaslat, amely benyújtásra került, és amely a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványról és a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szól, alapvetően támogatható, hiszen fontos célok kerülnek megfogalmazásra benne, a műemléki vagy műemlékvédelemben nem részesülő, de kulturális, történelmi, művészeti értékkel rendelkező, magyar vonatkozású történelmi, kulturális örökség, s a többi, s a többi, értékek megőrzése a célja, erre hozza létre a kormány ezt az alapítványt. Az alapítvány tulajdonjogába kerülhetnek, amit ő megvásárol, amelyek magyar szempontból kulturális, történelmi, művészeti, építészeti értékkel rendelkeznek, és ennek a megőrzése nagyon fontos a magyar nemzet tudata szempontjából, a magyar nemzet összetartozása, emlékeink, épített emlékeink megőrzése szempontjából. A jogszabály vagyonkezelésről szól, illetve szól arról is, hogy milyen vagyontárgyakat biztosít az alapítvány rendelkezésére, mit ad át, miből tud majd gazdálkodni ez a szervezet. Itt azért nagyon fontos megjegyezni, hogy az az összeg, amely vagyonjuttatásként az alapítvány rendelkezésére lesz bocsátva, a cél megvalósításához egy hihetetlen mértékben kicsi összeg, tehát ebből az összegből, amely itt elkülönítésre és átadásra kerül vagyonjuttatásként az alapítványnak, az nem tudja betölteni azt a célt, amilyen célt ez a javaslat megfogalmaz. Itt százmilliókról beszélünk, egészen pontosan 187 millió forintról fogunk beszélni, ami a magyar épített környezet, a határon túli épített környezet, a magyar műemlékek megvédésére, mondhatjuk, nulla. Itt több száz, több ezer olyan műemlékről van szó, amelyet meg kellene védenünk. Nemrégiben volt egy szakmai kongresszus Marosvásárhelyen, ahol azt mondták, hogy csak körülbelül Székelyföldön legalább ezer olyan épület van, amelynek az állagmegóvása fontos lenne, amely a magyar nemzet szempontjából fontos értéket hordoz magában, és ezek egy része, ha nem nyúlunk hozzá, már néhány év alatt vagy egy évtized alatt is az enyészet részévé válhatna. Ezért nagyon fontos, hogy mielőbb minél nagyobb mellé tett összeggel tudjon gazdálkodni ez az alapítvány, és be tudja tölteni azt a célt, amiért a parlament azt létrehozná. Még egy gondolat arról, hogy milyen részvényeket is kap az alapítvány. A MANEVI Zrt. 100 darab törzsrészvényét, illetve a Comitatus-Energia Zrt. 8700 darab törzsrészvényét kapja meg. A MANEVI Zrt.-t már 1997. március 1-jén megalapították, tulajdonosa a magyar állam, a tulajdonosi jog gyakorlója a Külgazdasági és Külügyminisztérium. A cég jegyzett tőkéje, mint mondottam, 100 millió forint. Fő tevékenysége: saját tulajdonú, bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése, viszont ennek a cégnek a nettó árbevétele például 2018-ban 1 millió 841 ezer forint volt, de az adózott eredménye például 2013-ban 3,1 millió vagy 2016-ban 1,3 millió forint volt én nem tudom, hogy ebből az összegből, ezekből a bevételekből mire fogja futni. Itt tehát nem tízszeres szorzóval kellene számolni, hanem százszoros vagy adott esetben ezerszeres szorzóval kellene számolni, hogyha egy ilyen célt akarunk megvalósítani, akkor sokkal, de sokkal nagyobb összegre lenne szükség. [[12.50]] De ugyanez a helyzet a Comitatus-Energia Zrt.-vel kapcsolatosan is, melynek a székhelye Miskolc, a létesítő okirata 2011. május 31-én kelt, és fő tevékenysége a villamosenergia-termelés. Ennek a cégnek a jegyzett tőkéje 87 millió forint, tulajdonosa a magyar állam, és a joggyakorló a Külgazdasági és Külügyminisztérium. A részvények száma: 8700 darab törzsrészvény, egyenként 10 ezer forint értékben. Tehát azt látjuk, hogy ez egy nagyon fontos terület, amihez most hozzányúlunk. Nagyon fontos lenne, hogy megbecsüljük az épített környezetünket, a magyar történelem emlékeit, az építményeket, amelyek határon túl rekedtek. Itt beszélünk templomokról, főúri udvarházakról, amelyek lassan enyészetté válnak, gyönyörű falusi kastélyokról, és nagyon sok minden másról, amit kötelességünk lenne megőrizni. Ezért azt gondolom, hogy az irány jó, támogatható, de sokkal erőteljesebben kellene fellépni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Megadom a szót Juhász Hajnalkának, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Kiemelten fontos a magyar épített örökségünk védelme, hiszen kulturális örökségünk, kulturális identitásunk meghatározó és nélkülözhetetlen eleme. A történelmi épületek és épületegyüttesek esztétikai értéket képviselnek, valamint egyre több esetben mutatkozik igény a történelmi környezet megismerésére és fenntartására is a helyi lakosság körében. A törvényjavaslat célja a közép-európai régió egyes műemléki, műemléki védelemben nem részesülő, de kulturális, történelmi, művészeti értékkel rendelkező és magyar vonatkozásban történelmi, kulturális, művészeti gyökerei, múltja, hagyománya, öröksége szempontjából jelentőséggel bíró épületek, építmények fennmaradásának, megőrzésének, fenntartásának megvalósítására irányuló tevékenység előmozdítása. Ennek érdekben az Országgyűlés a javaslattal a kormányt arra hívja fel, hogy az állam nevében tegye meg a szükséges intézkedéseket a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány közérdekű vagyonkezelő alapítvány formájában történő létrehozására. Az alapítvány feladata a közép-európai régió egyes műemléki vagy műemléki védelemben nem részesülő, de kulturális, történelmi, művészeti, építészeti gyökere, múltja, hagyománya szempontjából jelentőséggel bíró épületek, építmények állagmegóvása, felújítása és fenntartása. Ezen túlmenően az épített örökség megőrzéséhez, illetve védelméhez kapcsolódó oktatási, tudományos tevékenységet végző szervezetek, intézmények hallgatói, tanulói, illetve mindezekkel foglalkoztatásban álló külföldi kutatásaihoz, szakmai gyakorlatához szükséges feltételek megteremtése. Az érintett épületek a helyi lakosság történelmének és életének fontos részét képezték és képezik, és azóta is az egyes régiók kulturális identitásának fontos tényezői, közösségmegtartó szerepük éppen ezért vitathatatlan. A jövő nemzedéke számára történő megóvás érdekében éppen ezért szükséges azoknak a fenntartható megoldásoknak a feltárása is, amelyek lehetővé teszik, hogy a műemlékvédelem ne csupán állagmegóvást jelentsen, hanem lehetőség legyen az épületek építészeti szempontú tanulmányozására és vizsgálatára is. A törvényjavaslat értelmében az 1. számú mellékletben szereplő állami vagyonelemeket ingyenesen, nyilvántartási értéken történő átvezetéssel az induló tőke növelése érdekében alapítói vagyoni juttatásként az alapítvány tulajdonába kell adni. Az alapítói vagyonjuttatásra a nemzeti vagyonról szóló, valamint az állami vagyonról szóló törvény rendelkezéseire figyelemmel kerül sor. Az alapítvány a céljainak megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenységet végez, amely keretében az alapító által rendelt, valamint az alapítványhoz csatlakozók és adományozók által juttatott vagyont kezeli. Felhívom a figyelmet, hogy a javaslat jelentős garanciákat intézményesít az alapítvány tulajdonába kerülő vagyonelemek vonatkozásában. Az alapítvány tulajdonába adandó részvénycsomag elidegenítésére vonatkozó szándék esetében az államot vételi jog illeti meg, és harmadik személy részére kizárólag akkor kerülhet sor az elidegenítésre, ha az állam nem kívánja megkötni a vonatkozó jogügyletet. A vételi jog gyakorlása érdekében az alapítvány köteles a vagyonelem megvásárlására az államnak a miniszterhez eljuttatott nyilatkozattal ajánlatot tenni. Amennyiben az állam az elővásárlás jogával nem kíván élni, vagy ha a nyilatkozat közlésétől számított 90 napon belül nem tesz nyilatkozatot, úgy az állam vételi joga megszűnik. Az alapítvány közérdekű céljaira és feladatellátására tekintettel a javaslat rendelkezik arról, hogy az alapítvány további vagyonának biztosításáról a kormány gondoskodik. Tisztelt Képviselőtársaim! Az alapítvány céljainak megvalósítása jelentős történelmi, kulturális és építészeti értékek megóvása, hiszen közös kulturális örökségünk megőrzése nélkülözhetetlen a kulturális identitásunk megőrzése érdekében, mindamellett méltóan szolgálja a közép-európai együttműködést, ezért a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Most megadom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! A törvény közérdekű vagyonkezelő alapítványként létrehozza ahogy ezt az előttem szólók is már elmondták a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványt. Feladatául jelöli ki a közép-európai régióban kulturális, történelmi, művészeti, építészeti értékekkel rendelkező magyar vonatkozású épületek megszerzését, felújítását, fenntartását, az építészeti szempontú tanulmányozásához szükséges feltételek biztosítását, valamint tudományos tevékenységet végző intézmények hallgatói, illetve azzal foglalkoztatási jogviszonyban állók kutatásaihoz szükséges feltételek természetben vagy pénzbeli juttatás formájában történő támogatását. Ahogy azt az előttem szólók már szintén elmondták, az alapítók által rendelkezésre bocsátott vagyonát az alapítvány önállóan kezeli, további vagyonának és költségvetési támogatásának biztosításáról a kormány gondoskodik. Magyarország már hosszú ideje figyelmet fordít a határon túli magyar területeken fekvő épített örökségünk védelmére. A Teleki László Alapítvány a 2006-os megszüntetéséig látott el hasonló feladatot, majd 2010 után folytatta ezt a tevékenységét a Miniszterelnökség keretein belül. A 2015-ben indult Rómer Flóris-terv keretében száz határon túli ingatlanon kezdődtek el a felújítási munkálatok. Ezért is meglepő, hogy gyakorlatilag ugyanerre a feladatra minden különösebb magyarázat nélkül most egy másik alapítványt is létrehoznak a két szervezet viszonyának tisztázása nélkül. Az alapítványban állami tulajdonú cégek vesznek részt, nevezetesen a külügyi tárca fennhatósága alá tartozó MANEVI Zrt. és a szintén állami tulajdonban álló Comitatus Zrt. Nem pusztán támogatásokat oszt majd szét, hanem a rendelkezésére bocsátott állami vagyonnal önállóan gazdálkodik. A két érintett vállalat szerepelt már a hazai sajtóban egy-egy nagyobb értékű határon túli ingatlan, mint például a Szatmárnémetiben álló Pannónia szálló ez a Hotel Dacia és a szlovéniai Lendván található üdülőkomplexum megvásárlása kapcsán. Az előbbi ugyan valóban épített örökségünk része, de rendkívül elhanyagolt állapotban van, és rengeteg pénzt igényel majd a felújítása, az utóbbi viszont egy működő gazdasági vállalkozás, kulturális értéke ennélfogva nem nagyon van. Az MSZP a törvényjavaslat elfogadását a tisztázatlan körülmények miatt nem támogatja.
Köszönöm szépen, Kunhalmi Ágnes képviselő asszony. Most megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, jegyző úr.
Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat mindenképpen nemes célokat szolgál. Én azt hiszem, hogy itt a Ház mindkét oldalán abban egyetértünk, hogy az épített örökség védelme fontos cél, és abban is egyetértünk, hogy Magyarországnak természetesen van feladata, és jó esetben van arra lehetősége is, ha megfelelőek a viszonyok, hogy részt vegyen a történelmi Magyarország területén, de ma határon kívül található magyar kulturális vonatkozású műemlékek felújításában, karbantartásában, megőrzésében. [[13.00]] Ezek egy megfontolt külpolitika és kultúrpolitika esetén olyan összetartó erőt jelentenek, olyan kulturális kapcsolatot alakítanak ki, olyan kulturális szövetet építenek, amelyben gazdagodik vagy megmarad a magyar kulturális örökség, de ugyanakkor az a nagyon színes kapcsolatrendszer is, amely ezekhez az építményekhez tartozik, az a sokfajta kulturális kontextus is, amibe ezek beágyazódnak, jelentőséget kap, megerősödik. Így hát ezek olyan típusú kulturális intézkedések, lépések, amelyeknek jó esetben mindenki a nyertese. Nem véletlen, hogy töretlen gyakorlata a rendszerváltás óta minden kormánynak, beleértve, tisztelt képviselőtársaim, a baloldali kormányokat is, hogy nyújtanak támogatást ilyen típusú felújításokra államközi együttműködésben vagy más módon, és hogy keresik a módot arra, hogy hogyan lehet Magyarország részese e kulturális örökség megőrzésének, hogyan vállalhat ebben szerepet. Van ennek ma is gyakorlata a Teleki Alapítványon keresztül, amivel egy sor bajunk van, de ez most ennek a vitának nem tárgya, mindenesetre ez egy létező, adott esetben pozitív eredményeket is hozó gyakorlat, amit ma a kormány ezen a területen folytat. Ebben a pillanatban jutunk el a mostani törvényjavaslathoz, mert mindez rendben van, mindebben egyetértünk, de akkor miért van szükség erre a törvényjavaslatra? Erre sem az indoklás, sem a miniszteri expozé nem adott választ. Nem derül ki, hogy mi az a többlet, amit egy új alapítvány létrehozása és egy jó nagy adag állami vagyonnak az ebbe való bevitele jelent ehhez képest. Mert igaza van Gyüre Csaba képviselőtársamnak, hogy ez a vagyon nem fogja egyébként eltartani ezt a fajta tevékenységet. Tehát minden valószínűség szerint helyénvaló módon a továbbiakban is állami támogatást, költségvetési pénzt fogunk fordítani erre a célra. Azt nem állítom, hogy ennek az elköltése eddig átlátható lett volna, ezzel nem vádolom a kormányt, mint általában az ilyen típusú kiadások, ez is meglehetősen átláthatatlan rendszerben történt, de most sikerül még egy lépéssel távolabb vinni egyébként ennek a pénznek az elköltését a közvélemény figyelő tekintetétől és egyáltalán attól a kontrolltól, ami lehetővé tenné, hogy legalább fogalmat alkossunk arról, hogy milyen típusú kiadások történnek ezen a területen. Ez egy gyakori technikája a kormánynak más ügyekben, az Erzsébet-táboroktól a sportlétesítményekig alkalmazzák ezt a technikát; úgy tüntetik el a közpénzt, hogy létrehoznak valamilyen, egyébként nemes cél érdekében egy alapítványt, és ebbe állami vagyont tolnak bele, illetve a további években majd költségvetési támogatást fognak beletolni, és utána mossák a kezüket, ha ez egyébként nem megfelelő módon költődik el. Hiszen az alapítvány így döntött, amúgy sem átlátható, nem nyilvános, a miniszter majd azt fogja mondani, hogy alapítóként ő nem tud abba belebeszélni, hogy mi történt ezzel vagy azzal. Az mindenképpen árulkodó és a maga módján tanulságos, hogy viszonylag részletesen le is írják azt, hogy mire lehet itt számítani, hiszen meglehetősen részletes szabályok vannak arra az esetre, ha nem az eredeti célnak megfelelően használnák fel a vagyont, mindezt egy olyan alapítványnál, aminél önök fogják kinevezni egyébként a kuratóriumot; úgy tűnik, a saját embereikben sem bíznak meg. Végül, valóban az a helyzet, és ezt nem kell újra elmondani, mert elmondta Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, hogy bevisznek ide két állami vállalatot, amelyek eredeti céljukkal szemben az elmúlt időszakokban egy-egy határon túli ingatlanra tettek szert. Megint csak az az embernek az a benyomása, hogy akkor önök hoztak egy döntést, állami pénzen bevásároltatták ezekkel a cégekkel ezeket az ingatlanokat, és most pedig lehet, hogy van emögött koncepció, ezt nem tudhatjuk, de sem az indoklásból, sem az expozéból nem derül ki, hogy mi a szándékuk ezekkel az ingatlanokkal. Akkor most a Lendvai-komplexum bevételt hozó része lesze ennek az alapítványnak, és arra számítunk, hogy ott nyereség van? A Pannónia Szálló esetében majd lesz állami pénz felújítani, és esetleg az is nyereséget fog termelni? Nem tudjuk. Egy dolgot tudhatunk biztosan: Mészáros Lőrinc fogja nyerni az építési pályázatokat, mert ez minden ilyen alapítványnál így történik. Úgyhogy nem tudjuk ezt a javaslatot támogatni.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Itt nagyon sok minden elhangzott már, és alig-alig van olyan kijelentés, amivel ne tudnék vitatkozni, függetlenül attól, hogy kormánypárti vagy ellenzéki képviselőtől hangzott el. Nagyon köszönöm Gyüre Csabának azt az áttekintést, amit az örökségvédelem fontosságával kapcsolatban tőle kaptunk. Valóban rendkívül fontos, hogy a történelmi Magyarország területén, itt Közép-Európában, a Kárpát-medence területén mindent megtegyünk a magyar kulturális, építészeti örökség védelme érdekében. Nagyon sok ilyen elem van ez is elhangzott a képviselőtársam felszólalásában , ami nem áll műemlékvédelem alatt, és feladatunk van abban, hogy akár állami források felhasználásával, támogatások felhasználásával ezeknek az állagmegóvását biztosítani lehessen. És ugyanolyan fontos, ha nem fontosabb cél az, hogy ezeket elérhetővé tegyük a határon túl élő magyarság számára. Azt egyébként nehezményezzük, hogy a törvényjavaslat erre nem igazán fektet hangsúlyt, hogy az lenne a cél, hogy ezeket az épületeket felújítani, valamiféle olyan funkcióval ellátni, ami konkrétan segíthetné a határon túl élő, főleg szórványban élő magyar közösségek identitásának megőrzését, főleg esetleg kétnyelvű családokban, hogy vonzó legyen egy ilyen magyar oktatási intézmény elérése. De önmagában nyilván az örökségvédelmi, a kulturális hagyományaink megőrzésének és védelmének a célja nagyon fontos, és különösen fontos erről beszélni és ez ügyben cselekedni ebben a szimbolikus évben, a trianoni gyalázatos békediktátumot követően száz évvel. Tehát én azt gondolom, hogy ebben teljes mértékben egyetértés van. Amiben vitatkozunk: egy kijelentést hallhattunk, itt Juhász Hajnalka képviselőtársam mondta, hogy nagyon komoly garanciális elemek vannak a törvényjavaslatban ennek kapcsán, hogy hogyan meg miképpen fog az alapítvány ezekkel a vagyonelemekkel gazdálkodni hát, ebben már van vitánk. Én nehezményezem ezt a vitát, mert én azt gondolom, hogy ha egy ilyen fontos célról van szó, ami, mondhatjuk, egy nemzeti érdek, akkor viszont különösen gondosan kell előkészíteni a jogszabályt, hogy ezek a garanciális elemek világosan láthatóak legyenek, tehát lássuk azt, hogy milyen módon lesz a mindenkori kormánynak hatása az alapítvány működésére, hogy konkrétan a juttatott vagyon méltó és megfelelő felhasználása megtörténjen. Kérdésekkel fordulnék az államtitkár úrhoz: konkrétan milyen módon lesz hatása a kormánynak az alapítvány működésére, milyen módon lesz hatása számonkérni a működést? Mert a törvényjavaslat alapján azt látjuk, hogy semmilyen módon. Tehát konkrétan az alapítványnak nem lesz elszámolási kötelezettsége se, és még abban az esetben sem tud lépni akár a kormány vagy akár egy jövőbeli kormány, ha nem megfelelően, nem méltóképpen gazdálkodik ezekkel a vagyonelemekkel. Itt felmerült az elővételi vagy -vásárlási joga az államnak, ez is ködösen van szabályozva, ugyanakkor előállhat olyan helyzet, hogy az állam nem él, nem tud élni, nem foglalkozik ezzel a javaslattal. És semmiféle szankciót nem látunk, hogy ha adott esetben van egy ilyen ingatlan, ezt felújítják, akár kereskedelmi célra használják, és később esetleg áron alul értékesítik, ha az állam nem él a vételi jogával ez óriási visszaélésekre ad lehetőséget. Tehát én azt tudom mondani, hogy összességében nagyon fontos a deklarált, elérendő cél, és épp ezért tartottuk volna fontosnak, hogy sokkal határozottabban, világosabban és szigorúbban legyen meghatározva a törvényben is az, hogy a kormány és a mindenkori kormány őrködni tudjon afelett, hogy ezeket a vagyonelemeket méltóképpen és a magyar emberek szolgálatába állítva, a történelmi és kulturális jelentőségüknek megfelelően lehessen megőrizni. Ezzel kapcsolatban vannak aggályaink és vannak kérdéseim; remélem, hogy az államtitkár úr érdemben tud ezekre majd választ adni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Keresztes László képviselő úr. Most megadom a szót Mellár Tamás képviselő úrnak, a Párbeszéd képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előttem szólókkal teljes egyetértésben vagyok, én is azt gondolom, hogy ennek az alapítványnak a céljával mindannyian egyetértünk, valóban nagy szükség van a közép-európai épített örökség megőrzésére, ennek védelmére. Tehát ennek az alapítványnak valóban nemes célja van, és nagyon komoly feladatot kell hogy betöltsön és ellásson. Éppen ezért azt gondolom, hogy fontos lett volna már itt jelezni azt, hogy ha ez valóban egy nemzeti ügy, akkor az alapítványnak a kuratóriumában is egy széles körű részvételt kellene biztosítania a kormánynak, vagyis garantálni azt, hogy mindegyik parlamenti párt delegálhasson a kuratóriumába annak érdekében, hogy az ellenőrzés és az átláthatóság meg tudjon valósulni.Szintén volt már arról szó, hogy az alapítványhoz vagyoni juttatásként kerül két cég, és ezzel kapcsolatosan az merülhet fel, hogy vajon ez a szlovéniai szállodalánc milyen kulturális vagy művészeti értéket képvisel, tehát vajon miért van szükség ennek a megvédésére, ennek a védelmére. Ez egyáltalán nem derül ki az egész anyagból. [[13.10]] És végezetül arra vonatkozóan is nagyon fontos lenne valamilyen garanciát kapni, amit Keresztes Lóránt képviselőtársam mondott, hogy ha az alapítvány a későbbiekben vásárol majd különféle ingatlanokat, és ezeknek a felújítása megtörténik, akkor ezek után legyen arra garancia, hogy azok továbbra is állami tulajdonban maradnak, és ne lehessen esetleg azt megvalósítani, hogy a felújítások után valóban áron alul ahhoz a befektetői körhöz kerüljenek, amelyikhez általában szokott kerülni. Tehát ha ezek a módosítások és ezek a garanciák beépítésre kerülnek, akkor mi is tudjuk támogatni, egyébként pedig azt gondoljuk, hogy a nemes célok ellenére ez mégsem fogja tudni betölteni ezt a feladatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps az LMP és a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Mellár Tamás képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő asszony szólalhat fel. