Доброго дня, шановні народні України! Шановні колеги, в Україні з візитом перебуває делегація Сейму Литовської Республіки на чолі із заступником Голови Сейму Литовської Республіки Паулюсом Саударгасом. Делегація зараз перебуває у залі засідань Верховної Ради. Привітаємо наших шановних колег! [[Оплески]] Шановні колеги, ми високо цінуємо послідовну і непохитну підтримку незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України з боку наших литовських друзів. Дякуємо вам! [[Оплески]] Шановні колеги, крім цього, наскільки я знаю, сьогодні День незалежності Литви. І я хочу подякувати і привітати вас з цим святом. І дякуємо, що в цей день ви знаходитесь разом з нами. Дякуємо вам ще раз! [[Оплески]] Шановні народні депутати, сьогоднішній день, 16 лютого 2022 року, відповідно до Указу Президента України оголошено Днем єднання. У цей день Державний Прапор України піднятий на всіх адміністративних будинках Верховної Ради України. Зараз, у День єднання, колектив Національного заслуженого академічного українського народного хору України імені Григорія Верьовки виконає Державний Гімн України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! Я прошу народних депутатів підготуватися до електронної реєстрації. Нагадую, під час початку реєстрації необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та утримувати її до кінця реєстрації. Готові реєструватися? Прошу народних депутатів зареєструватися. [[10:05:23]] В залі зареєстровано 250 народних депутатів. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, голова та члени повноважної делегації з Литви виявили бажання виступити з короткими промовами. Якщо в народних депутатів не буде заперечень, я запрошую вельмишановних гостей до трибуни для короткого виступу. Немає заперечень? Я з великою приємністю запрошую до слова вельмишановного пана Саударгаса.
Дякую дуже. Шановний пане спікер, пан Руслан Стефанчук, шановні колеги Верховної Ради, шановні браття та сестри, українці! Я звертаюся до вас сьогодні, оскільки Україна святкує день, так само як і Литва, День незалежності. Понад 100 років тому ми проголосили вільну демократичну державу, і після цього окупація сталася, яка з нами трапилася, але ми не здавалися. Литовці також, як і українці, воювали у бункерах, у ГУЛАГах. Ми боролися разом з однаковим ворогом, і ми перемогли імперію зла. В 90-му році ми знову проголосили незалежність. І січень 1991 року – події, які трапилися у Вільнюсі, і радянські танки. Українці стояли разом з нами. Ми з вами були разом на Майдані протягом військової агресії в 2014 році, і також ми з вами разом і зараз за свободу. Свобода, демократія – все це відбувається у ваших жилах, тому вам і оказываем підтримку, а також прагнення до Європейського Союзу та до НАТО. Росія не може і не повинна не отримувати вето членства в НАТО. Минулого тижня ми звернулися до міжнародного співтовариства в разі військової атаки надавати допомогу військову. А також ті виклики, які стоять перед Україною. Україна залишається в центрі світової уваги, залишаєтеся об’єднаними в рамках демократії. Слава Україні! Дякую дуже.
Я хочу подякувати дорогого Паулюса, тому що я дуже добре згадую його слова, коли ми перший раз познайомилися з ним. Коли він сказав, що "мені дуже приємно бути у вас, в Україні, я відчуваю себе як вдома, але я знаю, що це ваш дім". Тому я дуже дякую за цю позицію, я завжди шаную добре ставлення і вас особисто, і парламенту Литви до України. Дякую. [[Оплески]] Шановні народні депутати, а тепер я хотів би запросити до виступу члена комітетів у закордонних справах та справах Європи Сейму Литовської Республіки, великого друга України пана Емануеліса Зінгяріаса.
Шановний пане спікер, шановні друзі, День об’єднання, а також День незалежності і свободи Литви, ми сьогодні прибули сюди з тим, щоби бути з вами разом. Стосовно спільної перемоги демократичного світу, спільна перемога. бореться за вільні демократичні вибори, які були виборені вами. Ми разом з вами, оскільки ваше суспільство показує. є лідируючим демократичним суспільством у світі. І ми будемо разом з вами до кінця цієї війни за демократію і демократичний світ. Якщо ви не переможете, то тоді і демократичний світ не переможе. Тому ми сьогодні прибули сюди для того, щоб бути з вами, щоб ви зрозуміли: якщо буде переможена незалежність України, то буде переможена демократія і в прибалтійських країнах, і воно перетвориться на диктаторство. Ми незалежні, і від імені тих, хто підписалися під незалежністю України, професора Ландсбергіса, ми заявляємо, що ми стоїмо разом до останнього моменту, до того моменту, поки Україна не буде незалежною повністю. Ми будемо боротися у всіх можливих парламентських напрямках, як Марія Мезенцева в Раді Європи, яка заявляла, що російська армія відійшла від українських кордонів. Я також хотів би сказати, що ми виграли боротьбу у демократичному світі, але не тільки шляхом голосування, ми будемо боротися і військовим, тобто мають бути військові тут, наші браття і сестри. З 13-го до 14-го року Литва та Європейський Союз запропонували вам європейську Угоду про асоціацію. І я це все пам’ятаю. Я пам’ятаю, як ваші люди сказали, що так, і пана Януковича було передано імпічменту, таким чином розпочався Майдан. Сьогодні вони заявляють, що Путін зараз проти вашого членства в НАТО. Це все. Тобто це війна проти вільного вибору, це проти того, що записано в Конституції. І це війна проти України і обраного напрямку розвитку України. Але ми хочемо запевнити вас, що ми будемо разом з вами до самого кінця, і ми хочемо це заявити. Просто ми вивчили наші уроки в 90-х. Ми в 90-х знову стали незалежними, і ми зрозуміли в 90-х, що необхідно якомога швидше стати під парасольку НАТО. І коли ви станете. Ми бажаємо вам стати членами НАТО якомога швидше, це те, що ми говоримо. Слава Україні!
Героям слава! Дякуємо, Емануеліс. [[Оплески]] Шановні колеги, давайте ще раз подякуємо вельмишановним литовським гостям. Для нас надзвичайно важливим є те, що на всіх політичних рівнях вашої держави та у литовському суспільстві є одностайна підтримка України, у тому числі і на рівні парламенту. Висловлюємо вам щиру вдячність, що взяли участь у сьогоднішньому пленарному засіданні Верховної Ради України. Слава Україні! [[Оплески]] Шановні народні депутати, сьогодні ще день народження у нашого колеги народного депутата України Святослава Андрійовича Юраша, "Слуга народу". Давайте його теж привітаємо. Вітаємо! Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту в середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, оголошення заяв і повідомлень. Я запрошую народних депутатів записатися на виступи. Будь ласка. Слово надається народній депутатці України Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "Довіра". Арешонков Володимир Юрійович, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Безперечно, день видатний для нашої держави, день надзвичайно серйозний, відповідальний, день, який був визначений як випробування для всієї української нації, для наших громадян, і день, який спонукає до серйозних роздумів. Багато дискусій точиться останнім часом навколо поняття "національна ідея". Теоретики розмірковують, що ж це таке, що ж насправді може виступити глобальним чинником, який об’єднає всю українську націю. Я хочу сказати, що, як люба велика ідея, національна ідея, мені здається, складається з більш вагомих чинників, і одним з них є питання національної безпеки і оборони, здатності української нації, українських громадян боронити свою країну, забезпечити життя своїх родин, своїх співвітчизників. І сьогодні я вчергове звертаюсь до всіх усвідомити, наскільки відповідальними і важливими мають бути кроки, які здійснюються представниками всіх органів влади, починаючи від центральних, органів місцевого самоврядування, керівників і представників територіальних громад, з питання забезпечення Сил територіальної оборони нашої країни. Я задаю питання: чому потрібно було чекати цього дня, 16 лютого, щоб провести, скажімо, сесії обласних рад, сесії районних і міських рад, на яких прийняти рішення і бодай розпочати якийсь процес по створенню умов для формування бригад і батальйонів територіальної оборони? Потрібно чітко розуміти, що тільки за рахунок держави, фінансових ресурсів держави ми не зможемо забезпечити повноцінне функціонування цих підрозділів уже Збройних Сил України. Ми маємо усвідомити, що захист своїх територій, захист своїх громадян – це загальнонаціональна і спільна справа для всіх. Тому я сьогодні ще раз закликаю провести весь комплекс заходів, провести велику ще раз агітаційну кампанію серед територіальних громад і закликати всіх до спільної праці. Тільки прийняттям спільних рішень ми можемо сьогодні говорити.
Дякую. Слово надається Софії Романівні Федині. Олексій Олексійович Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко. Шановні друзі, перш за все, я хочу сказати: aciu Lietuva! Я хочу подякувати нашим литовським друзям. Давайте ще раз поаплодуємо, привітаємо їх зі святом національним. Sveikinimas! Ми бажаємо вам всього найкращого, ми знаємо, що таке єднання. Єднання – це коли незалежна Литва може бути, тільки коли незалежна Україна, незалежна Польща може бути, коли тільки незалежна Україна. Незалежна Україна може бути тільки тоді, коли незалежні Литва, Чехія, Польща, інші наші друзі. Тільки разом ми можемо творити європейську родину. І сьогодні найбільший знак єднання – це той повітряний міст, по якому передається зброя Україні від Сполучених Штатів Америки, від Сполученого Королівства, від Литви, Латвії, Естонії, Польщі, Чехії, від всіх тих країн, які сьогодні допомагають нам, Данії, Швеції, інших країн, які поруч з Україною. Це і є єднання. Я впевнений, що сьогодні з цієї трибуни ми маємо ще раз сказати: Донецьк – це Україна, Луганськ – це Україна, Крим – це Україна. Хай Державна Дума Російської Федерації по вказівці Путіна приймає що завгодно, ніхто і ніколи в світі не визнає відторгнення цих українських земель від України, відторгнення цих земель від європейської родини. Тому що те, що робить "руський мір", він нищить все навколо себе, знищуючи перспективу і країни, і їхнє життя. Але разом, в єднанні, разом з нашими європейськими, разом з нашими американськими, британськими партнерами ми вистоїмо. Друзі, сьогодні, в цей день, нам треба приймати рішення щодо підтримки Збройних Сил України, тому що це той стрижень, на якому тримається державність, це той стрижень, на якому тримається незалежність нашої держави. І саме вони, хлопці та дівчата, чоловіки та жінки, які сьогодні боронять Україну, вони дійсно боронять і Литву, і Польщу, і весь цивілізований світ. Друзі, давайте єднатися, давайте єднатися навколо наших спільних цінностей, навколо нашої європейської перспективи і майбутнього, навколо наших Збройних Сил, які точно захистять Україну. І саме тому, що ми готові, що наші партнери навколо нас, саме тому, що на шляху російського окупанта кожне місто перетвориться на фортецю, ніхто цієї ночі не поліз в Україну, і не полізе, поки ми будемо об’єднані всередині і з нашими партнерами. Слава Збройним Силам України! Слава Україні!
Героям слава! Слово надається народному депутату України Чернєву Єгору Володимировичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Шановні колеги, шановний український народе, шановні гості! Я хочу привітати всіх нас з Днем єдності. Але перш за все я хочу подякувати всім тим, хто не піддався на панічні настрої та залишився тут, в Україні, в цій залі. Я хочу подякувати від себе і від своїх колег Президентові України, який у найбільш скрутний час повів себе як справжній лідер держави. Я хочу подякувати нашому Міністерству закордонних справ, яке довело, що українська дипломатія є однією з найкращих в світі. Ми мобілізували поряд з Україною всі найбільші демократичні країни світу. Я хочу подякувати Збройним Силам України та правоохоронним органам, які продемонстрували непохитну волю та готовність захищати нашу країну ціною власного життя. Саме ви є головним чинником, який стримує Росію від подальшої агресії. Я хочу подякувати нашим партнерам, які в найскрутніший час підставили нам плече і допомогли дипломатично, військово, інформаційно і зробили нас міцнішими. Але найбільше я хочу подякувати нашому українському народові, яким захоплюється весь світ сьогодні. Співвітчизники, український народе, саме ваша витримка та спокій, ваша холодна рішучість та готовність боронити країну вразили не тільки наших союзників, а і ворогів. У Кремлі чекали, що настане паніка та хаос, але не дочекалися і не дочекаються, тому що в нас живе дух наших славетних предків, дух славних козаків. Ми всі разом, влада і опозиція, керівництво країни і суспільство, продемонстрували безпрецедентну єдність перед обличчям агресора. І я впевнений, що так само в разі агресії ми всі разом, незважаючи на статус, статки чи партійну приналежність, станемо плече до плеча і будемо виконувати свій громадянський обов’язок разом в одних окопах. Єдність, яку продемонструвало наше суспільство, говорить лише про одне: українська нація міцнішає, дорослішає та стає взірцем сміливості та відваги для інших народів. І поки ми будемо єдині, ми непереможні. Зі святом вас єдності. Слава Україні!
Героям слава! Слово надається народному депутату України Приходьку Борису Вікторовичу, депутатська група "Довіра".
Прошу передати слово Шахову Сергію Володимировичу.
Сергій Володимирович Шахов, будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, багато говоримо про єдність, і це дійсно так. Ми хочемо подякувати від Луганщини і всього сходу України, а також від заходу нашим колегам, які нас сьогодні підтримують за кордоном. Я хотів би звернутись до кожного сьогодні парламентаря і подивитися на наших іноземних партнерів, як вони живуть, взяти приклади з тих держав, подивитися, як годують іноземні наші партнери своїх мешканців. Сьогодні ЮНІСЕФ нам дає статистику про те, що в Україні 9,8 мільйона людей голодують, міністри нам звітують про те, що Україна годує 400 мільйонів людей за кордоном, а власних українців, які нас обирали, нагодувати не можуть. Популістичними рішеннями прийняли рішення про підняття типу зарплат медикам, які потрібні і в час війни, і в мирний час. Медики сьогодні їдуть за кордон працювати, і ми не можемо також дати обіцяне. Сьогодні медики сидять на 0,25 ставки. В Хмельницькому взяли, міська рада, в банку кредит, щоб заплатити медикам заробітну плату. Також міністри заявляють про нормальний рівень життя. Нормального рівня життя сьогодні немає в Україні, тому що в Кабміні є колаборанти і зрадники держави. Військові сьогодні обороняють наші кордони. І ми розуміємо, що ми міцно стоїмо і зможемо відбити будь-яку атаку. Головна проблема – тління проблем саме в Кабміні, які. Треба повністю стати хірургами і вирізати цю гнійну пляму, яка сьогодні вбиває Україну. Енергетична криза. Вугілля в державі немає, шахтарі не отримують заробітну плату і так далі. Люди масово виїжджають з держави, щоб. Кому заплатити сьогодні, в Кабміні заробітну плату або наглядовим радам, по 100 мільйонів гривень премій, коли бабуся отримує пенсію 1900 гривень? Коли люди не можуть сьогодні нагодувати дітей. Чим хто може хизуватися сьогодні що в цій залі, що в Офісі Президента, що в Кабміні? Так, може, треба об’єднатися і подивитися, як інші держави живуть? Трьох міністрів треба, перше, було посадити, які сьогодні є колаборантами в Україні, і тоді нормально почала б держава жити.
Слово надається народному депутату Дирдіну Максиму Євгеновичу.
Прошу слово передати Федору Веніславському.
Федір Володимирович Веніславський, будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Насамперед хочу привітати всіх нас з цим важливим днем – Днем єднання. І зазначити, що саме Президент України Володимир Зеленський своїми ініціативами як у законодавчому плані, так і в політичному плані і на зовнішньополітичній арені робить все для того, щоб забезпечити єдність і непорушність нашої суверенної держави Україна. Останніми днями, останніми тижнями в медійному просторі від наших політичних колег, які називають себе політичною опозицією, дуже часто лунають заклики про необхідність термінового збільшення фінансування Збройних Сил України, про необхідність виділення чергових 50 мільярдів на сферу безпеки і оборони. Політична партія "Слуга народу", безперечно, підтримує Президента України в намірах збільшити забезпечення Збройних Сил України, сектору безпеки і оборони. Але ми закликаємо в День єдності не перетворювати заклики на політичні спекуляції. Тому що на запитання, звідки взялася цифра 50 мільярдів, наші політичні опоненти говорять, що це порахували якісь аналітики. Напевно, це ті аналітики, які прорахували в жовтні місяці енергетичний колапс в Україні, це ті аналітики, які прорахували віялові відключення електроенергії, зростання тарифів тощо. Але Президент Зеленський, політична партія "Слуга народу" робить все для того, щоб забезпечити насамперед економічне зростання держави. І я хочу зазначити, що без економічного зростання, без рекордного ВВП, який ми мали в 21-му році, а це вперше за історію України 200 мільярдів гривень, 200 мільярдів доларів – це рекордний ВВП, саме завдяки цьому нам вдалося забезпечити сектор безпеки і оборони рекордним фінансуванням 330 мільярдів гривень, чого не було ніколи. І закликати забрати з соціальної сфери, з медичної сфери, зі сфери освіти, з економіки гроші і направити на сферу оборони без достатнього фінансово-економічного обґрунтування – це чистий популізм. Голова комітету, представник нашої політичної сили Олександр Завітневич, голова Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки, зареєстрував узгоджений з Міністерством фінансів, зі Збройними Силами абсолютно обґрунтований законопроект про збільшення фінансування сектору безпеки і оборони. Президент України Володимир Зеленський доручив з 1 вересня. з 1 березня цього року, тобто за 15 днів, збільшити грошове забезпечення військовослужбовців на 30 відсотків. Команда Володимира Зеленського, політична партія "Слуга народу" робить все, щоб розвивати економіку і зміцнювати обороноздатність нашої держави. І саме цими двома напрямками, підкріпленими зовнішньополітичними зусиллями, ми забезпечимо єдність країни. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Кисилевському Дмитру Давидовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Я прошу передати слово Олександру Ковальчуку.
Олександр Ковальчук, будь ласка.
