Добрий день, шановні колеги! Добрий день, шановні представники засобів масової інформації! Ми раді вас бачити. Сподіваюсь, що це навзаєм. Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Шановні колеги, підготуйтесь до реєстрації, будь ласка. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. Нагадую, реєстрація відбувається зеленою кнопкою "За". [[10:09:34]] У залі зареєстровано 305 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, хвилину тиші, будь ласка. На жаль, півтора останні тижні були наповнені великою кількістю сумних подій. Пішли з життя два наших колеги: Анатолій Сергійович Матвієнко, він був народним депутатом шістьох скликань, Валерій Миколайович Давиденко, це наш з вами колега. І вчора не стало Мирослава Михайловича Скорика. Я пропоную вшанувати хвилиною мовчання їх світлу пам’ять. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Шановні колеги, на Погоджувальній раді була пропозиція від декількох депутатських фракцій та груп розглянути можливість режиму нашої роботи наступним чином. Проводити ранкове засідання Верховної Ради України у вівторок та четвер до 15 години, так, як це було запропоновано раніше. Ми так працювали на минулому тижні. Середа та п’ятниця – за звичайним графіком роботи. Чи є заперечення, зауваження до цього? Немає. Друге питання. Було запропоновано, щоб цієї п’ятниці не проводити "Різне", а замінити його на оголошення депутатських запитів, тому що станом на 29 травня їх було 273. Їх необхідно оголосити для того, щоб вони пішли працювати і були направлені до органів, на які адресовані. Теж немає заперечень? Це необхідно проголосувати та отримати підтримку залу Верховної Ради України. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію щодо зміни режиму роботи у вівторок та четвер – проведення ранкових засідань Верховної Ради України до 15 години без вечірніх засідань і щодо заміни рубрики "Різне" у п’ятницю на оголошення депутатських запитів. Готові голосувати? На цей тиждень, да. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:13:48]] За-321 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, я хотів би привітати, у нас є сьогодні три іменинники – це Ілля Володимирович Кива [[Оплески]], Микола Леонідович Княжицький [[Оплески]] і Ігор Сергійович Кривошеєв. [[Оплески]] Я вітаю, бажаю успіхів, наснаги, довгих-довгих років життя. Переходимо до роботи. Відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин на виступи уповноважених представників депутатських фракцій та груп з внесенням пропозицій, оголошень, заяв і повідомлень. Прошу представників фракцій та груп записатися на виступи. Василенко Леся Володимирівна.
У ніч з 23 на 24 травня поліцейські в Кагарлику катували жінку. Вони одягали на неї протигаз та стріляли у неї над головою. Після цього жінку декілька разів зґвалтували. Я не можу собі уявити, що вона зараз відчуває. Я щиро бажаю, аби вона найшла в собі сили рухатись далі. Але я також розумію, що її життя більше ніколи не буде таким самим. І є люди, які в цьому винні. Це двоє правоохоронців, які її катували та ґвалтували. Ми вже знаємо їхні імена. Але це неповний перелік винних. Ми знаємо, що до 23 травня були скарги на цих самих поліцейських. Це скарги, на які ніхто не відреагував. Це скарги, на які не відреагувала система. І є людина, яка винна в тому, що система не відреагувала. Ім’я цієї людини – Арсен Аваков. Міністр внутрішніх справ за останні 6 років мав час, аби зробити ті зміни в поліції, яких вимагає українське суспільство. Але цих змін не відбувається. Фасадна реформа патрульної поліції не змінила суті системи, системи, в якій продовжує відбуватися понад 60 тисяч катувань щороку. Поліція не захищає звичайних громадян, але дуже добре покриває своїх. Саме тому поліцейські, які вбили 5-річного Кирила Тлявова, зараз на свободі. Саме тому трапились Кагарлик і Бровари. І саме тому партія "Голос" тут вимагає відставки міністра Авакова. Я звертаюсь до депутатів фракції "Слуга народу". За останні два дні я почула від вас багато жалюгідних виправдань того, чому ви не можете зняти міністра Авакова. Ви кажете: міністр не винен, так буває. Я кажу: ні, так не буває, так не повинно бути, поліція має захищати, а не катувати. Визнайте, що за вашими виправданнями стоїть просто страх. І зараз час подолати цей страх. Треба набратися сміливості і чесно визнати, що ніяких реформ в поліції не відбувається. І що реформу поліції не може зробити людина, яка не зробила її за 6 років на посаді. Якщо ви зараз побоїтеся підписати постанову про відставку Авакова, то бандити в погонах і далі будуть вбивати і ґвалтувати, а бандити без погонів будуть стріляти на вулицях українських міст. І в який момент це переросте в чергову Врадіївку чи Міннеаполіс, тільки Богу. Але ви, ті хто зараз мовчить, ви будете нести за це відповідальність: за кожну жертву поліцейського насилля і безсилля, за кожний спалений відділок поліції, за зруйновані мрії українського народу. Ваше мовчання зараз – це співучасть. Аваков має піти. Інна Совсун, партія "Голос".
Кучер Микола Іванович. Батенко Тарас Іванович.