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. A T/10954. számú törvényjavaslatot tárgyaljuk, amely a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványról és a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szól. Van ebben az ülésteremben vagy az Országgyűlésben olyan képviselő, aki azt gondolja, hogy ne kellene Közép-Európában a magyar örökségünket elsőrangúan őrizni és fejleszteni? Ilyen képviselő nincs. Mindenki egyetért abban, immár 30 éve, hogy mindazt a magyar örökséget, ami nemcsak határainkon belül, hanem kívül is van, ápolni, gondozni, felújítani, megőrizni és minden-minden olyan tevékenységet elvégezni köteles a mindenkori magyar kormány, ami ezt a célt szolgálja. Ha megnézzük az elmúlt 30 év költségvetését és zárszámadásait, rendre találkozunk nemcsak határon belül, hanem határon kívül is azoknak a feltárt és megszerezhető vagy államközi egyezmények útján felújítható örökségeink megvalósításával, ami ezt a célt szolgálja. Tehát mit mondhatunk? Azt, hogy ma ebben a kérdésben konszenzus van; ma ebben a kérdésben a kormánynak számtalan lehetősége van arra, hogy ezt a célt bármilyen más eszközzel megvalósítsa. Akkor fel kell tenni a kérdést, hogy miért kell ehhez ezt az alapítványt létrehozni, és miért kell ebbe az alapítványba éppen ezt a két állami vagyonelemet bejuttatni. Sajnos azt kell megállapítanom, bármennyire is a legnagyobb jóindulattal álltam ehhez a javaslathoz, hogy a cél és az ahhoz rendelt eszköz semmilyen módon nem korrelál egymással. Jelzem egyébként, hogy köszönöm Gyüre Csaba képviselőtársamnak, hogy a történelmi áttekintés mellett beszámolt arról, hogy a magyar örökségvédelem belföldön milyen deficitekkel dolgozik, és csak példának hoznám, csak a legutóbbi időszakból: a Fortuna-ház Hess András tér felőli udvarában a műemlék épület lebontása, a szolnoki Tabán városrészben a műemléki épületek megsemmisítése, a Mahart-háznak a műemlékvédelem ellenére csak a homlokzat megtartása és a teljes átalakítás, vagy például a Bem téren a Radetzky-laktanya lebontása, illetve a műemlékvédelmének a felszámolása, tehát azért jó pár, belföldről származható példánk van arra, hogy érdekes módon a kormányzat belföldön az örökség- és műemlékvédelmet azért nem olyan elánnal képviseli. Azt mondja ez a jogszabályjavaslat, hogy az Országgyűlés arra hívja fel a kormányt, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket az alapítvány létrehozatalára. Az elmúlt időszakban számtalan ilyen javaslat jön be, hogy a kormány megkéri az Országgyűlést, hogy az Országgyűlés kérje meg a kormányt valamire. Hát, erre egyáltalán nincs szükség! A kormánynak joga van bármikor is alapítványt alapítani, diszkrecionális joga. Abban az esetben, ha megalapít egy alapítványt a kormány, és annak az alapítványnak a jogi státuszához bármilyen módon kell az Országgyűlésnek valamely törvényt módosítani vagy új javaslatot megszavazni, akkor be kell hozni, és azt megtesszük, de magához az alapítvány létrehozatalához egyáltalán nincs szükség semmiféle országgyűlési felhatalmazásra. Aztán következik a jogszabályban az, hogy a külgazdaságért felelős miniszter felel az alapítvány alapításáért, és aztán ő gondozza a jövőben is. A kérdés: a kulturális örökséghez miért a külgazdasági miniszter tevékenysége szükséges? Már bocsánatot kérek, azért, mert a külgazdasági miniszter gyakorolja annak a két állami tulajdonú vállalatnak a tulajdonosi jogait, amelyet majd az alapítványnak odaadnak? Hát, ehhez egyszerűen csak annyi kell, hogy megírja az okiratot, de utána a közép-európai kulturális örökség védelmében nem a külgazdasági miniszternek kellene ezt az alapítványt gondoznia, felügyelnie és támogatnia, hanem mondjuk, az EMMI valamely államtitkárságának, akik mondjuk, a kultúrával foglalkoznak, mert nem gondolom, hogy ez a külgazdasági miniszternek kellene hogy a feladata legyen. Aztán: az alapítvány részére való állami vagyonjuttatás. Két olyan vállalatról van szó, amely állami tulajdonban van. Az egyik nemesfém-kereskedelemmel foglalkozik, a másik energetikával. 2018. december 31-én ennek a MANEVI Zrt.-nek 58 milliós üzemi vesztesége volt, majd mínusz 12 milliós üzemi eredményt produkált, azaz osztaléka nincs. A Comitatus-Energia Beruházási Kereskedelmi és Szolgáltató Zrt.-nek pedig 30 milliós vesztesége van. Osztaléka nincs, ugyan van 3 milliárdos eszközállománya, amely valójában egy szlovén cégbeli tulajdonjog, ez a bizonyos szálloda, és ennek a cégnek összesen 15 millió forint készpénze van. Tehát ez két olyan cég, amelytől a jövőben semmiféle módon nem várható, hogy olyan osztalékot tudjon produkálni, amely ennek a célnak a megvalósítását szolgálja. Nagyon sajnálom, de azt vagyok kénytelen feltételezni, hogy ezt a két állami céget egyszerűen át akarják a magánvilágba terelni, és ezt a rendkívül nemes célt felhasználják erre. Én nagyon sajnálom, hogy ezt a nagyon nemes és fontos témát ilyen szintre hozta a kormányzat. És akkor beszéljünk a jogi kérdésekről, hiszen jogászember vagyok. Az van ebben a javaslatban, hogy ha az ingyenesen az alapítvány tulajdonába átadott vagyont az alapítvány mégis értékesíteni akarná, akkor az állam ezt megvásárolhatja. Először is, mi az, hogy egy ingyenesen juttatott vagyont az állam visszavásárol? Milyen jogon? Mert ha azt mondja, hogy a kapott vagyont már úgy hasznosította, hogy annak az értéke emelkedett, és az értékemelkedés erejéig van a visszavásárlás esetén fizetési kötelezettsége, az megint más. De ezt el sem tudom fogadni, hogy miért kellene az adófizetőknek egy ingyenesen odaadott vagyont még egyszer megvásárolni. Ez elfogadhatatlan! Aztán itt van a jogi zagyvaság. Szerepel itt vételi jog, szerepel itt elidegenítési és terhelési tilalom, de ahogy ez ebben le van írva, én nem tudom, hogy járte jogász ennek a javaslatnak a környékén, mert ez valami döbbenet. Először is, a vételi jogot ki lehet kötni; ha határidő nélkül kikötik, akkor annak az első deklarációjától számított 6 hónapig él. Tehát ami ide bele van írva, hogy ha el akarja idegeníteni, akkor az államnak fel kell ajánlani, és a vételi joga fog 90 napig élni, ez azért elfogadhatatlan, mert a vételi jog intézményétől ez teljesen idegen, ugyanis vagy meg kell határozni a vételi jog kezdő vagy végnapját, vagy ha nem határozzuk meg, akkor a kezdő naptól számított 6 hónap, tehát ez a jogintézmény itt sehogy sem működik. Ha azt akarta volna a jogalkotó, hogy elővásárlási joga van az államnak, akkor azt kellett volna megtenni. Ha elővásárlási joga van, azt pedig be kell jegyezni a tulajdoni lapra, be kell jegyezni, ha ingatlanról van szó. Ha nem ingatlanról van szó, akkor pedig a cégnyilvántartásban valamilyen módon ezt fel kell tüntetni, de egy biztos: a vételi jog, az elidegenítési és terhelési tilalom és az elővásárlási jog egymástól teljesen eltérő jogintézmények, és ezek össze vannak keverve ebben a javaslatban, úgyhogy már tényleg azt kell mondjam, hogy szinte érthetetlen. Majd az van a rendelkezések között, hogy ha az alapítvány jogutód nélkül megszűnik, akkor annak a vagyona visszaszáll az államra. És mi van akkor, kérem szépen, ha ennek az alapítványnak akkor már semmi vagyona nincs akkor mi száll át az államra? Kinek lesz a felelőssége az, milyen felelősségi viszonyok vannak abban, hogy ez az alapítvány vagy ezek az alapítványok már nem az elsőt alapítja meg a kormányzat az Országgyűlés segítségével a célt megvalósítják-e? Ki ellenőrzi azt, hogy az a cél, amire rendeltettek, az ténylegesen megvalósul-e? [[13.20]] És egyébként, ha azt nézem, amit az eddig, az elmúlt hónapokban megalapított alapítványok kuratóriumi tagjait láttam kinevezni, gyakorlatilag a kormányzatban dolgozó kormánytisztviselők, miniszterek államtitkárok a kurátorok. Hát, nem lehetett volna egyszerűen azt mondani, hogy most a Külügyminisztériumnak is kell egy alapítvány, mert ő még nem kapott? Én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha valaki ezt a szent ügyet, mint a magyar örökség védelme, összekeveri szimpla üzleti üggyel, és ezt felhasználja arra, hogy bizonyos állami vagyonelemeket át lehessen játszani az állam fennhatósága alól más szervezetekbe, akkor én nagyon szomorú vagyok. Akkor tényleg nincs értelme nekünk itt lennünk, nincs értelme ezt a munkát folytatnunk. Nem létezik olyan, hogy önök a kormányzat tevékenysége útján, költségvetési forrásokból, a Külügyminisztérium segítségével, ha az kell ahhoz, hogy határainkon túli magyar örökség felújításához, megóvásához, fejlesztéséhez segítséget nyújtsunk, nem létezik, hogy egy ilyen alapítványi formát kelljen létrehozni, és ne lehetne az elmúlt 30 év gyakorlata alapján ezt a szent ügyet úgy képviselni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces hozzászóló nincsen, további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Abban vitatkoznék Varga-Damm képviselő asszonnyal, hogy sajnos azért Kárpát-medencei összkérdéseket illetően nem mindig van konszenzus az Országgyűlésben. Itt ül Gyurcsány Ferencnek az a pártja, aki mindig megtagadta a határon túli magyarokat, mindig támadta a határon túli gazdaságfejlesztést, támogatásokat. Hiszen emlékszünk arra, hogy 2010-ben egy nemzetpolitikai fordulat is történt, a nemzetegyesítéssel tudtunk egy reális választ adni Trianonra is és a 2004. december 5-i gyalázatos népszavazásra, és azóta több mint megtízszereződtek a nemzetpolitikára fordítható források. Ez több tárcánál is található, és azt gondolom, hogy nagyon helyes, hogy az egész magyar közigazgatási rendszert áthatja az a nemzetpolitikai szemlélet, hogy az egyházak tekintetében, közösségi civil szervezetek, sportegyesületek, iskolák vagy akár az épített örökség védelmében a magyar kormány egésze felelősséget vállal, hiszen mindig azt mondtuk, hogy egyetlen magyar sincs egyedül, mindenki számíthat az anyaországra, bárhol éljen is a világban, akár a Kárpát-medencében, akár azon kívül a diaszpórában.Azt gondolom, hogy a mostani törvényjavaslat célja nagyon fontos és előremutató, hiszen a közép-európai régió egyes műemléki vagy műemléki védelemben nem részesülő, de kulturális, történelmi vagy éppen művészeti értékekkel rendelkező és nagyon fontos, hogy magyar vonatkozásokban történelmi, kulturális, művészeti gyökerei, múltja, hagyománya, öröksége szempontjából számunkra jelentőséggel bíró épületek, építmények fennmaradásának, megőrzésének és fenntartásának megvalósulására irányuló tevékenység elengedhetetlen. Látjuk azt, hogy az a műemlékvagyon, ami a Kárpát-medencében található, hogyan pusztult le az elmúlt évszázadban, hogyan nem foglalkozott vele senki. 2015-ben a magyar kormány elindította a Rómer Flóris-programot, amellyel már eddig mintegy 150 határon túli magyar műemlék újult meg részben vagy egészben. Nagyon fontos, hogy a helyi templomok, műemlék épületek, főúri udvarházak, régi iskolák, vonatállomások vonatkozásában emlékezhetünk a kiegyezés kora utáni, például Erdélyben számtalan helyen található gyönyörű, szép funkcionális épületekre , ha megtartjuk ezeket, akkor hozzájárulnak a magyar közösségek megmaradásához és a magyar identitás fenntartásához, hiszen olyan történelmi emlékkel bírnak emlékezhetünk nagy költőink, íróink, hadvezéreink szülőházára vagy akár olyan kastélyokra , aminek a fenntartása, úgy gondolom, hogy magyar nemzeti érdek. Ezért indult el korábban a Rómer Flóris-terv 2015-ben, amelynek fő célja volt, hogy a külhoni magyar vonatkozású épített kulturális örökség értékeit tárja föl, ismerjük meg; tudományos igényű kutatás és dokumentálás szülessen, egy olyan adatbázis, olyan lista, hogy legyünk tudatában annak, hogy milyen érték, milyen nemzeti kincs van szerte a Kárpát-medencében, ami folyamatosan pusztul le. Nagyon nehéz öt év alatt törleszteni száz év adósságát, nem is lehet, de elkezdtük, és nagyon jó úton járunk ezzel kapcsolatban. Azt gondolom, hogy van jövője ennek a tervnek. Természetesen a diplomáciai kapcsolatok betartásával és fenntartásával, természetesen a jószomszédi viszony megerősítésével kell eljárni az ilyen ingatlanok akár megvásárlásával, felújításával, fenntartásával kapcsolatban, de szerintem a szomszédainknak is érdeke az, hogy a területükön lévő, magyar kötődésű történelemmel rendelkező műemlékek megmaradjanak, és ne az enyészeté legyenek. Olyan szép kastélyokról, olyan templomokról beszélünk, amelyeknek a falai jó sok száz évet láttak, és voltak tanúi a magyar történelem dicső és sajnos a kevésbé dicső korszakainak is. Úgyhogy a közösségek használatában lévő épületek állapotának javításával tudjuk ezt tenni, hiszen számos olyan történelmi műemlék van, amit ma is rendszeresen használ az ott élő magyar közösség, akár beszélünk püspöki palotákról, akár beszélhetünk iskolákról, akár olyan, már más funkciót betöltő kúriákról, kastélyokról, amik most is a magyar közösség érdekeit és céljait szolgálják. Nyilvánvalóan az identitás megtartásához rendkívül fontos, hiszen egy ember identitásának a csúcsa az a meggyőződése, hite, és nagyon fontos, hogy az ehhez kapcsolódó műemlékek, ahol a meggyőződésünket meg tudjuk élni, ahol a hitünket meg tudjuk élni, és ahol egyébként a hasonszőrű, velünk együtt gondolkodó emberekkel tudunk találkozni, azok magyar nemzeti tulajdonban, vagy pedig felújítva, a célt szolgálva maradhassanak meg az utókornak. Ezt a kezdeményezést előremutatónak találom, hiszen elindulunk azon az úton, amely tudja törleszteni azt az adósságot, amely a világháború pusztításai és a kommunizmus rendkívül ízléstelen és a történelmet szándékosan eltörölni és eltakarni akaró, építészetnek talán nem mondanám, de rombolásnak annál inkább… azt megpróbáljuk meghaladni. Tudjunk bármilyen területen, akár itt Magyarországon, akár a határainkon túl, a Kárpát-medencében büszkék lenni azokra az épületekre, azokra a műemlékekre, amelyek tanúi a magyar történelemnek, és amelyek hordozzák azokat a sebeket jelenleg, és ezért is kell felújítani, amelyek azt a zivataros történelmi időszakot jelzik, amely egy nagyon nagy megpróbáltatás volt a magyar nemzet számára az elmúlt száz évben. Azt gondolom, hogy helyes, ha erre az útra rálépünk. Varga-Damm képviselő asszonynak még válaszolva: ez régi szokás, hogy az alkotmányos szervek párbeszédet folytatnak egymással. Tehát nem véletlen, hogy a kormány nyújtotta be a javaslatot, amelyben az Országgyűlés majd felkéri a kormányt, hogy az alkossa meg. Parlamentáris szokásaink szerint való az, hogy az alkotmányos szervek ilyenfajta párbeszédet folytatnak egymással, és szerintem helye van annak, hogy ne a kormány egy kormányülésen döntsön csak arról, hogy létrehoz egy ilyen alapítványt, hanem az Országgyűlés nagy többséggel erősítse meg ebben a szándékában. És amikor például a szomszédos államok illetékes szerveivel tudunk majd tárgyalni, akkor az egy erős érv lesz a kezünkben, és egy erős felhatalmazás, hogy a magyar Országgyűlés is támogatott egy olyanfajta törekvést, amit a törvényjavaslat megismertetett velünk. Úgyhogy köszönjük szépen, államtitkár úr, a törvényjavaslatot, köszönjük a Külgazdasági és Külügyminisztérium munkáját ebben. Azt gondolom, hogy ezt az utat folytatni kell, és amikor a magyar gazdaság megengedi, akkor erre a célra minél több pénzt kell áldozni. Most elindulunk ezen az úton, a Rómer Flóris-programban már 150 épületet felújítottunk. Ez egy másfajta program, de ugyanazt a célt szolgálja, ezért a KDNP is, ahogy ezt Juhász Hajnalka képviselő asszony már elmondta, támogatja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Következő hozzászóló Bencsik János képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy nagyon fontos törvényjavaslat fekszik előttünk. Számos olyan műemlék van a Kárpát-medencében, amely nem számíthat arra, hogy a szomszédos országok érdekeltek legyenek ezeknek a megóvásában, megőrzésében. Számos olyan műemlék van, amely európai uniós pályázatra sem jogosult, és azt gondolom, hogy itt teljes egyetértés van, és nincs olyan magyar képviselő, aki ne tartaná fontosnak azt, hogy a magyar történelem épített örökségének, történelmi és kulturális hagyatékunknak a megőrzését az anyaországon belül és a határainkon túl is megpróbáljuk minél jobban megörökíteni, átörökíteni az utókornak. Tennivaló van bőven, a teljesség igénye nélkül ott vannak Délvidéken például a határ menti gyönyörű szecessziós villák, Palics mentén a híres Bagolyvárat említhetném, vagy a belcsényi Spitzer-kastélyt, amit az a Steindl Imre tervezett, aki az Országházat is, amelyben most ez a vita zajlik. De ott van a híres zentai tűzoltóság épülete, a beodrai Karátsonyi-kastély, vagy ha éppen Erdélybe kalauzoljuk magunkat, akkor említhetném a csokalyi Papszász-kúriát, vagy a nagyváradi huszárlaktanyát, vagy akár a kapjoni Haller-kastélyt is. De Kárpátalja is bővelkedik