Шановні колеги, президія, шановні українці! Чому потрібен День єднання і чому він саме сьогодні? Україна в центрі безпрецедентних дипломатичних зусиль для того, щоб гарантувати мир і для нашої держави, і для всієї Європи в цілому. Звичайно, ми робимо все для того, щоб зусилля дипломатів були успішні. Основа для їхньої роботи – це чітке функціонування всього державного механізму і передусім наших Збройних Сил. Наші військові сильніші ніж будь-коли за весь час незалежності. Наші дипломати ефективніші ніж будь-коли. Головне завдання для урядовців та всієї системи влади як центральної, так і місцевої, – забезпечувати стійкість державних інституцій та нормальне суспільне життя. Але ми бачимо безпрецедентну інформаційну напругу, яка збільшувалась протягом кількох місяців. Ми маємо говорити чесно: напруга в інформаційному просторі і тривожність людей, які провокує ця інформаційна напруга, є дуже серйозними викликами для держави. Це напряму впливає на стан фінансових ринків, економіки, настрій громадян та бізнесу. Реальна ситуація у сфері безпеки на сьогодні набагато краща, ніж це описується багатьма ЗМІ. Але цілком зрозуміло, що постійні інформаційні удари по емоціях людей не могли не принести негативних наслідків, тим більше, коли у ЗМІ навіть оголошують якісь дати вторгнення. Тому Президент Зеленський запропонував абсолютно своєчасну та ефективну ініціативу: ми беремо той день, на який нам "вангували" найгірше, і робимо його днем нашої максимальної згуртованості. Для чого це потрібно? Для того, щоб показати, що, в принципі, не існує таких сил та інформаційних хвиль, які можуть зламати українців. 16 лютого, у День єднання, по всій країні відбудуться такі заходи, які точно покажуть і нашим друзям, і нашим ворогам, що Україна згуртована, дбає про себе та готова захищати свою свободу і незалежність. Чи можна нас залякати? Ні. Чи сприймаємо ми ситуацію серйозно? Так. Чи готуємося ми до будь-яких сценаріїв? Безумовно. Але ми знаємо, що це наша земля і наша Україна. Саме це ми і демонструємо у День єднання. Цей день стане історичним. Ми демонструємо зараз, і це запам’ятається назавжди, що в умовах достатньо великої зовнішньої загрози і постійних намагань дестабілізувати внутрішню ситуацію в нашій країні, наша готовність захищати державу також є найбільшою. Чим більше українців, організацій та медіа візьмуть участь у відзначенні Дня єднання, тим краще. Це не про політику, це не про владу, це виключно про державу. І Президент Володимир Зеленський як глава держави пропонує кожному українцю показати, що свобода і незалежність України, а також згуртованість людей – це найдорожче для нас всіх. Єднаймося! Слава Україні!
Героям слава! Слово надається народному депутату Соболєву Сергію Владиславовичу, фракція "Батьківщина".
Соболєв, "Батьківщина". Вчорашній день для України і для всього світу – це зайве підтвердження того, що будь-які "мюнхенські зговори" і пакти Молотова-Ріббентропа ведуть не до миру, а ведуть до війни. Коли вчора 310 злочинців в російській Державній Думі проголосували за спробу визнати так звані "ЛНР", "ДНР", це нічим не відрізняється від голосування в 14-му році, коли інші злочинці, а інколи і ті самі, вимагали від Путіна ввести війська на територію суверенної України. Світ стоїть перед вибором: чи ми отримаємо новий пакт Молотова-Ріббентропа, чи ми зможемо зупинити не лише агресію проти України, але і світову війну. Фактично сьогодні від нашого Міністерства закордонних справ, від всіх інституцій влади і від Президента залежить, яким чином ця позиція буде доведена до світової спільноти. Фактично сьогодні ми маємо символічних гостей з Литви - тих, хто першими постраждав від пакту Молотова-Ріббентропа, як і представники інших вільних країн Європи, які на собі спочатку відчули той жах так званих зговорів, а потім втратили свою незалежність. Саме тому для фракції "Батьківщина" сьогодні є найважливіший момент: чи ми йдемо планом Штайнмайєра, новітнім планом Молотова-Ріббентропа, і так звані політичні домовленості будуть ключовими, а безпека України і світу – це другорядне, чи ми зможемо повернутися до тих гарантій, які були надані фактично ключовими країнами, які сьогодні все одно приймають участь в цих визначальних подіях. Я маю на увазі Будапештський меморандум і та позиція, яка чітко вже на сьогодні продекларована однією з країн, яка гарантувала безпеку України, я маю на увазі Сполучені Штати Америки і так само Королівством Великої Британії, які чітко показали, що нового пакту Молотова-Ріббентропа не може бути. Саме тому наша фракція наполягає на внесенні в порядок денний питання, де чіткі гарантії, які були надані фактично.
Слово надається народному депутату України В’ятровичу Володимиру Михайловичу. Передає слово Ірині Володимирівні Геращенко. Будь ласка, Ірина Володимирівна.
Дорогі українці, 30 років тому Радянський Союз розпався не в останню чергу завдяки тому, що люди втомилися від штучного пафосу радянського агітпропу. А Україна вже більше 30 років тримається на щирому патріотизмі, який ніяк не прив’язаний до висмоктаних з пальця штучних дат. 100 років тому, більше 100 років тому - це історична дата, в 1919-му, далекому 1919-му українці підписали День Злуки, і 22 січня ми святкуємо День Соборності, і День єдності, але, звичайно, єдність в серцях має бути щодня. І дуже наївно вважати, що указом можна зупинити війну з Путіним. Тому що тоді треба завтра Зеленському видати указ, що ми перемогли Росію, спалити його чучело десь там на Майдані - і радіти життю. Але насправді ворог не залишив своїх агресивних планів і більше 150 тисяч російських військовослужбовців знаходяться поблизу українських кордонів. І поки що, як справедливо говорять розвідки всього світу, нікуди вони не відійшли. І те, що сьогодні російські війська знаходяться тільки в окупованому українському Криму і на тимчасово окупованому українському Донбасі, а не в усіх українських містах, – це заслуга модернізованої української армії і наших союзників, які змінили, слава Богу, тактику, які сьогодні підтримують Україну, в тому числі військово, і які в режимі нон-стоп, онлайн просто давали всі оці загарбницькі плани Кремля, інформаційно видавали повістку дня. І я хочу говорити, що тут має робити український парламент. Вибачте, але вчора фактично Російська Федерація одноосібно вийшла з Мінських угод, як до того вона вийшла з Будапештського меморандуму, з Великої угоди про дружбу і співробітництво. І, власне, сьогодні ми ще раз звертаємося до Зеленського негайно зібрати Раду нацбезпеки і оборони і включити персональні санкції проти кожного депутата Держдуми, які підтримали це звернення щодо так званого визнання "Л/ДНР", і звернутися до наших міжнародних партнерів щодо персональних санкцій проти цих покидьків. Друге. Ми звертаємося до Голови Верховної Ради пана Стефанчука негайно сьогодні звернутися до всіх міжпарламентських асамблей щодо неможливості присутності там російської делегації, адже саме ці люди голосували за те, щоб визнати так звані "Л/ДНР". І, звичайно, сьогодні в порядку денному мають бути закони на підтримку української армії. Це не "Європейська солідарність" говорить про 50 мільярдів додаткових – це вимога і прохання міністра оборони, якого обрали ви. Де взяти гроші? З "великого крадівництва", на яке вже пішло 10 мільярдів доларів, а.
Слово надається народній депутатці України Софії Романівні Федині. Будь ласка.
Колеги-депутати, мені надзвичайно прикро чути у цій сесійній залі засудження величезної уваги наших міжнародних партнерів до того, що відбувається в Україні, і дуже чіткої постановки питання, що московська федерація – це агресор і це країна-терорист, до агресії якої ми маємо бути готовими кожної миті, особливо в той час, коли понад сотню тисяч військ московської армії зосереджені в периметрі нашого кордону. Сьогодні насправді, якщо дивитися з точки зору міжнародника, є надзвичайний шанс для України, зокрема для української дипломатії, щоб мати можливість нарешті в усьому світі закріпити правильні маркери і позбутися оцих недолугих переговорів і позицій, що Україна щось там має погоджувати чи домовлятися з московською федерацією. Тому що насправді московська федерація – це агресор. Московська федерація – це не країна-переговорник і не країна-миротворець, це є країна терорист, яка в 14-му році знищила світову міжнародну систему безпеки, встановлену після Другої світової війни. Це країна, яка порушила більшість міжнародних договорів і базових угод, щодо, зокрема, прав людини. Це країна, якій начхати на всі демократичні прояви, і країна, якій начхати, хто, що про неї думає. Що більше, московська федерація, вона користається із демократичних механізмів, спрямовуючи їх саме проти демократичних держав. І сьогодні не Україна має виправдовуватися за свій вибір, за своє військо, свою позицію і захист, збройний захист своєї суверенної території, це московську федерацію треба карати за злочини проти української державності, за злочини проти усього демократичного цивілізованого світу. І сьогодні, замість засуджувати наших партнерів, Україна разом з нашими колегами має активно піднімати питання позбавлення Московії членства і права вето в Раді Безпеки ООН; питання миротворчого контингенту ООН, який має бути заведений на територію ОРДЛО; питання повітряної захисної парасольки над Україною проти московської агресії; питання недопущення роботи "Північного потоку-2" як елемента гібридної війни московської федерації проти України; питання небезпеки Криму і московської загрози в Чорноморському басейні, загрози для демократичних країн і для їхньої безпеки; накладення санкцій на усіх так званих депутатів "держдури", які проголосували за визнання так званих сепаратистських республік; і знову ж таки підняти питання заручників. Ось чим має займатися Україна, Верховна Рада.
Слово надається народному депутату України Загородньому Юрію Івановичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя". І це буде завершальний виступ. Після цього переходимо до розгляду питань порядку денного. Будь ласка, Юрій Іванович.
Доброго дня, шановна президія і народні депутати! Від сьогодні 16 лютого Україна відзначає День єднання. Нарешті, після 3 років свого президентства, Президент України Володимир Олександрович Зеленський повернувся до тих ідеалів, завдяки яким він здобув у 2019 році перемогу на президентських виборах і став Президентом України. А якщо точніше, до ідей, які команда Володимира Зеленського запозичила в політичної партії "Опозиційна платформа – За життя" та у Віктора Медведчука. Адже саме Віктор Медведчук вперше сказав про те, що потрібно об’єднувати українське суспільство, потрібно зшивати Україну, потрібно повернути жителів Донбасу в Україну через їхню ментальність. Пане Президенте, для того, щоб об’єднати Україну недостатньо лише "відосиків" і підписаних указів, бо весь час ваша команда працювала на роз’єднання України, ділячи українців на правильних і неправильних, запроваджуючи насильницьку українізацію, перекручуючи історію, українську історію, героїзуючи фашистських прислужників, знищуючи пам’ять про героїв Великої Вітчизняної війни. Саме ваш міністр-реінтегратор Резніков називав Донбас раковою пухлиною. Саме ваші народні депутати називали українських дітей дітьми дуже низької якості. Саме при вас з’явився глосарій РНБО, який забороняє взагалі вживати термін "Велика Вітчизняна війна". Саме ваші Шарікови і Швондери, Кремені, Данілови, Резнікови і Ткаченки своїми діями і висловлюваннями і надалі продовжать розколювати Україну. Пане Президенте, якщо ви насправді хочете об’єднати Україну, ми вам пропонуємо скористатися формою національного успіху, яку запропонував українському суспільству Віктор Медведчук. Пане Президенте, для того, щоб День єднання став справді національним святом, потрібно ввести мораторій на питання, які розколюють українське суспільство, і працювати над питаннями, які суспільство об’єднують: це реальне народовладдя, підвищення рівня життя, соціальні гарантії і реальна економіка. Бо мирна, стабільна, демократична, незалежна правова Україна – це країна мрії кожного українця. І сьогодні ми можемо зробити цю мрію реальністю, реалізуючи мирний план "Опозиційної платформи – За життя" та напрацювання парламентського виміру Мінського формату, які запропонував Віктор Володимирович Медведчук, і розпочати діалог по реалізації Мінських угод. Саме так, через діалог ми можемо зробити єдину сильну.
Шановні колеги, час для виступів вичерпано, тому переходимо до розгляду питань порядку денного. Перелік питань, що пропонуються для обговорення і прийняття рішень сьогодні, вам надано. Переходимо до їх розгляду. І перше питання (ну, ми ще не заходимо в нього) – це проект. Дмитро Олександрович, будь ласка, Разумков з процедури.
Добрий ранок, Руслан Олексійович! Добрий ранок, шановні колеги! В нас минулий тиждень був непленарний, ми працювали в режимі комітетів, тому є пропозиція згідно Постанови, яка зареєстрована мною та колегами з "Розумної політики", наступний пленарний тиждень. наступний тиждень зробити пленарним. Номер цієї Постанови 7050. Звертаюсь до вас, шановний Руслане Олексійовичу, поставити це питання на голосування. Це не потребує про включення до порядку денного, і розглянути його сьогодні. Дякую.
Дмитро Олександрович, звісно, воно не потребує включення до порядку денного, але воно потребує рішення комітету. Тому давайте дочекаємося комітету, і після цього ми його внесемо. Дякую. Шановні колеги, перед тим, як ми перейдемо до 7001 - це теж питання, пов’язані з тимчасовими комісіями, - я роблю оголошення, що відповідно до положень частини сьомої статті 3 Закону України "Про тимчасові слідчі комісії і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України", статті 88 Регламенту Верховної Ради України, а також з урахуванням звернення народного депутата України Камельчука від 15 лютого 2022 року оголошую про припинення повноважень Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування причин збитковості підприємств вугільно-промислового комплексу у зв’язку із завершенням визначеного законодавством терміну їх діяльності. А тепер переходимо до питань порядку денного. В нас реєстраційний номер проекту 7001 – це проект Постанови. Шановні колеги, проект Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки та оцінки стану акціонерного товариства "Українська залізниця", розслідування фактів можливої бездіяльності, порушення законодавства України органами управління зазначеного підприємства, що призвели до значного погіршення технічного стану підприємства та основних виробничих показників. Шановні народні депутати, відповідно до статті 88 Регламенту Верховної Ради України та статті 3 Закону України "Про тимчасові слідчі комісії і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України" ми можемо позачергово перейти до розгляду звіту Тимчасової слідчої комісії. Переходимо до розгляду проекту зазначеної постанови (реєстраційний номер 7001). Пропонується такий порядок розгляду цього питання. Доповідь голови слідчої комісії – до 4 хвилин, відповіді доповідача на запитання від народних депутатів – до 9 хвилин, виступи від депутатських фракцій і груп – до 21 хвилини, як ми завжди, це 3 хвилини на виступ, і прийняття рішення. Всього регламент - орієнтовно 34 хвилини. Шановні народні депутати, заперечень немає? Тоді переходимо до розгляду питання. Для доповіді запрошується голова Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України Юлія Миколаївна Гришина. Будь ласка, до 4 хвилини, Юлія Миколаївна.
Дорогі українці, шановні колеги, з Днем єднання всіх нас! Слава Україні! Економіка країни, так само як і обороноздатність нашої країни, не дивлячись на різні думки, суттєво залежить від роботи залізничного транспорту. Результатом роботи Тимчасової слідчої комісії з питань Укрзалізниці став звіт більше ніж на 180 сторінках з глибокою аналітикою та фактами, з конкретними причинами кризового стану Укрзалізниці та прізвищами тих, хто своїми діями або своєю бездіяльністю завів залізницю на тупикову колію. Криза прийшла на Укрзалізницю не сьогодні і не вчора. ТСК вивчала період роботи з 2015 по 2020 роки, і нами виявлені всі ознаки планомірного руйнування стратегічного підприємства, яке системно і методично доводилося до зубожіння, руйнувалася інфраструктура, не оновлювався руховий склад, демотивувався персонал. Висновки нашої ТСК один за одним підтвердили і інші профільні органи. Перше. Державна аудиторська служба України, яка заявила про 61 мільярд фінансових порушень в УЗ. Антимонопольний комітет України, який теж звернув увагу на багатомільйонну шкоду від запровадження рейтингування малодіяльних станцій. Рахункова палата України, яка зауважила, уявіть, що на понад 12 тисяч гектарів залізниці відсутні правовстановлюючі документи та існує ризик втрати цих активів, говорить про проблеми в УЗ і громадський сектор. Все це лише підтверджує той факт, що наша тимчасова слідча комісія дуже точно та об’єктивно діагностувала всі хвороби Укрзалізниці. За час роботи ТСК змінено наглядову раду, змінено два склади правління УЗ. Але говорити про те, що вже вдалося зупинити руйнацію залізничного транспорту є передчасним. З позитивного. Завдяки роботі ТСК, завдяки ініціативному підходу нової команди Міністерства інфраструктури України вдалося підвищити тарифи на вантажні перевезення, що дасть УЗ вже цього року можливість отримати плюс 14 мільярдів гривень, ще плюс 4 мільярди гривень отримає УЗ, витратить менше на закупівлю електроенергії завдяки запровадженню прямих контрактів на закупівлю електроенергії. Але поки, на жаль, не відбулося головного, це можна констатувати сьогодні. На повному стопі досі реформи залізничного транспорту, не виконані, прострочені або скоро будуть прострочені нормативно-правові акти, у яких прописана дорожня карта реформування залізничного транспорту та виконання нашої Угоди про асоціацію з ЄС. Одним з основних завдань Кабміну сьогодні є забезпечення управління Укрзалізницею професіоналами, які будуть здатні запобігти уповільненню логістики та розв’язати проблеми з рухом поїздів та безпекою на Укрзалізниці. Ми з вами як представники парламенту спільно з Кабінетом Міністрів України разом повинні зробити залізничний транспорт безпечним та надійним. Тому сьогодні, колеги, в День єдності, я звертаюся до вас з тим, щоб ми зараз об’єдналися.
Шановні колеги, доповідь завершено. Я прошу народних депутатів записатися на запитання до голови тимчасової слідчої комісії. Слово надається народному депутату Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу слово передати колезі по фракції Бондарєву Костянтину.