Доброго дня, шановні колеги, шановні друзі! Насамперед депутатська група партії "За майбутнє" висловлює щирі співчуття в зв’язку з кончиною наших колег і товаришів Анатолія Сергійовича Матвієнка і Валерія Давиденка. Ми також глибоко сумуємо з приводу великої втрати великого українця і композитора світової слави, народного артиста України, Героя України Мирослава Скорика. Друзі, ми констатуємо також те, що фактично останні місяці боротьби з коронавірусом і неефективної боротьби уряду із пандемією наші громадяни різних професій сьогодні поставлені на межу виживання. І в цій ситуації, це стосується не тільки медиків, які так само недораховують тих виплат 300-відсоткових надбавок і фактично сьогодні кинуті напризволяще, тому що ми бачимо, в яких ситуаціях вони борються із COVID, тому що кожен п’ятий медик сьогодні заражений цією хворобою. Ми бачимо інше, ми бачимо те, що сьогодні Україна робить неефективні кроки до порятунку економіки і стає заручником міжнародного партнерства, так званого зовнішнього управління. Ми вважаємо, що Україна продовжує втрачати свою суб’єктність і повністю потрапила в залежність від міжнародних кредиторів, і насамперед МВФ. Це хоча б випливає з того, що оприлюднено недавно в ЗМІ, меморандум щодо співпраці з МВФ, який ухвалив уряд. Ми бачимо в цьому меморандумі, що Україна взяла на себе зобов’язання продовжити скорочення мережі шкіл начебто для ефективного використання бюджетних коштів та оптимізації витрат на освіту. Так звана система оптимізації освіти – це безумовне звільнення вчителів з початкових і середніх шкіл, а самі ці школи будуть утримуватися, вірніше, закриватися за рахунок і лягати на плечі місцевих бюджетів. Ми не бачимо економічного стимулювання по податках. Фактично податки сьогодні зменшуються у цивілізованих країнах світу, тільки ми продовжуємо фіскалізацію і тиск на бізнес, ці податки для бізнесу меншими реально не стали. Нагадаємо, що українська промисловість у березні місяці поточного року знизилася на 8 відсотків, а у квітні знизилася вже на 16 відсотків, а у травні 2020 року до загального Фонду державного бюджету надійшло на 40 мільярдів менше або 38 відсотків у порівнянні з минулим роком. Я вважаю, що це критична ситуація, і ми повинні віддати належну оцінку діяльності уряду. І цього тижня розглядаючи так звану програму дій уряду, ми повинні сказати своє категоричне "ні" і червоними кнопками натиснути і вимагати звіту уряду, і відправити його у відставку, як найбільш неефективного уряду за останні роки незалежності, який не може справитися з коронавірусною хворобою, який не може справитися з ситуацією, яка склалася сьогодні в економіці. Просимо підтримати нас в цьому зал і в четвер відправити цей уряд у відставку. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Геращенко Ірина. Герасимов Артур Володимирович, будь ласка, фракція партії "Європейська солідарність".
Шановні колеги, шановні українці! Минулого тижня режим Зеленського показав своє справжнє обличчя, нацькувавши ДБР на Національний музей Гончара. Вони злочинно штурмували музей, ламали майно, били журналістів, перешкоджали діяльності народних депутатів, порушивши щонайменше п’ять статей Кримінального кодексу. І все це, як виявилося, за прямими наказами Зеленського. Навіть Печерський суд відмовився надати індульгенцію цьому беззаконню, дії правоохоронців вже визнано протиправними. Штурм музею Гончара – сигнал тривоги для всіх українців. Якщо сьогодні закрити очі на це свавілля, завтра вони будуть незаконно вдиратися в оселі будь-кого з наших громадян. Тому "Європейська солідарність" вимагає звільнення керівництва ДБР, а усі посадові особи, причетні до злочинного захоплення музею без рішення суду, мають бути покарані. Загалом за останній місяць уряд Зеленського втратив контроль над криміногенною ситуацією. Це доводять злочини в Житомирі, Кагарлику, Броварах. Нагадаю, що саме Зеленський взяв під особисту відповідальність покращення криміногенної ситуації в країні. А подивіться на медичну сферу, де забезпечення лікарень усіма необхідними засобами індивідуального захисту лікарів лягло головним чином на плечі меценатів і волонтерів. І це попри виділені уряду майже 65 мільярдів гривень. Рекордний дефіциту бюджету у 300 мільярдів гривень, тотальне падіння промисловості і зупинка блоків АЕС в енергетиці – все це почалося задовго до епідемії. А сумнозвісна так звана програма дій уряду, а брехня про 500 тисяч нових робочих місць. Всі ці провали свідчать, що другий уряд Зеленського лише поглиблює кризу, яку почав перший уряд Зеленського. Саме тому "Європейська солідарність" ініціює висловлення недовіри всьому уряду. Питання не в конкретних міністрах, система управлінського хаосу і непрофесійності, створена Зеленським, може продукувати лише проблеми. Закликаємо усіх парламентарів долучитися, бо інакше їхня некомпетентність остаточно доб’є країну. Колеги, час виправляти їхні помилки. Також ми пропонуємо парламенту ухвалити законопроект 3533 щодо страхування медиків. Нагадаю, Зеленський спочатку взагалі не хотів їх страхувати, потім "Європейська солідарність" змусила владу застрахувати життя медичних працівників. Сьогодні час відновити справедливість щодо всіх лікарів, яких монобільшість банально обдурила. Наша пропозиція. В разі захворювання медика на коронавірус він має отримати близько 200 тисяч гривень страховки. І насамкінець, закликаємо всіх небайдужих долучитися до ТСК щодо розслідування фактів неналежної підготовки медичної галузі до епідемії. Де 10 мільйонів тестів, обіцяних Зеленським? Вкрали по дорозі чи знову брехня? Чому використання державних коштів було неефективним? Всі ці питання потребують ретельного парламентського контролю. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Рабінович Вадим Зиновійович, політична партія "Опозиційна платформа - За життя".