ezekben a kulturális hagyatékokban, amelyek jelenleg az enyészetéi, és jobb sorsra érdemes műemlékek lennének. Ott van a szerednyei Dobó-várnak a romja vagy pedig a nagymuzsalyi romtemplom is, de számos műemléket lehetne még sorolni, amely arra vár, hogy végre megkapja azt a felújítást, azt a támogatást, amellyel a régi fényében tündökölhet. Ezek a nagyszerű és nemes célok, amelyekkel szerintem mindannyian egyetértünk, nem teljesen fedik vagy nem egyértelműen fedik az előttünk lévő törvényjavaslat szövegét, hiszen rengeteg nyitott kérdés van. Ez vagy arra utal, hogy nem volt kellőképpen átgondolva ez a törvényjavaslat, és talán ezért is nyújtották be ennyire sietve, vagy pedig van ennek valamilyen mögöttes tartalma, csak ezt nem osztotta meg az előadó az Országgyűléssel. [[13.30]] Ahogy az előterjesztő is fogalmazott, ezt a feladatot korábban a Teleki László Alapítvány végezte, és ahogy Nacsa képviselőtársam is utalt rá, a Rómer Flóris-terv keretein belül újították meg ezeket a műemlékeket. Az továbbra sem teljesen világos számomra, hogy ez a mostani alapítvány átvennée ennek az alapítványnak a korábbi feladatait, vagy pedig amellett működne. Ha amellett működne, akkor az nem teljesen világos, hogy mi szükség van egy külön alapítványra, vagy pedig milyenfajta munkamegosztás vagy milyen párhuzamos működés vagy együttműködés lesz a két szervezet között. Szintén kérdéseket vet fel a kuratórium összeállítása is. Nem tudjuk majd, hogy ennek a kuratóriumnak kik és mi alapján lesznek a tagjai, kiket szeretnének ehhez felkérni. Jelenleg annyi derül ki, hogy Szijjártó Péter miniszter úr állapítja majd meg ennek az alapítványnak az összetételét, de hogy ennek kik lesznek a tagjai és milyen választás alapján, arról keveset tudunk. Miből fog működni ez az alapítvány? Ez is egy sarkalatos kérdés. Az induló tőke, láttuk, sok mindenre nem lesz elég. Varga-Damm Andrea képviselőtársam és Gyüre Csaba képviselőtársam utalt már erre korábban, hogy ha ebből a pénzből kell majd kastélyokat, villákat, templomokat, iskolákat felújítani, akkor ez egy elég vékony pénztárca lesz. Ilyenkor felmerül a kérdés, hogy valamiféle plusz költségvetési támogatást foge kapni ez az alapítvány, vagy pedig rosszabb esetben ad hoc módon majd kormányhatározatokban fog menni a pénz. Láttuk annak a rossz példáját, hogy például a külhoni, határon túli támogatások esetén is a tényleges támogatás csak a töredéke annak, ami a költségvetésben elő van irányozva. Ezeknek a többsége mindig egyedi döntéseken múlik. Emiatt az egésznek az átláthatósága, tervezhetősége sokkal kevésbé átlátható és tervezhető. Tehát én azt szeretném javasolni, hogy ha létrehozunk egy ilyen alapítványt, akkor ehhez készüljön valamiféle átfogó terv, hogy igazából melyek is azok az épületek, amelyeket szeretne a magyar állam megvásárolni és felújítani. Nem tudom, ezzel kapcsolatban például készülteke ilyen tervek, hogy melyek azok az épületek, ingatlanok, amelyeket érdemes megmenteni az enyészettől, és amelyeket érdemes megtartani, vagy melyek azok, amelyeket kevésbé. Tehát én mindenképpen szorgalmaznám azt, hogy legyen valamiféle stratégia, és legyen valami prioritás is, és ezekhez valahogy próbáljuk megtalálni a költségvetési vonzatokat. Ennél is érdekesebb kérdés, hogy mi lesz a fenntartással, ki fogja működtetni ezeket a műemlékeket, és egyáltalán kiket és hogyan teszünk érdekeltté abban, hogy ezek a műemlékek majd használhatók legyenek. Én nem akarok rosszhiszemű lenni, és nem akarok ellenzéki képviselőtársaimhoz hasonlóan most Mészáros Lőrinccel példálózni, vagy utalni arra, hogy milyen külföldi üzleti érdekeltségek jelenhetnek meg, én szeretnék jóhiszemű lenni, és szeretném azt hinni, hogy igazából a mostani alapítvány nem annak az előkészítése, hogy hogyan lehet majd állami pénzeket különböző, nehezen átlátható hátterű megbízásokkal kilapátolni. Szeretnék hinni abban, és szeretném elhinni önöknek azt, hogy valóban itt az elsődleges cél az, hogy ezeket a történelmi műemlékeket megóvjuk az enyészettől. De ha ez így is van, ha jóhiszemű vagyok, és abból indulok ki, hogy ez a cél, akkor is kéne világosan látni, hogy ha nagyon sok pénzt rákölt a magyar állam, hogy ezek az épületek újra a régi pompájukban ragyogjanak, akkor mi fog velük történni, hogy fogjuk azt biztosítani, hogy 10-20-30 év elteltével ne jussanak hasonló sorsra ezek. Nem lehetnee esetleg abban gondolkodni, hogy hogyan lehet ezeket az épületeket, amelyek alkalmasak arra, hogy ott valamiféle tevékenység folyjon akár kutatótevékenység, akár szolgáltató tevékenység , ennek megteremteni az alapjait? Amire szeretném felhívni a figyelmet, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat nem tartalmazza a beszámolási kötelezettséget, ezért jelenleg az alapítvány teljes működése nemcsak hogy jelenleg átláthatatlannak tűnik, és még nem tudjuk azt sem, hogy kik lesznek ennek a tagjai, azt sem fogjuk tudni, hogy ez az alapítvány milyen munkát fog végezni, legalábbis semmi nem szabályozza azt, hogy ennek az alapítványnak az elnöke valamiféle rendszeres beszámolót tegyen. Úgyhogy én a mai napon benyújtottam egy törvénymódosító javaslatot arra vonatkozóan, hogy minden évben köteles legyen ez az alapítvány az éves tevékenységéről és működéséről jelentést tenni, beszámolót írni az Országgyűlésnek és a megfelelő bizottságnak is. Végezetül, tisztelt képviselőtársaim, nagyon bízom benne, hogy ez a projekt valóban el fogja érni a kívánt célt. Sajnos a nagyon sok pozitív példa mellett mert ezt sem vitatom el, hogy nagyon sok pozitív példa van az elmúlt évekből, amikor sikerült megmenteni magyar vonatkozású műemlékeket az enyészettől vannak kevésbé jó, inkább elrettentő példák is. Mindannyian emlékszünk olyan beruházásokra, mint például a szabadkai Mátyás-szobor, amely ötcentis talapzaton áll, és jelenleg egy mellékutca kocsmájának az ajtaját őrzi. Vagy a leghíresebb eset talán a Hunyadi-szobor volt, amelyet végül nem a nándorfehérvári diadal helyszínén, nem a nándorfehérvári várban, és nem is Hunyadi János halálának, a zimonyi várnak a helyszínén, hanem egy attól távol eső helyen, egy autóparkolóban, egy buszfordulóban sikerült felavatni a köztársasági elnöknek. Csak azt szeretném a figyelmükbe ajánlani, hogy használjuk fel ezt a lehetőséget arra, hogy valóban olyan felújításokat, olyan épületek megmentését tűzzék ki célul, amelyekre méltán büszkék lehetünk, és nem olyanokat, amelyek miatt végül szégyenkeznünk kell. Bízom benne, hogy ezt a javaslatot ez fogja áthatni, és ennek a megvalósítása, kivitelezése is ennek a szellemében fog történni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Bencsik János képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő részéről itt ülő Vargha Tamás államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Vargha Tamás államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen azokat a felszólalásokat, hozzászólásokat és azokat a felszólalásrészeket is, amelyek nem vitatták, és egyetértettek azzal, hogy az alapítvány létrehozása mint cél egy nemes cél. Bízom benne, hogy ha ezzel a nemes céllal a képviselőtársaim egyetértenek, akkor támogatni is fogják ezt a szavazáskor.Ami a felszólalások egy részének többi elemét illeti, annál egy kicsit zavarban vagyok, mert egyszer az a baj, hogy az Országgyűlés felhívja a kormányt, hogy hozzon létre egy alapítványt, amire a felszólaló képviselő asszony szerint nem is lenne szükség; erre Nacsa képviselőtársam részben válaszolt is. A másik pillanatban pedig az a baj, hogy a kormánynak vannak jogosítványai abban, hogy hogyan és miként hozza létre ezt az alapítványt, és hogyan fog működni; természetesen a jogszabályoknak megfelelően lesz kuratóriuma, és ehhez minden felhatalmazás megvan. Ugyanígy az induló tőke vagy a juttatandó vagyonelemek kapcsán egyszer az egyik pillanatban ez kevés, majd a másik pillanatban túlzónak gondolják a kormány felhatalmazását abban, hogy további vagyonelemeket biztosíthat majd a cél elérése érdekében az alapítványnak. De összességében ezekről a mögöttes tartalmakról, tisztázatlan körülményekről és mögöttes szándékokról megfogalmazott felszólalásokról egyetlen dolog jutott eszembe: a politika egy tapasztalati műfaj. Az elmúlt 30 évben azt tapasztaltuk, hogy minden egyes alkalommal, amikor a baloldal valamilyen szándékot feltételez, és ez egy rossz szándék, akkor azt a baloldal vagy már elkövette, vagy annak az elkövetésére készült, és a másik oldalt ezzel vádolja. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr, és kérem szépen képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására az általános vita lezárásáig volt lehetőségük. [[13.40]] Tisztelt Országgyűlés! Egy bejelentési kötelezettségem van. Bejelentem, hogy a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és az egészségügyi készenlétről szóló T/10748. számú törvényjavaslat 7. számú módosító javaslatának határozathozatala során a leadott szavazatok száma tévesen került kihirdetésre. A leadott szavazatok száma helyesen: 38 igen, 153 nem és 2 tartózkodás. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Bánki Erik fideszes képviselő úr, bizottsági elnök úr által benyújtott előterjesztés T/10993. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Emlékeztetem önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására az általános vita lezárásáig van lehetőség. Elsőként 30 perces időkeretben megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A parlament előtt fekvő törvényjavaslat célja nem más, mint az, hogy a Covid-19-járvány kapcsán a gazdaság majd minden területén, így a klímavédelmi beruházásoknál is okozott fennakadásokat, olyan határidőcsúszásokat, amelyeket a beruházók, a fejlesztők saját hibájukon kívül sem tudtak kezelni. Épp ezért a törvényjavaslatnak az az alapvető célja, hogy azokat a beruházásokat, amelyek tökéletesen egybevágnak a kormány klímavédelmi programjával, a vírushelyzet okozta késedelmes teljesítések ellenére is a határidő kitolásával megjegyzem, észszerű kitolásával be lehessen fejezni.Sajnos, a vírus által okozott gazdasági problémák és feszültségek nem kímélték a megújulóenergia-ipart sem. A naperőművekhez szükséges panelek gyártása legnagyobbrészt Kínában zajlik, azonban a gyárak ott is leálltak rövidebb-hosszabb ideig, ellátási problémákat okozva ezzel a beszállítóknak, akik így nem tudták teljesíteni kötelezettségeiket. Azonban nemcsak a panelek miatt szenvedtek késedelmet a beruházások, hanem az építkezéshez szükséges egyéb alapanyagok sem érkeztek meg időben. Ilyenek például a tartószerkezetek, amelyek szintén több hónapos késéssel tudtak csak eljutni a megrendelőkhöz. A magyar megújulóenergia-támogatási rendszerben, a KÁT, azaz a kötelező átvételi tarifa, valamint a METÁR, azaz a megújuló és alternatív energiaforrásokból elállított hő- és villamosenergia-átvételi támogatási rendszer az egyes beruházások megvalósulására határidőket állapít meg, melyek, ha úgy telnek el, hogy a beruházás eközben nem valósul meg, akkor a jogosult elveszíti a támogatáshoz való jogosultságát. A villamos energiára vonatkozó hatályos törvényi szabályozás sajnos nem ad lehetőséget a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal számára arra, hogy méltányosságot gyakoroljon, ha bármely okból csúszás következik be a beruházások során. A jelenlegi helyzetben a jogosultak többsége saját hibáján kívül került olyan helyzetbe, elsősorban, ahogy említettem, a beszállítói késedelmek miatt, ami könnyen a projektek megvalósulásának ellehetetlenülését vonja maga után. Támogatás nélkül ezeket a beruházásokat jelenleg nem lehet úgy megvalósítani, hogy azok észszerű időn belül megtérüljenek, miközben a megvalósulásukhoz jelentős nemzetgazdasági érdek fűződik, hiszen ezek képezik például a klímavédelemmel kapcsolatos küzdelem egyik alapkövét. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány miatt bevezetett hazai és nemzetközi korlátozó intézkedések akadályozták az ellátási láncok zavartalan működését. Sajnos, a folyamatban lévő projekteknél tapasztalható az, 210 ilyen beruházás van jelenleg folyamatban, mintegy 145 megawatt zöldáram-kapacitással, melyeknek a kereskedelmi üzemét 2020. december 31-éig meg kell kezdeni annak érdekében, hogy a jogosultak a támogatásokat ne veszítsék el. Ezeknek a projekteknek a megvalósulása az akadozó ellátási láncok miatt egyelőre kétséges. Ha ezek a projektek nem valósulnak meg, akkor Magyarország jelentős mennyiségű tiszta energia megtermelésétől fog elesni, amely hátráltatja, de legalábbis lassítja az ambiciózus klímavédelmi célok megvalósítását. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mint önök is bizonyára ismerik, a magyar kormány igen határozott célkitűzéseket fogalmazott meg a megújulóenergia-arány növelése érdekében. Magyarország számára, nagyon helyesen, kiemelt cél a környezet védelme és a klímaváltozáshoz való alkalmazkodás, hiszen mindannyian tiszta vizet, tisztább levegőt és a lehető legtisztább környezetet szeretnénk látni magunk körül. A klímaváltozással szemben cselekvéssel kell fellépni, nagyon helyesen, a magyar kormány is ezt az utat választotta. A 2030-ig kitűzött célok felé, az előző döntések alapján, következetesen halad az ország. Magyarországon a villamosenergia-termelés 90 százalékban 2030-ra a kormány vállalása szerint karbonsemleges lesz, 2050-ig pedig nem kevesebb a cél, tisztelt hölgyeim és uraim, mint a klímasemleges kibocsátás. És nagyon helyesen, a kormány úgy határozta meg, hogy ezeknek a beruházásoknak az árát ne a családi háztartások fizessék, ne a nemzeti költségvetésből kelljen kigazdálkodni, hanem a legnagyobb szennyezők fizessék ki ezeknek a beruházásoknak a költségeit. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium év végéig kidolgozza a 2050-es klímasemlegesség eléréséhez szükséges hosszú távú, átfogó nemzeti tiszta fejlődési stratégiát. Magyarország a világ 21 olyan országa közé tartozik, ahol 2000 óta úgy nőtt a bruttó hazai össztermék, hogy közben csökkent a szén-dioxid-kibocsátás hazánkban 32 százalékkal, és az energiafelhasználás hazánkban 15 százalékkal. 2010 óta egységnyi GDP előállítására 24 százalékkal kevesebb üvegházhatású gáz kibocsátásával kerül sor Magyarországon, erre képes pillanatnyilag a magyar gazdaság. Magyarország tehát nemcsak a gazdasági növekedésben jár Európa élén, hanem az éghajlatvédelem területén is példamutató gyakorlatot folytat. A magyar kormány az Európai Unió 2030-ig kitűzött céljaival egyetért, mert ehhez megvan az uniós cselekvési terv, és elérhetők a vállalások teljesítéséhez szükséges források is. A kormánynak az uniós törekvésekhez képest is ambiciózusabb az elköteleződése, miszerint a karbonmentes villamosenergia-termelés részaránya, ahogy említettem, 2030-ig 90 százalékra emelkedjen, nem lehet kétséges, hogy a Fidesz-frakció részéről támogatott vállalás. Ezt a nukleáris kapacitások szinten tartásával, a megújuló villamosenergia-termelés ösztönzésével és átfogó közlekedészöldítési programmal kívánja a kormány elérni, amelyet nagyon helyesnek tartunk. Magyarország, tisztelt hölgyeim és uraim, az Európai Tanács decemberi ülésén támogatta a klímasemlegesség elérésének 2050-es célkitűzését. Mintegy 50 000 milliárd forintra lenne szükség ahhoz, hogy hazánk karbonsemleges villamosenergia-termeléssel rendelkezzen, a földgázfelhasználást teljes mértékben kiváltsa, és a közlekedést teljeskörűen elektromos alapra helyezze. Ez éves szinten, tisztelt képviselőtársaim, a hazai GDP 2-2,5 százalékát igényli. Nagyon ambiciózus terv, nagyon nagy összeg, de vállalható és teljesíthető. Ezért a magyar kormány feltételei között szerepel az Unióval szemben, nagyon helyesen, hogy a kiadások jelentős részét a legnagyobb szennyező, klímarongáló országok és nagyvállalatok fizessék, a családok energia- és élelmiszerköltségei ne emelkedjenek, ne a felzárkózó országoknak járó kohéziós alapokból vegyék el és csoportosítsák át az ezekhez a beruházásokhoz szükséges forrásokat. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium a stratégiai dokumentumok mellett a tavalyi év végén újraindított klímapolitikai kérdőív kiértékelésének eredményeit hozzáférhetővé tette. A kérdőívet kitöltő több mint 200 ezer magyar állampolgár véleménye alapján kijelenthető, hogy a magyarok osztják a kormány klímaügyekben képviselt álláspontját, hiszen 92 százalékuk támogatja, hogy hazánk 2050-re klímasemleges legyen. A kormány célja a tiszta, okos és megfizethető energetikai szolgáltatások biztosítása a magyar fogyasztók számára. [[13.50]] Kiemelt célkitűzései: az energiaellátás biztonságának megerősítése, a rezsicsökkentés eredményeinek megőrzése, az energiaszektor klímabarát átalakítása, a gazdaságfejlesztési jelentőségű innovációs lehetőségek további ösztönzése. Két tiszta energiaforrás, a nap- és az atomenergia együttes használatával 2030-ra elérhetőek a vállalt célok, 2040-re pedig a jelenlegi, átlagosan több mint 30 százalékról 20 százalék alá tudjuk csökkenti a villamosenergia-import arányát, ez pedig, tisztelt képviselőtársaim, Magyarországnak nemcsak gazdasági, de nemzetbiztonsági érdeke is. A teremtett világ és a környezeti örökségünk védelme érdekében fontos törekvés az üvegházhatású gázok kibocsátásának legalább 40 százalékos csökkentése 2030-ig az 1990-es értékekhez képest. Vállaljuk továbbá, hogy 2030-ra energiafelhasználásunkban a jelenlegi 13 százalékról legalább 21 százalékra nő a megújuló energiaforrások részaránya. Zöldítjük és versenyképessé tesszük a távhőszektort, illetve környezetbarát irányba fordítjuk Magyarország tömegközlekedését is. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium az elfogadott dokumentumok alapján 2020 végéig tehát kidolgozza a nemzeti tiszta fejlődési stratégiát, és a következő évek költségvetéseiben vállalt kötelezettségekkel arra fog törekedni, hogy ezt teljes mértékben meg is tudja valósítani. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat tehát abban segít, hogy azok a beruházások, amelyek elindultak annak érdekében, hogy a magyar gazdaság versenyképesebb legyen, a károsanyag-kibocsátásunk csökkenjen, és európai szinten is az elitbe tartozzunk a megújulóenergia-felhasználás tekintetében, és segíti azokat a hazai vállalkozásokat, akik a beruházásaikat a vírusjárvány okozta nehézségek miatt nem tudják határidőre befejezni. Arra kérem tehát önöket, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Bánki Erik képviselő úr. Megkérdezem Kaderják Péter államtitkár urat, hogy kíváne most felszólalni. [[Dr. Kaderják Péter jelzésére:]] Igen, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány részéről üdvözöljük a Bánki Erik képviselő úr által benyújtott törvénymódosítási javaslatot, elsősorban azon indokok miatt, amelyeket ő is felsorolt. A kormány részéről úgy gondoljuk, hogy a klímavédelem érdekében határozott cselekvésre van szükség, és a kormány cselekedett akkor, amikor az idei év elején elfogadta az átfogó energia- és klímapolitikai stratégiát. [[Dr. Varga Lászlót a jegyzői székben Tordai Bence váltja fel.]] A miniszterelnök úr kijelölte a következő időszak kézzelfogható programjait, amikor meghirdette februárban a klíma- és természetvédelmi akciótervet is. A tisztelt Ház pedig a klímavédelmi törvény elfogadásával az elmúlt hetekben bizonyította elkötelezettségét a 2050-es klímasemlegesség céljai iránt. Ugyanakkor való igaz, hogy az elmúlt hónapokban megkeserítette életünket a Covid-19-járvány, amelynek lenyomata gyakorlatilag a gazdaság minden területén megjelent, nem volt kivétel ez alól a megújulóenergia-ipar sem. Ahogyan már elhangzott, meg tudom erősíteni, hogy a naperőművek véglegesítéséhez szükséges panelek gyártása Kínában lelassult, a gyárak ott is leálltak hosszabb-rövidebb időre, és ezzel lényeges ellátási problémát okoztak a beszállítóknak, illetve azoknak a fejlesztőknek, akiknek a projektjük végrehajtásához ezekre az alkatrészekre szükségük lett volna. Tisztelt Ház! Az új nemzeti energiastratégia és a nemzeti energia- és klímaterv legfontosabb célkitűzése az energiaszuverenitás és az energiabiztonság megerősítése, a rezsicsökkentés eredményeinek fenntartása, valamint az energiatermelésünknek a dekarbonizálása. A hagyományos energiahordozókban szegény országoknak, mint amilyen hazánk is, az energiaszuverenitás jóléti, gazdasági és nemzetbiztonsági kérdés is. A klíma- és természetvédelmi akciótervben azt vállaltuk, hogy tíz év alatt meghatszorozzuk a naperőművek jelenlegi beépített kapacitását. Ez azt jelenti, hogy 2022-ig 3 ezer megawatt, 2030-ig pedig legalább 6 ezer megawatt napenergiatermelő-kapacitás üzembe állítását fogjuk ösztönözni a fogyasztók minden szegmensében. A magyar megújulóenergia-támogatási rendszer törvényi szabályozása az egyes beruházások tekintetében határidőket állapít meg, amelyek ha úgy telnek el, hogy a beruházás nem valósul meg, akkor a beruházó elveszíti a támogatáshoz való jogosultságot. Ahogyan elhangzott, szeretném megerősíteni, hogy a járványhelyzet miatt 210 darab projekt összesen 145 megawatt naperőművi kapacitás formájában került veszélybe, ezeknek a megvalósítása és támogatási jogosultsága veszhet el. Az érintett projektek jellemzően fél megawatt alatti naperőművek, a beruházói kör a magyar kis- és középvállalkozói rétegből kerül ki. A jelen törvényjavaslat elfogadása esetén a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal felhatalmazást kap arra, hogy rendeletében állapítsa meg a kötelező átvételi jogosultságok, valamint a pályázati eljárás alá nem tartozó, új létesítésű termelőegységekhez kapcsolódó prémium típusú támogatások esetében a kereskedelmi üzem megkezdésének támogatási jogosultsághoz kapcsolódó határidejének meghosszabbított időszakát és a meghosszabbítás feltételeit, elkerülve ezzel az érintett beruházások ellehetetlenülését, lehetőséget adva a vállalt kötelezettségek teljesítésére. A törvényjavaslat elfogadásával a beruházók lehetőséget kapnak a járvány okozta problémák orvoslására, ami egyben segíti Magyarországot klímacéljainak elérésében, ezért a kormány részéről teljes mértékben egyetértünk és támogatjuk a törvény ilyen irányú módosítását. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr által benyújtott törvényjavaslat tehát egyértelműen támogatja a kormány klíma- és természetvédelmi akciótervében foglaltak végrehajtását. Szeretném azt is kiemelni, hogy a megújulóenergia-támogatási rendszer megerősítése mellett a következő két évben 32 milliárd forinttal támogatja a kormány a kis- és középvállalkozások megújulóenergia-termelését. A családok energiafüggetlenségét a háztáji, saját célra történő megújulóenergia-termelés támogatásával, az okosmérők elterjedésének elősegítésével, valamint a rezsicsökkentés eredményeit fenntartó energiahatékonysági beruházásokkal tudjuk előmozdítani. Az elektromotorok magas hatásfoka miatt egyértelmű végfelhasználói energiamegtakarítás valósul meg az elektromobilitás elterjedésével, ezért támogatjuk az olcsó elektromos autók megjelenését és használatát. A múlt hónapban olyan pályázatot jelentettünk meg, amely európai szinten élenjáró módon árcsökkentésre sarkallta az autóforgalmazókat, ezzel a kormány támogatása valóban a felhasználókhoz kerülhet. Lehetővé tettük a taxisok számára, hogy valós alternatívaként tekintsenek az elektromos autókra, biztosítottuk a futárcégeknek, hogy tudjanak elektromos robogók támogatására pályázni. A pályázati konstrukció iránti érdeklődés meghaladta a várakozásunkat, a benyújtott kérelmek már a megnyitás napján elérték a rendelkezésre bocsátott 5 milliárd forintos keretet, és ma délben le is kellett zárnunk átmenetileg ezt a pályázatot. Az elektromobilitás azonban nemcsak az egyéni felhasználóké, hanem kiemelten a közösségi közlekedésé is. Emiatt 2022-től csak elektromos buszok forgalomba állítását fogjuk megengedni a városi közlekedésben, ennek a programnak a megvalósítását pedig a kormány által meghirdetett zöldbuszprogram hajtja végre. Mindezeken túl a klímavédelmi célok elérése érdekében felszámoljuk az illegális hulladéklerakókat, megbüntetjük a szennyezőket, betiltjuk az egyszer használatos műanyagok forgalmazását, lehetővé tesszük az üveg- és műanyag palackok, valamint a fémdobozok visszaváltását. [[14.00]] Meg fogjuk védeni a folyóinkat a külföldről ideérkező hulladékoktól, megtisztítjuk a Dunát és a Tiszát a műanyagoktól. Szigorúan fellépünk a Magyarországon működő cégekkel szemben, amennyiben környezetszennyezést követnek el. Elő fogjuk írni és el is fogjuk várni a környezetbarát technológiák alkalmazását. Szeretném még azt is megemlíteni, hogy a nemzetközi befektetői világ is értékeli a magyar klímapolitikai törekvéseket. Ennek jegyében is bevezettük a zöld államkötvényt, amelyet a nemzetközi piac többszörös túljegyzéssel díjazott ugyancsak az elmúlt hetekben. Az ebből befolyó bevételeket pedig a kormány klímabarát programok finanszírozására fordítja a jövőben is. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A magyar kormány köszönettel várja az Országgyűlés támogatását és a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal partnerségét abban, hogy együtt dolgozhassunk tovább az energiaszuverenitás elérése érdekében. Ennek érdekében kérem önöket, hogy a T/10993. számú törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[Földi Lászlót a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.]]
Köszönöm szépen, Kaderják Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Barcza Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő, a villamos energiáról szóló 2007. évi törvény módosításáról szóló törvényjavaslat célja, hogy segítséget nyújtson a megújulóenergia-ipar számára a koronavírus-járvány okozta nehéz helyzetben. A 2020. év elején Magyarország, Európa és az egész világ egy új megpróbáltatással került szembe, egy világjárvánnyal, és ezzel a mai napig is meg kell küzdenünk. Tisztelt Ház! A koronavírus-járvány miatt bevezetett hazai és nemzetközi korlátozó intézkedések akadályozták az ellátási láncok zavartalan működését, erről már részletesebben a kormány képviselője és Bánki Erik elnök úr is felszólalt. Ezt nem ismétlem meg. De a lényeg, hogy a beszállítói gondok miatt komoly csúszások vannak, és az építésekhez szükséges egyéb alapanyagok terén is ez már megfigyelhető. Magyarországon a világ többi országához hasonlóan egyre nagyobb teret hódít a napból származó energia közvetlen energiatermelésre való felhasználása. A napenergia mindazonáltal továbbra is csak kisebb hányadát teszi ki a magyar megújulóáram-termelésnek, bár fejlődése, azt elmondhatjuk, hogy töretlen. Az áramtermelés lényegében kizárólag a fotovillamosság elvén működő naperőművekkel történik. Az áramtermelés mellett a napkollektorokkal való hőtermelés is jelen van az országban. A napenergia terjedése 2014-et követően felgyorsult, mind a háztartási kiserőművek, mind pedig a nagyobb napelemparkok tekintetében. A napelemek által termelt villamos energia kiugró mértékben nőtt tavaly Magyarországon. Csaknem 124 százalékkal haladta meg az előző évit a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal előzetes, 2019. évi statisztikai adatai szerint. Tisztelt Országgyűlés! Egyre jelentősebb rekordok dőlnek meg, 2020. április 5-én például rövid ideig a napenergia Magyarország teljes áramtermelésének 27,3 százalékát adta. A nem háztartási méretű, vagyis az 50 kilowattnál nagyobb teljesítményű naperőművek együttes kapacitása elérte az 1016 megawattot, ami a magyarországi rendszer teljes bruttó teljesítőképességének a 10,77 százalékát teszi ki, és várhatóan ez az arány a jövőben még növekedni fog. A növekedés egyébként a háztartási napenergia-hasznosításban is jellemző. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal szerint ezeknek a kiserőműveknek az összteljesítménye eléri a 460,77 megawattot. A termelés tavasszal és ősszel a leghatékonyabb, ugyanis nyáron, amikor a panelek túlmelegszenek, ezek a teljesítményt csökkentik, és a kihasználtságuk nem tud olyan magas lenni. Az országos kihasználtság egyébként 16 százalék volt. Tisztelt Országgyűlés! Fontos megjegyezni, hogy amennyiben a törvényjavaslat kapcsán érintett projektek nem kapnak lehetőséget a határidő-hosszabbításra, úgy várhatóan a beruházást megvalósító vállalkozások egy jelentős része megszűnik, munkahelyek megmaradását és családok megélhetését veszélyeztetve; a kormány célja ezzel szemben a munkahelyek megőrzése, és legalább annyi munkahely teremtése, ahogy az sokszor a tisztelt Házban már elhangzott, amennyi a járványhelyzet következtében megszűnt. A törvényjavaslat elfogadásával segítséget kapnak a magyar megújulóenergia-ipar azon projektjei, amelyek a naperőművek létesítésében fontos szerepet vállalnak. Véleményem szerint fontos, hogy Magyarországon folyamatosan bővüljön a napenergia-kapacitás, és folytatódjon az eddigi felívelő tendencia a magyarországi napenergia-kihasználás tekintetében, éppen ezért a Fidesz-frakció támogatni fogja a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Barcza Attila képviselő úr. Most megadom a szót Nunkovics Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Igazából nincs ebben a javaslatban szerintem olyan, amit ne támogatnánk; gondolom, más ellenzéki párt is így lesz azzal. Mégiscsak tényleg munkahelyekről van szó, és egy olyan elháríthatatlan külső következményről, külső behatásról, amiről ezek a vállalkozások nem tehetnek. Azért a jövőbe tekintve lehet, hogy jó lenne nemcsak a kínai piacokon körbenézni. Nyilván tudom, hogy a felvásárlási árak tekintetében azért mégiscsak kedvezményes árakon tudnak ezek a cégek vásárolni, de talán fel lehet hívni a figyelmüket más lehetőségre is. Ugyanakkor el kell mondanom azt is, akárhányszor szóba jön a napelemek kérdése, hogy egyrészt nagyon örülök annak, hogy az elmúlt fél évben a kormány is felismerte ennek a fontosságát, hogy ez egy olyan megújulóenergia-szektor, amelyben igenis Magyarországon van potenciál, tehát ellentétben más megújuló energiaforrásokkal. Ebben vannak lehetőségek. Korábban is voltak erre kormányzati törekvések, amikor a több százezer magyar háztartás tetejére szerettek volna napelemeket létesíteni, csak azóta egy kicsit megfordult a helyzet, mert inkább centralizációban gondolkodnak, és megmondom őszintén, nekem ez a része, ami nem tetszik. Tehát szükség van napelemparkokra, ez nyilvánvaló, mindamellett azt gondolom, hogy inkább a háztartásokat, az egyéni felhasználókat, az egyéni előállítókat kellene előtérbe helyezni, őket kellene támogatni, ugyanis egy ilyen rendszer sokkal kevésbé kitett külső körülményeknek, és egyébként sokkal több munkahelyet is adnának, hiszen gondoljunk bele, hogy hány vállalkozás tudna ezek megépítésével, beépítésével, beszerzésével, karbantartásával foglalkozni. De mégiscsak fellelhető itt egy kis turpisság, és ellenzéki képviselőként mégiscsak szóvá kell tennem, hogy a különböző pályázatokon csak ott szerepelnek Tiborcz István körei, vagy ott van például az az Adnan Polat török üzletember, aki Orbán Viktor jó barátja, és nem titkolt célja az, hogy olyan, a KÁT-rendszerben szereplő magyar vállalkozásokat szeretne felvásárolni, amellyel létre tudna hozni egy 1000 megawattos szolárhálózatot. Én azt szeretném, ha pont az ellenkező irányba indulnánk el, ahogy az előbb is elmondtam, hogy inkább az egyéni háztartásokat támogassuk ebben. Olyan pályázatokat írjunk ki, amellyel a magyar háztartásokat arra tudjuk biztatni, hogy önfenntartóak legyenek, önellátóak legyenek, mert a külső körülményeknek sokkal jobban ellen tudnak majd így állni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Nunkovics Tibor képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Előterjesztő képviselőtársam és államtitkár úr is sokat beszélt arról, hogy hogyan illeszkedik ez a törvényjavaslat Magyarország klímacéljainak megvalósulásához, és miért fontos, hogy a kormány klíma- és természetvédelmi akciótervet hirdetett, mi van benne, és hogyan állunk ebben a küzdelemben a mai napon. És tekintettel arra, hogy Magyarország nagy területén évi 2000 óra fölött van a napsütéses órák száma, mely kedvező természetföldrajzi adottság a mediterrán országokhoz majdnem hasonló mértékű, ezért hazánkban leginkább naperőműveket érdemes építeni. Ennek megfelelően 10 év alatt meghatszoroztuk a naperőműveket, és 2030-ig legalább 6000 megawatt napenergia-termelő kapacitás áll üzembe. [[14.10]] A napenergiát és egyéb rendelkezésre álló megújuló energiaforrásokat a helyi viszonyok alapján ki kell használni, a települések és a háztartások szintjén is. A háztartások napelemes áramtermelését kedvezményes hitellel és a nettó elszámolási rendszerrel is támogatjuk. Ezzel megvédjük a rezsicsökkentés eredményeit, és olcsó, innovatív megújuló energiát biztosítunk a magyar családok számára. Az idén tavasszal berobbant koronavírusos pandémia azonban a gazdasági élet minden területén, így a megújulóenergia-ipar esetében is számos nehézséget okozott. A naperőművekhez szükséges panelek gyártása legnagyobbrészt Kínában zajlik s egyetértek Nunkovics képviselőtársammal abban, hogy érdemes diverzifikálni a beszerzési forrásokat, de leginkább ott gyártják, a legnagyobb számban ott gyártják, kapacitás kérdése nyilvánvalóan ez , és több más termelőkapacitáshoz hasonlóan szintén leálltak hosszabb-rövidebb ideig az ottani gyártósorok, az ottani panelek gyártása. A gyárleállások ellátási zavarokat és késedelmeket okoztak a magyarországi naperőműveket létesítő projektek számára is. A naperőműveket megvalósító magyar támogatási rendszer az egyes projektek esetében olyan határidőket állapít meg, amelyek be nem tartása esetén a beruházó elveszíti a támogatáshoz való jogosultságát. Ebben az esetben a beruházások nem valósulnának meg, tehát a klímavédelmi célkitűzések is tolódnának, valamint vállalkozások, munkahelyek és családok megélhetése is veszélybe kerülne. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ezt a helyzetet kívánja elkerülni azáltal, hogy az Országgyűlés Bánki Erik képviselőtársam javaslata alapján felhatalmazást ad az illetékes Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal számára a szükséges határidők meghosszabbítása céljából, ezáltal elkerülhetőek lesznek a beruházások ellehetetlenülései, és lehetőség lesz a vállalt kötelezettségek teljesítésére, valamint az érintett munkahelyek megőrzésére is. A törvényjavaslat hozzájárul a klímavédelmi célok megvalósulásához, a világjárvány okozta nehézségek ellenére. Ahogy ez elhangzott, az érintett projektek fél megawatt alatti naperőművek, a beruházói kör magyar kis- és középvállalkozói réteg. 210 darab projektről van szó, amely 145 megawatt kapacitású nagyságrendet képvisel. Én azt gondolom, hogy ez pártpolitika fölött álló, nemzeti érdek. Örülök, ha minden képviselő tudja ezt a javaslatot támogatni. Magyar munkahelyekről van szó, Magyarország ambiciózus klímacéljairól van szó. A KDNP-frakció támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. A következő hozzászóló Szakács László képviselő úr, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportjának vezérszónoka.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mi nem osztjuk egyébként azt a lelkesedést, más okokat látunk, mint amelyeket a kormánypárti frakciók látnak, de okulva ebből a vitából, amit itt eddig hallottunk, legalább arra jó, hogy van egy klímastratégia, hogy lehet arra hivatkozni akkor, amikor úgy a pandémiás rendeletalkotásból, mint annak a megszüntetését és a további rendelkezéseket tartalmazó salátatörvényből kimarad, egészen véletlenül kimarad egyébként egy szektor. Nagyjában-egészében körülbelül erről lehet szó. Én értettem egyébként, és értem, és senki nem vitatja azokat a célokat, amelyeket akár az előterjesztő, akár az államtitkár úr elmondott. Volt itt szó az elektromobilitástól kezdve az elektromos rollereken keresztül mindenről, viszont egy ellentmondásra én azért csak szeretném felhívni a figyelmet. Államtitkár úr mondta, hogy az egyszer használatos műanyagokat aztán kitiltjuk Magyarországról. Ebben volt vitánk, önök ezt levették napirendről, mi meg visszahoztuk, aztán akkor leszavazták. Ezt meg lehetett volna tenni, ha már ez ekkora cél. S akkor eszükbe jutott e kapcsán, hogy meg kell védeni az állásokat. Most meg éppen hogy kifelejtettek egy másik részt, ahol meg kell védeni esetleg a beruházásokat, az állásokat. Ha a valódi célokat látjuk egyébként, akkor nyilvánvalóan az ember sokkal szívesebben támogat egy előterjesztést. Ha elénk tárják a valódi célokat, meg esetleg elénk tárják azokat a valódi eseményeket, amik történtek, talán még azt is mondhatnám, hogy egy olyan tavasz után, ami mögöttünk van, még nem is tartanám egyébként egy hogy mondjam borzalmasan elítélendő dolognak, ha éppen valaki nem gondolt a fél megawatt alatti áramtermelésre, ami napenergiával történik, és akkor talán még nem is kellett volna ezt leönteni egy ilyen hagymázas héjjal, amiben aztán benne volt a klímastratégia összes eleme az elektromos buszoktól az elektromos rollerekig nagyjában-egészében, hanem egész egyszerűen arról lett volna szó, hogy ez elmaradt, kimaradt ez a réteg, be kell pótolni, kell erről hozni egy jogszabályt. Mi azért azt mindig el szoktuk mondani és nem bántásképpen nyilvánvalóan , hogy általában nem az egyéni képviselő ül otthon, és azon gondolkozik szombat délután, hogy vajon mi maradhatott még ki. Ha a kormány hozta volna be, akkor lett volna kormányközi egyeztetés, s a többi, de ezt már megszoktuk, hogy ezek általában egyéni képviselői javaslatként kerülnek ide, és ezzel persze meg lehet kerülni az összes egyeztetési mechanizmust. Mindezekre tekintettel, meg természetesen arra is tekintettel, hogy azért ilyenkor mi általában attól okkal tartunk, hogy ha kimarad egy gazdasági szektor, ott valami lobbiérdek van, és akkor mögé nézve nekünk meg kell keresni, föl kell kutatni, hogy vajon melyik lobbiérdeket fogja most szolgálni éppen ez a jogszabály, ami megalkotódik, éppen ezért mi azt gondoljuk, hogy ha ezeket a kártyákat ki tudjuk teríteni az asztalra, vagy legalábbis a valódi célokat látjuk, mi akkor tudjuk támogatni ezt az előterjesztést. Egyébként pedig maradunk annál a megállapításunknál, ami itt sajnos sokszor igaz: sokkal több már a tapasztalatunk önökkel, mint amennyi illúziónk maradt. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, Szakács képviselő úr. A következő hozzászóló vezérszónoki felszólalásra Varju László képviselő úr, a DK képviselőcsoportja részéről.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Ezt a törvényt, mondjuk úgy, hogy könnyű lehetne akár nevesíteni is, vagy névre szóló törvényként is kezelni, de egyelőre vagy első gondolatkörben természetesen helyezzük ezt szélesebb kontextusba. Ha van egy olyan helyzet, ahol lényegében törvényi szabályozással lehet csak segítséget adni, hogy egy járványveszély okozta körülmények között nehéz helyzetbe kerülő fejlesztéseken segíteni tudjunk, vagy kell nekik segíteni, akkor azt gondolom, hogy önöknek ezt meg kell tenni. De hozzáteszem, hogy önmagában a villamosenergia-hálózatok fejlesztésére vonatkozó, jelentős nézetkülönbség miatt, amely fennáll minimum a Demokratikus Koalíció és a kormánypártok között, nem tudok mást tenni, mint azt is hozzátenni, ami az első mondatban benne volt: na jó, de akkor konkrétan azt is fel tudjuk sorolni, hogy név szerint ez kinek lesz jó. Így akkor tulajdonképpen már ott tartok, hogy a lobbisták jártak eredménnyel, és önöknek ilyen szempontból ezért fontos ez a törvény. Ezért az én következtetésem az, hogy ezért a törvényért, ezért a segítségnyújtásért vagy ezért a döntésért önöknek kell vállalni a felelősséget, tegyék meg, mert önmagában maga a rendszer, amit kialakítottak, szerintünk nem jó, már csak azért sem, mert időnként önök is beleesnek abba a hibába, hogy egy-egy képviselőjük erről, mármint a villamosenergia-termelésre vonatkozó lehetőségekről hol ezt, hol azt nyilatkozza. Itt most konkrét, folyamatban lévő fejlesztésekről, létesítésekről kell dönteni. Az, hogy akár, mondjuk azt, hogy L. Simon Lászlónak vagy más képviselőtársaknak hogyan és mennyire tetszik az, hogy Magyarországon fúj a szél vagy nem fúj a szél, hogy süt a nap vagy nem süt, és ebből a gondolatkörből kiindulva valamely fejlesztés számukra szimpatikus vagy nem szimpatikus, én azt gondolom, valóban másodlagos, mint ahogy azt korábban el is mondtam. [[14.20]] Azzal viszont nem tudunk egyetérteni, hogy egy ennyire egyensúlytalan energiarendszert alakítanak ki, amelyben ugyan hangzatos szavak keretében megvan, hogy igen, a klímavédelemhez ezek a projektek mennyiben járulnak hozzá, csak tudják, ez olyan hozzá kell hogy tegyük, amit említettem , hogy azok, akikkel csinálják, ahogy ők a nemzeti burzsoázia megteremtése érdekében kedvezményezettek lesznek, az nagyjából ugyanaz a helyzet, mint ha egy hordó tokaji aszúba beleöntenek egy pohárnyi arzént, és az egész válik használhatatlanná. Erről a törvényről nekem ez a véleményem, ezért az önök felelőssége lesz az, hogy ezt elfogadják. Kívánok hozzá sok sikert! Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Varju László képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónoknak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Én egy picit máshogy közelíteném meg ezt a vitát, mint képviselőtársaim. Fontos törvényjavaslatnak tartom ezt, és nyilván arról a kritikáról, amelyet Szakács László képviselő úr is elmondott, hogy ez nem kormányzati, hanem egyéni képviselői előterjesztésként jött be [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , le lehet folytatni ezt a vitát, de én azt gondolom, hogy itt konkrétan egy olyan ügyről van szó, amelyben lépni kell, cselekedni kell, tehát konkrétan adott egy helyzet, és ahhoz, hogy ezt a több száz beruházást véghez lehessen vinni, munkahelyeket lehessen megőrizni, és minél több napelem-kapacitás alakulhasson ki, ezt a törvényjavaslatot el kell fogadni. És rögtön az elején szeretném tisztázni, hogy az LMP-frakció támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot. Én nagyon örülök annak is, hogy ez egy ilyen nagyon általános bevezetéssel történt meg az előterjesztő képviselő úr részéről hallhattunk itt ambiciózus klímacélokról, közlekedészöldítésről, tiszta ivóvízről, tiszta levegőről, minden egyébről, a nukleáris energia használatáról , és annak is örülök, hogy az államtitkár úr a kormány nevében itt van, aktívan részt vesz a vitában, és hogy ő is adott egy általános keretezést. Megmondom őszintén, hogy viszonylag egyszerűen le lehetett volna zárni ezt a vitát azzal, hogy ez egy fontos törvényjavaslat, megszavazzuk, és hajrá, menjenek tovább ezek a beruházások, de mind az előterjesztő képviselő úr, mind az államtitkár úr felszólalása nagyon-nagyon sok kérdést fogalmazott meg bennem, ezeket szeretném feltenni. Összességében tehát el tudom mondani, hogy ezt mi támogatjuk, és minden olyan intézkedést támogatunk, amely növeli, amely nagyobb esélyt ad a lakossági napelem, napenergia-használatnak. Hozzátesszük egyébként, hogy mi jobban örülnénk annak, hogyha ezek nem zöldmezős beruházásként valósulnának meg, hanem alapvetően beépített területeken, háztetőkön, mondjuk, családi házak tetején, panelházak tetején, hogy a ki nem használt területeket ilyen módon hasznosítani lehessen; arról nem is beszélve, hogy ez az érintett háztartások energiaigényének csökkenését vagy az ökológiai lábnyom csökkenését jelenti, és a hatalmas napelemparkok mellett ilyen módon is ki lehet használni a területet. Itt nyilván nagyon sok minden egyebet lehetne még elmondani, hogy növelni kéne a pályázati lehetőséget, hogy ez tényleg széles körben tudjon terjedni, arról nem is beszélve, hogy ehhez egy kiterjedt épületenergetikai programot is indokolt lenne elindítani, egy jóval szélesebb, a jelenlegieknél jóval szélesebb pályázati lehetőséggel. Én azt gondolom, hogy ez önmagában a klímavédelmi célok mellett nagyon komoly gazdasági potenciált, munkahelyteremtést is jelentene. Ezt a törvényjavaslatot tehát megszavazzuk. Ugyanakkor felmerült itt a távhő, a távhő zöldítése, a távhőenergia használata, és Pécsen ez egy izgalmas kérdés. Korábban egy vita során jeleztem már Kaderják Péter államtitkár úrnak azt, hogy van egy ilyen problémarendszer a jogi környezet tekintetében, hogy a biomassza-alapú távhővel fűtött lakások nem pályázhatnak az „Otthon melege” programban, mert van egy ilyen jogszabályi anomália a nullával való szorzással, magyarul, nem tudnak kimutatható, a jogszabályok szerint kimutatható eredményeket elérni, holott szerintem teljesen logikus és világos az, hogy ha az energiafelhasználást csökkentjük, tehát hogyha a biomassza-alapú távhővel fűtött lakások esetében is meg lehet valósítani épület-korszerűsítést, nyílászárócserét s a többi, azzal teszünk a klímaváltozásért. Akkor azt jelezte nekem az államtitkár úr, hogy ez egy kezelhető probléma. Én ismét szeretnék erre ráerősíteni. Nagyon sokakat, egyébként például Pécs valamennyi távfűtéses lakását érinti ez a probléma, hogy ők nem tudnak részt venni az „Otthon melege” programban. Ez nagyon fontos. Bánki képviselő úr beszélt a közlekedészöldítés kérdéséről. Rögtön felmerült bennem a kérdés, hogy akkor miképpen maradt néma, amikor én arra kértem, hogy a 34 vasúti mellékvonal halálra ítéléséről szóló kormányzati döntés ellen emelje fel a szavát, különösen mert az ő térségét is érinti ez a kérdés. Képviselő úr, szeretném a véleményét kérni arról, hogy a Mohács-Villány vasútvonal kinyírásáról, halálra ítéléséről döntött az Innovációs és Technológiai Minisztérium, amivel nyilván szembesült a képviselő úr is. Én írtam önnek egy levelet, és kértem, hogy együtt forduljunk a kormányhoz annak érdekében, hogy ezt a gyalázatos intézkedést azonnal vonják vissza. Nagyon pozitívnak tartom, hogy a MÁV elnök-vezérigazgatója is elmondta, hogy szakmailag teljes képtelenség ez a döntés, és hogy itt minden hazugság volt, amit az Innovációs és Technológiai Minisztérium emögé odatett, például a költségcsökkentés; konkrétan plusz 2 milliárdos kiadást jelent a vonatpótlózás. Hát, ezen a Mohács-Villány vasútvonalon az eredeti vasúti menetidő 25 perc volt, most a pótlóbuszokkal 1 óra 2 percig kell az utasoknak zötykölődniük ez egész tragikus. Ezért én ismét arra kérem a képviselő urat, hogy a saját lakókörnyezete érdekében szólaljon fel, és egyetértve egyébként a szakmai szervezetekkel, különböző szakszervezetekkel és a MÁV vezérigazgatójával követeljük közösen az Innovációs és Technológiai Minisztérium felé, hogy ezt a gyalázatos, szakmaiatlan, semmilyen módon nem igazolható döntést, amely a közlekedés zöldítésével ellentétes lépés, vonják vissza, és nemhogy adják vissza az úgynevezett ideiglenes, járványügyi menetrend előtti járatgyakoriságot, de végre dolgozzanak ki egy olyan közlekedési stratégiát, amely által ezek a vidéki mellékvonalak egy ilyen regionális rendszerként megfelelő járatgyakorisággal, megfelelő közlekedési rendszert biztosítva segíthetik a vidék leszakadásának a megállítását, sőt a vidék fejlődését. Nagyon-nagyon remélem, hogy Palkovics miniszter úr belátja, hogy ez egy súlyosan hibás döntés volt, és elfogadja egyébként a MÁV elnök-vezérigazgatójának a véleményét is, és ebben lépés történik. Még egy kérdésem lenne. A levegőtisztaság kérdése is felmerült itt. Én folyamatosan próbálkozom az Innovációs és Technológiai Minisztériumnál de egyébként most már a földművelésügyi minisztériumnál is , hogy választ kapjak arra, hogy az állam miért nem vesz részt a pécsi Karolina-külfejtés rekultivációs munkáiban. Hogyha levegőtisztaságról beszélünk, ez Magyarország egyik legnagyobb tájsebe, és ennek a nagyon lassú, nagyon-nagyon megkésett rekultivációja brutális levegőszennyezési kockázatot hordoz magában, tehát konkrétan nagyon komoly a porterhelés, és az állam egyszerűen nem vesz részt ebben. Ugye, itt eredetileg egy 2009-es rekultivációs határidő volt, ezt egy folyamatos tologatással most már 2032-ig tolták ki. Tehát addig kéne várni arra, hogy ezt a hatalmas nagy rekultivációs munkát elvégezzék, és annak ellenére, hogy a kormány a 2019. évre és a 2020. évre is ilyen másfél-két milliárd forint közötti összeget tervezett be a költségvetésbe, semmiféle érdemi munkát nem végeztek el. És ez nemcsak ott, Pécs környékén vagy Pécsnek a pécsbányai lakóterületén jelent konkrétan a levegőszennyezéssel kapcsolatban kockázatot, hanem az egész városra nézve. Én folyamatosan írom az írásbeli kérdéseimet, és Schanda államtitkár úr egészen elképesztően felháborító válaszokat küld, éppen ma vagy a tegnapi napon kaptam meg a választ, hogy az eredeti válaszát fenntartja. Államtitkár úr, ez elfogadhatatlan! Nagyon kérem önt én többször kint voltam a helyszínen, és szinte naponta posztolnak ki az ott élők olyan képeket, amelyeken látható, hogy hatalmas, 20-30 méteres poroszlopokat okoznak a munkát végző teherautók, ez elfogadhatatlan környezetterhelést jelent , nagyon kérem, hogy jelezze ezt a miniszter úr felé, vegyék végre komolyan ezt a problémát, és az állam vegyen részt ebben a munkában, hogy csökkenteni lehessen a porterhelést, és érdemben fel lehessen gyorsítani a munkát. Teljesen világos, hogy ez a 2032-es határidő nem tartható. Még egy utolsó dologra szeretnék utalni. Itt valóban előkerültek a kormány intézkedései, a klímacélok, a környezet védelmével kapcsolatos intézkedések, és említette az államtitkár úr az illegális hulladéklerakók elhelyezésének a kérdését. Itt is egy, a lakókörnyezetemet érintő problémát említenék, amiről már volt szó az Országgyűlés előtt. [[Bánki Erik felé fordulva:]] Nyilván a képviselő úr is tudja, hogy Pécs nyugati határa mellett éktelenkedik egy döbbenetesen nagy illegális gumilerakó, és ennek kapcsán én magam feljelentést tettem, hiszen már a tulajdonos is azt mondta: hát, oda igazából bárki lerakhatja ellenőrizhetetlenül a gumiabroncsot. Ez meggyőződésünk szerint nemcsak esztétikailag káros, de veszélyes is, ez egy illegális lerakó, és a feljelentésemet sajnos visszautasították, tekintettel arra, hogy a jelenlegi jogszabályi környezet nem tud ezzel mit kezdeni. Megmondom őszintén, nem tudom már, melyik államtitkár-kollégája egy vita során említette nekem azt, hogy ha egy ilyen problémával találkozunk, magyarul, hogyha a jogi, jogszabályi környezet nem elegendő arra, hogy egy ilyen problémát megoldjunk, akkor a kormány nyitott arra, hogy szigorítsuk a jogszabályokat annak érdekében, hogy a hatóságok érdemben fel tudjanak lépni. Ezért én szaván fognám a kormányt, ezzel kapcsolatban mi előkészítünk egy jogszabály-módosítást, hogy egy illegális lerakót fel lehessen számolni, és nagyon bízunk benne, hogy azt a kormány módosítja, hogy akkor ez a közös cél, az illegális hulladéklerakás felszámolása, illetve az illegális hulladéklerakók felszámolása megvalósulhasson. Nagyon bízom benne, képviselő úr, hogy közösen tudunk fellépni a Baranya megyében élők érdekében, és ezt a gyalázatos intézkedést, amelyet az Innovációs Minisztérium rendelt meg, vissza lehet vonni, és a 34 vasúti mellékvonal nemcsak visszakapja az eredeti menetrendeket, de kap egy olyan érdemi menetrendet és olyan fejlesztési forrásokat, amelyekkel ez valóban hozzájárulhat a vidék népességmegtartó erejéhez. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces hozzászólásra jelentkezett Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak nagyon röviden szólnék. Varju László nem értette meg, amit Bánki Erik, az államtitkár úr vagy akár mi Barcza Attila képviselőtársammal elmondtunk: 210 darab kis- és közepes vállalkozás beruházásáról van szó. Az az önök ideje volt, amikor kiszolgálták, és kizárólag a multik érdekét szolgálták ki. 210 kis- és középvállalkozás, magyar kis- és középvállalkozás beruházásáról van szó. Ha a DK úgy gondolja, hogy ezt nem kell támogatni, lelkük rajta. Mi azt gondoljuk, hogy a munkahelyek megteremtése és a magyar kis- és középvállalkozások támogatása fontos. [[14.30]] Keresztes képviselő úrnak mondanám, alkotmányos joga minden képviselőnek egyéni képviselői indítványt benyújtani. Önök is szoktak élni ezzel a lehetőséggel. Ne vitassa el, hogy Bánki Eriknek vagy nekünk bármelyikünknek is van ilyen jogunk. És ne kritizálja azt, hogyha egy képviselő benyújt, ráadásul ön szerint is előremutató javaslatot az Országgyűlésbe. Önök rendszeresen tesznek ilyen javaslatokat egyéni képviselői indítvány formájában. Hadd legyen meg ez a jogunk nekünk is, ugyanúgy megválasztott képviselőknek! Az pedig, hogy Varju Lászlónak és a DK-nak mindenről Tokaj jut eszébe, azon nem tudunk segíteni, ez már csak ilyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Talán félreérthető voltam. Itt az egyeztetési kötelezettségek kapcsán tartanám jobbnak, ha a kormány nyújtana be egy ilyen javaslatot egy egyéni képviselői indítványhoz képest. De ebben az ügyben mi egyetértünk azzal, hogy ha egy egyéni képviselő benyújtott egy ilyet, ami fontos intézkedés, azt mi támogatni fogjuk. Csak az egyeztetés problémáira hívtuk fel a figyelmet. Ugyanakkor arra is szeretném felhívni képviselőtársam figyelmét, hogy én tegnap benyújtottam egyéni képviselőként egy határozati javaslatot, amely pontosan ezekről a klímavédelmi célokról szól, a zöldközlekedés megmentéséről, megvalósításáról. Ez pontosan azt célozza, hogy az Országgyűlés kérje fel a kormányt, hogy ezt a gyalázatos intézkedést, a 34 vasúti mellékvonal halálra ítélésével kapcsolatos kamu menetrendet vonja vissza, és érdemi fejlesztést indítson el a teljes magyar közlekedési rendszer egészében, fejlessze a térségi mellékvonalakat, adjon fejlesztési forrásokat, és alakítson ki egy olyan szabályozási környezetet, ahol az ellátott térségben élők megelégedettségére és kiszolgálására megfelelő menetrendekkel ezek a térségi vasútvonalak megfelelően működni tudnak. Nagyon remélem, hogy képviselőtársaim, Bánki képviselőtársam és Nacsa képviselő úr is támogatni fogja ezt a javaslatot, és ők is hozzájárulnak ahhoz, hogy az Innovációs és Technológiai Minisztérium nagyon-nagyon gyorsan vonja vissza ezt a gyalázatos, szakmaiatlan és egyébként a Gyurcsány, Bajnai-korszakok szellemiségét szolgai módon követő intézkedését. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Előterjesztő Úr! A Fenntartható fejlődés bizottságának tagjaként ilyen információkhoz jutunk. Kicsikét van egy olyan érzésem, hogy mi ezzel a törvényjavaslattal egy piacot akarunk csinálni egy Magyarországon most épülő napelem-befektetésnek. Kecskeméten folyik egy 16,5 milliárdos napelem-beruházás, ami a kínai technológiához képest több emelettel nagyobb minőséget tud, legalábbis a vezérigazgatója a köztelevízióban erről nyilatkozott. Ez egy olyan napelemgyártó, amely 98 százalékkal alacsonyabb testsúlyú termékekből áll, mint amit Kínából ideszállítunk. Ez képes autóbuszt, teherautót, személyautót, taxit működtető napelemet készíteni. Személyesen az előbb még előterjesztőként itt lévő Szijjártó miniszter úr jelenlétében folyt egy ilyen interjú, ahol ő is elmondta, hogy ez a hatalmas kapacitás többszörösére növeli a választékot, és az év végére üzemképes állapotba kerül ez a termelés. Beszéljünk világosan: a kínaiak miatt kell ezt elhalasztani? Vagy ennek a piacához a magyar kormány is hozzájárul, tehát ez egy támogatott beruházás Kecskeméten, 140 új munkahelyet is fog teremteni. Tehát kis- és középvállalkozásokról van itt szó, vagy ennek a svájci-indiai közös vállalat hatalmas gigaberuházásának kell ez a bizonyos megrendelés, amivel kapcsolatban elhangzott, hogy mennyi szerződéses pályázó van, aki már nyert, és nem tudja a határidőt teljesíteni. Lehetséges, hogy nincs is másról szó, mint arról, hogy az új, modern terméket és nem a kínai terméket akarjuk ide beépíteni. Félek tőle, hogy így van. Egyébként a DK-ra tett megjegyzésekre: a Demokratikus Koalíció éppúgy a karbonsemlegesség és a klímasemlegesség pártján áll, és minden olyat, amely ezzel kapcsolatos technológia és zöldelvárás, mi támogatunk. Itt inkább a sürgősség gyanúja az, ami miatt ezt Varju László vezérszónok megemlítette, és ez a Flisom cég keményen építkezik. Az előterjesztő szinte körbement azon, hogy hogy állunk most globálisan a napelempiacon, és hogy mit jelent a napelem, de meg se említette, hogy Magyarországon egy ekkora hatalmas kapacitás épül. Annak a kapacitásnak pedig vevő kell. Ha azt a kapacitást kell most elhalasztani, merthogy időközben megegyezés történt, és ezt viszonylag gyorsan építik meg, és ez ráadásul annyira erős technológia, hogy messze többet tud, mint a kínai, akkor én is azt mondom, hogy a kínait nem is kell beépíteni, ráadásul itt van közel, hiszen Magyarországon termeljük. De akkor azt kell megmondani őszintén, hogy másról van itt szó, uraim, időközben egy jobb beszállító érkezett, egy barát, akivel még barátibb a kapcsolat, és Svájccal akarunk közös együttműködést. Ha nem így van, akkor vagy az előterjesztő, vagy államtitkár úr tegyen engem helyre ebben az ügyben. Egyébként a napenergia 1 kilowattra eső költségei hatalmas csökkenésben vannak, és úgy gondolom, hogy ma már a tárolása sem jelent gondot, főleg a lokális, helyi tárolásokkal nincsenek problémák. Tehát nincs a Demokratikus Koalíciónak ezzel problémája. Azzal van problémája, hogy ilyen puccsszerűen jött ide az asztalra elénk ez az ügy, noha ismert a médiából, hogy folyik egy ilyen hatalmas beruházás Magyarországon. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Hajdu képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Kaderják Péter államtitkár úrnak soron kívül megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak azért jelentkeztem, mert néhány olyan kérdés, illetve hozzászólás hangzott el, amely a kormány munkáját illeti ezzel a kérdéssel kapcsolatban, és csak reagálni szeretnék ezekre, legalábbis amelyekre tudok reagálni. Nunkovics Tibor úr részéről elhangzott, hogy egyfajta centralizáció folyik a napelemes beruházások területén, és üdvösebb lenne a háztartásokhoz kötött kisebb naperőműves rendszereknek, a háztartási méretű kiserőműveknek a fokozottabb támogatása. Hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy jelenleg a kormány oldaláról lényegében minden fogyasztói csoportot ösztönzünk arra, hogy napelemes rendszereket alkalmazzon, a háztartásokat is. Itt már elhangzott, hogy ez talán egy kevésbé látható támogatási mód, de a háztartási méretű kiserőműveknél nettó elszámolás biztosítja ma a háztartások szabályozását, ami azt jelenti, hogy ha egy évben ugyanannyit termel valaki, mint amennyit fogyaszt egy ilyen rendszerrel, akkor nulla forint az áramszámlája, tehát lényegében a rendszerhasználati díjakat megspórolja. Ez összevethető támogatás azzal, mint ha explicit támogatást adnánk egy magasabb átvételi ár formájában az így megtermelt villamos energiának, mint ahogy például a korábbi támogatásos rendszerek a nagyobb erőműveknél alkalmazták. Ez egy lényeges elem. A másik pedig az, hogy a Fejlesztési Bank nullaszázalékos hitelt biztosít a lakosság számára ilyen típusú rendszerek telepítésére, és nagyon dinamikus itt a növekedés szerencsére itt is. De mi azt látjuk, hogy ma a beépített kapacitásoknak körülbelül az egyharmada HMK formájában valósul meg, és körülbelül kétharmada az, ami a nagyobb méretű napelemek esetében egy kedvező arány. Emellett a kis- és középvállalkozásokat is támogatjuk beruházási támogatás formájában GINOP-os programokból. A saját fogyasztás részleges kiváltására a tavalyi programban több mint 20 milliárd forintos ilyen típusú beruházási támogatást vittek el a magyar kis- és közepes vállalkozások, és a támogatás hozzájutásához való kedv még a válság idején sem csillapodott. [[14.40]] Tehát mi azt látjuk, hogy a kis, közepes és az ipari méretű napelemes projekteknél is van egy jól működő támogatás, és együtt eredményezik azt, hogy ez a dinamikus növekedés Magyarországon megvalósul. Ráadásul most dolgozunk azon a jogszabályi lehetőségen, hogy úgynevezett energiaközösségeknek a rendszerét létrehozzuk, ami azt jelenti, hogy helyben rendelkezésre álló megújulóenergia-felhasználásra azok, akik helyben használják fel ezt az energiát, nagyobb szerveződési és beruházási szabadságot kapnak majd. Tehát a jövőben ez a rendszer talán még bővülni is fog, ha ez bármilyen szinten megnyugtató az ön felvetésére. Azzal kapcsolatban itt elhangzott több dolog, hogy a kormány olyan dolgokat csinál, ami jó lesz valakinek, tehát mintha ezt nyomozni kéne, hogy kinek lesz ez jó. Hát, azon dolgozunk, hogy jó legyen. Tehát ha azon dolgoznánk, hogy rossz legyen, akkor az furcsa lenne szerintem egy kormány részéről, úgyhogy természetesen reméljük, mindig be is azonosítható, hogy kinek lesz jó az, ha valamit csinálunk, mert azt szeretnénk, hogy jó legyen valakinek, tehát abból jön ki aztán a jólét. Nem kell mindig gyanakodni, hogy ha valakinek jó, mert ha a szomszédomnak jó, akkor az nekem nem jó; mi azt gondoljuk, hogy az jó, ha a szomszédunknak is egyébként jó, ami történik, még ha adott esetben nem is részesedünk belőle. Keresztes képviselő úrnak a kérdéseihez néhány megjegyzés: zöldmező, háztető, barnamező egyetértünk ezzel. Nyilván az lenne a fontos, hogy minél előbb és minél nagyobb mértékben ki tudjuk aknázni a barnamezős fejlesztésekben lévő lehetőségeket. Dolgozunk még kormányzati oldalon egy komplett barnamező-területlista összeállításán, és azt tervezzük, hogy utána külön METÁR-tendereket vagy -tenderköröket is fogunk szervezni kifejezetten barnamező-fejlesztésre. Ez drágíthatja egyébként a projekteket, hiszen adott esetben távolabb lehetnek hálózati csatlakozástól, tehát vannak ennek hátrányai, de mindenképpen látjuk ennek az előnyét is. A távhőzöldítést, illetve az „Otthon melege” programra való pályázat kérdését majd külön kérem még egyszer, hogy akkor ezt tisztázzuk, mert ezt nem pontosan látom. Ez egy nagyon népszerű program egyébként, és sajnálom, ha itt valami nem működik. Egyébként az első kör ebben lezárult ha ugyanarra a programra gondolunk , dolgozunk a következő megnyitásán, és azt gondolom, hogy ott lehetőség van arra, hogy ezt a kérdést a helyére tudjuk tenni. Karolina-bánya: a Karolina-ügyről már valóban sokat beszéltünk. Itt azt szeretném jelezni, hogy azért első körben a pécsi polgármester urat kérdezze, képviselő úr, hiszen ő volt annak a cégnek a vezérigazgatója hosszú időn keresztül, aki privatizálta a pécsi erőművet, és aki ezzel átvállalta a Karolina-rekultivációnak a jelentős részét. A kormány és a Pannon-Hő között van egy megállapodás, ami alapján a Pannon-Hő végzi ebben az időszakban a rekultivációt. Ha ezt úgy végzi, ahogy végzi, és ez valóban ilyen porszennyezést okoz, akkor ott helyben intézkedni kell arra vonatkozóan, hogy ez ne történhessen meg; ez most nem a kormány dolga. Tehát első út a polgármester úrhoz, hogy ők miért nem kezdték el, miért nem csinálták meg időben, és akik most csinálják, az ő utódai, azok miért olyan módon csinálják, ahogy csinálják. A kormány ebbe az ügybe be fog lépni, és át fogja venni ezt a dolgot, 2023 végén tervezzük, ameddig a Pannon-Hő ezen dolgozik, de itt van egy ezt alátámasztó megállapodás, ahol ezt a munkát megosztottuk. Még annyit szeretnék jelezni, hogy mivel az egy valóban lényeges tájseb Magyarországon, annak a lehetőségét is vizsgáljuk, hogy milyen innovatív, akár megújulóenergia-hasznosítást is magában foglaló projekt révén lehetne a következő EU-s költségvetési időszakban esetleg azt a rekultivációt más formában elvégezni. Erre tudomásom szerint a pécsi egyetem és mások együttműködésében volt már korábban elképzelés, elő kéne venni ezeket. Én beszéltem a miniszter úrral is erről, Palkovics miniszter úr is támogatná azt, hogy valamilyen, ennél innovatívabb módon rekultiváljuk azt a területet, ha van rá mód, hiszen az nem egy túl innovatív megoldás, hogy sok millió köbméter földet visszahordunk oda, ahonnan azt korábban kiszedtük. A legvégén pedig Hajdu képviselő úrnak kicsit azt mondanám az összeesküvés-elméletére hadd reagáljak. Ez már furcsa dolog, amikor mindig valamit ki kell találni egy nagyon egyszerű javaslat mögé. Hadd erősítsem meg, hogy itt valóban olyan projektekről van szó, amelyek körülbelül 2 vagy 2,5 vagy 3 évvel ezelőtt kapták meg azt a zöld lámpát, hogy indulhatnak a projektfejlesztéssel, és abba futottak bele, hogy a projekt vége felé beütött a járvány, és nem jutottak hozzá azokhoz az eszközökhöz, amelyekkel ezt be tudják fejezni. Úgyhogy itt még szó sincs arról, hogy a svájci, vagy nem tudom, milyen beruházásnak a termékeit szeretné valaki elsütni, noha természetesen, ha beindul ez a projekt, nagyon jó lenne, hogy a magyar piacot is részben ki tudnák szolgálni, amellett pedig jelentős exportot tudnának bonyolítani. Reméljük, hogy a későbbiekben erre sor is kerül, de hogy most ebben az esetben ez a törvénymódosítási javaslat valamiféle piacot szeretne csinálni ennek a cégnek hogy is mondjam? , ez nem állja meg a helyét. Ennél sokkal egyszerűbb a történet: pontosan az, amiről beszéltünk az előterjesztésben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Kaderják Péter államtitkár úr. Kettő percre megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak.
Köszönöm a válaszokat, tisztelt államtitkár úr. Akkor én élni fogok a lehetőséggel, hogy konzultáció folytán bemutatom, hogy miért maradnak ki egyébként pécsi és nagyon sok helyen máshol is a biomassza-alapú távhűtéssel fűtött lakások, mert itt van egy olyan jogszabály, amely alapján nem lehet… Nullával való szorzás van gyakorlatilag a kibocsátáscsökkentés tekintetében, ez egy rossz jogszabályi környezet, én úgy gondolom, hogy ezt mindenképpen módosítani kellene, de én úgy gondolom, hogy ez kormányhatáskör. Ez ügyben akkor keresni fogom az államtitkár urat. A Karolina kapcsán azért arra felhívom a figyelmet, hogy már az előző fideszes polgármester is azt mondta, hogy nincs semmiféle információja, hogy a kormány mit tervez, mit nem tervez. Volt néhány évvel ezelőtt egy közmeghallgatás, ahol ott volt még akkor államtitkárként Aradszki államtitkár úr, és ahhoz képest folyamatos a határidőknek a kitolása, amiben 2022 ez a rekultiváció. Azt el tudom mondani, hogy a Pannon Hőerőmű most olyan szempontból partner, hogy legalább kommunikál velünk, és próbálnak a kérdésekre válaszolni. Én arra kérem az államtitkár urat, hogy tekintse át, hogy milyen jellegű kérdéseket nyújtottam én be Palkovics miniszter úrhoz, és azokra a kérdésekre érdemben válaszoljanak. Tehát ha arra a miniszter úr vagy az ő megbízásából akár Kaderják államtitkár úr érdemi válaszokat ad, hogy milyen környezeti kockázatokat érzékel ott a lakosság, én azt gondolom, az már egy óriási lépés lenne, hogy ezt a kockázatot csökkentsük és a problémák orvoslása felé elmozduljunk. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Bánki Erik képviselő úrnak, Fidesz, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Így van, elnök úr, köszönöm szépen a szót. Természetesen szeretnék válaszolni a vitában elhangzottakra. Először szeretném megköszönni azoknak a frakcióknak, képviselőtársaimnak, akik támogatják a benyújtott törvényjavaslatot, elsősorban a Fidesz és a KDNP képviselőinek, de nagyon köszönöm Nunkovics képviselőtársam pozitív hozzáállását, illetve Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak is, hogy az LMP is támogatja ezt a kezdeményezést. Annak is örülök, hogy az ellenzéki pártok valóban végre végiggondolják azt, hogy egy törvényjavaslatnak mi a szándéka és milyen következményei lesznek. Valóban, ahogy az államtitkár úr is megerősítette, 210 olyan beruházásról van szó, amelyek elsősorban hazai kis- vagy közepes vállalkozások tulajdonában vannak. Ezzel választ is adtam a DK képviselőjének a felvetésére; mind Varju László, mind Hajdu László képviselő úr keresi a mögöttes hátteret, keresik azt, hogy milyen érdekcsoportoknak kívánunk ezzel kedvezni. El kell hogy keserítsem önöket, képviselőtársaim: egyetlen érdekcsoportnak sem kívánunk kedvezni. A hazai befektetőknek kívánunk kedvezni, annak a 210 projektnek, amelyek elindultak ezzel a beruházással amit az államtitkár úr is megerősített 2-3 évvel ezelőtt, az előkészítésekkel haladva, volt egy végcél a befejezésre, közbejött a koronavírus-járvány, és ezeket a beruházásokat emiatt nem tudták határidőre teljesíteni. Szakács László képviselő úrnak az ellentmondással kapcsolatos felvetésére szeretnék visszatérni, ami az egyszer használatos műanyagok kérdéskörét hozta elénk, ami ugyan nem témája ennek a törvényjavaslatnak, de azért nyilván azt a képviselő úr is tudja, bár erről nem beszélt, hogy azóta már a parlament előtt fekszik az új javaslat, ami lényegében határidő-módosítást tartalmaz csak a korábbi javaslathoz képest. [[14.50]] Tehát a parlament az általános vitán már túl is van az egyszer használatos műanyagok használatának betiltására vonatkozó jogszabálytervezet tekintetében. Annyi történt mindösszesen, hogy ágazati egyeztetésből kifolyólag egy pontosítás történt, szerintem egyébként helyesen, és így 2021. január 1-je helyett 2021. július 1-jétől kerül bevezetésre a jogszabály, ami, azt gondolom, hogy bár egy féléves csúszást jelent, a másik oldalon viszont az iparágnak egy felkészülési lehetőséget ad arra, hogy ezek az anyagok kivezetésre kerüljenek, és új, ezeket helyettesítő anyagokat viszont tudjanak majd használni. Én ebben nem látok semmiféle problémát. Ugyanúgy abban sem látok problémát, de ezt azóta már tisztáztuk, amit Keresztes frakcióvezető úr felvetett, hogy miért egyéni indítvány keretében került ide. Az a helyzet, hogy ahhoz, hogy július 3-án erre a zárószavazásra sor kerülhessen, szükség volt ráadásul nemcsak arra, hogy egyéni képviselői indítványként, hanem sürgős tárgyalással kerüljön megtárgyalásra a Ház előtt. Azzal teljes mértékben egyetértek én magam is, amit államtitkár úr is helyeselt, hogy próbáljuk megvizsgálni annak lehetőségét, hogy minél több barnamezős beruházás valósuljon meg a napelemparkok tekintetében. Én nagyon örülök annak, hogy a kormány dolgozik ezen a listán, és azt gondolom, hogy még akkor is ezt kell támogatni, ha ez a beruházásban egyszeri magasabb költséget jelent, nagyobb távolságban kell majd a csatlakozási pontokhoz eljutni, viszont azt gondolom, hogy olyan tájsebeket és olyan, épített környezetet romboló területeket tudunk mentesíteni ezzel a beruházással vagy ezekkel a beruházásokkal, amik hosszú távon mindenképpen követendő példát jelentenek. Én nagyon remélem, hogy európai uniós forrásokat tudunk majd megtalálni, ami ezekben a vállalkozásokat támogatja és segíti. Ami a Villány-Mohács vasútvonalról történt felvetése, képviselő úr, én arra azt tudom önnek mondani, hogy én egyetértek a kormány azon törekvésével, hogy a vasúti személyszállítást és a közúti személyszállítást megpróbálja összehangolni. Már régen meg kellett volna tenni, megjegyzem, hiszen az, hogy ugyanazon a vonalon autóbuszok és vasúti közlekedés is van, szerintem teljesen felesleges ez a kettősség. Azt meg kell nézni, hogy adott esetben gazdasági szempontból melyik a racionálisabb, az emberek szempontjából pedig egy gyorsabb mozgást lehetővé tevő. Én úgy tudom, hogy a kormány ezen dolgozik, és remélem, hogy meglesz a megfelelő megoldás. Sőt, abban is reménykedem, miután ezt egy nagyon helyes döntésnek tartom, hogy 2022-től már csak elektromos buszokat lehet használni a tömegközlekedésben. Én nagyon remélem, hogy a távolságibusz-közlekedésben is addigra eljutnak már odáig a fejlesztők, hogy elektromos buszokat lehet például ilyen szakaszokon használni, ez pedig azt jelentené, hogy csökkenne az üzemeltetési költség, és így adott esetben sűrűbb járatokkal lehetne a települések közötti közlekedést megoldani. Azt gondolom, hogy minden képviselőtársam felvetésére reagáltam. Igen, bocsánat, még Hajdu László képviselő úr: nem értem ezt a kecskeméti példát, hogy ez hogy került ide. Semmi köze az előterjesztésnek a kecskeméti beruházáshoz. Ha ez megnyugtatja, képviselő úr, akkor ezt itt a plenáris ülésen is szeretném megerősíteni. Továbbra is arra kérném képviselőtársaimat, az MSZP-t és a Demokratikus Koalíciót, hogy vizsgálják felül álláspontjukat, hiszen egy olyan törvényjavaslat fekszik a Ház előtt, ami a hazai befektetők védelmét szolgálja, az ő megsegítésüket szolgálja annak érdekében, hogy be tudják fejezni az elkezdett folyamatokat. Összességében pedig a megújulóenergia-felhasználás terén egy jelentős előrelépést jelenthet majd Magyarország számára. Nincs ebben semmi csont, higgyék el nekem. Nagyon szeretném, ha átértékelnék, és valamennyi párt tudná majd a zárószavazáson támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok, szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Bánki Erik képviselő úr, bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására az általános vita lezárásáig volt lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/10990. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Emlékeztetem önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására az általános vita lezárásáig van lehetőségünk. Elsőként megadom a szót Bóka János államtitkár úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Ház előtt fekvő javaslat a csődeljárások és a felszámolási eljárások hatékonyabbá tételét célozza, és ennek érdekében kívánja módosítani a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvényt. A javaslat három célt követve változtat a csődeljárás és a felszámolási eljárás szabályain. Egyrészt megkönnyíti, hogy az eljárás egyezséggel záruljon; másrészt egyszerűsíti az eljárásban részt vevők közötti kapcsolattartást, illetve gazdaságvédelmi célú rendelkezéseket is tartalmaz. A csődeljárásokat illetően az a tapasztalat, hogy az adósnak kevés ideje van az egyezségi javaslat kidolgozására, és nagy a kockázata annak, hogy a hitelezőkkel a tárgyalások egyezség nélkül záródnak. Annak érdekében, hogy reális lehetőség legyen a csődegyezség megkötésére, a javaslat több fontos módosítást is tartalmaz. A csődeljárásban érvényesülő moratórium ideje 120 napról 180 napra változik. Emellett az adósnak az egyezségi javaslata előterjesztésére a jelenlegi 60 nap helyett 90 napja lesz a törvényjavaslat értelmében. Fontos változás, hogy az adós mindaddig, amíg a biztosított és a nem biztosított hitelezői osztályban a hitelezői szavazatok legalább egynegyedét jelentő hitelező támogatja az előterjesztett egyezségi javaslatot, addig jogosult a tárgyalás folytatására és a javaslat átdolgozására. Ha azonban az egyezségi javaslatot a tárgyalások során a hitelezői szavazatok egynegyedét jelentő hitelező sem támogatja, a tárgyalást le kell zárni, és a csődeljárás megszüntetésre kerül. A javaslat a hitelezők méltánylandó érdekeit is szem előtt tartja, hiszen az adós csak addig folytathatja a tárgyalásokat, amíg a hitelezők elvárásainak megfelelően gondoskodik az egyezségi javaslat átdolgozásáról. A javaslat a felszámolási eljárásokban is megkönnyíti az adós és a hitelezők közötti egyezségkötést. A javasolt szabályozás szerint a zálogjoggal biztosított követelések jogosultjai továbbra is minősített többséggel, tehát kétharmados arányban kell hogy támogassák az egyezséget. Az egyéb hitelezői osztályokban azonban elegendő lesz a hitelezői szavazatok többségének megszerzése. Tisztelt Ház! A koronavírus okozta egészségügyi világjárvány súlyos gazdasági következményekkel is jár. A kormány elkötelezett abban, hogy ezen gazdasági hatásokat enyhítse. A gazdaságvédelmi akcióterv keretében számos, a vállalkozók terheit csökkentő, a gazdasági tevékenységüket támogató intézkedés született. Világossá tettük, hogy a kormány megteszi a szükséges lépéseket a magyar gazdaság és annak szereplői, így a magyar vállalkozások megvédése érdekében. Felelős gondolkodással számolni kell azonban azzal a lehetőséggel is, hogy ezen intézkedések ellenére az elkövetkezendő időkben a nemzetgazdaság szempontjából kiemelt ágazatokban működő vállalkozások is felszámolás alá kerülhetnek. A stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek felszámolási eljárásban történő vagyonértékesítése során ezért a javaslat alapján az államot elővásárlási jog illeti meg. A rendelkezés célja, hogy a gazdaságvédelmi erőfeszítések ne váljanak hasztalanná. A cél, hogy a közfeladatok ellátásához szükséges, gazdaságilag működőképes vagyontárgyak és vagyonösszesség lehetőség szerint egyben legyen tartva, és az alapvető ellátásbiztosítási szempontok érvényesítésével kerüljenek értékesítésre. Gazdaságvédelmi és a közellátás biztonságával összefüggő megfontolásokból bővül a stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezeteken belül az a kör is, amelyeknél a felszámolás során speciális eltérő szabályok érvényesülnek. Gazdaságvédelmi szempontú