Костянтин Бондарєв, будь ласка.
Народний депутат Бондарєв, фракція "Батьківщина". Ми пропрацювали разом дуже багато питань і вийшли на ті речі, які є у звіті тимчасової слідчої комісії. У мене залишилось тільки одне запитання, яке, на жаль, ми не піднімали під час наших засідань. По яких кваліфікаційних питаннях і взагалі як саме відомий залізничник Сергій Лещенко був знову-таки поновлений на роботі в наглядовій раді, і саме він очолює боротьбу з корупцією? І як можна зв’язати питання боротьби з корупцією саме з очолюванням Сергієм Лещенком цього напрямку останні 3 роки, за які ми заплатили з вами з власного гаманця гроші на його зарплату? Що він зробив за ці 3 роки? Чому його призначили.?
Будь ласка, відповідь.
Пане Костянтине, дякую вам за ваше питання. Хочу вам сказати, що відповідь на питання, хто очолює корупцію в різних напрямках, воно відноситься до сфери роботи наших правоохоронних органів. І будемо спостерігати за їх роботою, тільки вони мають право виносити такі рішення. Я хочу сказати, що, ви пам’ятаєте, що ми активізували роботу всієї правоохоронної системи з приводу попередження злочинів на Укрзалізниці, і з приводу покарання тих, хто ці злочини вчинив. І зараз НАБУ активно працює з тими людьми, прізвища яких ми назвали в проміжному звіті. Зараз відкриті кримінальні справи, йдуть обшуки, і правоохоронні органи активно працюють в цій сфері. Що стосується Лещенка, ви знаєте, що його назначає не тимчасова слідча комісія, не Гришина Юлія Миколаївна, є спеціальна процедура: Кабмін, є Номінаційний комітет, який приймає ці рішення. І їх потрібно адресувати безпосередньо в.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Третьяковій Галині Миколаївні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Дякую. Третьякова, "Слуга народу". У мене достатньо технічне питання. Але, по-перше, я хочу подякувати вам, пані Юліє, за організацію роботи цієї ТСК і за ініціативу, і всім членам вашої ТСК, тому що дуже добре зроблений звіт. І, звісно, всі розуміють проблеми корпоративного управління на Укрзалізниці, але питання моє буде стосуватися, як я сказала, технічного питання: щодо вагонів. Чи робили ви висновки, чи є потреба в закупівлі нових вагонів, чи ми можемо відремонтувати той вагонний склад, який є сьогодні в Укрзалізниці на наших вагоноремонтних заводах відповідно з локалізацією на наших підприємствах? Чи робили ви економічне порівняння, чи доцільно купувати нові вагони, чи можна відремонтувати ті, що є? Який економічний зиск отримає Укрзалізниця? І чому політично ми приймаємо рішення все ж таки щодо закупівлі нового складу? Дякую заздалегідь.
Будь ласка, відповідь.
Пані Галино, дякую за запитання. Це насправді є дуже актуальне питання сьогодні, і ми його дуже активно обговорювали на засіданні, на декількох засіданнях тимчасової слідчої комісії. Дійсно, ми всі розуміємо, що у нас в країні вся інфраструктура (вся інфраструктура!) є застарілою, тому що багато років ніхто не займався оновленням інфраструктури загалом в країні. Те саме стосується інфраструктури Укрзалізниці. Кожен з нас, хто хоч раз користувався послугами Укрзалізниці, розуміє, в якому ганебному стані вона знаходиться. Тому з’явилася програма Президента України "Нова залізниця", яка передбачає оновлення рухомого складу. Була велика кількість дискусій, як це проводити, в якому році розпочинати? Але однозначно ми стоїмо на тому і Міністерство інфраструктури, що поступово буде оновлюватися рухомий склад, вже встановлені строки. І це дійсно повинно бути здійснено безпосередньо на наших українських заводах. Тобто таким чином ми вбиваємо двох зайців: у нас оновлюється інфраструктура, громадяни.
Слово надається народному депутату України Миколі Леонідовичу Скорику, будь ласка, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Шановна пані голова комісії, я хотів спитати, чи розглядалося питання на засіданнях комісії стосовно, в одному з попередніх питань це питання піднімалося, стосовно наглядових рад, взагалі їх існування, адекватність їхніх заробітних плат? Наскільки вони дійсно впливають позитивно на роботу підприємства, ну, конкретно Укрзалізниці? Тому що така ситуація і на інших великих державних підприємствах. І чи є якісь рекомендації тимчасової слідчої комісії і висновки з цього приводу? Це перше запитання. А друге питання. Чи вдалося вам розглянути питання стосовно соціальної інфраструктури Укрзалізниці, в першу чергу медичної ланки? Тому що свого часу медична ланка, залізнична медична ланка була одна із кращих в країні, і існують великі ризики, що коли Укрзалізниця передасть цю ланку на рівень місцевих влад, ми можемо втратити ці заклади охорони здоров’я, а свого часу, я підкреслюю.
Будь ласка, відповідь.
Дякую, пане Скорик. Насправді питання механізму роботи наглядових рад, їх заробітних плат, ефективності роботи наглядових рад було одним із перших питань, які ми розглядали вже на першому засіданні тимчасової слідчої комісії. У нас були запрошені члени наглядової ради, ми заслуховували членів правління. Дійсно, є велика кількість проблем, і тимчасова слідча комісія ще в проміжному звіті, який, до речі, було підтримано цим залом майже конституційною більшістю, надала свої рекомендації. Ми дійсно вважаємо, що реформа корпоративного управління повинна бути, це європейська практика, вона повинна залишатися, але ми ще дуже молоді в цьому напрямку, нам потрібно аналізувати помилки, які є, і виправляти, коригувати взагалі цю реформу, там дійсно є велика кількість проблем. І всі висновки, рекомендації, аналітика по заробітних платах, вся ця інформація міститься в звіті тимчасової слідчої комісії, оскільки це основний орган управління.
Дякую. Слово надається народному депутату України Власенку Сергію Володимировичу, фракція "Батьківщина".
Дякую. Пані голово, я розумію ваше небажання відповідати на питання мого колеги Костянтина Бондарєва щодо призначення Сергія Лещенка, але я це питання вам задам повторно. Я не розумію, чому парламентська ТСК не вивчала, як ця конкретна людина потрапила до складу наглядової ради одного із монополістів українських, в якому корупція не подолана, в якому нормальні послуги не надаються. Я хочу нагадати, що сам Сергій Лещенко – це людина, яка так і не змогла антикорупційним органам пояснити, звідки у нього взялася елітна нерухомість в центрі міста. І при цьому ви кажете, що його призначила там інша номінаційна комісія, ми з цим не розбирались. А чому ви з цим не розбирались? Чому ви не розбиралися з тим, як ці люди потрапили до складу органу управління Укрзалізниці? Це ті люди, які розказують, що питання, чому залізничник стукає по колесах, – це комерційна таємниця Укрзалізниці. Як люди з такою компетенцією і з такою репутацією управляють Укрзалізницею?
Будь ласка, відповідь.
Дякую дуже за повторне питання, пане Сергію. Хочу вам сказати, що наша тимчасова слідча комісія, ще раз повторюю, розпочала з роботи членів наглядових рад, з аналізу ефективності і результативності їх роботи. І ми визнали попередній склад наглядової ради таким, що повинен бути змінений, і визнали їх роботу неефективною. Ми всі пам’ятаємо, якщо хтось не пам’ятає, я нагадаю, що склад наглядової ради було оновлено буквально останнім часом, і вже до аналізу складу повторного наглядової ради ми не поверталися, оскільки наша комісія вже майже закінчила тоді свою роботу. Ще раз вам нагадую, що на сьогодні у нас є можливість обговорити актуальні питання Укрзалізниці, а не зосереджуватись на одній особі, до призначення якої тимчасова слідча комісія не має жодного відношення. І ще раз повторюю, результати роботи попередньої наглядової ради тимчасовою слідчою комісією визнані неефективними, і ми зверталися.
Дякую. Завершальне питання до доповідача. Народний депутат Ковальчук Олександр Володимирович, будь ласка.
Ковальчук Олександр, Рівненщина, "Слуга народу". Шановна пані Юліє, я знаю вас як людину високопрофесійну, тому вірю, що робота тимчасової слідчої комісії принесе свої результати, а звіт ваш важливий як дороговказ для Укрзалізниці і для нас народних депутатів принесе також свою користь. Мене цікавить питання, що ми як законодавці, на вашу думку і на думку тимчасової слідчої комісії, можемо зробити, покращити, вдосконалити з точки зору законів і умов роботи Укрзалізниці, щоби наш український бізнес, наші аграрії, металурги, наші надрокористувачі нарешті почали отримувати якісну послугу. Тому що нарікань до Укрзалізниці дуже багато, це наша з вами відповідальність. І я дуже хотів би розуміти і знати, що ми маємо робити як законодавці для того, щоби покращити роботу цього органу. Дякую.
Дякую, пане Олександре. Насправді ви абсолютно правильно сказали, у нас Укрзалізниця є державним стратегічним підприємством, і це наша спільна робота і наш спільний обов’язок – зробити все від нас залежне на всіх рівнях, щоб вивести Укрзалізницю з того жахливого критичного стану, в якому вона на сьогодні знаходиться. Перше, що потрібно від законодавців. Зараз в комітеті закінчується вже робота над новим Законом про залізничний транспорт. Це вже буде першим таким серйозним поштовхом до тих реформ, які повинні бути. Я без такого, знаєте, перебільшення скажу вам, що наша тимчасова слідча комісія зробила все для того, щоб значно активізувати роботу всіх державних органів виконавчої влади, правоохоронних органів і звернути увагу на критичний стан, в якому знаходиться Укрзалізниця. Зараз я прошу всіх підтримати наш звіт, і ми обов’язково будемо далі контролювати те, щоб всі рекомендації і всі висновки тимчасової слідчої комісії було виконано на всіх рівнях.
Дякую. Дякую, пані голово тимчасової слідчої комісії. Прошу, займайте своє місце. А ми переходимо до обговорення звіту, тому прошу записатися на виступи від депутатських фракцій і груп, на це відводиться до 21 хвилини, по 3 хвилини на кожну фракцію і групу. Будь ласка. Слово надається народній депутатці України Геращенко Ірині Володимирівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Передайте, будь ласка, Олексію Гончаренку слово.
Олексій Олексійович Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шкода, що ми не почули від нашої тимчасової слідчої комісії, а що ж стало причиною різкого погіршення стану Укрзалізниці у 2019 і 2020 роках за нової влади, яка йшла, розповідаючи, що все буде гаразд, що все буде добре. Може, тому, що і керівництво тимчасової слідчої комісії представляє "Слугу народу", і влада – це "Слуга народу"? Але, друзі, як прокоментувати, подивіться, це я беру дані звіту Тимчасової слідчої комісії. Загальні доходи Укрзалізниці 2018 рік – 2,5 мільярда доларів, 2020 рік – 2,4 мільярда доларів, вантажообіг впав майже на 10 відсотків у 2020 році. Далі, цифри взагалі по перевезенню жахливі. Коли сама тимчасова слідча комісія констатує, що в І кварталі 2021 року ми аж мінус 7 відсотків маємо. Що призвело до цього? І коли ви кажете, що наглядова рада не має до цього відношення, а як таке може бути, а хто ж мав наглядати, і за чим вони наглядали? Ви створили замість наглядової ради раду "смотрящих", які грабували Укрзалізницю із такими хлопцями, як Сергій Лещенко, це заслужений залізничник України. Як мені пояснити людям на своєму окрузі в місті Подільськ, де одне з найбільших залізничних депо, чому вони отримують наднизькі зарплати, чому їх переводять на півставки, чому провідники, працівники і машиністи отримують просто жалюгідні зарплати, а Сергій Лещенко отримує сотні тисяч гривень на місяць? Це ж та сама діра, яку треба прибрати з Укрзалізниці, і таких там багато. Чому за гроші фактично платників податків ми фінансуємо піарників влади, яким є Лещенко? Чому вони за ці гроші катаються на теплоході "Хвиля" і п’ють віскі за 60 тисяч гривень бутилка? Це я зараз не перебільшую, це те, що відбувається на Укрзалізниці. Як це пояснити десяткам тисяч людей, які все своє життя провели на Укрзалізниці? Я коли їду потягом і зустрічаю жінку-провідницю, яка відпрацювала 30 років і сьогодні каже, що вона отримує 11, 10, 9 тисяч гривень, чи її переводять, не дають навіть повну ставку, а в цей час отак жирує наглядова рада, як це можна пояснити людям? Тому я хочу вам сказати, у вас є правоохоронні органи, які мають вже давно саджати. Шкода, що вони зайняті тільки опозицією, тому вам не до цього, ви створюєте ТСК на ТСК, наглядову раду на наглядову раду, а результату немає і Укрзалізниця летить у прірву. Отямтеся! І нам треба дійсно врятувати це стратегічне підприємство. Дякую.
Слово надається народному депутату України Мамояну Суто Чолоєвичу, "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу Шуфричу передати слово.
Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую. Шановний пане головуючий, наша фракція підтримує звіт. Ми вважаємо, що ті неподобства, які мали місце на Укрзалізниці, вони мають отримати відповідну оцінку. Але зараз стає головне питання: а куда ехать? І ви знаєте, я хочу ще раз з цієї трибуни звернутися до всіх своїх колег народних депутатів дев’ятого скликання, що у мене якесь страшне дежавю. Я згадую 14-й рік, коли ми спостерігали за тим, як ми втрачаємо Крим: спочатку референдум був призначений на 25 травня, потім перенесли на 31 березня, потім на 16 березня, і ніхто не вірив, що таке може відбутися. Зараз ніхто не вірить, що ми остаточно або надовго можемо втратити Донбас. Я з біллю в серці чую, коли мені говорять: та ви піклуєтесь за Донбас, тому що там за вас голосують. Та ні, я абсолютно переконаний, що ми як політична партія, яка сьогодні має один з найбільших рівнів підтримки, знайдемо своїх виборців і прихильників в усій Україні. Але сьогодні Зеленський вимагає відповідальності Турчинова і Яценюка за втрату Криму. Я би не хотів, щоб наступники вимагали відповідальності Зеленського за остаточну втрату Донбасу. Ми маємо чути Німеччину, ми маємо чути Францію, ми маємо чути Байдена, які закликають виконати Мінські угоди в повному обсязі. І це є гарантією зупинення кризи і повернення України на мирний шлях. Сьогодні в усіх одне питання, у влади: а якщо Путін визнає "ДНР" і "ЛНР", чи будуть далі так звані "ДНР" і "ЛНР" виставляти претензії на Донецьку і Луганську область, чи на цьому все закінчиться? Ми маємо зробити усе: сконцентруватися в парламенті, щоб продемонструвати світу про неможливість визнання так званих "ДНР", "ЛНР". Але для цього мають бути конкретні кроки, і якщо Офіс Президента і Зеленський не здатні робити ці кроки, врешті-решт у парламентсько-президентській республіці ми маємо це зробити. Вже є у Молдові Придністров’я, в Грузії вже є дві невизнані республіки. І я не хочу, щоб в України були невизнані так звані "ДНР", "ЛНР", тому що це Україна і там живуть українці. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату України Штепі Сергію Сергійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Ігорю Мурдію.
Ігор Мурдій, будь ласка.
Доброго дня! Мурдій Ігор, Кіровоградщина, 100 округ. Шановні колеги, Тимчасова слідча комісія з питань Укрзалізниці була створена для того, щоб виявити причини кризового стану Укрзалізниці та зупинити падіння в прірву стратегічного державного підприємства. Звичайно, весь звіт не можна вмістити в декілька хвилин, проте хотів би зупинитися на декількох речах і тезах. Ми у тимчасовій слідчій комісії назвали факти, які привели Укрзалізницю до такого скрутного стану, та чітко вказали прізвища осіб та керівників, причетних до фактичного знищення підприємства. У звіті є конкретні факти та аналітика, які свідчать про те, що Укрзалізниця системно та методично доводилася до руйнації. Насправді за останні п’ять років жодні реформи не проводилися, а лише імітувалися, маючи на меті розбазарювання та грабунок компанії. Дійсно, у 2021 році, у тому числі завдяки тимчасовій слідчій комісії, було піднято тариф на вантажні перевезення, і це дещо має вирівняти економічну ситуацію підприємства. Але кошти, які додатково отриманими є Укрзалізницею, найголовніше, потрібно буде ефективно витратити, чого, на жаль, ми зараз не спостерігаємо. На жаль, керують Укрзалізницею люди без професійних знань та навичок, що також призводить до негативних наслідків. Хочу також зазначити, що ми у тимчасовій слідчій комісії не лише констатували факти та проблеми, а й запропонували реальну дорожню карту виходу із кризи. Зараз питання в тому, як ефективно будуть всі ці матеріали лягати в основу Укрзалізниці, а також у кримінальні провадження для притягнення відповідальних осіб, робота яких призвела до такого стану державного підприємства. За період функціонування тимчасової слідчої комісії всі залучені до роботи, великої роботи всієї комісії, колосальну проведено роботу, на яку не було витрачено жодної гривні бюджетних коштів, на відміну від ініціатив Укрзалізниці, регулярно користуватися послугами іноземних так званих експертів та радників. Тож, шановні колеги, я прошу підтримати звіт тимчасової слідчої комісії, що стосується Укрзалізниці. І хочу зазначити попередникам, що тимчасова слідча комісія вивчала п’ять років, а не два, як було зазначено.
Слово надається народній депутатці України Клименко Юлії Леонідівні, фракція "Голос". Будь ласка.