Шановні колеги, біда прийшла у нашу хату. Насамперед я звертаюсь до тих, хто зараз у цьому залі. Сподіваюсь, що вони не тільки представники якоїсь політичної окремої партії, а реально депутати народу України. Хочу, щоб ви усвідомили все те, що насправді відбувається у парламентсько-президентській республіці Україна. На розгляд парламенту надійшла програма Кабінету Міністрів. З неї стало зрозуміло, сьогодні країною керують люди, які не розуміють засад управління від слова "взагалі". Ці люди ані інтелектуально, ані професійно не в змозі управляти будь-чим, а тим більше державою у такий складний період. Та попри те, що ми повертаємо уряду його програму з припискою "марення божевільного", ми доручили цьому уряду без будь-якого контролю підписати договір з МВФ. Нагадаю, що цей документ зобов’язує нас продовжувати вбивчу реформу Супрун, передбачає дорогу комуналку, закриття шкіл, повну кабалу і контроль над державою, яких не було навіть у диких індіанців. Сьогодні нашу країну навіть не покупають – її забирають! Забирають, як забирали у стародавні часи у якогось немічного племені. Колеги, я пропоную вам згадати, що ви – депутати народу України. Я пропоную вимагати від уряду, перш ніж підписувати будь-які документи з МВФ, отримати на це схвалення Верховної Ради, яка за Конституцією, нагадую вам, є керівником у державі. Я подав закон і пропоную ухвалити його негайно, який би запровадив кримінальну відповідальність за підписання будь-яких документів з МВФ, якщо вони перед тим не були ратифіковані Верховною Радою. Ми потрібні. в цьому залі, хлопці, у цьому, і дівчата, врятувати Україну від божевільних дій божевільного уряду і негайно поставити Кабмін під контроль парламенту України, інакше буде пізно. Дякую вам.
Слово надається народному депутату від групи "Довіра" Кулінічу Олегу Івановичу.
Шановні колеги, 23 травня не стало нашого колеги депутата групи "Довіра" Валерія Давиденка. В минулому скликанні ми разом працювали з ним в аграрному комітеті, як і більшість колег, де він показав себе як досвідчений аграрій, як людина, яка любила і знала село. Це дійсно був патріот своєї землі, який дуже багато зробив для своєї рідної Чернігівщини. Його любили, йому довіряли його земляки, які двічі обирали його народним депутатом. Його поважали колеги за розум, за принципову позицію, за доброту і порядність. Таким ми його знали, таким ми його і запам’ятаємо – щирим і хлібосольним. Але буквально на другий день після його смерті деякі ЗМІ і, що особливо прикро, деякі наші колеги по парламенту почали оприлюднювати свої версії загибелі і іншу неправдиву інформацію, при цьому не маючи ні достовірних фактів, ні стосунків до самого загиблого, навіть округ почали ділити, не поховавши людину, уявіть собі, що відбувається. Ми всі зацікавлені, щоб правоохоронні органи встановили реальну причину загибелі Валерія Давиденка, і лише вони можуть давати офіційні коментарі та робити офіційні висновки. Тому хотів би нагадати деяким нашим колегам по парламенту, що нас люди сюди обирали якраз для законодавчої роботи, а не для поширення брудних чуток і брудних пліток та замовних матеріалів. І дуже прикро спостерігати, коли деякі наші колеги, забувши про совість, забувши про мораль, забувши про все, переступають межу людської гідності. Це дуже прикро. Нагадаю, що у Валерія Давиденка залишилася сім’я: залишилась мати, дружина, двоє дітей. Він завжди залишиться люблячим батьком, люблячим чоловіком, таким ми його запам’ятали. А для нас – його колег, яких у нього було дуже багато і в минулому парламенті, і в парламенті цього скликання – він назавжди залишиться надійним товаришем, людиною, яка любила життя, яка любила людей, яка любила українську землю. Він залишиться у нашій пам’яті справжнім патріотом своєї землі. Тому Царство йому Небесне, і хай земля йому буде пухом. Дякую. Прошу вшанувати пам’ять хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Дякую.
Шевченко Євгеній Володимирович.
Доброго дня, шановні колеги. У мене дуже короткий спіч. Я в першу чергу хочу звернутися до своїх колег із фракції "Слуга народу" і запитати: у нашому залі є люди сильні, як кажуть в народі, "з яйцями", чи ми будемо далі дивитися, як господин Аваков продовжує розрушати нашу країну? Цей безлад. який він не може навести на вулиці, бандитизм – вже виходить за всі червоні лінії. Я пропоную ті висказування, які говорять люди у фракції між собою, винести в публічну площину. Я зараз заявляю всій країні, всім громадянам, що у фракції "Слуга народу" практично всі депутати незадоволені роботою Міністерства внутрішніх справ. Практично всі депутати бачать, що це ні до чого не приведе, і всі відчувають, що це відповідальність особисто кожного з нас перед нашими виборцями, перед нашими дітьми, які бояться вийти на вулицю. Я вважаю, що цей безлад треба припиняти. Набратися сили, перестати боятися і зробити правильне рішення – відправити Авакова у відставку. Його час вийшов. Колись він був, мабуть, ефективним міністром, але час змінюється, і ситуація, яка є в країні, змінилася. Тому я прошу всіх народних депутатів, яким є що сказати своїм виборцям, які не бояться, які відчувають відповідальність перед народом України, приєднатися до цього руху проти Авакова і покінчити з цим безладом, який є на вулицях України. Слава Україні!
Фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Наливайченко Валентин Олександрович. Тимошенко Юлія Володимирівна, будь ласка.
Шановні колеги, дуже шкода, що ця трибуна стає просто площадкою з’ясування якихось розборок всередині уряду, між окремими гілками влади. Все це, чесно кажучи, нагадує суєту під час чуми. Тому що реально ніхто з правлячої команди не звертає увагу на показники життя країни. Я хочу просто їх зараз оголосити, щоб ви відчували, куди взагалі іде країна. У нас з вами за період січень-травень навіть відкоригований бюджет вже провалений на 44,2 мільярда гривень. Ви розумієте, що це таке? Ви розумієте, що, якщо буде це далі продовжуватися, у нас Президенту не буде чим зарплату заплатити через півроку, це вже буде відчутно практично на житті кожної людини. А тепер питання. Ви пам’ятаєте, як отут, на цьому місці, сидів Президент України і говорив в цьому парламенті, що якщо парламент підтримає два законопроекти, про продаж сільськогосподарської землі і другий – про здачу Національного банку і нашої держави в банківській сфері, то країна отримає розширене кредитування, яке називається ЕFF, і ми отримаємо до 10 мільярдів доларів від Міжнародного валютного фонду. Ви знаєте, обидва закони всупереч позиції "Батьківщини" прийняті в цьому залі і підписані Президентом. Покажіть мені, де 10 мільярдів від Міжнародного валютного фонду. Покажіть, де те, що Президент казав з цієї трибуни, на рахунках бюджету і Національного банку. Жодної копійки від Міжнародного валютного фонду не отримано, країна валиться. І в той же час за спиною України тепер готується новий меморандум з Міжнародним валютним фондом, який називається stand-by, і мова іде вже про 1,9 мільярда доларів, що неспівставно з цифрою 10. А хто відповість за попередні здачі України і за попередні обіцянки отримати від МВФ 10 мільярдів доларів? Ніхто, як я розумію. І далі розгортається ситуація, коли в Міжнародному валютному фонді нам поставили нові умови: підвищення тарифів, підвищення пенсійного віку, по суті, руйнація подальша банківської системи і багато інших, в тому числі посилення позиції по продажу сільськогосподарської землі. Ми вимагаємо, щоби все це було публічним, ми вимагаємо негайного скликання Верховної Ради для того, щоб подивитися на цей меморандум з МВФ і зробити висновки. Ми знаємо, що так далі країна рухатися не може, в хаосі, треба діяти негайно.
Дякую. Шановні колеги, підготуйтесь, будь ласка, до голосування. Зараз проголосуємо порядок денний. І паралельно з цим я хотів би сказати, що одна. дві фракції – "Батьківщина" та. З ким ви брали? "За майбутнє", вимагають перерву. Добре, зараз проголосуємо, я її оголошу. Однак я хотів би теж нагадати, шановні колеги, що навіть минулого тижня ми домовлялися, що, якщо ми працюємо до третьої і змінюємо режим роботи, то ми не беремо перерв. Якщо така процедура, я пропоную повернутися до звичайного режиму роботи. Я не можу не оголосити. Є вимога двох фракцій, я оголошу перерву. Однак, ми так не домовляємося.
Мають право. Я ж не сперечаюсь. Я говорю про те, про що ми говорили і домовлялись. Я обов’язково оголошу. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. А поки декілька оголошень. Згідно з протоколом зборів депутатської групи "За майбутнє" від 20 травня 2020 року та відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляємо про зміну назви цієї депутатської групи на таку: депутатська група "Партія "За майбутнє" (скорочена назва – "Партія "За майбутнє"). Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляємо про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "За єдину Українську Помісну Православну Церкву". Співголовами цього об’єднання обрано народного депутата України Бобровську Соломію Анатоліївну та Потураєва Микиту Руслановича. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "За розвиток українського ракетобудування". Співголовами цього об’єднання обрано народних депутатів України Каптєлова Романа Володимировича та Бондаря Віктора Васильовича. Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 2835-11). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:42:15]] За-247 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка, покажіть. Шановні колеги, оголошую перерву на вимогу двох фракцій – "Батьківщина" та "За майбутнє". 30 хвилин. Починаємо об 11:12. Голови фракцій, будь ласка, підійдіть до президії.
Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Організації Об’єднаних Націй, Європейського парламенту, Парламентської асамблеї Ради Європи, Парламентської асамблеї ОБСЄ, Парламентської асамблеї НАТО, Парламентської асамблеї ОЧЕС, урядів і парламентів держав світу щодо вшанування жертв геноциду кримськотатарського народу та засудження порушень Російською Федерацією як державою-агресором прав і свобод кримськотатарського народу (реєстраційний номер 3449). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:19:02]] За-245 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Умєрову Рустему Енверовичу.