rendelkezése a javaslatnak az is, amely felhatalmazza a kormányt arra, hogy rendeletben külön szabályokat alkosson a vállalkozások reorganizációjára. Kiemelt cél az, hogy a vállalkozások számára a csődeljárás mellett egyéb kiszámítható, jogszabályban biztosított megoldás is rendelkezésre álljon működési nehézségek leküzdésére. Ez az új típusú reorganizáció a fizetésképtelenségi eljárásoktól független, azoknál egyszerűbb szabályok szerint folyó eljárásként kerülne kialakításra. Ezen eljárásban is igaz lesz, hogy az adós és a hitelező közötti tárgyalások célja olyan egyezség elfogadása, amely biztosítja az adós továbbműködését, likviditási nehézségeinek leküzdését és a felszámolási eljárások megelőzését. [[15.00]] A koronavírus-világjárvány gazdasági kockázataira tekintettel indokolt a reorganizációs eljárás kormányrendeleti szintű szabályozása. Ez kellően gyors és rugalmas átmeneti keretet ad ahhoz, hogy megakadályozzuk a likviditási nehézségekkel küzdő vállalkozások tömeges felszámolási eljárás alá kerülését. Tisztelt Országgyűlés! A csődeljárásokban és a felszámolási eljárásokban a felek adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a csődtörvény kiegészül a vagyonfelügyelő és a felszámolóbiztos, illetve az eljárásban a hitelezői oldalon részt vevő személyek közötti elektronikus kapcsolattartás szabályaival. A javaslat lehetőséget ad rá, hogy e személyek elektronikus levelezés útján tudjanak egymással kapcsolatot tartani, egymásnak iratot küldeni. A javaslat ennek megfelelően rögzíti a szükséges formai elemeket. A javaslat a felszámolási eljárásokban a fentieken túl is korszerűsíti és egyszerűsíti a kommunikációt. Lehetőséget teremt arra, hogy a bírósági egyezségi tárgyalás megtartása helyett a bíróság felhívására a hitelezők írásban küldjék meg szavazatukat. A hitelező a jövőben kérheti, hogy a hitelezői gyűlésen a személyes jelenlét helyett elektronikus hírközlő eszköz útján vehessen részt. A videokonferencia útján lebonyolított hitelezői gyűlés lehetővé teszi, hogy személyes kontaktus nélkül lehessen a gyűlést lefolytatni, és ezzel elkerülhetőek a hitelezői gyűlés helyszínének megszervezésével, illetve az utazással felmerülő többletköltségek. Tisztelt Ház! Végezetül említést kell tenni arról is, hogy a javaslat kiiktat két határidőt a felszámolási eljáráshoz kapcsolódó perek szabályozásából. A felszámolási eljárásban az egyik fontos garanciális eszköz az, hogy a felszámoló, illetve a hitelezők perben követelhetik vissza a csődvagyonból jogellenesen kikerült vagyonelemeket. E per megindítására ma egy szubjektív, a tudomásszerzéstől számított 120 napos és egy objektív, a felszámolás kezdetétől számított egyéves jogvesztő határidő vonatkozik. A gyakorlati tapasztalatok alapján a 120 napos szubjektív határidő kevés, mert a tényfeltárás, a bizonyítékok beszerzése ennél hosszabb időt is igénybe vehet. Erre tekintettel a javaslat csak az objektív jogvesztő határidőt mondja ki a keresetindításra, a szubjektív határidőt pedig eltörli. A másik határidő, ami megszüntetésre kerül, az adós vezető tisztségviselőivel szemben indítható felelősségáttörési peres eljárásokat érinti. A bíróság perben állapíthatja meg a vezető tisztségviselő felelősségét az adós vagyonából ki nem elégíthető hitelezői követelésekért. A hatályos rendelkezések szerint e megállapítási pert követően a felszámolási eljárás jogerős lezárásáról szóló cégközlönybeli közzétételt követő 90 napos jogvesztő határidő áll a hitelezők rendelkezésére arra, hogy az úgynevezett marasztalási pert megindítsák. Mivel a felelősséget a bíróság már ilyen esetekben megállapította, felesleges a marasztalási per megindítását követő rövid jogvesztő határidőhöz kötni. Ezért a 90 napos szabály hatályon kívül helyezésre kerülne, és a marasztalási pert elévülési időn belül lehetne a jövőben megindítani. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az ismertetett szabályozási célok alapján a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Köszöntöm megfogyatkozott számú képviselőtársaimat, folytatjuk a vitát. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Becsó Károly képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításait tartalmazza. A törvénytervezet célja a fizetésképtelenségi jog eljárási szabályainak korszerűsítése, valamint a csődeljárások és a felszámolási eljárások során az adós és a hitelezők közötti egyezségkötés elősegítése, a csődeljárásban a munkahelyek megtartásának elősegítése, illetve a vállalkozások reorganizációját előtérbe helyező jogi megoldások bevezetése.Tisztelt Képviselőtársaim! Az eljárás gyorsítása, egyszerűsítése, továbbá a felek adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a csődtörvény kiegészül egyrészt a hitelezők egymás közötti, másrészt pedig az eljárásban részt vevő felek és a vagyonfelügyelő, illetve a felszámolóbiztos közötti elektronikus levelezésre vonatkozó szabályokkal. A javaslat pontosan meghatározza azt is, hogy az elektronikus levélcímre küldött jognyilatkozatnak, okiratnak és az ügyfelek tájékoztatását szolgáló iratoknak a Pp., valamint az ügyvédi tevékenységről szóló törvény által előírt formai kellékeknek kell megfelelniük. A csődegyezség feltételeire vonatkozó egyeztetés szabályait érintő pontosítások indoka, hogy az adós ne legyen érdekelt a csődegyezségi tárgyalások elhúzódásában, valamint, hogy a hitelezők elvárásainak megfelelően gondoskodjon az egyezségi javaslat átdolgozásáról. A kilátásba helyezett módosítás értelmében az adós akkor is átdolgozhatja az egyezségi javaslatot, ha azt a hitelezők nem támogatják a szükséges mértékben. Ezen túlmenően, az adós csak abban az esetben nem jogosult az egyezségi javaslat átdolgozására, ha a hitelezők minősített többsége leszavazza azt. A felszámolói eljárás korszerűsítése és egyszerűsítése szempontjából kiemelendő, hogy a felszámoló a hitelezői gyűléseket akár személyes jelenlét nélkül, a résztvevők azonosítását követően, kép- és hangtovábbítást lehetővé tévő technikai megoldásokkal folytassa le. Ezek a lehetőségek jelentősen gyorsabbá teszik a felszámolóbiztos és a hitelezők közötti valós idejű kapcsolattartást, mely által elkerülhetőek lesznek a hitelezői gyűlések helyszínének megszervezésével és az oda történő utazással kapcsolatban felmerülő költségek is, ahogy ezt államtitkár úr is említette. Előremutatónak tartom a csődtörvény 40. §-ának módosítását, amely alapján így lehetőség akad az adós volt vezetői által a hitelezők érdekeit sértő, a csődvagyont jogellenesen csökkentő jogügyletek bíróság előtt történő hatékonyabb megtámadására. Kiváltképpen most a koronavírus-járvány okozta helyzetet is figyelembe véve, objektív akadályai is voltak az egyébként is csak hosszabb időszak alatt beszerezhető azon okiratok és bizonyítékok összegyűjtésének, amelyek szükségesek az említett jogügyletek eredményes megtámadásához. A benyújtott javaslat éppen ezért, csak az objektív jogvesztő határidőt írja elő a keresetindításra, a szubjektív határidő pedig megszűnik. Amit még mindenképpen szeretnék kiemelni, az az, hogy a bíróság dönthet úgy, hogy nem tart egyezségi tárgyalást, és az egyezségi javaslatot a hitelezők részére írásos szavazásra bocsátja, amennyiben az adós nem kérte az egyezségi tárgyalás megtartását. Tisztelt Ház! A stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek esetében az adós vagyonának értékesítésekor az államot megillető elővásárlási jogot kíván biztosítani a javaslat. Ilyenkor az állam az elővásárlási jogot kormányrendeletben kijelölt szervezet útján fogja gyakorolni. Hangsúlyozni kívánom, hogy a kormány eme törvényben kapott felhatalmazás alapján rendeletben határozhatja meg a gazdálkodó szervezetek reorganizációjára, működőképességének fenntartására, illetve helyreállítására, tartozásaik rendezésére irányadó sajátos szabályokat. Tisztelt Országgyűlés! Nem szeretném tovább szaporítani a szót, az államtitkár úr az expozéjában részletesen ismertette a javaslat főbb célkitűzéseit. Az általam elmondottak mellett is számos szövegcserés módosító rendelkezést helyez kilátásba a törvénytervezet, melyek mind az eljárás lefolytatásának megkönnyítését célozzák. Úgy vélem, hogy az előttünk fekvő javaslat a gyakorlati tapasztalatok beépítésével kitűnően szolgálja a fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó szabályok korszerűsítését, magának az eljárásnak a hatékonyabbá tételét, az adós és a hitelezők közötti egyezség megkötésének elősegítését, valamint a vállalkozások reorganizációját. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslatot a Fidesz képviselőcsoportja támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Szakács László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi is, amikor megláttuk ezt a javaslatot, és egy kicsit ott folytatom, ahol korábban befejeztem, hogy igazság szerint nekünk önökkel, azaz a kormányzó pártokkal már sokkal több a tapasztalatunk, mint amennyi illúziónk maradt, ezért azokat a helyzeteket kerestük, amelyeknek az előállítására vagy törekszenek, vagy éppen amely helyzeteket meg akarnak oldani. És ugye, általában nem ez az első olyan törvénytervezet, amely valamely szinten azért megpróbálja zárójelbe tenni az októberi önkormányzati választásokat. A későbbiekben ki fogok arra térni, ebben az esetben ez hogyan van így. [[15.10]] Van, amit egyébként másképp látunk, mint ahogyan államtitkár úr, hogy könnyebb lesz az adósnak a védekezés. A mi álláspontunk szerint azt látjuk, hogy könnyebb lesz egyébként, mondjuk, egy hitelezői választmányban egy blokkoló kisebbséget felállítani vagy éppen összeszervezni, mint hogy az adósnak mennyivel könnyebb lesz a saját érdekeit képviselni ezekben az ügyekben. Az elektronikus úton történő jelenlét, illetve szavazás kétségkívül egyébként a XXI. században könnyebben létrehozható, megoldható azzal együtt, hogy nagyon sokszor a személyes jelenlétet nem igazán tudja pótolni. Itt minden egyes esetben azt vizsgálni kell, amikor valaki az elektronikus válaszával vagy éppen az elektronikus küldeményével tud valamilyen jognyilatkozatot tenni, hogy annak a pontossága, illetve a feltett kérdés pontossága milyen szinten határozza meg magát a választ. Itt nyilvánvalóan arra utalok, hogy nagyon sok helyütt, ahol most arról van szó, hogy olyan helyzeteket, amelyeket most csak elektronikus úton lehetett megoldani, az ember sokszor találkozott azzal, hogy bizony anyagi kérdéseket alaki jogi kérdésekké változtattak, és utána a későbbiekben ez viszi félre a vitát. Nem tudom, hogy ettől egyszerűbb lesze, az biztos, hogy korszerűbb, de azt nem tudom rögtön mondani, hogy egyszerűbb lesz-e. Azt gondolom, ezek azok a dolgok, amelyek első körben az ember eszébe jutnak, egészen addig, ameddig nem látja azt, hogy a kormány saját magának hogyan bővíti a teret. Nyilvánvalóan meghallgatva a kormánypárti hozzászólókat, természetesen csak a jobbítás szándékával, arra törekszik ezzel a kormányoldal, és arra törekszik természetesen a kormány is, hogy ezzel mennyivel jobbá és szebbé tegye azoknak a közszolgáltató cégeknek a mindennapjait, amelyek tartozásokat halmoztak fel, urambocsá!, a fizetésképességük határára sodródtak. Az okokat kellene felszámolni, államtitkár úr, nem a koronavírust azt is , de az okokat, amelyekkel oda tud kerülni egy közszolgáltató cég a fizetőképességének a határára, vagy éppen azon túl is, és fizetésképtelenné válik. Annak az okait kell megvizsgálni, hogy mitől adósodnak el stratégiailag fontos itt azért nyitok egy zárójelet, aztán majd később önök ezt bővíteni szokták, hogy mi az, ami stratégiailag fontos, de legalábbis közcélokat szolgáló, úgymond közérdekű üzemeket hogyan tartanak önök mozgásban. A céllal alapvetően egyet lehet érteni: ne hordják szét ezt a vagyont. Ezzel tökéletesen egyet lehet érteni. Hozzáteszem, hogy általában akik szét szokták hordani a vagyont, azokat általában az önök pártjához szokták közel mondani, mint kormánypártokhoz közeli vállalkozók, de alapvetően egyetértünk. De ha megnézzük azokat az okokat, amelyek oda vezetnek, hogy ezek a cégek elérnek a fizetőképességük határára, urambocsá!, azt túl is lépik, fizetésképtelenek lesznek, csődvédelmet kérnek, vagy éppen felszámolási eljárás indul ellenük, akkor meg kell nézni, hogy mely okok vezettek oda, és akkor azok között olyanokat fogunk látni, mint például a közműadó. Bizony, az önkormányzati cégek nagy többsége a közműadót hitelből tudta kifizetni. Azt hiszem, nagyjában-egészében négy éve, öt éve hívtuk fel arra a figyelmet, hogy ez százmilliárdos nagyságrendű tétel, amely a közműcégeknél tudja, államtitkár úr, közérdekű cégek, amelyek közszolgáltatást látnak el jelentkező adósságállomány. Ezen nem segített a rezsicsökkentés sem, hiszen korlátozta a bevételeit ezeknek a cégeknek. Volt, amelyik kapott kompenzációt, volt, amelyik nem kapott kompenzációt, egy dolog volt a biztos, a kormány tagadta, hogy a rezsicsökkentésnek bármikor is kellett volna a kompenzációját kifizetni a közműszolgáltatók felé, de cserébe megadóztatták őket, és ez egy százmilliárdos történet volt már akkoriban. Na, ez például oda vezethet, hogy nem tud megfelelően fizetni egy közműszolgáltató cég, elér a fizetésképtelenség határára, urambocsá!, azt túl is lépi. Ezt az okot is meg kellene szüntetni, nem a rezsicsökkentést, a közműadót. Meg lehetne szüntetni a közműadót, máshonnan előállítani ezeket a bevételeket, urambocsá!, a kiadásokat, a költekezést visszavenni. Ez lenne az első ilyen ok. A második ilyen ok, és általában mind a kettő, hogyan mondjam, Budapestre fókuszálódik, nyilvánvalóan a legérzékenyebb politikai veszteség a kormányoldal számára, hiszen itt két nagy olyan társaság van, az egyik a hulladékgazdálkodást, a másik pedig a tömegközlekedést látja el, ami érzékeny veszteség volt az önök gazdasági holdudvarának is. Talán okkal tarthatunk attól, hogy önök képesek is előállítani egyébként azt az állapotot, azon túlmenően, hogy túladóztatják ezeket a cégeket, és a bevételeiket pedig törvény által korlátozzák, önök másképpen is képesek előállítani azt az állapotot, hogy egy közszolgáltatást ellátó cég elérjen a fizetőképességének a határára, urambocsá!, fizetésképtelenné váljon, csőd- vagy felszámolási eljárás induljon vele szemben. Például ami Budapesten egy aktuális hír, hogy a BKK-nak azt a támogatást a kormány nem kívánja megadni, amit korábban megadott. Hát, így el fog érni egyébként a fizetésképtelenségbe! Hát, láttuk-hallottuk, hogy a BKK-nak mekkora kiesése volt akkor, amikor tartott a koronavírus-járvány. Halkan mellé tesszük, hogy ebbe belejátszott természetesen az ingyenes parkolás kérdése is. Ha nem kell fizetni a parkolásért, szívesebben használják az emberek az autóikat, mint hogy felüljenek egy buszra. De azt mondom, ez mégiscsak egy olyan vélemény, amikor azt mondjuk, hogy lehet, hogy az autóban egyedül ül, biztos, hogy a buszon többen vannak, nehezebben kapja el a fertőzést, és ez a védekezéshez szükséges szabály. Na de hát, államtitkár úr, ilyenkor ezt vissza szokták pótolni! Ha védekezésből valakinek árbevétele esett ki, akkor azt vissza szokták pótolni, és most látjuk, hogy ezen most vita van. Tehát nem szalad a kormány segíteni ennek a cégnek, hanem megvárja azt, ameddig ez a cég esetleg fizetésképtelenné válik. Ott a másik, a hulladékkezelés. Ez önöknek egy ilyen jól sikerült most az idézőjelet nem tudom kimondani: „jól sikerült” vállalkozása volt az elmúlt időszakban. Ha jól emlékszem, akkor még Lázár János volt a Miniszterelnökséget vezető miniszter, amikor központosítani akarták, és létrehozták ezt a köznyelvben kukaholdingnak hívott nagy hulladékgazdálkodó céget, amelynek ha jól emlékszem a működésének az első másfél évében nem sikerült számlát kibocsátania, holott a kis városi cégek az önkormányzatok tulajdonában álló cégek azok, amelyek el kellett, hogy lássák ezt a feladatot. Az önök holdingjának biztos, hogy volt székháza is meg vezérigazgatója is, de egyetlenegy hulladékszállító járműve nem volt, ezért a feladatot kiszervezték, elláttatták az önkormányzatokkal, majd ez a cég nem fizette ki azt a szolgáltatást, amit az önkormányzati cégek elláttak. Tudja, miért nem? Azért, államtitkár úr, mert egy évig tartott, ha nem tovább, amíg lefolytatták azt a közbeszerzési eljárást, amelynek a nyertese arra kaphatott felhatalmazást meg szerződést, hogy kinyomtassa azokat a csekkeket, amelyeket a kukaholding kiküldött a lakosoknak, akik a hulladékgazdálkodást mint kötelezően igénybe veendő szolgáltatást igénybe vették, mert ugye ez egy kötelezően igénybe veendő szolgáltatás, csak nem tudtunk érte fizetni mi, lakosok, mert a kukaholding nem küldött csekket. Emlékezzünk ennek a megoldására is: féléves csekkeket kapott mindenki. Ennek is végtelen módon örült a lakosság. De ebben a pillanatban ott tartunk, hogy van egy nagy állami cég, amelynek finanszíroznia kellene az ellátott feladatért az önkormányzati cégeket, amely ezt nem teszi meg. Tehát az állami cég nem fizeti ki az önkormányzati cégeket. És itt jön az a része ennek a módosításnak, amely a legjobban vitatott a mi oldalunkról. Hát, ezt önök hogyan oldják meg? Úgy, hogy azért, hogy ezeket a cégeket egészen biztosan úgy tudják bekebelezni, ahogyan szeretnék, ezért a működőképességük fenntartása érdekében az úgynevezett reorganizációs tervet akár még rendeleti úton is a kormány előállíthatja. [[15.20]] Önök előállítják a helyzetet, hogy az tartozzon, és az menjen csődbe, akit önök szeretnének, majd ezt követően ezt úgy szervezik át, ahogyan azt önök szeretnék, és ezzel közszolgáltatásokhoz fér hozzá a kormány, és vonja el az önkormányzatoktól. Az iskolák, az egészségügyi intézmények, egy kicsit a vízműveknek a korábbi központosítása után, a kis vízművek megszüntetése után most jön a többi közszolgáltatás, jön a közösségi közlekedés, jön a hulladékszállítás. Bármilyen bukdácsoló módon, de az a lényeg, hogy az önök keze ezen rajta legyen, és ha kell, akkor ezeket a helyzeteket elő is lehet állítani. Mi ebben azt látjuk, hogy sajnos ez nem a megoldás felé halad, nem a fizetőképesség fenntartása, a vagyon megőrzése. Egyébként, államtitkár úr, azt halkan mondom, egyébként a szolgáltatás fenntartása szóba se jött, maximum esetleg a reorganizációs termék, tehát nem a szolgáltatás folyamatosságának fenntartása érdekében történnek ezek a módosítások, hanem innen nézve ez nagyon úgy tűnik, hogy ez annak érdekében történik, hogy ezt a helyzetet minél hamarabb elő lehessen állítani. És látjuk a hírekben, a BKK már nem kap központi forrást, hiába mondták el, hogy naponta mennyi pénz esett ki, milliárdok, havonta milliárdok egészen biztosan kiestek a BKK bevételeiből. Múlt heti hír, hogy hétfőre a kukaholding a fővárosi hulladékkezelésnek a számláját le tudja nullázni, és igazság szerint az a tapasztalatunk önökkel, hogy ha megtehetik, meg is teszik. Ezért mi ezt a javaslatot nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A csődeljárásról és felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról szóló T/10990. számú törvényjavaslat kis terjedelmű, a vállalati fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozóan a reorganizációs gazdaságpolitikai és jogpolitikai célkitűzések megvalósításához szükséges legsürgetőbb változásokat tartalmazza. Ennek érdekében a törvényjavaslat néhány stratégiai ponton avatkozik be a csőd- és felszámolási eljárásokba azzal a céllal, hogy egyszerűsödjön a kapcsolattartás szabálya, és érdemben nőjön az egyezségkötések száma, továbbá azért, hogy az úgynevezett vagyonkimentések miatti perekben és a vezető tisztségviselőkkel szembeni felelősségáttörési, marasztalási perekben a túlzott időkorlát alóli mentesítés bekövetkezzen.