Шановні колеги, ми будемо підтримувати цей звіт ТСК, він набагато більш професійніший, якісніший, ніж був перший. Я дякую тимчасовій слідчій комісії, що після моїх коментарів і критики вони врахували велику частину, і цей звіт став набагато більш предметніший, ніж був попередній. Тому ми будемо підтримувати, але хочу наголосити наступне. Справа в тому, що звіт, він констатує факт, який зараз відбувається, як почуває себе залізниця. Це як, знаєте, нагадує тіло, яке остиває, це приблизно так виглядають зараз справи в Укрзалізниці. Їй треба не терапія, їй треба реанімація, можливо, з адреналіном в серце, я не знаю. Але так як зараз відбуваються справи в Укрзалізниці, воно, на жаль, працювати не буде, тому що там повинен бути якісний дуже криза-менеджмент, який приведе цю компанію до ладу і почне вона розвиватися. Що я вам хочу сказати? Ми з вами маємо зараз військову агресію, яка наростає, можливо, навіть якщо агресія військова спаде, то почнеться наступний етап гібридної війни, а сам економічна агресія, економічна війна. І Укрзалізниця, яка має більше ніж 5 відсотків нашого ВВП – це величезний обсяг нашої економіки, яка фактично повністю обслуговує наш експорт, внутрішні перевезення, вона є хребтом нашої економіки. Ми не можемо собі дозволити під час економічної війни мати таке розвалене підприємство, яке фактично, ну, скажімо так, помирає. Того року, відповідно до звіту ТСК, збиток склав 8 мільярдів, це при тому, що уже практично поновилися всі перевезення в 2021 році. Цього року він демонструє певний прибуток, але давайте подивимося чесно, за рахунок чого відбувається прибуток в Укрзалізниці: за рахунок безпеки пасажирів і за рахунок зменшення капітальних інвестицій. Тому, панове, ми закликаємо, щоби план для Укрзалізниці був не поточний, щоби доїсти і з’їсти, і замортизувати все, що є в Укрзалізниці, він повинен бути реанімаційний для того, щоб поновити склад вагонів. Тільки за 21-й рік, в звіті зазначено, що кинуті, кинуті просто так, коли в нас не вистачає вагонів, 379 вагонів. Скажіть, будь ласка, чому вони кинуті? Їх що, неможливо, не знаю, реанімувати, чи їх неможливо продати? Що? Чому? В чому проблема? Де господарський підхід? Основне. Колеги, в Укрзалізниці немає плану реабілітації серйозного цього підприємства. Закликаю всіх, і в основному правлячу партію і монобільшість, все ж таки прийти і показати всій Україні, як буде реанімуватися це підприємство. Тому що інакше ми з вами економічну війну, яка на нас з вами насувається і в портах, і в залізниці, і в авіа, ми з вами виграти і вистояти.
Слово надається народному депутату України Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово члену ТСК від команди "Батьківщина" Костянтину Бондарєву.
Будь ласка, Костянтин Бондарєв, прошу вас.
Доброго дня, шановні друзі. Фракція "Батьківщина", Костянтин Бондарєв. Сьогодні багато разів вже прізвище згадувалося Сергія Лещенка. Ви знаєте, це не якісь особисті стосунки, зв’язання чи ще щось, не помста. Сьогодні Сергій Лещенко – це символ Укрзалізниці: некомпетентність та корупція. І це сказано у висновках, які підготовлені в звіті, викладені, тимчасової слідчої комісії. Некомпетентність, тому що 90 відсотків за останні п’ять років – тимчасово призначених осіб в керівництві Укрзалізниці. Здавалось би, на вимогу тимчасової слідчої комісії, дійсно, уряд звільнив наглядову раду, але що ми побачили: знов призначення тих самих осіб знов-таки наглядати за корупцією та некомпетентністю в Укрзалізниці. Я хотів би також зауважити, що на якому сьогодні стані взагалі знаходиться рівень парламентського контролю. Подивіться на цю ложу, йде звіт тимчасової слідчої комісії по Укрзалізниці. Де присутність міністра інфраструктури? Де присутність керівництва Укрзалізниці? До чого ми з вами себе призвели, народні депутати? Сьогодні це ганьба і ганьба для нас з вами. Ми з вами своїми руками знизили рівень впливу парламенту на взагалі все, що навколо нас. Урядовці не приходять, Укрзалізниця не чує, корупція як поглиблювалась в Укрзалізниці, так і є, некомпетентність у вигляді Сергія Лещенка та інших як символу Укрзалізниці знову-таки отримують шалені заробітні плати офіційно. Сьогодні як теплохід "Хвиля" був на балансі Укрзалізниці, так і є, правда, що арештований за нашим все ж таки поданням. Друзі, так і живемо. Але ж я хотів би, щоб цей звіт все ж таки урядовці прочитали і зробили висновки. Звіт дієвий, там викладені всі факти, що треба зробити, щоб побороти корупцію і навести лад в Укрзалізниці. Тому фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей звіт. Дякую.
Слово надається народному депутату України Арешонкову Володимиру Юрійовичу, після цього ще Сергій Ярославович Рудик. І будемо переходити до голосування. Прошу народних депутатів займати свої місця. Будь ласка, Володимир Юрійович.
Дякую, пане Голово. Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, що таке результат роботи любої тимчасової слідчої або спеціальної комісії Верховної Ради? Що таке висновок, до якого приходить комісія? Безперечно, це підведення підсумків і аналіз роботи або виявлення тих фактів, тих недоліків, які стосуються конкретно, скажімо, діяльності якогось підприємства, організації, якогось явища. Але, крім цього, це й розроблення рекомендацій і звернення до діючих владних інституцій з тим, щоб не допустити тих помилок, виправити ту ситуацію, яка склалась в даному випадку навколо діяльності Укрзалізниці. Я дуже коротко скажу, що насправді відбувається в структурних підрозділах залізниці. Оця постійна дискусія навколо того, приватизувати щось чи залишити державним сегментом, а, можливо, державно-приватне якесь партнерство, з цим потрібно чітко розібратись і приходити до якогось певного конкретного висновку. Тоді далі можна рухатись, не роблячи помилок. А так відбуваються наступні речі. Місто Коростень, підприємство "Завод залізобетонних шпал". Підприємство, яке працює ефективно протягом останніх 25 років, виконує державні замовлення, виготовляє шпали залізобетонні. Що було зроблено з цим підприємством попереднім керівництвом Укрзалізниці? Штучно підготовлено до приватизації шляхом доведення його до банкрутства; змінений ефективний керівник, який працював багато років. Поставили під загрозу діяльність підприємства, на якому 450 працюючих, довели до банкрутства. Після цього призначили з Києва керівника, який за рік роботи останній збиток підприємству наніс у 45 мільйонів. Що далі? Яке рішення приймають? Злити два заводи, два банкрути, до якого вони довели, тому що приватизовувати легше ж вже одне підприємство. Ми попередили нове вже керівництво Укрзалізниці: це злочин, який був зроблений попередниками, не робіть цього, не продовжуйте цю ганебну практику, відновіть роботу підприємства, дайте людям роботу, наповніть бюджет. І це буде ефективна робота в тому числі Укрзалізниці. Так от, уважно читайте, нинішні керівники, висновок комісії і не робіть ті помилки, які робили попередники. Дякую.
І завершальне на сьогодні слово по цьому питанню надається народному депутату Рудику Сергію Ярославовичу, група "Партія "За майбутнє". Після цього переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Сергію Ярославовичу.
Шановні українці, більше пів року тому я стояв на цій трибуні і говорив про речі, які актуальні один в один на сьогоднішній день. А смисл роботи ТСК, яка, по суті, після бурхливої діяльності проконстатувала все те, що знає сьогодні кожен українець, хто хоч раз їздив у нашому залізнодорожньому транспорті? Ми не знаємо про проблеми з коліями? Знаємо. Ми не знаємо про проблеми з вагонами? Знаємо. Ми не знаємо про завищені зарплати людей, які мають дбати про те, щоб це було навпаки? Знаємо. І що ми кажемо? Ми кажемо, що після бурхливої діяльності цієї ТСК направлено аж 232 запити. Ми констатуємо про те, що все це відбувається через системні проблеми в управлінні. Ми констатуємо, що сьогодні є безліч проблем, корупційних схем. Але ми не говоримо як народні депутати про те, що треба зробити для того, щоб сьогодні цього уникнути або хоча б мінімізувати всі ці негативні явища. Ми ж цілий український парламент. Ми не можемо сьогодні в 22-му році говорити про проблеми, які мали місце п’ять років тому? Можемо, може, й треба про це говорити. Але не тільки про це, а й про те, як вийти з цієї ситуації. Про те, що сьогодні ми мали закупити 100 нових вагонів, а закупили тільки 20, маючи всі необхідні на це кошти. Про те, що сьогодні "інтерсіті", який за плановими показниками мав пересуватися із швидкістю на дальніх відстанях до 5 годин, їздить до 7 годин. Ми могли би сьогодні сказати: а якого біса ми купили локомотиви у французів без ніякого тендера загальною вартістю в 900 мільйонів євро? А що, американські вагони гірші? А що, японські вагони гірші, перепрошую, локомотиви гірші? А, може, все-таки би напряглися і почали думати про власне виробництво локомотивів? Наша депутатська група, я не знаю, мабуть, єдина, яка не представлена в цій ТСК. Наша депутатська група двічі подавала кандидатуру Рудика Сергія Ярославовича, щоб він міг разом з іншими працювати і щось знайти. Але за формальними ознаками регламентний комітет двічі відмовив нашій депутатській групі брати участь. Знаєте, є таке питання, яке часто задають люди: случайно? Не думаю. Наша депутатська група утримається від голосування за цей так званий звіт. Давайте переходити до діла, перестаньте займатися.
Шановні народні депутати, ми завершили обговорення. Переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця. Я ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 7001) про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки та оцінки стану акціонерного товариства "Українська залізниця", розслідування фактів можливої бездіяльності, порушення законодавства України органами управління зазначеного підприємства, що призвели до значного погіршення технічного стану підприємства та основних виробничих показників. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:34:53]] За-282 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. У нас є заява від двох фракцій, від фракції "Голос" і від фракції "Європейська солідарність", перерва з заміною на виступ. Слово надається народному депутату України Ярославу Юрчишину, партія "Голос". Будь ласка.
Шановні колеги, не можу не звернути увагу з тим, що відбувається зараз на дуже важливих конкурсах – це на конкурсах по обранню керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури і Директора Національного антикорупційного бюро. Справа в тому, що коли ми, власне, слухаємо і нашого Президента у його виступах, коли він нарешті виходить до суспільства і пояснює ситуацію в країні, він слово в слово повторює те, що говориться нашими і міжнародними партнерами, і те, що він обіцяв суспільству у своїй виборчій програмі. Це не лише відбити загрозу ззовні, а і продовжити реформи всередині. Зараз ми маємо дуже негативну ситуацію, коли комісія по відбору голови спеціалізованої, керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не може два до два скласти і оголосити переможця. Чому? Ймовірно тому, що переможець – це детектив, який почав справу проти заступника Керівника Офісу Президента пана Татарова. Справу успішно ховають за підтримки, власне, Генеральної прокуратури, але детектива досі, який офіційно переміг, не можуть призначити, незважаючи на всі обіцянки. Здавалось би, проблема. Здавалось би, що важить обіцянка Президента до кінця року завершити конкурс. Завжди можна спробувати міжнародним партнерам пояснити: ну, знаєте, я ж не впливаю на комісію. Але нагадаю, що більшість в цій комісії складається саме з тих, кого обрала Верховна Рада, і, на жаль, саме ці люди не з’являються на комісії, не підтримують фактично завершення конкурсу. І тут, як Пилип з конопель, нова проблема. Кабінет Міністрів проводить закрите засідання по призначенню комісії по відбору, власне, Директора Національного антикорупційного бюро, робить порушення, затверджуючи п’ять з шести членів комісії, чого не має повноважень робити. І потім поспішно наступного дня, після, власне, звернення уваги, нібито виправляє цю помилку, зазначаючи, що один з членів комісії, який зараз є членом по відбору Спеціалізованої антикорупційної прокуратури може стати членом комісії, його затверджують, але лише після того, як закінчить свою роботу. Що насправді робиться? Робляться всі умови, щоб оскаржити конкурс до обрання Керівника Національного антикорупційного бюро в окружному адміністративному суді Києва. Тому наша вимога. Кабінет Міністрів, офіційно прозвітуйте про процедуру, профільний комітет вже до вас в цьому напрямку.
Дякую. Шановні колеги, продовжуємо розглядати питання порядку денного, наступне питання – це законопроект 4210. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення процедур оборонного планування (повторне перше читання). Шановні колеги, я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:39:12]] За-237 Рішення прийнято. Я запрошую до слова заступницю голови Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Мар’яну Володимирівну Безуглу, вона і від авторів, і від комітету. 4 хвилини, будь ласка.
Колеги, законопроект – це про правові засади, але не просто про правові засади унормування бюрократії в Міністерстві оборони тощо, це про правові засади військового керівництва, оборонного планування та демократичного цивільного контролю. Це про Міністерство оборони, Міністерство оборони, сили оборони, не міністерство Збройних Сил, не міністерство бюрократії, не міністерство утрудненого прийняття рішень, це про створення дійсно сил оборони: про Збройні Сили, про національний супротив, про розвідку, про інфраструктуру, про передумови для діяльності військової поліції, про наш контроль. Так, цей законопроект про наш демократичний цивільний контроль, зокрема нагляд і контроль з боку парламенту. Навіть такі, здавалося б, дрібниці, але надзвичайні важливі речі, коли кандидат на міністра оборони України має заслуховуватися у парламенті перед призначенням. Це про порядок прийняття рішень, про чіткий розподіл повноважень військового керівництва, це про засади, це про спроможності. Отже, під час підготовки до повторного першого читання комітетом запропоновано внести зміни до основних положень законопроекту та викласти його у новій редакції. Розроблено пропозиції щодо внесення змін до 19 законів України щодо посилення демократичного цивільного контролю над Збройними Силами України, унормування повноважень, підзвітності і відповідальності вищих посадових осіб Міністерства оборони України та Збройних Сил України, чітке окреслення повноважень у сфері оборони, удосконалення питань військового керівництва, удосконалення процедур оборонного планування з урахуванням досвіду держав-членів НАТО, держав-членів Європейського Союзу, уточнення переліку та змісту документів оборонного планування. А відтак, народними депутатами - членами комітету ухвалено рішення змінити і назву законопроекту, а саме: "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань національної безпеки і оборони щодо зміцнення демократичного цивільного контролю над Збройними Силами України, удосконалення об’єднаного керівництва силами оборони держави та планування у сферах національної безпеки і оборони". Враховуючи все вище наведене, комітет рекомендує за результатами розгляду проекту Закону України ухвалити законопроект за реєстраційним номером 4210 в першому читанні, прийняти його за основу. Колеги, звісно, потребує вдосконалення. Я запрошую всіх долучитися і надати свої пропозиції, оскільки, законопроект в першу чергу, звісно, це робота нашого комітету, тим не менше, він стосується багатьох сфер. Це комплексний пакет, який призведе до зрозумілого прийняття рішень, зрозумілих спроможностей сил оборони. І це надзвичайно важливо не тільки в тій ситуації, яка зараз склалася, це важливо для нашого майбутнього, і в тому числі це важливо для нашого нагляду і розуміння, що відбувається з силами оборони. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти, будь ласка. Слово надається народній депутатці України Михайлюк Галині Олегівні, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Веніславському Федору.
Федір Володимирович Веніславський, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Запропонований вам законопроект під реєстраційним номером 4210 направлений на вдосконалення функцій демократичного цивільного контролю над Збройними Силами України, з одного боку. З іншого боку, він направлений на підвищення спроможності наших Збройних Сил, сектору безпеки оборони України загалом. З моменту початку нашої з вами каденції, наша політична сила підтримує зусилля Президента Зеленського щодо вдосконалення і підвищення спроможності наших Збройних Сил. Я хочу нагадати, що ми з вами ухвалили цілу низку тих важливих законів, яких не було протягом всього періоду війни з Російською Федерацією. А саме: Закон України про План оборони країни, Закон України "Про розвідку", Закон України про реформування оборонних закупівель. Закон України про вдосконалення демократичного цивільного контролю є продовженням того логічного ряду законів, які спрямовані саме на посилення наших спроможностей щодо відбиття агресії Російської Федерації і зміцнення наших Збройних Сил загалом. Як було вже сказано попереднім доповідачем, цей законопроект передбачає зміну цілої низки законів для того, щоб ми їх привели у відповідність до найсучасніших стандартів НАТО, і в цьому плані ми також робимо дуже багато. Я хочу поінформувати, що, якщо станом на 2019 рік до стандартів НАТО було імплементовано біля 190 нормативно-правових актів, то на сьогоднішній день їх біля 300. І цей законопроект, він продовжує ту логічну діяльність нашого парламенту щодо посилення обороноздатності України. Тому політична партія "Слуга народу" буде підтримувати цей законопроект. І я закликаю всіх проукраїнсько налаштованих сил також його підтримати. Дякую.
Слово надається народному депутату України Гузю Ігорю Володимировичу, депутатська група "Партії "За майбутнє". Будь ласка.
Прошу передати слово Дмитру Лубінцю. Дякую.
Будь ласка, Дмитро Валерійович Лубінець.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде підтримувати і голосувати за даний законопроект. Ми вважаємо абсолютно логічними ці зміни, які дозволять дійсно зміцнювати наші Збройні Сили України. Ми постійно наголошуємо на тому, що постійно треба робити так, щоб саме Збройні Сили України захищали нашу державу і чітко відповідали нормам НАТО. Так от, дійсно, цей законопроект дозволяє це зробити. Але деякі норми викликають у нас здивування, і коли я чув уважно виступ автора даної законодавчої ініціативи, коли ви закликали всіх приєднатися і надавати свої пропозиції, хочу вам нагадати, це повторне перше читання. Тобто вже один раз Верховна Рада України відхилила цей законопроект, направила на повторне перше і якраз там вам треба було збирати ці пропозиції. Отже, що нас дивує. Це, наприклад, створення окремої військової поліції. Ми не зовсім розуміємо логіку, як без забезпечення функціонування системи військової юстиції і без висвітлення механізмів добору та контролю за діяльністю новоствореного органу буде він функціонувати. Отже, ми не вважаємо, що це є абсолютно логічним і доречним. Тому це перше. І друге. Проект, наприклад, містить низку норм, які стосуються діяльності Державного космічного агентства. Тобто ми нібито приводимо до ладу Збройні Сили України. До чого тут у нас космічне агентство? А так ми готові приєднуватися і будемо подавати правки до другого читання. Дякуємо. Голосуємо всі і зміцнюємо наші Збройні Сили України. Дякую.