Шановні колеги! 18 травня – це річниця трагічної департації кримськотатарського народу, що є актом геноциду, скоєного тоталітарним радянським режимом проти корінного народу Криму. У ході спецоперації 18-20 травня 1944 року з Криму в Середню Азію, в Сибір і на Урал був депортований весь кримськотатарський народ. Під час довгого шляху в товарних ешелонах і в перші роки в місцях висилки від голоду, хвороб і нелюдських умов померли понад 46 відсотків кримських татар, що в 4 рази перевищує втрати кримськотатарського народу за воєнний період. Повний обсяг трагедії народу важко оцінити. А довготривалі наслідки депортації відчуваються і нині в тимчасово окупованому Росією Криму. Так, міжнародні економічні санкції проти Росії працюють. Разом з тим міжнародне співтовариство ще не знайшло ефективні інструменти політичного тиску на Російську Федерацію для того, щоб змусити Росію дотримуватись принципів і норм міжнародного права та припинити тимчасову окупацію Криму. Український парламент повинен постійно нагадувати світовій спільноті, що депортація з Криму кримськотатарського народу у 1944 році є геноцидом, а Росія досі продовжує окупацію частини території України, де українські громадяни залишаються заручниками і бранцями. Це наші люди, про яких ми пам’ятаємо і будемо захищати, наскільки вистачить наших сил. Зважаючи на це, прошу вас, шановні колеги, підтримати Звернення до міжнародних інституцій щодо вшанування жертв геноциду кримськотатарського народу. Дякую. Слава Україні!
Слово надається голові Комітету з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва Олександру Олександровичу Мережку, будь ласка.
Шановні колеги, дозвольте почати зі слів генерала Петра Григоренка, сказаних у 1968 році, коли він звертався до кримських татар. Він сказав: "Не вважайте свою справу лише внутрішньодержавною, звертайтеся про допомогу до світової прогресивної громадськості і до міжнародних організацій. Те, що з вами зробили у 1944 році, має цілком певну назву: це чистісінької води геноцид, один із найтяжчих видів злочину проти людства". Минуло більше півстоліття, але ці слова і далі залишаються, на жаль, актуальними, і ми знову звертаємося до світової громадськості та міжнародних організацій з приводу захисту прав кримськотатарського народу від держави-окупанта. Давайте лише на хвилину уявімо собі, що означає належати до кримськотатарського народу, у якого у ХХ та ХХІ століттях кільках разів вкрали Батьківщину і позбавили прав. Перший раз у 1944 році, коли цілий народ став жертвою геноциду. Депортація, що призвела до знищення майже половини людей, які були примусово позбавлені Батьківщини і виселені. Другий раз, коли аж до 1989 року репресованому народові, жертві геноциду, було заборонено повертатися на Батьківщину. І третій раз, коли 2014 року Крим було окуповано Росією. Причому, як ви добре пам’ятаєте, кримські татари рішуче і безкомпромісно стали на бік єдності України проти російської агресії, і ми повинні це цінувати. Сьогодні кримськотатарський народ залишається у важких умовах окупації і щоденних систематичних репресій з боку окупаційного режиму. Незважаючи на це, кримськотатарський народ обрав шлях ненасильницької боротьби проти окупанта і агресора, що вимагає особливої мужності. Це шлях Ганді, Мартіна Лютера Кінга і Нельсона Мандели. В цих умовах кримськотатарський народ, який є корінним народом України, вимагає від нас особливого захисту.
Дякую, Олександре Олександровичу. Шановні колеги, будь ласка, запишіться: два – за, два – проти. Бобровська Соломія Анатоліївна, фракція політичної партії "Голос".
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, я дуже хвилююсь, бо, на жаль, і мені соромно, і переконана, що, мабуть, більшість із вас не доклали зусиль для того, щоб кримськотатарської культури сьогодні в Україні стало більше. Але мені дуже би хотілося, щоб кримські татари сьогодні почули звідси кримськотатарську. [[Вислів кримськотатарською мовою]] Це говориться, що українці і кримські татари разом. Я хочу, щоб ми спільно пам’ятали цю трагедію, що ми, власне, один народ і голосно могли в світі говорити, хто цей окупант, хто ворог, і той, хто приносить геноцид і до вас в оселю, і до нас в оселю. Ці речі повинні системно лунати з трибуни Верховної Ради від глави держави, і це ті речі і червоні лінії, на якій постійно ми повинні тримати. Дякую. Фракція "Голос" – за.
Слово надається Зінкевич Яні Вадимівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Геращенко Ірина Володимирівна, будь ласка.
Шановні українці, дорогі кримтатар міллет, дорогі наші кримськотатарські друзі, які зараз знаходяться в окупації. Звичайно, ця постанова є надзвичайно важливою з точки зору історичної справедливості і пам’яті. Але ще більш важливою вона є з точки зору того, що спадкоємці сталінського режиму, нинішня путінська Росія, не винесли жодного уроку з тих страшних часів. І сьогодні, коли ми з вами обговорюємо цю постанову, в Криму знову відбуваються обшуки. На цей час в родині жінки активістки кримськотатарського руху, якій так само окупанти пред’являють тільки одне – те, що кримські татари живуть з думкою, що Крим – це Україна. Коли ми з вами обговорюємо цю постанову, більше ста кримських татар знаходяться в тюрмі в Російській Федерації або в окупації і більше двохсот дітей кримських татар є сьогодні дітьми політв’язнів Путіна. Ви знаєте, тиждень тому, коли Зеленський і його команда святкували свою річницю, на прес-конференції Зеленський сказав, що про Крим дуже мало говорять на світовій арені. Це правильно, але дивно, чому Президент, який має своє життя присвячувати двом ключовим позиціям – це дипломатія і захист безпеки України, слово "Крим" на прес-конференції згадав тільки один раз? І кому ж сьогодні головна претензія до того, що Крим мало згадується на міжнародній арені? В першу чергу самому Президентові і його команді, яка тільки сьогодні спромоглася ставити цю постанову на порядок денний. Крим – це Україна, кримські татари – це наші брати, і ми маємо все робити для повернення Криму Україні.