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Figyelemmel arra, amit Bóka János államtitkár úr expozéjában már kifejtett, továbbá arra, amit Becsó Károly fideszes képviselőtársam felszólalása során már elmondott, én csak az alábbiakat szeretném kiemelni a törvényjavaslatból. A törvényjavaslat egyértelmű gazdaságpolitikai célja, hogy rugalmasabb eljárási keretek álljanak rendelkezésre a kormánynak a vállalatmentő megoldások kialakítására és az ezzel kapcsolatos kormányzati intézkedések összehangolására. Ezért a törvényjavaslat a kormány számára ad felhatalmazást a gazdálkodó szervezetek reorganizációjára, működésképességük fenntartására, illetve helyreállítására, továbbá tartozásaik rendezésére vonatkozó sajátos szabályok megalkotására. A stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek felszámolásában a törvényjavaslat állami elővásárlási jogot teremt az adós vagyonának értékesítése során. A koronavírus-járvány gazdasági hatásai nyilvánvalóan még hosszabb időn keresztül lesznek jelen a magyar gazdaságban, Európa gazdaságában és a világ gazdaságában is. Így felelősségteljesen, ha gondolkodunk, akkor számolnunk kell azzal, hogy a következő időszakban, bár létezik a gazdaságvédelmi akcióterv, de ennek ellenére is felszámolás alá kerülhet fontos gazdasági szerepet betöltő társaság vagy olyan gazdálkodó szervezet, mely jelentős infrastruktúrát tulajdonol. Ezzel a rendelkezéssel azt akarjuk elérni, hogy a koronavírus-járvány miatti nehézségeket kihasználva külföldi befektetők és befektetőcsoportok a magyar gazdaság bármely területén az irányítást ne kaparinthassák meg. E patrióta gazdaságpolitikának jó eszköze az állami elővásárlási jog megteremtése. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/10990. számú törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Úgy látom, hogy az előző napirendhez kapcsolódóan, vagy ahhoz hasonlóan a kormánypárti képviselők megvádolhatnak azzal, hogy miközben látom a fizetésképtelenségi jogi eljárási szabályok korszerűsítése irányába tett lépéseiket, én mégis azt keresem, hogy mi az oka annak, hogy ez most itt elénk került, és vizsgálni kell vagy változtatni kell. Értem, hogy maga a járványhelyzet okozta gazdasági körülmények, az, mondhatnám, a kormánynak mint egy falat kenyér, úgy jött itt néhány esetben, és ez a szituáció is erre utal, hogy lényegében az állam erejével, annak kibővítésével, megerősítésével akarnak beavatkozni vagy fognak beavatkozni a gazdaságba. Ha önmagában a közműszolgáltatók és azok a stratégiai vállalatok, amiket annak minősítünk… Szakács képviselő úrral vitában vagyok, hogy önök a megoldás felé haladnak erősen, ez már nemcsak szándék vagy elképzelés, hanem mennek is abba az irányba, ha valakinek lenne bátorsága, akkor már azt is felsorolná, hogy mely cégek azok, amelyek a törvény hatálybalépését követően erre a sorsra jutnak, és be akarnak avatkozni. Kérdezem ezért államtitkár urat, hogy a debreceni, csomagolóanyagokat gyártó cég, amit mindjárt a járványveszély elején elfoglaltak, és mondjuk úgy, hadigondozásba vettek, ezt a céget is ebbe a kategóriába soroljáke, és éppen a magyar állam érdekeinek hangoztatásával való fellépésnek mi az igazi oka. De lehet, hogy ennél sokkal szélesebb a kör, és ha államtitkár úrnak lehetősége van, akkor legyen szíves, válaszoljon erre, mert alapvetően abból kell kiindulnunk, ahogy említettem, hogy a törvényjavaslat egyes elemei itt… a jogi eljárás szabályainak korszerűsítésére, a csődeljárás, a felszámolási eljárások során az adós és a hitelezők közötti egyezségkötésnek az elősegítésére jelenik meg a szándék, az eljárás gyorsítása, egyszerűsítése. De az önök működésében mindig felsejlik az, hogy ez egy nagyon meghatározott kör, és ahogy az önök pártelnöke is mondja, annak a nemzeti burzsoáziának a megteremtése érdekében hozták ezt is ide, én ezt gondolom erről a törvényről. Éppen ezért azt kell hogy mondjam, hogy a Demokratikus Koalíció részéről ezt a törvénytervezetet mi határozottan elutasítjuk. Mi ezt nem is fogadhatjuk el, és önöknek sem ajánlom, hogy ezt tegyék, már csak azért sem, mert önmagában ez a szándék, mint ahogy említettem, tulajdonképpen a gondolat teremtő erejével vagy konkrét lépésekkel, de lényegében megteremti annak a lehetőségét vagy annak a feltételezésnek a lehetőségét, hogy igen, azért születnek vagy nem születnek meg kormányzati döntések, hogy az érintettek köre, ha nehéz helyzetbe kerül, akkor azt követően az államosítás ezen eszközével végrehajtsák, és ilyen módon ennek az eszköznek a felhasználásával járuljanak ehhez hozzá. [[15.30]] Vállalkozásokat csődbe vinni, csődbe juttatni az állam erejével, ahhoz nem kell túl nagy erőfeszítés, ezt meg tudják tenni. Akkor hiába mondjuk azt, hogy például az előbb említett debreceni cégnél egy jól gazdálkodó, normálisan működő, eredményesen működő így pontosabb menedzsment dolgozik, ha eközben a tulajdonosok között dúló vitát pedig más eszközökkel vagy akár inkorrekt eszközökkel akarják lefolytatni. De más ilyesmit is láttunk, láttuk azt, ami a magáncégek részéről lezajlott, láttuk a műtrágyapiac területén lezajlott folyamatokat, hogy mi az, amire képes, akár közvetve, akár közvetlenül a beavatkozással maga az állam. Mindezek alapján ezt követően azt gondolom, hogy a T/10990. számon benyújtott törvényjavaslathoz a Demokratikus Koalíció nem kíván hozzájárulni, mi ezt nem kívánjuk támogatni. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt képviselőtársaim, ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Bóka János államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Dr. Bóka János: Igen.]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. Harminc perc az időkerete.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Köszönöm a kormánypártok támogatását a benyújtott törvényjavaslattal kapcsolatban. Úgy látom, van néhány terület, ahol nézetazonosság áll fenn a kormánypártok és az ellenzéki pártok között. Ha jól értem, mindannyian támogatják, hogy a fizetésképtelenségi eljárásokat, illetve a majdan megalkotásra kerülő preinszolvenciaeljárást gyorsítsuk, egyszerűsítsük. Úgy gondolom az elhangzottak alapján, hogy az elektronikus eljárási lehetőségek bevezetését mindannyian támogatják, bár bizonyos ellenérzéseket is kihallani véltem az ellenzéki felszólalók hangjából. Ha jól értem, önmagában nincs kifogásuk az ellen, hogy az egy gazdasági egységbe tartozó vagyont a fizetésképtelenségi eljárás során is egyben tartsuk, mert csak ez fogja biztosítani a szolgáltatás folyamatosságának fenntartását. A Szakács képviselő úr felszólalásában megemlített konkrét kifogás, miszerint könnyebb lesz egy fizetésképtelenségi eljárásban blokkoló kisebbséget fenntartani hitelezői oldalon, ezzel tényszerűen nem értek egyet. A törvényjavaslat szövegének vizsgálata fel fogja tárni ennek az álláspontnak a hiányosságait. Ha jól értem az ellenzéki képviselők felszólalását, alapvetően a közműcégek fizetésképtelenségének előidézésével kapcsolatos hátsó szándékokat tulajdonítanak a törvényjavaslatnak, sőt azt hiszem, lehet azt az erős kifejezést használni, hogy a törvényjavaslattal a kormány csődbe kívánja vinni az ellenzéki vezetésű önkormányzatok közműcégeit. Ez egy érdekes felvetés egy olyan törvényjavaslat tárgyalása során, amely törvényjavaslat fel kívánja hatalmazni a kormányt arra, hogy rendeleti úton egy fizetésképtelenséget megelőző preinszolvenciaeljárást vezethessen be. A fizetésképtelenséget megelőző preinszolvenciaeljárásnak éppen az a lényege, hogy még a fizetésképtelenség kialakulását megelőzően biztosítson reorganizációs lehetőséget éppen annak elkerülésére, hogy fizetésképtelenségi eljárásba kerüljön a gazdasági szereplő. Ez a törvényjavaslat kiterjesztené a csődeljárásban a moratórium idejét, ez a törvényjavaslat egyszerűsítené, rugalmassá tenné az egyezségi javaslat kidolgozásának szabályait, amelyek mind abba az irányba mutatnak, hogy a fizetésképtelenség előtt vagy a csődeljárásban álló gazdasági szereplő felszámolása elkerülhető legyen. Ezzel megvádolni a kormányt, hogy egy ilyen törvényjavaslattal a közműcégek fizetésképtelenségét kívánja előidézni vagy a közműcégeket kívánja csődbe vinni, ez a javaslat ismeretének teljes hiányáról tanúskodik. Ugyancsak azzal megvádolni a kormányt, hogy ezzel a törvényjavaslattal az önkormányzati közműcégek szolgáltatása folyamatosságának fenntartását kívánja akadályozni, miközben ez a javaslat ad arra lehetőséget, hogy az egységes gazdasági egységet képviselő vagyontömeget elővásárlási jog gyakorlása útján az állam egy olyan gazdasági egységben tudja tartani, amely alkalmassá teszi a szolgáltatás folyamatosságának fenntartására, szintén a törvényjavaslat teljes félreértéséről tanúskodik. Ezek után felmerül bennem a kérdés, ugyanúgy, mint az ellenzéki képviselőkben, hogy milyen összeesküvés-elméleteket lehet gyártani az ellenzéki felszólalások alapján. Úgy gondolom, eléggé hihető az az összeesküvés-elmélet, hogy az ellenzéki képviselők már maguk sem bíznak abban, hogy az ellenzéki vezetésű önkormányzatok képesek a rájuk bízott vagyonnal felelősen gazdálkodni, és biztosítani, hogy ellátási kötelezettségüknek eleget tegyenek, és már előre ezt a törvényjavaslatot teszik meg bűnbaknak azért, mert az ellenzéki vezetésű önkormányzatok erre nem lesznek alkalmasak. Azzal a rossz hírrel kell azonban szolgálnom, hogy e törvényjavaslat elutasításával éppen önök lesznek azok, akik az ellenzéki önkormányzatokat is megfosztanák attól, hogy a reorganizáció olyan lehetőségeivel éljenek, amelyek egyelőre nem állnak rendelkezésre. Ezt az álláspontjukat önöktől számon fogják kérni, nemcsak a kormánypártok és a választók, hanem saját önkormányzataik is. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására az általános vita lezárásáig volt lehetőség.A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviseletében: „Bérlakás-felújítás indul Újpesten” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Még az elmúlt időszakban is volt lehetőségem arra, hogy ezeket az időszakokat kihasználva beszámoljak arról, hogy ha nehéz körülmények között is, de egy önkormányzat gazdálkodása, egy önkormányzat tevékenysége hogyan tud hozzájárulni a közjóhoz. Ennek most van egy igazán izgalmas időpillanata, mert az elmúlt egy év alatt lezajlott folyamatok eredményeként, az önkormányzatokban történt politikai változás ellenére egy olyan projektről szeretnék beszámolni, amelynek az előkészítése korábban megtörtént, és a kivitelezése jelen időszakban jó irányba halad. Ez pedig egy olyan városrehabilitációs program, amely lehetőséget ad arra, hogy Újpesten lényegében új építésű, a Károlyi István utca 25. szám alatt megépülő új lakóházban több lakás épüljön, és ott valódi bérlakások megépítésével, az ott lakókat kiszolgáló, közösségépítő, fejlesztő tevékenységeknek is helyet adó terek kialakításra kerüljenek. Azt gondolom, ez jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy a közösség fejlődjön, illetve Újpestnek egyik fontos szolgáltatása legyen ebben a formában.Azt gondolom, hogy ez a környezet, ez a helyzet jelentősen hozzájárulhat Újpest fejlődéséhez. Ennek azért is van jelentősége, mert egyidejűleg a lakóegységek, a lakások megépítésével lehetőség nyílik arra, hogy bérlakások felújítására is sor kerüljön. A mai mondandómnak talán ez az egyik legfontosabb üzenete, hogy az önkormányzatok és a lakosság számára életbevágóan fontos az, hogy piaci áron, a rászorulók számára pedig az önkormányzat által biztosított valamilyen szociális támogatással lehetőség legyen bérlakáshoz való hozzáférésre. [[15.40]] Az elmúlt évek gazdasági folyamatai szinte lehetetlenné teszik a fiatalok új lakáshoz jutását, életkezdését, önállósodását éppen azért, mert mindannyian tudjuk, hogy egy lakás bérlete ma nem belvárosi környezetben is 150 ezer forint körül van. Ezen érték miatt gyakorlatilag a pályakezdők számára szinte elérhetetlen, hogy fizetésükből gyakorlatilag önmagában csak a lakhatásra szánjanak ennyit. Éppen ezért nagy szükség van arra, hogy azok a gondoskodó önkormányzatok, akik képesek erre, több lehetőséget és módot kapjanak további bérlakásépítésre. Itt, a konkrét példa kapcsán, amely Újpesten a Károlyi István utca 25. szám alatt épül meg, ezzel egyidejűleg, ezzel az építéssel együtt egy nagyon leromlott állapotú szegregátum felszámolására, megszüntetésére is sor kerül, és éppen ezért a korábban ott lakók is új lakókörnyezetbe kerülhetnek. Így ezeket az új építésű lakásokat, ahogy mondtam, elsősorban szociális alapon fogják birtokba venni az újpesti önkormányzattal jelenleg is kapcsolatban álló ügyfelek, bérlők, és ennek megfelelően fognak eljárni. A beköltözés körülményeit a pályázat felhívása is egyébként szigorúan szabályozza, éppen ezért a projekt megvalósítása során azon terület, amely Újpesten a Bocskai-Temesvári-Berda József utca által határolt, egyébként lebontásra kerülő lakótömb lakói a kerület más részein található önkormányzati lakásokban kerülnek elhelyezésre, és így az ő élethelyzetük, életminőségük is jelentősen változik. Ezért is tartom fontosnak, amivel kezdtem is, hogy az októberben megválasztott önkormányzati vezetés itt tovább ível egy gondolatot, egy fontos városfejlesztési feladatot végez el, lát el. Bízom abban, hogy a továbbiakban is lesz olyan lehetőség, mégpedig érdemi nagyságrendi növeléssel, hogy bérlakásépítésre legyen lehetősége az önkormányzatoknak. Erre szerettem volna felhívni az önök figyelmét. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Zsigmond Barna Pál képviselő úr: „Újpesti Torna Egylet 135” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Június 16-án, azaz ma ünnepli fennállásának 135. évfordulóját Magyarország egyik legpatinásabb sportegyesülete, az Újpesti Torna Egylet. Az UTE az ország második sportegyleteként alakult meg, és azóta is folyamatosan működik, és ma a legrégebben jogfolytonosan működő magyar sportegyesület. És nemcsak a legidősebb egyesület az UTE, hanem az eltelt időben Magyarország legeredményesebb sportklubjává is vált.1885. június 16-án néhány lelkes fiatal az újpesti piactéri iskola egyik tornatermében kimondta az Újpesti Torna Egylet megalakulását. Vajon gondoltáke akkor ezek a szenvedélyes ifjak, hogy 135 évvel később több ezer lila-fehér szívű sportoló és szurkoló készül majd hőn szeretett egyesületünk születésnapjára? Bizonyára nem. De vajon kik is ezek a lelkes fiatal sportszerető férfiak? Ott volt a kezdeményezők között az újpesti Goll János kereskedelmi iskolai tanár, az UTE első elnöke. Az egylet létrehozásán fáradozók között társai voltak Ugró Gyula, a sportegylet első választmányának titkára, aki később majd az akkor már önálló város első polgármestere lesz. Mellettük Győri-Farkas Gyula, Eisner Róbert, Hádl Sándor és dr. Kolpaszky István alkotta az első választmányt, illetve a vezetőséget. A tagok száma az alapítólevél tanúsága szerint 78 fő volt. Az Újpesti Torna Egylet az újpesti és a nemzeti összefogás jegyében fogant, szimbolizálja ezt az alakuláskor elfogadott „Épség, Erő, Egyetértés!” jelszó is. Tisztelt Ház! Az UTE az első helyet foglalja el a hazai sportegyesületek között az olimpiai, világ- és Európa-bajnokságon szerzett érmeket, pontokat tekintve. Az UTE mindig nőtt és erősödött, számos olimpiai, világ- és Európa-bajnokot nevelt a klub, és a nemzet sportlegendái között tartjuk számon labdarúgók, sportolók sokaságát, akik dicsőséget szereztek a lila-fehér színeknek, de a magyar hazának is a nemzeti válogatottban. A kezdetben csak tornával foglalkozó csapat az 1920-as évekre már úszó, birkózó, sőt kerékpárosbajnokkal is büszkélkedhetett. A szakosztályok, jelenleg húsz működik, ontották magukból az eredményeket, és mindeddig 51 olimpiai érem szerepel a dicsőségtáblán. Az olimpiai aranyak számát tekintve az UTE áll a magyar ranglista élén, és az örök rivális FTC például csak az ötödik. Akár UTE-nak hívták, akár Újpesti Dózsának, a mi klubunkat mindig is a szív hajtotta. Még a kommunista rendszerben is, amikor Dózsára nevezték át, és a belügy kincstári egyesületévé transzformálták, akkor is a sportolók ereje, hite és megtörhetetlensége vitte előre a klubot. Dicsőség a bajnokoknak! Tisztelt Ház! Az UTE mellett külön jogi keretben, vállalkozásként működik a felnőtt labdarúgás. A vállalkozásnak külföldi tulajdonosa van, az elmúlt években a csapat gyengébben szerepel, és a külföldi tulajdonos önkényesen és jogellenesen megváltoztatta a csapat régi címerét is, ezzel békétlenséget okozott az UTE-családban és a labdarúgó-utánpótlásban is. Szintén rossz hír, hogy az újonnan megválasztott baloldali városvezetés már semmilyen formában nem támogatja az egyesületet, és így az Újpesten sportoló, illetve sportolni vágyó fiatalokat sem. Az Újpesti Torna Egylet az elmúlt három évben jelentős kormányzati támogatásnak köszönhetően tovább fejlődött. Több évtizedes elmaradás után megújultak az UTE létesítményei, soha nem látott beruházások valósultak és valósulnak meg Újpesten. A megújult létesítmények több ezer gyermek, fiatal és felnőtt sportolását teszik lehetővé. Nagy öröm, hogy a kormány támogatja az egyesületet, és mint kiemelt sportegyesületet stratégiai kérdésként kezeli, illetve a nemzet fennmaradásának, megerősödésének részeként tekint rá. Az egészséges életre nevelés, valamint az ország, a nemzet sportsikereit öregbítő minőségi élsport és az ugyancsak fontos tömegsport fennmaradása okán is megérdemli az UTE a fokozottabb odafigyelést, az érdekében való összefogást ugyanúgy, mint oly sokszor fennállásának 135 éve alatt. Én magam, mint az UTE elnökségi tagja, és olyan szülő, akinek mind az öt fia megfordult az UTE-ban, és hárman ma is aktívan sportolnak az egyesületben, szeretnék köszönetet mondani mindenkinek, sportolóknak, sportvezetőknek, edzőknek, szülőknek, támogatóknak, segítőknek, szurkolóknak, akik az elmúlt 135 évben hozzájárultak az UTE sikereihez, és aminek köszönhetően a lila-fehér színeknek százezrek szurkolnak itthon, a Kárpát-medencében és a nagyvilágban. Dr. Ugró Gyula nemcsak az UTE alapítója, Újpest első polgármestere volt, hanem költőként is jeleskedett. Engedjék meg, hogy végezetül a klub fennállásának 50. évfordulójára írott versének utolsó sorával köszöntsem az UTE-t. „UTE mindig bátran, büszkén csak előre!” Mit tehetünk ehhez még hozzá? Talán csak annyit: Hajrá, Újpest! Hajrá, UTE! Hajrá, Lilák! Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő rendkívüli ülésére várhatóan 2020. június 29-én kerül sor.Köszönöm képviselőtársaim, a jegyzőkönyvvezetők, a teremszolgálat munkatársai és a műszaki munkatársak munkáját, az ülést bezárom. Mindenkinek szép jó estét kívánok!