Слово надається народному депутату України Лозинському, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати Рахманіну Сергію.
Сергій Іванович Рахманін, будь ласка.
Шановні колеги, коли кажуть, що війна на порозі, це неправда, тому що війна з нашого порогу не сходить вже вісім років, і, дякувати Богові, в цій країні завжди знайдеться критично необхідна маса людей, які виконають своє завдання без пафосу, без зайвих слів, чітко і відповідально. І коли ми говоримо про єднання, то єднання в парламенті – це, вибачте, не спільне фотографування, не спільні танці чи співи. Наше єднання, перш за все, потребує нашого єднання в забезпеченні Збройних Сил і взагалі сектору безпеки і оборони всім необхідним, і в першу чергу притомною, чіткою, ефективною нормативною законодавчою базою. 4210 – законопроект, який пропонується на ваш розгляд, безумовно, потрібний, але в ньому є ціла низка речей, які можуть завдання наших військових не спростити, а навпаки ускладнити. І тому я вас прошу дуже ретельно поставитися до розгляду цього законопроекту, дуже уважно до цього поставитися, і в жодному разі, закликаю вас, не скорочувати терміни подання правок. Тому що найгірше, що ми можемо зробити,– це ускладнити нашим військовим, нашим Збройним Силам, нашому Генеральному штабу і нашому Міністерству оборони виконання тих завдань, які зараз на нього покладені. Фракція "Голос" і Комітет з питань національної безпеки і оборони, всі члени цього комітету, незалежно від фракційної чи партійної приналежності, будуть підтримувати в першому читанні цей законопроект для того, щоб мати можливість суттєво поліпшити цей законопроект і зробити його справжньою зброєю в руках наших військовослужбовців наших Збройних Сил. Дякую. Слава Україні!
Героям слава! Слово надається народному депутату України Михайлу Миколайовичу Папієву, фракція "Опозиційна платформа – За життя". Мамка Григорій Миколайович, будь ласка.
Шановні народні депутати, зверніть увагу, це законопроект уже повторне перше читання, і коли ви отримаєте два тексти, які ви отримали сьогодні і на даний час розглядаєте, і коли він перший раз заходив в зал Верховної Ради, то це зовсім дві інших історії. Але жити по закону необхідно, необхідно виконувати і дотримуватися закону, ну законом повинні регулюватися конкретні критерії, конкретні підходи, але не встановлюватися перспективи, як в тому анекдоті. Ну, наприклад, цим законопроектом ми нові посади вводимо. Пропонуємо: ми ж можемо виправити його між першим і другим, давайте проголосуємо, не будемо скорочувати і будемо наповнювати правками. Правки будуть розглянуті на тому комітеті точно так, як по інших законопроектах, що буде куча возмущений від інших народних депутатів. Цим проектом закону пропонується створити новий орган, зверніть увагу, військову поліцію. А невже для нового органу, якщо в когось є якесь бачення, необхідність нового законопроекту, іншого, окремого, щоб дати статус новому органу? Він буде яким органом, правоохоронним? Який штат і все інше? Але цими змінами до закону, до деяких законопроектів ми вводимо такі посади. Ми не будемо підтримувати цей законопроект, тому що в цьому законопроекті, який називається "внесення змін до деяких законів", нові стратегії. Так давайте цей закон назвою назвемо: "закон про внесення нових стратегій в оборонній сфері". Тоді це буде зрозуміло як для громадян, так і для юристів. На жаль, ми не можемо підтримати цієї ініціативи, тому що кожна ініціатива повинна бути здоровою. Дякую.
Слово надається народному депутату Арешонкову. Після цього народний депутат Забродський. І після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Володимир Юрійович.
Дякую. Дякую, пане Голово. Депутатська група "Довіра" підкреслює, що законопроект, який ми розглядаємо, є надзвичайно важливим, особливо в нинішніх умовах українських. Хочемо наголосити, що, дійсно, законопроект вперше визначає ключову роль військового відомства у воєнній організації держави, я маю на увазі Міністерство оборони, і чітко підкреслено, що його нормативно-правові акти з оборонних питань є обов’язковими для виконання всіма посадовими особами та державними органами України. Безперечно, важливими є питання демократичного цивільного контролю, реформування моделі оборони України за принципами та нормами країн-членів НАТО. Водночас до другого читання треба врегулювати окремі спірні положення, про які згадували вже наші колеги. В цілому ми будемо голосувати, я маю на увазі депутатську групу "Довіра", за даний законопроект і закликаємо всіх це зробити.
Дякую. І завершальний на сьогодні виступ по цьому питанню. Народний депутат Михайло Забродський, будь ласка.
Шановні колеги, у закону дійсно складна доля. Перший раз його розглядали біля року тому, тоді він був законом на одну сторінку, зараз він став значно об’ємнішим, але, на жаль, об’єм ще не означає якість. Достатньо в ньому цікавих перлів, починаючи з того, що сили оборони підпорядковуються органам політичної влади, і закінчуючи тим, про що сьогодні говорили вже, – це про паралельне існування військової служби правопорядку і створеної військової поліції. Але у всьому цьому законі є одна свята річ – це система управління Збройними Силами, там, де Головнокомандувач Збройних Сил підзвітний, підпорядкований міністру, і в цей же час міністр і Головнокомандувач відповідають за різні речі. Уявіть собі літак, який потрібно терміново дозаправити в повітрі, і замість того, щоб займатись цим, закон пропонує займатися пересадкою пасажирів. Але, залишаючись на позиціях державності, фракція партії "Європейська солідарність" буде підтримувати закон, до чого і закликає весь зал. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, ми переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення процедур оборонного планування (реєстраційний номер проекту 4210). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:55:47]] За-317 Рішення прийнято. Дякую, колеги. По фракціях покажіть, будь ласка. Йдемо далі, колеги. Наступне, наступний законопроект у нас 5847. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту. Я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. [[11:56:36]] За-242 Рішення прийнято. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект чи ми можемо проголосувати? Шановні колеги, це розмежування повноважень. Є необхідність? Просто в нас 4 хвилини залишилося, в нас сьогодні ще великі ратифікації, друзі. В нас денонсації угод СНД. Можемо голосувати? Дякую. Шановні колеги, тоді я. Добре. Будь ласка, я надаю слово заступнику міністра внутрішніх справ Богдану Євгеновичу Драп’ятому. Будь ласка.
Шановний Руслане Олексійовичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується розглянути проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (реєстраційний номер 5847) (поданий Кабінетом Міністрів України). Шановні парламентарі, як вам відомо, починаючи з 2015 року Державна служба з надзвичайних ситуацій увійшла до складу системи Міністерства внутрішніх справ України. Де-факто міністерство є органом, який формує політику, а Державна служба з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту. Однак, у низці законодавчих актів цього функціонального розмежування досі не має. Основна ж мета проекту закону полягає у чіткому розмежуванні на законодавчому рівні повноважень двох відомств, який визначає, що формування державної політики здійснює МВС, а його реалізацію – ДСНС. До прикладу, ми неодноразово мали труднощі з проходженням окремих законодавчих ініціатив у Кабінеті Міністрів України під час погодження актів із зацікавленими сторонами у зв’язку із законодавчою неузгодженістю функцій МВС і ДСНС. Прийняття цього законопроекту суттєво покращить правове регулювання у цій сфері. Відповідні зміни пропонується внести до Кодексу цивільного захисту, Повітряного кодексу, законів України "Про дорожній рух", "Про гуманітарну допомогу", "Про правовий режим надзвичайного стану" та інших. Ще раз прошу звернути вашу увагу, що мова йде не про відмежування ДСНС від органів МВС, а чітке розмежування повноважень на законодавчому рівні. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую, шановні колеги. Я запрошую до слова співдоповідача - члена Комітету з питань екологічної політики та природокористування Сергія Володимировича Мандзія. Але з цією доповіддю він виступить вже після перерви. Дякую, шановні колеги. Оголошується перерва на 30 хвилин. Будь ласка.
Шановні колеги, продовжуємо розгляд питань порядку денного. Завершилася перерва, 12:30, прошу народних депутатів зайняти свої місця. Як ми домовлялися, я запрошую з доповіддю співдоповідача, члена Комітету з питань екологічної політики та природокористування Сергія Володимировича Мандзія. Будь ласка.
Шановні колеги, на ваш розгляд подається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту. В грудні 2012 року Міністерство надзвичайних ситуацій України та Державну інспекцію техногенної безпеки України було реорганізовано в Державну службу України з надзвичайних ситуацій. ДСНС є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через міністра внутрішніх справ, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності. МВС є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що формує політику, в тому числі і в зазначених сферах. На цей час положення Кодексу цивільного захисту України та деяких інших законів України не в повній мірі відповідають існуючій системі центральних органів виконавчої влади. Прошу підтримати рішення Комітету з питань екологічної політики та природокористування та за результатами розгляду в першому читанні прийняти законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую, Сергію Володимировичу. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати? Є. Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Мисягіну Юрію Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Прошу надати слово колезі Олегу Бондаренку.
Олег Володимирович Бондаренко, будь ласка.
Шановні колеги, чому необхідний цей законопроект? ДСНС (Державна служба надзвичайних ситуацій) – це орган, який в нашій країні користується чи ненайбільшим авторитетом серед нашого населення. Ми не завжди бачимо діяльність цього органу, тому що його діяльність виникає у випадках надзвичайних ситуацій, тобто пожежі, необхідність рятувальних заходів. Але поняття цивільного захисту, того, чим опікується ДСНС, – це значно більший комплекс заходів, це заходи, спрямовані на захист населення, на захист довкілля, територій і в стан мирного часу, і в стан особливого часу. І от саме зараз, коли нам загрожує російська агресія, саме в цей час питання, мобілізаційні питання, питання радіаційного захисту, хімічного захисту, захисту споруд, все те, чим опікується ДСНС, – це все необхідно чітко відокремити від діяльності МВС, тобто розрізнити між собою формування політики і реалізацію політики. Без цього, на жаль, діяльність ДСНС буде недостатньою, недостатньою, тим більше, в цей важливий час. Тож, я прошу всіх підтримати цей законопроект, швидко його провести через перше та друге читання для того, щоб діяльність ДСНС була повноцінною. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Чийгозу Ахтему Зейтуллайовичу. Будь ласка, Микола Княжицький.
Шановні колеги, коли загрожує. Коли є російська загроза, як сказав попередній виступаючий, треба безпекові закони приймати, які ініціювала фракція "Європейської солідарності", для підтримки армії, і, на жаль, вони не розглядаються. Що цього проекту. Чи виписаний він без помилок? Там є позитивні речі, але помилок забагато. По-перше, відповідно до запропонованих змін неприпустимо з об’єктів цивільного захисту виключено навколишнє природнє середовище. Це підвищує ризики негативного впливу на нього, знижує рівень його захисту. Таке виключення ніяк не обґрунтовується в пояснювальній записці до проекту і не може бути підтримане фракцією "Європейська солідарність". По-друге, намагаючись розмежувати повноваження, між різними органами створюються обставини, за яких певні відносини взагалі випадають з-під будь-якого регулювання. Йдеться, наприклад, про невизначеність щодо організаційно-правового статусу центрів екстреної допомоги населенню за єдиним телефонним номером 112, які наразі згідно з законом утворені в складі територіальних органів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту, проте такі положення вилучаються. Крім того, як звертає увагу ГНЕУ, в результаті внесення змін до статті 14 Закону "Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи" стає не зрозумілим, який саме орган центральної виконавчої влади забезпечуватиме пожежну і техногенну безпеку на території зон відчуження і безумовного обов’язкового відселення, оскільки чинний припис, згідно з яким відповідні повноваження покладені на ЦОВВ, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про пожежну і техногенну безпеку, виключається, а нові не пропонуються, особливо зараз, коли ми маємо техногенні загрози. Безумовно, такі законодавчі прогалини несуть пряму загрозу. Суб’єктом ініціативи є уряд. Парламент мав би отримувати від уряду більш професійні законопроекти. З огляду на це і на наші зауваження, "Європейська солідарність" буде утримуватися. Дякую.
Слово надається народному депутату України Юрчишину Ярославу Романовичу, фракція політичної партії "Голос".
Ярослав Юрчишин, фракція "Голос", об’єднання "Справедливість". Прошу передати слово Роману Лозинському.
Будь ласка, Роман Михайлович Лозинський.
Роман Лозинський, Львівщина. Шановні колеги, щодо цього законопроекту екоактивісти єдині в своїх позиціях – це абсолютно позитивний принцип розподілу законодавчих та виконавчих функцій. І я наголошую, що ми в своїй роботі як народні депутати в першу чергу послуговуємося Конституцією України. І в Конституції України дуже чіткий є розподіл між законодавчими і виконавчими функціями, в тому числі і функціями парламенту. І, пане Голово, я хочу звернути вашу увагу, в нашому парламенті на розгляді законопроект 3195 щодо звітування міністрів в момент звільнення досі очікує розгляду поправок на комітеті. Вже близько півроку, як підкомітет виніс своє рішення на комітет і ми досі його не розглянули. Я переконаний, що це розмежування між виконавчими та законодавчими функціями, гілками, повноваженнями має бути чіткою практикою, парламент має робити свою роботу. І коли ми, я переконаний, найближчим часом будемо розглядати відставку, звільнення міністра освіти Шкарлета в цьому парламенті, він має стояти за цією трибуною, має відповідати на питання, має чітко звітувати. І ганебна практика, коли в цьому парламенті розглядається питання виконавчої гілки влади, міністрів, без їхньої присутності, має відійти в минуле. А цей законопроект, звісно, розмежування є хорошим прикладом для кожного парламентаря, які кроки потрібно робити в першому читанні. І цей законопроект підтримувати ми можемо, звісно, треба буде доопрацьовувати інші змістовні частини. А кожному парламентарю, яких тут є 424 в цьому скликанні, я хочу нагадати, що нашою функцією є також функція контролю, парламентського контролю. І коли ми говоримо про виконавчу гілку влади, то наш обов’язок слухати їхні звіти, наш обов’язок контролювати їхні повноваження і давати відповідну оцінку, в тому числі звільнення. Дякую.
Шановні колеги, зараз ще в нас буде. Бачу-бачу, будуть ще. Я попрошу поки запросити народних депутатів до зали, тому що ще декілька виступів і ми переходимо до голосування. Я запрошую до слова народного депутата України Павленка Юрія Олексійовича, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Далі, я бачу, Арешонков буде.
Шановні колеги, прошу передати слово одному з ефективних міністрів з питань надзвичайних ситуацій України Нестору Івановичу Шуфричу.
Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, наша фракція підтримує цей законопроект в першому читанні. Єдине, ми хочемо звернути увагу, що вважаємо недопустимим сьогодні виключити з терміну "цивільний захист" навколишнє середовище природнє. Ми сьогодні маємо вболівати за те, щоб (на жаль, це не міністерство, а служба) Державна служба з питань надзвичайних ситуацій мала більше оперативного простору щодо прийняття рішень. І в такий спосіб, я цілком погоджуюся з логікою, яку пропонує сьогодні уряд, дати більшу самодостатність вказаному відомству. Але вважаю, що, мабуть, було б доцільно розглянути питання відновлення в структурі органів центральної влади Міністерства з питань надзвичайних ситуацій. Посада міністра дає можливість більш швидко приймати рішення та узгоджувати їх з Прем’єр-міністром України, з Президентом України і з Головою Верховної Ради України, і спілкуватися з депутатським корпусом. Вважаю, що цей законопроект має бути тільки початком, а під час розгляду законопроекту в другому читанні в ньому мають бути внесені відповідні зміни. Це якраз той випадок, коли і опозиція, і представники інших фракцій об’єднуються заради того, щоб було прийнято рішення, яке буде служити збільшенню оперативних можливостей щодо рятування наших громадян. І хочу ще раз подякувати нашим пожежним і рятувальникам, всім, хто працює в системі цивільного захисту, за їх роботу, за те, що вони сьогодні віддають себе заради.
Дякую. Будь ласка, ще у нас виступ - Арешонков Володимир Юрійович. Потім Лубінець Дмитро Валерійович. І переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, Володимир Юрійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, ще раз депутатська група "Довіра" підкреслює, що одне із завдань важливих Верховної Ради – це вироблення чітких правил, створення умов для діяльності ефективної того чи іншого органу центральної виконавчої влади, правоохоронних органів тощо, і саме про це даний законопроект. Зрозуміло, що ми маємо чітко розмежувати ті повноваження, які мають бути між тими, хто формує державну політику у сфері цивільного захисту, а це мається на увазі Міністерство внутрішніх справ, і тими, хто здійснює, забезпечує, реалізацію політики цивільного захисту. На сьогодні це надзвичайно важливо, тому що в цьому хаосі, вибачте, в якому перебуває і не тільки система сьогодні в даному випадку цивільного захисту, потрібно наводити порядок, дати чіткі повноваження кожному. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова, до завершальної доповіді з цього питання народного депутата України Лубінця Дмитра Валерійовича. І прошу запросити народних депутатів до зали, зайняти свої місця, тому що після цього ми переходимо до прийняття рішення.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати за дану законодавчу ініціативу. Ми вважаємо її абсолютно логічною. Я коли чую колег, які не хочуть підтримувати цей законопроект, не зовсім виглядає це логічно. У нас не дуже часто, коли сам Кабінет Міністрів, розібравшись, що не працюють і не розподілені чітко повноваження між Міністерством внутрішніх справ та Державною службою України з надзвичайних ситуацій, самі вносять законопроект, самі його підготували і просять народних депутатів це врегулювати, нам здається це абсолютно правильним і логічним кроком. Чи є зауваження і деякі неточності? Так, є, і на це звертає увагу Головне науково-експертне управління. Чи можемо ми це зробити, підправити до другого читання? Так, можемо. Тому треба голосувати в першому читанні, давати поправки і голосувати в цілому. Дякуємо. Підтримуємо.