Кулініч Олег Іванович.
Шановні колеги, шановні українці! Депутатська група "Довіра" буде підтримувати цей проект постанови, тому що ми переконані, що кожна національна меншина, яка проживає на території України, має право на розвиток своєї культури, своєї мови, своєї релігії. В той же час Росія як держава-агресор не лише окупувала український Крим, але й всіляко порушує права корінного кримськотатарського народу. Цією постановою ми ще раз нагадуємо міжнародній спільноті про ті проблеми прав і свобод кримських татар, які є в окупованому Криму, а також загальну ситуацію з окупацією півострова. Політичний та економічний тиск на Російську Федерацію в цьому контексті в жодному разі не має послаблюватися. Водночас нещодавно, 18 травня, ми вшановували пам’ять жертв геноциду кримськотатарського народу. Якщо це буде робитися на міжнародному рівні, то це допоможе запобігти повторенню тих величезних трагедій, які ми мали в 1944 році. То ж це звернення містить заклик визнати депортацію кримських татар з їхніх домівок у ході Другої світової війни геноцидом кримськотатарського народу. Депутатська група "Довіра" буде підтримувати цей проект постанови. І просимо також колег його підтримати. Дякую.
Івченко Вадим Євгенович. Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей проект постанови. Ми є солідарними з кримськотатарським народом, стосовно якого, і це в зверненні передбачено, і ми так само маємо таку позицію, стосовно якого був здійснений акт геноциду кримськотатарського народу, коли за національною ознакою кримських татар вивезли з їхніх корінних земель для того, щоби змінити склад населення в Криму, для того, щоби здійснювати русифікацію Криму, і для того, щоби Крим ставав російським. І насправді те саме робилося стосовно української нації. Ми пам’ятаємо Голодомор, ми пам’ятаємо, як виселяли українців з своїх територій з Західної України. Це була спрямована, спланована акція, яку робив радянський режим тоталітарний режим стосовно усіх корінних народів. А чи зараз не продовжує російська Федерація ту саму політику геноциду стосовно кримськотатарського народу в Криму, яка здійснювалася в 44-му році минулого століття? Зараз у ХХІ столітті ми бачимо те саме. Кримські татари знову опинилися в окупації на своїй власній землі. Кримські татари, і тут сидять народні депутати, які представляють кримськотатарський народ, зокрема Мустафа Джемілєв, не може повернутися до свого рідного Криму. Колись його родину і його ви селили звідти, і зараз він не може знову туди потрапити, тому що при владі знаходиться такий самий людиноненависний тоталітарний режим. Ми повинні продовжувати політику санкцій. І зняття санкцій до того часу, допоки Крим не повернеться до України, а кримські татари не зможуть вільно повернутися до себе дододому, жодним чином не можуть бути зняті. Треба приймати цю постанову, і парламент має бути солідарний в підтримці українського Криму і в підтримці кримськотатарського народу. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Організації Об’єднаних Націй, Європейського парламенту, Парламентської Асамблеї Ради Європи, Парламентської Асамблеї ОБСЄ, Парламентської асамблеї НАТО, Парламентської асамблеї ОЧЕС, урядів і парламентів держав світу щодо вшанування жертв геноциду кримськотатарського народу та засудження порушень Російською Федерацією як державою-агресором прав і свобод кримськотатарського народу (реєстраційний номер 3449). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:32:38]] За-310 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про проведення у 2020 році весняної сесії Парламентської асамблеї Організації Північноатлантичного договору". Доповідає народний депутат України Мережко Олександр Олександрович. Дайте 4 хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, у зв’язку з реалізацією урядами держав-членів та держав-партнерів Організації Північноатлантичного договору (НАТО) карантинних та інших обмежувальних заходів, з метою запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19 та підтверджуючи конституційно закріплені прагнення нашої держави щодо набуття членства у Північноатлантичному альянсі було запропоновано проект Постанови Верховної Ради України, яким вносяться зміни до Постанови Верховної Ради України (№2709 від 29 квітня 2020 року) про проведення весняної сесії Парламентської асамблеї Організації Північноатлантичного договору, зокрема з метою створення передумов для переговорів з Міжнародним секретаріатом Парламентської асамблеї НАТО щодо нових дат проведення заходу. Комітет з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва на своєму засіданні 1 червня 2020 року розглянув згаданий проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про проведення у 2020 році весняної сесії Парламентської асамблеї НАТО і, враховуючи висловлені пропозиції, ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти її за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Шановні колеги, необхідне обговорення чи можемо одразу голосувати? Обговорення. Будь ласка, запишіться по фракціям: два – за, два – проти. Ар’єв Володимир Ігорович.
Прошу передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе.
Шановний пане Голово, шановні колеги, я переконана, що зала підтримає цю постанову, яка спричинена, на жаль, пандемією, на яку ми з вами не маємо впливу. Я переконана, що Парламентська асамблея НАТО таки відбудеться в Україні і відбудеться не раз, і не тільки в статусі партнера, України як партнера Північноатлантичного альянсу, а й, власне, як члена Північноатлантичного альянсу. Але я хочу сказати зараз про інше, бо, незважаючи на те, що ми приймаємо це позитивне рішення, хочу нагадати, в який спосіб, як нам дісталося завдяки системній спільній роботі і п’ятого Президента України, і уряду, в якому я мала честь працювати, і парламенту восьмого скликання, і парламентської делегації нашої в Північноатлантичній асамблеї НАТО під керівництвом Ірини Фріз і Оксани Юринець, як нам дісталася ця можливість. Тільки спільною роботою ми можемо досягати реальних цілей. Але сьогодні мене турбує те, що Президент підписує Річну національну програму співробітництва під егідою Комісії Україна - НАТО в кінці травня місяця, а це РНП на 20-й рік. Мене турбує те, що керівництво нашої Верховної Ради говорить про гнучкість стратегічного курсу щодо членства в НАТО і в ЄС. Мене турбує те, що міністри цього уряду говорять про те, що ми неспроможні досягти стандартів НАТО. Мене турбує те, що відбувається реально в Збройних Силах України щодо досягнення цих стандартів. І я переконана, що Росія плескає в долоні, коли чує про затримки, коли чує про неспроможність, коли чує про гнучкість і про неможливість досягнення стандартів. І я вірю, що саме парламент має стати тим осередком, хто забезпечить виконання Конституції України на членство в ЄС і в НАТО і хто доб’ється тої євроатлантичної мрії, за яку багато хто вже поклав життя в нашій Україні. І ми будемо членами НАТО, і це буде відповіддю на нашу реальну безпеку. Дякую за увагу. Прошу.
Дякую. Устінова Олександра Юріївна.
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Соломія Анатоліївна Бобровська.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Парламентська асамблея НАТО і парламентський вимір з кінця холодної війни став фактично одним з майданчиків і платформ пошуку комунікації і підтримки, власне, і вступу в альянс. І вважаю, що всі делегації, і дякуючи керівницям, так сталося, пані Іванні Климпуш-Цинцадзе, пані Ірині Фріз, пані Оксані Юринець, і сьогодні в ці1 нашій делегації, яка працює, я вважаю, що це один з, мабуть, інколи з сильніших рупорів і майданчиків для нашого потенційного членства. Нагадаю, що ті речі, які написані в заяві, там є і політичний блок, не лише той, який був зачитаний головою комітету, говорить про наші кроки до наближення до партнерів в альянсі. Але мені дуже би хотілося, щоб під цими реформами ми не ховали і не імітували ті речі, які ми зобов’язані зробити. Не всі навколо нас дурні і вміють читати те, що ми приймаємо, те, що тут кулуарно домовляються і заходить. Зокрема, хочу нагадати про горезвісні законопроекти і реформи потенційно Служби безпеки України, яку хочуть періодично наділяти невластивими для неї функціями. Ну, і, власне, дві речі. Мені дуже хотілося б, щоб той ресурс, а це більше 350 тисяч наших українських ветеранів, стали б насправді гідним прикладом для тих військових і тих ветеранів, які є сьогодні по всьому світу, і були б ресурсом знань, вмінь і прикладу для наслідування. Це перше. І останнє. Безперечно, членство в НАТО і наш, слава Богу, закріплений в Конституції напрямок має ще раз показати нам, що ми далеко від столиці сусідньої країни Москви. Дякую.
Дякую. Чернєв Єгор Володимирович з мотивів. Більше бажаючих виступити не буде? Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу.
Доброго дня, колеги! Єгор Чернєв, фракція "Слуга народу", голова української делегації в Парламентській асамблеї НАТО. Ну, по-перше, наш курс на НАТО незмінний. І все, що зараз відбувається в уряді, це якраз-таки направлено саме по напрямку НАТО. Парламентська асамблея – це той вимір, в якому ми можемо просувати свої інтереси в напрямку євроатлантичної інтеграції. Я хочу заспокоїти та запевнити наших колег в тому, що у нас є велика підтримка з боку західних партнерів, з боку Сполучених Штатів, з боку Британії, Канади та інших. Ми особисто спілкувалися нещодавно з головою Парламентської асамблеї. Президентом Парламентської асамблеї НАТО Аттілою Мештерхазі, який запевнив, що тиск на Росію, що санкції будуть збережені, що ми будемо співпрацювати, що Україна є на порядку денному і залишається на порядку денному. Це технічний перенос нашої Парламентської асамблеї на 2020-2022.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому, з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про проведення у 2020 році весняної сесії Парламентської асамблеї Організації Північноатлантичного договору" (реєстраційний номер 3529). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:41:40]] За-321 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України у зв’язку із реформою прокуратури та змінами у системі судоустрою України (реєстраційний номер 3194). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:42:15]] За-259 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається Представнику Президента України у Верховній Раді України Стефанчуку Руслану Олексійовичу.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати України! Вашій увазі пропонується внесений Президентом України та визначений ним як невідкладний проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України у зв’язку із реформою прокуратури та змінами у системі судоустрою України (реєстраційний номер 3194). Виходячи з назви самого законопроекту, ним пропонуються зміни до Митного кодексу України, що пов’язано із змінами у законодавстві України дійсних найменувань найвищих у системі судоустрою та прокуратури України органів, а також назв посад керівників таких органів. Внесення змін до частини дев’ятої статті 340, частини першої статті 359, частини другої 456-ї та частини другої статті 457 Митного кодексу України мають технічний характер та пропонують замінити відповідні слова "Верховний Суд України", "Генеральний прокурор України" та "Генеральна прокуратура України" відповідниками, які сьогодні є в законодавстві: це Верховний Суду, Генеральний прокурор та Офіс Генерального прокурора відповідно. Прийняття цього закону дасть змогу уточнити у зв’язку зі змінами в законодавстві дійсні найменування найвищих у системі судоустрою та прокуратури України органів, а також назви посад керівників таких органів. Прошу підтримати законодавчу ініціативу Президента України та прийняти законопроект 3194. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Сові Олександру Георгійовичу. Ковальчуку Олександру Володимировичу.