Дякую, шановні колеги, за конструктив. Ми завершити обговорення цього питання. Прошу зайняти свої місця, ми переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері політики цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (реєстраційний номер проекту 5847). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:45:50]] За-287 Рішення прийнято. Йдемо далі, шановні колеги. Наступний законопроект – законопроект про внесення змін до Митного кодексу України щодо адміністративної відповідальності громадян за порушення митних правил, це номер проекту 6051. Я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. [[12:46:28]] За-241 Рішення прийнято. Я запрошую до слова народного депутата України Гетманцева Данила Олександровича. У мене написано - Гетманцев. Ви доповідаєте по закону, а потім народний депутат Сова. Так, будь ласка, Гетманцев.
Шановні колеги, на ваш розгляд пропонується досить простий законопроект. Його прийняття викликане прийняттям Конституційним Судом рішення від 21.07.202 року, відповідно до якого визнані неконституційними деякі положення статті 471 Митного кодексу України щодо притягнення до відповідальності за переміщення через митний кордон товарів, заборонених для обороту. Мова йде про наркотики, мова йде про, наприклад, предмети Третього рейху – ті товари, які заборонені для переміщення. Раніше в Митному кодексі була безальтернативна конфіскація, і Конституційний Суд визнав такий захід відповідальності неадекватним вчиненому правопорушенню, тому і дав відповідні вказівки, дав відповідну позицію щодо змін до Митного кодексу. Ми пропонуємо, враховуючи вказівки Конституційного Суду, ми пропонуємо ввести штраф та альтернативну конфіскацію за переміщення відповідних товарів через митну територію України, а за переміщення валюти просто штраф. Таким чином суд, приймаючи відповідне рішення, може, враховуючи обставини справи, прийняти вірне рішення, адекватне відповідним обставинам. Також ми пропонуємо у випадку помилки, якщо декларант чи особа, яка переміщена через митний кордон України і переміщує відповідні речі, вчиняє помилку, він може з митними органами укласти мирову угоду та відповідним чином сплатити штраф із застосуванням коефіцієнту 1,3. Тобто великий досить штраф сплатити, аби уникнути тих митних формальностей, які є сьогодні і які заважають, власне кажучи, притягненню до відповідальності. Дуже простий законопроект. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Я запрошую до співдоповіді голову підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Олександра Георгійовича Сову. Будь ласка. Сова Олександр Георгійович, де ви? Ви ж були. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! З січня даного року митниця вже не має права конфісковувати товари, які рухаються з порушеннями. Хочу навести таку статистику, що впродовж 2021 року 386 авіапасажирів у Борисполі і в Жулянах порушили митне законодавство, перевозячи валюту понаднормово, брендові речі, телефони, культурні цінності, наркотичні та психотропні препарати. Враховуючи, що до нового року ми не встигли розглянути даний законопроект і дата набрання чинності, яка зазначена в ньому, втратила актуальність, прошу всіх колег в залі, усвідомлюючи ймовірні наслідки, підтримати запропонований законопроект за основу та в цілому з пропозицією набрання законом чинності з дня його опублікування. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект чи можемо прийняти його? Можемо, так? Шановні колеги, тому є дві пропозиції комітету: прийняти за основу і потім – в цілому. Давайте так почергово і будемо ставити. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо адміністративної відповідальності громадян за порушення митних правил (реєстраційний номер проекту 6051). Готові голосувати? [[Шум у залі]] А я запитав, мені ніхто не сказав. Прошу голосувати. [[12:51:05]] За-290 Рішення прийнято. Шановні колеги, я можу поставити в цілому. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо адміністративної відповідальності громадян за порушення митних правил (реєстраційний номер проекту 6051). Готові голосувати? [[Шум у залі]] В цілому, так? Ви проти? "Європейська солідарність" проти, я розумію. Одну секундочку. Друзі, тоді я можу скоротити тільки. [[Шум у залі]] Кому? Ми за основу вже проголосували. Артур Володимирович, ви просите одну хвилину з мотивів, я так розумію? Будь ласка, Артур Володимирович.
Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги, дивіться, ми уважно почитали висновки ГНЕУ до цього законопроекту. Як ви бачили, "Європейська солідарність" підтримала його за основу. В мене зараз питання до представника профільного комітету. Там зауваження, я б сказав, їх треба виправляти. Ви можете пояснити, яким чином це може бути виправлено, якщо ми зараз проголосуємо, наприклад, в цілому? Оце було моє питання, чому я просив одну хвилину. Дякую.
Будь ласка, хто буде? Гетманцев, будь ласка, включіть.
Шановні колеги, я поясню, чому необхідно прийняти в цілому. Тому що на сьогодні ця норма визнана неконституційною, вона взагалі не діє. Доповідач від комітету зазначив – з урахуванням зміни строків, тобто строки, закон набуває чинності з моменту прийняття його. І це з урахуванням цього ми просимо прийняти його в цілому. Там немає що обговорювати до другого читання, шановні колеги. Дякую.
Але це викладено в рішенні комітету, тобто з урахуванням рішення комітету? Добре. Погоджується таке? Дякую, колеги. Хтось ще з мотивів? Ніхто не бажає. Тоді, шановні колеги, ставимо на голосування. Я ставлю на голосування прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо адміністративної відповідальності громадян за порушення митних правил (реєстраційний номер проекту 6051). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:54:28]] За-304 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступний законопроект у нас № 4428 – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань міжнародного судового співробітництва. Шановні колеги, я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:55:06]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є, да? Тоді я запрошую доповідача, заступника міністра юстиції Валерію Рудольфівну Коломієць. Будь ласка.
Дуже дякую. Шановні народні депутати, сьогодні я вам представляю проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо окремих питань міжнародного співробітництва. Хочу зазначити, що Міністерство юстиції, власне, займається зокрема тим, що ми здійснюємо діяльність у сфері судового співробітництва з іноземними державами. І, зокрема, цей законопроект, він направлений на те, аби ми могли якнайпростіше і найефективніше захищати права як наших громадян в іноземних судових інституціях, так само і права громадян інших держав, бізнесу в Україні. Тому ми пропонуємо змінити порядок надсилання повісток для того, щоб свідки більш швидше приходили до суду і ефективніше здійснювався судовий розгляд таких от власне доручень. Порядок вручення документів – це теж дуже проблемна історія. І, власне, ми хочемо її спростити і зробити більш ефективною. Так само ми пропонуємо закріпити презумпцію принципу взаємності, коли ми співпрацюємо з тою чи іншою іноземною державою. І я хочу зазначити, що дійсно як в ГНЕУ, так і в юридичного управління були певні зауваження і пропозиції до даного законопроекту, на які ми маємо так само свої контраргументи, і тому із задоволенням їх представимо вже, коли будемо готувати до другого читання, і доопрацюємо разом з нашим профільним комітетом і, зокрема, з підкомітетом. Тому, шановні народні депутати, хочу сказати, що на засіданні комітету законопроект за результатами розгляду в першому читанні прийнято за основу, і тому я вас так само прошу його прийняти за основу. Дуже дякую.
Дякую. Я запрошую до співдоповіді члена Комітету з питань правової політики Павла Васильовича Павліша. Будь ласка.
Шановні народні депутати, за дорученням Голови Верховної Ради України від 27 листопада 2020 року Комітет з питань правової політики розглянув на своєму засіданні законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань міжнародного судового співробітництва, поданий Кабінетом Міністрів України. Законопроект розроблено з метою вдосконалення окремих положень чинного законодавства щодо міжнародного судового співробітництва у цивільних справах. І законопроектом, зокрема, пропонується доповнити Господарський процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс Україні і Кодекс адміністративного судочинства положеннями, які стосуються порядку надсилання судових викликів, повідомлень, а також судових рішень особам, які мають місце проживання або перебування за кордоном, в порядку вручення документів, отримання доказів чи виконання окремих процесуальних дій відносно учасників справи, які користуються судовим імунітетом, звільнення документів, отриманих судом від компетентної іноземної держави виконання судового доручення, від вимоги їх легалізації або проставлення апостилю. На думку суб’єкта права законодавчої ініціативи, прийняття законопроекту дозволить удосконалити деякі норми чинного законодавства, пов’язані зі здійсненням міжнародного судового співробітництва у цивільних справах. Запропоновані зміни, спрямовані, зокрема, на забезпечення прав, інтересів учасників судового процесу. Комітет правової політики вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законів прийняти за основу в першому читанні. Дякую, колеги.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Княжицькому Миколі Леонідовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово колезі Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Дякую, Микола Леонідович. Шановний пане Голово, шановні колеги! Ну, я би просив народних депутатів не хвилюватися, бо коли депутати чують слова "повістка" і "міжнародне співробітництво", то зразу трішечки стає лячно. Це не стосується кримінальних проваджень, йдеться про цивільні справи, про внесення змін до Цивільного процесуального і Господарського процесуального кодексу. І насправді ці зміни, вони на захист українських громадян, у тому числі тих, які відповідно з певних життєвих обставин змушені мати справи з іноземними судами. Те, що лякає, і те, що найбільше тривожить: а що буде, якщо відповідне рішення міжнародного суду суперечить правопорядку в України? І в зв’язку з цим я хотів би заспокоїти тих, хто зараз про це говорить, тому що якраз передбачається норма, що в разі, якщо воно суперечить правопорядку, то Україна залишає за собою право не виконувати таке рішення. Так само якщо відповідно такого роду рішення суперечитиме міжнародно-правовим зобов’язанням України, які передбачені міжнародно-правовими договорами України, то це накладає обов’язок на Міністерство юстиції оскаржити такого роду рішення у визначеному міждержавному порядку або такому порядку, який передбачений міжнародно-правовими документами. І це дуже добре. Насправді є певна кількість речей, які потребують свого виправлення до другого читання, в тому числі кореляція низки норм. Оскільки, наприклад, є зміни до Цивільного процесуального кодексу і мають бути продубльовані в Господарському процесуальному кодексі, але цього не зроблено. Разом з тим, мені здається, що це добра основа для того, щоб ми попрацювали в комітеті над цим законопроектом, і спростили життя нашим українцям, які надалі не потребуватимуть відповідно апостилювати цілу низку документів, зможуть оперативно отримувати судові документи і таким чином належним чином здійснювати захист своїх прав в іноземних судах. Ми будемо підтримувати цей законопроект у першому читанні і сподіваємося, що в комітеті ми зможемо спільними зусиллями його покращити. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Максиму Вікторовичу Перебийносу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Денису Маслову.
Будь ласка, Денис Маслов.
Дякую, колеги. Наша політична сила, фракція "Слуга народу", буде підтримувати в першому читанні цей законопроект. Разом з тим, звертаємо увагу ініціаторів законопроекту на необхідність його доопрацювання до другого читання, в тому числі із врахуванням зауважень Головного науково-експертного управління. Чому ми будемо підтримувати цей законопроект? Тому що він не тільки вдосконалює процедуру міжнародного судового співробітництва, яке покликане зробити більш ефективний механізм захисту інтересів, прав і інтересів як наших громадян за кордоном, так і навпаки, в тому числі цей законопроект встановлює і таку важливу норму, яка покликана забезпечити правову безпеку нашої країни, а саме те, що доручення іноземних судів не будуть виконуватись, якщо таке іноземне доручення явно суперечить правовому порядку України. І на сьогоднішній день це є надзвичайно важливим. Для громадян України хочу додати, що та судова реформа, яку реалізує Президент Володимир Зеленський разом з нашою фракцією в парламенті, покликана забезпечити швидке справедливе та невідворотне правосуддя, яке буде забезпечувати права та інтереси всіх наших громадян. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Макарову Олегу Анатолійовичу, фракція "Голос". Після цього Рудик Сергій Ярославович. І переходимо до голосування. А, і Арешонков Володимир Юрійович. Будь ласка.
Безумовно, актуальний законопроект, безумовно, його треба підтримувати. Хочу сказати як адвокат, який практикував у цій сфері майже 30 років, участь іноземного елементу в цивільних справах, господарських справах породжує дуже багато затягувань таких цивільних і господарських справ. Іноді вручення повістки щодо виклику такої особи в український суд займає більше шести місяців. Будь-яке забезпечення доказів, будь-яке вручення повістки, будь-якого повідомлення потребує апостилізації, і знов-таки процеси стають безкінечними. Прийняття Закону 4428 більш чітко визначає порядок вручення таких документів, отримання доказів та виконання процесуальних дій щодо осіб, які знаходяться за кордоном. І хочу сказати, що ці окремі його положення направлені на імплементацію міжнародно-правових зобов’язань України у зв’язку з укладенням Угоди про асоціацію з Європейським Союзом. Хочу сказати, що в законопроекті є і декілька недоліків. Наприклад, вказано, що легалізовані документи іноземних держав не породжують правових наслідків в Україні, якщо їх зміст явно суперечить публічному порядку України. Разом з тим, не вказано, хто і яким чином матиме можливість визначати таку несумісність, і вищезгадана норма матиме або декларативний характер, або, навпаки, будемо зустрічатися з підходом, коли кожний суддя і кожна особа буде визначати самостійно, яким чином суперечить чи не суперечить цей документ і це рішення в публічному порядку. Вважаємо, що в другому читанні можна буде доопрацювати цей законопроект. Пропоную підтримати, проголосувавши за нього. Дякую.
Будь ласка, Рудик Сергій Ярославович, "Партія "За майбутнє".
Звичайно, ми не можемо бути проти покращень окремих питань співробітництва в галузі міжнародного судового, співпраці. Але, колеги, невже не можна, готуючи непоганий законопроект, не врахувати ряд нюансів, які роблять його недієздатним або неповно дієздатним? Я хотів би звернути увагу на дві речі. Сама проста з них – це електронна пошта, офіційна електронна пошта особи, яка мешкає за кордоном, куди мають надійти ці рішення судів. Ви ж знаєте, що у нас є офіційна електронна пошта в державних органах влади, є у адвокатів, але у фізичних осіб її немає. Треба це прописати, бо по-іншому ця норма працювати не буде. Інше. Якщо Міністерство юстиції захоче, то воно може скасувати невиконання норми іноземного суду на території України, якщо це подано її територіальними органами, але там дискримінаційна норма є. А інші учасники судового процесу, а фізичні.
Слово надається Арешонкову Володимиру Юрійовичу, група "Довіра". І після цього переходимо до голосування, шановні колеги.
Шановний пане Голово, шановні колеги, знову підкреслює депутатська група "Довіра", що даний законопроект є важливим, тому що він про права громадян, права громадян, справи яких перебувають в процесі досудового розслідування або в судовому судочинстві, скажімо, на території нашої держави або в іноземній юрисдикції, тобто за межами держави Україна. Це надзвичайно важливо. І хочу підкреслити, що скажімо норма, яка стосується врегулювання механізму прийняття до впровадження судами України справ від судів інших держав або передачі справ до судів інших держав у випадках, встановлених законом або міжнародними договорами, є на сьогодні надзвичайно важливим і потребує термінового врегулювання. Тому депутатська група "Довіра" буде голосувати за даний законопроект і запрошуємо до цього інших колег.
Дякую. Будь ласка, Власенко, бо "Батьківщина" ще не брала слово. Будь ласка, Власенко Сергій Володимирович.
Дякую, пане Голово. З цим законопроектом все зрозуміло, але представник монобільшості тут гордо сказав, що їхня судова реформа приводить до того, що у людей стає краще правосуддя. Я хочу нагадати монобільшості, що ваша судова реформа призвела до того, що два з половиною роки в країні немає Вищої кваліфікаційної комісії суддів і зупинено конкурси на посади суддів, що призвело до того, що у нас нестача суддів в судах складає більше 30 відсотків. Ваша судова реформа призвела до того, що 3 роки в країні існує, продовжує існувати два верховних суди, Верховний Суд і Верховний Суд України, і ви не можете виконати рішення Конституційного Суду дворічної давнини. Я хочу нагадати, що ваша судова реформа призвела і призводить до того, що люди не лише не отримують чесного і справедливого правосуддя в розумні строки, а навпаки, в певних регіонах не мають доступу до правосуддя. Тому в День єднання.
Шановні колеги, прошу приготуватись до голосування. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань міжнародного судового співробітництва (реєстраційний номер 4428). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:09:51]] За-314 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Шановні колеги, дивіться, в мене пропозиція. Наступний законопроект – 4664, там рішення направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Давайте проголосуємо - і нехай комітет готує до повторного першого читання. Рішення комітету - на повторне перше читання. Голосуємо. Шановні колеги, законопроект 4664. Попереднє голосування по фракціях покажіть, будь ласка. Шановні колеги, йдемо далі. Шановні колеги, я не зобов’язаний оголошувати. Ви бачили, воно є. Йдемо далі. Шановні колеги, тому переходимо. 4664, проект Закону про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою України. Я ставлю пропозицію направити до комітету для підготовки на повторне перше читання цього законопроекту. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:11:13]] За-328 Рішення прийнято. Дякую. Йдемо далі. По фракціях покажіть, будь ласка. Йдемо далі, наступний у нас. Шановні колеги, далі у нас два питання, пов’язані з денонсаціями. Ми домовлялися попереднього разу, що ми їх проголосуємо і приймемо рішення. Я правильно розумію? Ця домовленість, денонсації, ми домовлялися, що ми їх без обговорення? Добре. Переходимо до розгляду питання 0065. Це проект Закону про вихід України з Рішень про створення та діяльність Антитерористичного центру держав-учасниць Співдружності Незалежних Держав (реєстраційний номер проекту 0065). Скорочена процедура, будь ласка. Шановні колеги, немає розуміння. Ставлю розгляд цього питання за скороченою процедурою. [[13:12:38]] За-268 Рішення прийнято. Ще раз, я нагадую, минулий раз ми домовлялися, цього разу ви дезавуюєте ваші домовленості. Добре. Я запрошую до слова. [[Шум у залі]] Ми можемо? От "Європейська солідарність". [[Шум у залі]] Наполягаєте? Я ж про що кажу. Я запрошую до слова першого заступника Голови Служби безпеки Андрущенка Сергія Анатолійович, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! Збройна агресія Російської Федерації розпочалася з неоголошених і прихованих вторгнень на територію України підрозділів збройних сил та інших силових відомств Російської Федерації, а також шляхом організації та підтримки терористичної діяльності. Злочинні дії Російської Федерації і створення та безпосереднє керівництво незаконними збройними формуваннями, збройними бандами та групами найманців є грубим порушенням принципів міжнародних відносин, підривають основи правопорядку та безпеки у світі, приводять до загибелі українських військових та цивільних осіб. Зважаючи на викладене, керуючись рішенням Ради національної безпеки і оборони від 2 травня 2018 року про припинення дії для України окремих міжнародних договорів укладених в рамках Співдружності Незалежних Держав, доцільним є припинення участі України в діяльності Антитерористичного центру держав-учасниць СНД, шляхом виходу нашої держави з рішення про створення Антитерористичного центру учасниць Співдружності Незалежних Держав. Рішення про Антитерористичний центр держав-учасниць Співдружності Незалежних Держав, рішення про внесення зміни і доповнень до положення про Антитерористичний центр держав-учасниць Співдружності Незалежних Держав. Участь нашої держави у згаданих заходах та членстві в АТЦ СНД суперечить концепції боротьби з тероризмом в Україні, яка затверджена Указом Президента України 5 березня 2019 року. Окремо повідомляю, місце перебування АТЦ СНД знаходиться у Москві, тому навіть формальна юридична участь України у ньому не відповідає фундаментальним національним інтересам України, що утверджені статтею 3 Закону України "Про національну безпеку."
Дякую. Я запрошую до слова заступника голови Комітету з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва Марину Олегівну Бардіну. Будь ласка.
Доброго дня, колеги! Перш за все, я хочу привітати всіх нас з Днем єднання. Мені здається, що це прекрасний ще один привід нам дійсно об’єднуватися, консолідуватися і поводитися політично коректно, власне, так, як хочуть від нас громадяни нашої країни. Я хочу подякувати людям, які сьогодні в кожному куточку України вийшли на головні площі свої міст, сіл і розгорнули український прапор. Це вкотре сигнал нашої єдності і вкотре сигнал того, що ніщо не може розсварити український дружній народ. Я хочу подякувати журналістам, тому що на вашій відповідальності сьогодні наш інформаційний фронт – те, якою інформацією користуються українці, те, що доходить, власне, до їхніх очей і вух. Я хочу подякувати насамперед, і, напевно, найважливіше, нашим військовим, сьогодні правильний день вкотре підтримати їхній героїчний дух. Що стосується питання, яке ми розглядаємо, – це фактичне продовження виходу України з низки домовленостей в рамках СНД. Ми знаємо, що Україна припинила свою співпрацю, як і Грузія свого часу, власне, у зв’язку з збройним конфліктом і агресією Російської Федерації. Сьогодні наша країна стоїть на європейському порядку денному, сьогодні ми прагнемо євроатлантичної інтеграції, членства в таких союзах, як ЄС і НАТО. І це вибір у першу чергу українського народу, тому що сьогодні шалена підтримка серед українців по інтеграції нашої країни саме в такі альянси і союзи. Тому я прошу вас підтримати це рішення, воно є, з однієї точки технічним, а з іншого боку важливим, тому що не можемо ми працювати з агресором в одних союзах по тому, щоби запобігати терористичній активності, коли ми бачимо таке свавілля.
Дякую. Будь ласка, я запрошую. Будь ласка, є необхідність обговорити? Запишіться: два – за, два – проти. Слово надається Федині Софії Романівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Шановні колеги, добре, що нарешті дійшов час, щоби Верховна Рада України голосувала за ті речі, які мали би зроблені бути вже досить давно. Насправді ми зараз підтримуємо цей проект Закону про вихід України з рішень про створення та діяльність Антитерористичного центру держав СНД. Але, голосуючи за це, ми маємо також усвідомлювати, що це не просто вихід із певного союзу з агресором, що агресор використовує будь-яку договірну базу, використовує будь-які союзи задля того, щоби залишати окремі країни в орбіті свого впливу задля того, щоби поширювати совєцькі московські наративи, тим самим здійснюючи інформаційні атаки і підриваючи незалежність і суверенність окремих держав. Тому добре, що Україна зараз від цього дистанціюється. Тому насправді залишається багато питань, зокрема співпраці з тими країнами, які й досі входять до того самого СНД, які потребують вирішення. І оскільки тут з нами повноважний представник Служби безпеки України, я хотіла би порушити також питання про безпекову співпрацю і обмін інформацією у цьому контексті, зокрема, з Республікою Білорусь, оскільки на білорусько-українському кордоні стоять московські війська, які мають тенденцію до потенційного вторгнення в Україну. Будь-які типи безпекових обмінів інформацією з диктаторською державою можуть загрожувати і територіальній цілісності України, і також безпеці білоруських громадян, які шукають політичного притулку в українській державі. Тому ми маємо цей комплекс питань розглядати разом, а не окремо якісь рішення. І наостанок я хотіла би також, товариство, усіх привітати зі 104-ю річницею проголошення Республіки Кубань, яка у 1918 році виголосила бажання приєднатися до України.
Слово надається народному депутату України Цабалю Володимиру Володимировичу, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Соломія Анатолівна Бобровська, будь ласка.
Шановні колеги, ви знаєте, мені, по-перше, дуже прикро і сумно, що на восьмий рік війни такі речі ще досі є незавершені і парламент розглядає денонсацію подібних угод, договорів. І, в принципі, нам треба обговорювати питання про те, як ми будемо виходити з Антитерористичного центру держав-часниць СНД, коли терористами в цій організації є Російська Федерація, а дочірньою організацією такого СНД, в принципі, є ОДКБ. Нагадаю, що наші колеги мають мозок запрошувати ОДКБ на терени України. І я би привернула би, попросила би привернути увагу, зокрема, прокуратури про висловлювання колег депутатів з подібними заявами. Більше того, я надіюся, що парламент сьогодні не провалить в черговий раз дану денонсацію і нарешті покладемо крапку обговоренню таких подібних питань. Більше того, нагадаю вам, що в нас діє Програма розширених можливостей з Північноатлантичним альянсом, і мені дивно, в принципі, як в нас зазвичай в Україні вживається дві протилежних, повністю антиподних позиції, і це, в принципі, потребує пояснення чи обговорення і ще одного голосування з приводу цього питання. Однозначно "за". Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата України Загороднього Юрія Івановича, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, Руслане Олексійовичу. Прошу передати слово народному депутату України Нестору Івановичу Шуфричу.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, так воно сталося, що ми зараз поспішаємо виходити зі всіх наших угод в рамках СНД, мотивуючи це тим, що там є Росія. Але ж там не тільки Росія, там є наші партнери, яких ми називаємо стратегічними, в тому числі і Молдова. І невже сьогодні це найбільш актуальне питання? Справедливості заради хочу звернути вашу увагу на те, що в минулому році обсяг експорту до тієї ж Росії збільшився на 21 відсоток, на 22 навіть відсотки, а на 31 відсоток збільшився імпорт з Росії. В умовах напруженості, яка є зараз між нашими країнами, я вважаю, є дуже невчасним відповідне реагування, і поки остаточно ми не зможемо визначитись в наших стосунках із сусідами, такі рішення є передчасними. Сьогоднішня криза мине, а питання протидії тероризму, воно залишиться, і потім ми що будемо робити - нові угоди заключати? Навіщо руйнувати те, що, можливо, складно працює зараз, але що може нам допомогти в майбутньому? Тому закликаю вас утриматись, тим самим продемонструвати, що відповідна політична кон’юнктура не домінує над нашими рішеннями. І не будемо провокувати ще одну емоцію в цих надзвичайно складних умовах і, можливо, уникнемо якоїсь.
Дякую. Ще, будь ласка, народний депутат Яременко. Потім народний депутат Немиря. Яременко спочатку, і потім Немиря. І ми переходимо до голосування. Богдан Васильович Яременко. Потім Григорій Михайлович Немиря. Будь ласка. І Лубінець, так? Арешонков. Добре, Арешонков. Будь ласка, Яременко.
Богдан Яременко, 215 виборчий округ, Київ, "Слуга народу". Шановні колеги, це навіть трохи незручно, переконувати цілий зал розумних людей в очевидному. Нікому б з вас не спало на думку заключати з людожером угоду про сорти м’яса, ви не будете їсти всі сорти м’яса, які їсть людожер. І співробітничати з Росією у боротьбі з тероризмом чи з СНД не можна, тому що Росія і є джерелом тероризму. Між тим, українські спецслужби прекрасно розуміють, в разі виникнення транскордонних терористичних загроз, як вони будуть взаємодіяти з суміжною державою з тим, щоб ці загрози локалізувати. Але в той же час, наявність цієї угоди створює для українських спецслужб певні зобов’язання, а для іноземних ворожих спецслужб певні можливості звертатися до нашої держави і вимагати якихось дій. Тому цілком очевидно, що в умовах війни допомогти рідним спецслужбам позбутися обтяжливих зобов’язань перед ворожими державами є, очевидно, нашим політичним і громадянським обов’язком. Треба голосувати і не думати. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова Григорія Михайловича Немирю, фракція "Батьківщина". Після цього Володимир Юрійович Арешонков. І після цього переходимо до голосування. І Лубінець. Будь ласка, Григорій Михайлович.
Шановні колеги, шановний головуючий, фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект про вихід із угод в рамках СНД щодо Антитерористичного центру. Але я хотів би закликати всіх до дуже предметного розгляду будь-якого питання, в тому числі цього. Чи відомо колегам народним депутатам, що зараз, станом на сьогодні, Україна є учасницею понад 230 угод в рамках СНД? Є учасницею понад 230 угод в рамках СНД. Чи відомо колегам народним депутатам, що вихід з близько 30 угод в рамках СНД Міністерством закордонних справ визнано недоцільним? Головним чином це стосується угод, які стосуються соціальних питань. Але я хочу звернути увагу на брак системної роботи Міністерства закордонних справ, тому що вже йде дев’ятий рік війни, у нас залишається купа цих угод, немає чіткості, з яких виходити, з яких не виходити. І колеги, які піднімають питання, що, можливо, не всі з них потребують однозначного виходу, то є спосіб: треба перезаключати угоди двосторонні. Якщо ми виходимо з колективних угод в рамках СНД, а Україна ніколи не була учасницею СНД, хоча була засновницею СНД, треба заключати двосторонні угоди. Тому, підтримуючи цей законопроект, я закликаю Міністерство закордонних справ пришвидшити свою роботу і дати парламенту розуміння картини станом на сьогодні. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату Арешонкову Володимиру Юрійовичу. Після цього Лубінець Дмитро Валерійович. І після цього переходимо до голосування. Володимир Юрійович, будь ласка.
Пане Голово, я дякую. Депутатська група "Довіра" буде підтримувати даний законопроект, тому що він є важливим. Те, що не працює на сьогоднішній день, однозначно потребує врегулювання. Але я хочу звернути, пане Голово, вашу увагу на наступне. Сьогодні у нас ще в порядку денному ціла низка важливих ратифікацій, які стосуються діяльності з міжнародними фінансовими інституціями, питання, які стосуються територій Луганської, Донецької областей. Можливо, зараз провести коротку консультацію з керівниками фракцій, визначити, які питання ратифікацій можна голосувати без обговорення. Тому що інакше, якщо буде по кожному зараз законопроекту знову ось така процедура, ми відтермінуємо прийняття надзвичайно важливих ратифікацій. Тому, мені здається, це можна зробити, і це покращить роботу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Дмитро Валерійович Лубінець, фракція "За майбутнє". Поки Дмитро Валерійович йде. Ми вже провели таке спілкування і деякі ратифікації домовилися пройти таким же шляхом. Будь ласка, Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Безумовно, депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати за цей законопроект, це ж абсолютно логічно. Колеги, восьмий рік ми воюємо з Російською Федерацією. З самого початку, я хочу вам всім нагадати, що це була антитерористична операція, і в той же час ми входимо в співпрацю з органом, який при СНД, який знаходиться в Москві. Дійсно, це виглядає як маразм. І тут дуже правильно сказала народна депутатка пані Соломія, яка сказала: восьмий рік ми воюємо і восьмий рік ми не можемо прийняти рішення щодо денонсації деяких угод. Колеги, давайте голосувати. А Службі безпеки України я хотів би порадити, якщо ще подібні угоди є, так давайте їх пакетом у Верховну Раду, і будемо за все голосувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Прошу зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому проект Закону про вихід України з Рішень про створення та діяльність Антитерористичного центру держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав (реєстраційний номер проекту 0065). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:31:09]] За-309 Рішення прийнято. Вітаю, колеги! По фракціях покажіть, будь ласка. Наступне питання 0101. Це проект Закону про вихід з деяких міжнародних договорів України, укладених у рамках Співдружності Незалежних Держав. З процедури? Будь ласка, Геращенко з процедури.
Дякую. Шановні колеги, я хочу звернутися до шановного головуючого, який слідкує за Регламентом, за що наша фракція безмежно вдячна. І наголосити на тому, що коли представляється позиція комітету, має представлятися позиція комітету, а не пропагандистська речевка. Дуже дякуємо. І повністю поділяємо стурбованість народних депутатів щодо того, що треба терміново всі ці ратифікації розглянути. Нагадаю, що саме ви, шановні колеги, проголосували за сім тижнів канікул і тому зараз маємо рухатися так повільно. Наша фракція буде наполягати на обговоренні всіх ратифікацій і показувати голосування суспільству. Бачимо, що ніякої монобільшості немає, 218 голосів навіть по ратифікаціях проти країни-агресора. Дякую.
Відповідаючи на те, що ви говорите, я завжди намагаюся слідувати Регламенту. І що стосується Регламенту, я підтверджую, що треба говорити від імені комітету, але це буде тепер стосуватися усіх фракцій і груп, інакше я буду просто виключати мікрофон. Я вам дуже дякую. Спасибі. Наступний – 0101. Це проект Закону про вихід з деяких міжнародних договорів України, укладених у рамках Співдружності Незалежних Держав. Я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Скорочена процедура, яке обговорення? Спочатку проголосуйте. А, без обговорення. скорочена. [[13:33:09]] За-256 Шановні колеги, ви слухайте, що я говорю. Ми проголосували скорочену процедуру. Я ж розумію, це обговорення. Тому я запрошую до слова заступника міністра фінансів Драганчука Юрія Олеговича, будь ласка.
Шановні народні депутати, з огляду на збройну агресію Російської Федерації та анексію частини території України участь нашої держави є недоцільною та неактуальною в таких міжнародних договорах: Угода про Правила визначення походження товарів країн, що розвиваються, при наданні тарифних преференцій у рамках Загальної системи преференцій, а також Протокол про внесення змін і доповнень до Правил визначення походження товарів країн, що розвиваються, при наданні тарифних преференцій у рамках Загальної системи преференцій. Хочу повідомити, що вихід з угод не вплине на інтереси українських виробників та експортів, оскільки чинним законодавством України не передбачено надання тарифних преференцій у межах Загальної системи преференцій для країн, що розвиваються. Тому дію угоди та протоколу для України доцільно припинити. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Я запрошую до слова заступника голови Комітету з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва Марину Олегівну Бардіну. Будь ласка, тільки рішення комітету.
Колеги, дуже підтримую виступати завжди в рамках Регламенту. Тому що, як відомо, наш парламент зловживає Регламентом під час виступів і говорить на політичні теми замість того, щоб говорити по змісту питання. Від комітету я скажу, що ми розглянули на комітеті це питання, ухвалили рішення рекомендувати його парламенту. Мета цього рішення – вихід України з Угоди про Правила визначення походження товарів країн, що розвиваються, при наданні тарифних преференцій у рамках Загальної системи преференцій та Протоколу про внесення змін і доповнень до цих правил. Прошу підтримати і проголосувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити? Є. Будь ласка: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Кальченку Сергію Віталійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово народному депутату Яременку Богдану Васильовичу.
Богдан Васильович Яременко, будь ласка.
Богдан Яременко, 215 виборчий округ, "Слуга народу". Мене критикують, мовляв, треба завжди думати. Колеги, ми пам’ятаємо, як один Президент України попередній довго думав, чи обіймати йому Путіна, чи тиснути руку, довго думав, чи він партнер у бізнесі з Російською Федерацією, чи все ж таки він Президент воюючої країни. Ми пам’ятаємо, як попередня влада чотири роки вирішувала, що робити із Співдружністю Незалежних Держав, чи продовжувати співробітництво, чи виходити, як вони чотири роки думали, чи виходити з Договору про дружбу з Російською Федерацією. Колеги, якщо є питання, які ви не готові вирішувати за покликом серця як українці, думати вам уже пізно, вам не треба бути українськими політиками. Що стосується угоди, яку ми розглядаємо. Колеги, слава Богу, рішення про вихід з СНД прийнято, але міжнародне право передбачає, що вихід з організації не передбачає автоматичного виходу з усіх угод. Український уряд, і треба йому за це подякувати, планомірно і системно переглядає сотні угод для того, щоб зрозуміти, які з них мають цінність для громадян України, які не мають цінності, а які є шкідливими, як Угода про співробітництво с сфері тероризму. Угода, з якої ми повинні вийти зараз, не має ніякого сенсу, оскільки змінились правові і політичні реалії. Ми маємо Угоду з Європейським Союзом, Україна стала членом Світової організації торгівлі. Отже, угоди в рамках СНД про визначення і походження товарів сенсу не мають, з них треба виходити, робимо це. Дякую.
Слово надається народній депутатці України Клименко Юлії Леонідівні, фракція "Голос". Будь ласка.
Прошу передати слово Роману Лозинському. Дякую.
Роман Михайлович Лозинський, будь ласка.
Роман Лозинський, Львівщина. Шановні колеги, нам дуже багато чого потрібно денонсовувати, в нас є певне історичне минуле і пережитки минулого. І визначений наш вектор на Захід є чітким і в економічних питаннях, в питаннях договорів міжнародного характеру, і в питаннях символів державних, нагород, тому що теж ми маємо певну історичну тяглість, і в багатьох інших питаннях. Звісно, що ми з командою будемо підтримувати дану денонсацію. Ми переконані, якщо ми маємо свій вибір і шлях на Захід, то ми повинні його відображати в конкретних діях, кроках, в тому числі і в економічних денонсаціях. Але також, колеги, я хочу звернути вашу увагу на боротьбу за інші сенси, сенси, можливо, не економічного характеру, але дуже показові для кожного громадянина України. Станом на сьогодні героями України залишаються десятки зрадників, сепаратистів, які ганебно зрадили свою державу. Один з них – це Олександр Баталін, який після анексії отримав медаль за захист Криму та вступив в партію "Единая Россия", він досі Герой України. Борис Дейч, недавно помер, будучи нардепом, він голосував на референдумі в Криму і закликав до об’єднання з РФ, до моменту смерті теж Герой України. Олександр Однодаренко, балотувався від партії Пушиліна у фейковий парламент "ДНР". Цей список можна продовжувати. Для чого я це вам говорю? Якщо з економічних питань ми голосуємо за денонсацію, якщо ми розриваємо наші зв’язки з минулим, наші зв’язки із східним напрямком, якщо ми не розглядаємо і, на щастя, вже відійшли від Митного союзу і інших напрямків східних, ми маємо переходити і до побудови нашої ідентичності в питаннях національної пам’яті, в питаннях символів, в питаннях нагород, зокрема в питаннях, хто є героєм України, а хто не є. Ганебно, що сепаратисти, зрадники досі є. І мій законопроект 6163.
Слово надається народному депутату України Макаренку Михайлу Васильовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Шановний Руслане Олексійовичу, прошу передати слово шановному депутату Скорику Миколі Леонідовичу.
Скорик, будь ласка, Микола Леонідович.
Шановні колеги, шановні громадяни України, чесно кажучи, дуже смішно і цікаво спостерігати, як сьогодні Верховна Рада конституційною більшістю в ура-патріотичному угарі, що начебто вони перемогли у війні, яку об’явили західні ЗМІ, при всій повазі до них, фактично знищують економіку України конституційною більшістю голосів. Шановні колеги, якщо ви відмовляєтеся від ринку країн СНД, то ви маєте зрозуміти, чим ви їх заміните ці ринки, якими ринками. Що нам на сьогоднішній день пропонує Європейський Союз в заміну? Наскільки ми можемо освоювати ринки Сходу, Китаю і так далі? Ви маєте зрозуміти, що будь-яка держава має виходити з власних інтересів, державних інтересів, а не з патріотичних гасел, які хтось вигадав. От вчора, якщо хтось бачив, асоціація страховиків Lloyd’s об’явила наші територіальні води водами війни, тероризму і піратства. Ви знаєте, що це означає? Розумієте, що це означає? Це означає, що весь наш імпорт, який іде морським шляхом, стане набагато дорожчим. Ви розумієте, скільки буде коштувати страхування суден, які входять до наших територіальних вод? Проблеми у нас зараз з вами не завдяки фейковій війні, якої, нормальні люди розуміють, що її не буде, а завдяки тому, що завдяки об’явам про цю війну фактично руйнується наша економіка. Ми вже втратили машинобудування і втрачаємо останні галузі нашої економіки. Схаменіться і зрозумійте, що головне – це державні інтереси України, а не співати завжди гімн. Дякую.
Слово надається народному депутату України Гончаренку Олексію Олексійовичу, фракція "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Та тут деякі пани не знають, що у нас вже вісім років війна! Господа, ви звідки? Ви не знаєте, що у нас йде війна? Ви за якого поребрика сюди перелізли? Що ви кажете, нам розповідаєте, що війни немає? А чому у нас море – море війни? Це що, британські страховщики винні чи Путін, який зібрав з Тихоокеанського флоту, Північного, Балтійського кораблі до наших кордонів, проводять так звані навчання, перекриває нам шляхи для того, щоб могли судна проходити в українські порти? Ви ще маєте наглість виходити і щось казати тут? Геть з цього СНД! Ми розуміємо, що таке Співдружність Незалежних Держав – це співдружність, де від держав нічого не залежить, а залежить тільки від одного - від Путіна. І ми це чудово знаємо і немає там чого робити, і треба приймати це рішення. Гарно це зробити в День єднання, бо наше єднання з західним світом, а не з світом Путіна, його співдружністю, яку він хоче перетворити на Радянський Союз, сторіччя якого він так відзначає. А вам має бути просто ганьба, за те, що в такий день ви навіть забули про те, що в Україні йде війна. Це просто ганьба.
Слово надається народному депутату Рудику Сергію Ярославовичу. Після цього народний депутат Бакунець Павло Андрійович. І після цього переходимо до голосування за цей законопроект. Будь ласка, Сергій Ярославович Рудик.
Шановні колеги, у нас на сьогоднішній день не 230, а 236 чи 239 угод діють в рамках СНД. Вдумайтесь, 22-й рік, що відбувається після того, як ми денонсуємо угоду в рамках СНД? Ми маємо підписати двосторонні угоди з кожною з країн, які входять в це СНД, чим мало би давно займатися Міністерство закордонних справ. Чому зараз висунули скасування тільки двох угод? І яких – про тарифи, про пільги на тарифи в рамках СНД. Тому що воно до сьогоднішнього дня не стало нормою українського законодавства, і по сьогоднішній день ми не даємо цієї можливості для українських аграріїв, для українських металообробників, для українських представників бізнесу, які займаються склом, всім тим, що зараз потрапило під жорсткий удар, пов’язаним з підвищенням цін на газ, а мали би. Тому, товариство, давайте робити те, що ми мали зробити давним-давно: скасовуємо співпрацю в СНД, але підписуємо двосторонню.
Слово надається Бакунцю Павлу Андрійовичу, група "Довіра". Після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця.
Павло Бакунець, депутатська група "Довіра", Львівщина. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, дорогий український народе, дорогі наші гості, колеги з Республіки Польща! Насамперед вітаю усіх нас з цим Днем єднання. Так, це гарна ініціатива. Так, однозначно добре, що сьогодні по громадах підняли прапор, заспівали гімн. Ми однозначно підтримуємо ратифікацію законопроектів про вихід України з усіх договорів в рамках СНД, нам точно в цю сторону східну вже не дивитися до співпраці, нам потрібно дивитися в сторону Заходу, в сторону нашого адвоката в Європейському Союзі – в сторону близької і рідної нам такої сусідки Польщі, і з такими, власне, країнами наростати нашу співпрацю. Дякую.
Шановні колеги, прошу зайняти місця. Будь ласка. З мотивів? Будь ласка, з мотивів Сергій Іванович. Рахманін Сергій Іванович, включіть, будь ласка. Я знаю, що делегація. Зараз ми проголосуємо.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Я хочу нагадати, що пан Стефанчук свого часу абсолютно слушно зауважив, що в назвах законопроектів не може міститися слово "деяких". Нагадаю, як формулюється цей проект закону: "Про вихід з деяких міжнародних договорів України". Я хотів би, щоби шановний головуючий ще раз звернув увагу суб’єктів законодавчої ініціативи, що слово "деякі" не може бути присутнє в назві, а тут має бути дуже просто: "з усіх міжнародних договорів, укладених в рамках Співдружності Незалежних Держав". А відповідно Міністерство закордонних справ має оперативно розробити всі необхідні двосторонні угоди. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому проект Закону про вихід з деяких міжнародних договорів України, укладених у рамках Співдружності Незалежних Держав (реєстраційний номер проекту 0101). Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:47:38]] За-309 Рішення прийнято. Шановні колеги, у Верховній Раді з візитом перебуває делегація Сейму Республіки Польща на чолі із Віце-маршалком Сейму Ришардом Терлецьким. Наші країни традиційно єднає. [[Оплески]] Привітаємо. Шановні колеги, наші країни традиційно єднає прагнення до взаєморозуміння та солідарності, а зараз в умовах нових загроз та викликів для нас як ніколи важлива готовність дружньої Польщі підтримувати суверенітет та територіальну цілісність України. Давайте ще раз підтримаємо наших колег і висловимо щиру вдячність вельмишановному пану Віце-маршалку, шановним депутатам Сейму Республіки Польща за їх участь у сьогоднішньому засіданні. [[Оплески]] Дякую. [[Оплески]] Дякуємо. Ідемо далі. Шановні колеги, у нас далі є ще ратифікації. Шановні колеги, може, все-таки проголосуємо ці. 0136, проект Закону про ратифікацію Угоди (у формі обміну нотами) між Україною та Королівством Нідерланди про продовження до 1 серпня 2023 року строку дії Угоди між Україною та Королівством Нідерланди про Міжнародну місію захисту розслідування від 28 липня 2014 року. Я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка. [[13:49:41]] За-259 Рішення прийнято. Шановні колеги! Шановні колеги! Шановні колеги, я попрошу, якщо можна, в залі повинні залишитися депутати народні України. Будь ласка, шановні колеги. Вадим! Шановні колеги, я запрошую до слова доповідача – першого заступника міністра закордонних справ Джапарову Еміне Айяровну. А, її нема. Запрошую співдоповідача – голову Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом Климпуш-Цинцадзе Іванну Орестівну. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги, дуже шкода, звичайно, що Міністерство закордонних справ не знайшло можливості доповісти цей законопроект. Хочу вас поінформувати, що Комітет з питань інтеграції України до ЄС розглянув проект Закону України про ратифікацію Угоди між Україною та Королівством Нідерланди про продовження до 1 серпня 2023 року строку дії Угоди між Україною і Королівством Нідерланди про Міжнародну місію захисту розслідування від 28 липня 2014 року, внесений Президентом України і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в цілому. Відповідно до цього Меморандуму про взаєморозуміння ми з вами маємо розуміти, що повноваження на проведення розслідування причин та наслідків авіаційної катастрофи, яка сталася на території України 17 липня 2014 року, Україна передала Королівству Нідерландів. Уже минуло сім років після катастрофи над Донбасом пасажирського літака "Малайзійських авіаліній", а в червні цього року, минулого року розпочався новий етап кримінального процесу щодо винуватців злочину. Розгляд справи МН17, по суті. Дуже смішно, колеги, я бачу. Варто зазначити, що висновки спільної міжнародної слідчої групи точно вказують на безпосередню причетність та участь Росії у збитті авіалайнера. Експерти цієї групи вказують на те, що цивільний літак у небі над Донбасом 17 липня 14-го року збила військова ракета серії 9М38, випущена з зенітно-ракетного комплексу "Бук", а ЗРК перебував на території, підконтрольній проросійським найманцям. Колеги, згідно з пояснювальною запискою не потрібно ніяких додаткових коштів для. і все фінансування буде відбуватися в межах коштів, передбачених бюджетом. Ми просимо від імені комітету підтримати цю ратифікацію. Дякую.
Шановні колеги, я можу поставити вже на голосування її? Всі виступили ніби. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому проект. Виступили ж від комітету. Добре: два – за, два – проти. Бардіна, будь ласка, фракція "Слуга народу". Марина Олегівна.
Колеги, прошу підтримати і переходити до голосування. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Бондар Михайло Леонтійович.
Передайте, будь ласка, слово, Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна, будь ласка.
Шановні колеги, очевидно, що ми будемо підтримувати цю ратифікацію, і очевидно, що це той перший злочин, за який, я переконана, що ми як Україна зможемо притягнути злочинця Путіна до відповідальності в Гаазі. І, очевидно, наша найголовніша зброя сьогодні – це правда. А це означає називати злочинців злочинцями. А це означає називати країну-агресорку країною-агресоркою. А це означає не робити оптічні заяви, які призводять до нерозуміння взагалі всього світу, що має на увазі лідер України, що має на увазі Президент України, а чітко формулювати наші завдання, чітко об’єднуватися не довкола якихось примарних хайпових днів, а об’єднуватися довкола держави, об’єднуватися довкола Збройних Сил України. І мені прикро, що ми сьогодні, колеги, не присвятили наше з вами засідання для того, щоб виділити додаткові кошти нашим Збройним Силам України. Мені прикро, що ми весь час відкладаємо розгляд тих питань, які потребують нагальної реакції Верховної Ради України. Мені прикро, що ми не прийняли сьогодні рішення про те, щоб негайно звернутися до Ради національної безпеки і оборони України для того, щоб внести в санкційний список усіх тих парламентарів російської Думи, які вчора осмілилися голосувати за звернення до Путіна про визнання ось цих псевдореспублік, а власне кажучи, наших окупованих територій. Одумайтеся і давайте працювати з відповідними пріоритетами. Дякую.
Будь ласка, Лубінець Дмитро Валерійович, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Колеги, прошу підтримати і переходити до голосування. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Клименко Юлія Леонідівна, фракція "Голос".
Прошу передати слово Рахманіну.
Рахманін Сергій Іванович
Шановні колеги, на війні зброї замало не буває. Об’єктивне розслідування і неупереджений судовий процес проти держави-агресора – це теж зброя. Давайте проголосуємо за чергову порцію зброї проти держави-агресора. Дякую.
Дякую. Будь ласка, ще Бурміч, і після цього переходимо до голосування. Шановні колеги, я попрошу зайняти місця. Народний депутат Бурміч, ОПЗЖ.
Шановні колеги, тероризм є тероризм, звичайно, і тільки суд може сказати, хто це зробив. Чому стільки років тягнеться і ніхто не може визначити хто, а є тільки або в одну, або в іншу сторону? Я вважаю, що було б правильним, якби ми або разом з тими ж Нідерландами, іншими країнами, хто постраждав, разом звернулися до Сполучених Штатів, щоб вони в кінці кінців видали ті зйомки із супутника, із супутників, які у них є, щоб ми в цій справі поставили крапку і дійсно назвали тих, хто винний в цій страшній катастрофі. І я думаю, це було б правильно, і допомога тому суду, який ще невідомо скільки років буде тягтися. В цьому необхідно ставити крапку, тому пропоную звернутися разом з іншими країнами до Сполучених Штатів, хай вони нададуть дійсно докази.
Крулько Іван Іванович. І це завершальна промова. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, колеги.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". За всі злочини, особливо злочини проти миру, проти людяності буде обов’язково відповідь. Ми маємо ратифікувати цю угоду, яка відкриває можливості продовжувати судовий розгляд у зв’язку з російською агресією і збиттям MH17. І я переконаний, що як путінський режим, який організував збиття МН17, вчиняв інші військові злочини на території України, буде обов’язково нести відповідальність у міжнародних судах. І кожен диктатор мусить пам’ятати, що злочини нацизму були визнані судами, і всі злочинці понесли кримінальну відповідальність через повішання. Так само буде і з тими злочинцями, які сьогодні вчиняють злочини проти України, проти наших громадян, проти територіальної цілісності і незалежної держави. За все рано чи пізно настане кримінальна відповідь. Дякую.
Дякую, Іван Іванович. Ми завершили обговорення цього питання. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, ну, по-перше, я продовжую час для того, щоб ми могли прийняти рішення по цьому питанню. І також ми домовились два наступних – без обговорення. І ще надамо слово, якщо ви не проти, Віце-маршалку Сейму Ришарду Терлецькому. Не буде заперечень? І на цьому завершимо. Тому, шановні колеги, зараз я ставлю пропозицію комітету прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Угоди (у формі обміну нотами) між Україною та Королівством Нідерланди про продовження до 1 серпня 2023 року строку дії Угоди між Україною та Королівством Нідерланди про Міжнародну місію захисту розслідування від 28 липня 2014 року (реєстраційний номер проекту 0136). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:59:42]] За – 304 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Будь ласка. Дякую. Шановні колеги, давайте запросимо до слова. [[Шум у залі]] Наступні швидко проголосуємо. Два питання проголосуємо без обговорення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Королівства Данії про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно (реєстраційний номер 0124). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:00:38]] За – 304 Рішення прийнято. І ще одне. Я ставлю на голосування прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Фінансової угоди "Східна Україна: Возз’єднання, Відновлення та Відродження (Проект 3В)" між Україною та Європейським інвестиційним банком (реєстраційний номер проекту 0134). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:01:15]] За – 307 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми сьогодні починали наш день зі слів друзів. Давайте завершимо сьогоднішнє пленарне засідання теж словами наших друзів. І я запрошую до слова Віце-маршалка Сейму Ришарда Терлецького. Будь ласка, привітаємо.
Шановні пані, шановні панове, друзі! Ми приїхали сьогодні, щоб показати нашу солідарність з Україною і сказати чітко вам і всій Європі, що вільна суверенна незалежна від Росії Україна є рацією стану Польщі і всієї Європи. Ми вибрали цей день, щоб сьогодні до вас приїхати, бо розвідки союзних держав інформували нас, що сьогодні або вночі відбудеться російська агресія, російський наступ. Отже, ми вирішили приїхати до вас в цей день, щоб показати, що ми разом з вами. Тиждень тому польський Сейм, а також польський Сенат прийняли ухвали, в яких ми закликаємо всі міжнародні організації, насамперед Європейський Союз, НАТО, про те, щоб рішуче спротивлялися совєтським намаганням щодо України. І ми будемо завжди так робити – завжди будемо закликати Європу і світ до солідарності з Україною. Дякую вам за увагу.
Висловлюємо щиру вдячність шановному пану Віце-маршалку, шановним депутатам Сейму Республіки Польща за те, що взяли участь у сьогоднішньому пленарному засіданні. На цьому пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу о 10 годині. Дякую, колеги.