Шановні народні депутати, пане Голово, Комітет Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні від 20 травня 20-го року (протокол засідання 33) розглянув проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України у зв’язку із реформою прокуратури та змінами у системі судоустрою України (реєстраційний номер 3194), поданий Президентом України та визначений Президентом України як невідкладний. Метою законопроекту, як зазначається в пояснювальній записці, є уточнення у зв’язку із змінами в законодавстві України Закону України від 2 червня 2016 року "Про судоустрій та статус суддів" та Закону України "Про прокуратуру" в редакції закону України від 19 червня 2019 року, номер 1139 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури, дійсних найменувань найвищих у системі судоустрою та прокуратури України органів, а також назв посад керівників таких органів. З метою уточнення у митному законодавстві України дійсних найменувань найвищої системи судоустрою та прокуратури України органів, а також назв посад керівників таких органів пропонується внести зміни до частини дев’ятої статті 340, частини першої статті 359, частини другої статті 456 та частини другої статті 457 Митного кодексу України щодо суто технічної зміни слів "Верховний Суд України", "Генеральний прокурор України" та "Генеральна прокуратура України" словами "Верховний Суд", "Генеральний прокурор" та "Офіс Генерального прокурора" відповідно. Головне науково-експертне управління підтримує прийняття законопроекту. За наслідкам розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект закону. Просимо прийняти за основу та в цілому як закон України з урахуванням техніко-юридичних правок.
Дякую, Олександр Володимирович. Шановні колеги, є пропозиція без обговорення проголосувати. Технічний закон. Без обговорення? Вам з обговоренням треба? "Європейська солідарність" наполягає на обговоренні. Запишіться, будь ласка, на виступи. Артур Володимирович Герасимов, будь ласка. Ви ж знаєте тему, ви ж наполягали на обговоренні. Будь ласка. Артур Володимирович, ні? Шкода.
Олексій Олексійович Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, ми розглядаємо законопроект, звичайно, технічний, звичайно, його треба голосувати. Але я хочу звернути вашу увагу на наступне. Вже рік нам розповідають про реформи, великі реформи, які йдуть по всій країні. Ось цей законопроект – це дуже яскраве свідчення всіх цих супер реформ. Змінити назву "Генеральний прокурор України" на просто "Генеральний прокурор". Змінити назву "Верховний Суд України" на просто "Верховний Суд". Взагалі якщо йти за логікою, яка зараз від вбувається, то правильніше перейменувати "Генеральний прокурор України" на "Генеральний прокурор кварталу", "Верховний Суд України" на "Верховний Суд слуг народу". Щось на кшталт цього. Бо ми бачимо, коли нам розповідали про кадровий голод в державі, що ніде нікого знайти не можна, виявилося, що це не могли знайти в "95 кварталі". А якщо трішки б за нього вийти, то багато, 40 мільйонів людей живуть. Але ніхто ж не хоче виходити. Я хочу звернути вашу увагу на те, що цей закон, який ми зараз розглядаємо, насправді, він же абсолютно є технічним, і от всі ці реформи є технічними. Від того, що ми переставимо слова, результати не змінюються. "Вы, друзья, как не садитесь, все в музыканты не годитесь" – це абсолютно точне формулювання, яке стосується діючої влади. Яка ось цими змінами безкінечними, спочатку у нас було Міністерство культури, Міністерство спорту, Міністерство інформаційної політики, потім їх об’єднали в одне Міністерство культури, спорту, інформполітики, потім їх роз’єднали ще у два міністерства. Колись з цієї трибуни Зеленський розповідав про вічний двигун політики – зняття недоторканності, Зеленський придумав новий вічний двигун – просто перейменовувати і імітувати бурхливу діяльність. Цей закон саме про це.
Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Железняку Ярославу.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, в цьому потужному законопроекті аж два рядки, обидва рядки підтримає фракція "Голос". Тому ми будемо голосувати за основу і в цілому. Обговорення завершено. Дякую.
Славицька Антоніна Керимівна.
Прошу передати Папієву слово.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні громадяни України, я, в першу чергу, звертаюся до всіх громадян України, які спостерігають за перебігом подій в цій пленарній залі. От дивіться, ми працюємо у вівторок вже дві години практично, скажіть мені, будь ласка, який із законів, розглянутий Верховною Радою України сьогодні, стосується громадян України? Жодного. Тобто складається таке враження, що Верховна Рада України живе якимось своїм окремим космічним життям, а громадяни України абсолютно іншими проблемами. Може ви не знаєте зараз, що люди не отримують зараз заробітну плату, що пенсіонери не отримують пенсії, медики не отримують ті доплати, які ви обіцяли їм? Ви зараз практично три пустих законопроекти, і пріоритетність, от ви вносите зміни до Митного кодексу, невже це головні зміни, які треба зараз вносити? Таке враження складається, що найближчим часом Генеральний прокурор та Верховний Суд України будуть щось переміщувати через митний кордон України, і тому треба обов’язково забити тут норму, що вони не підлягають догляду. Шановні колеги, є ж інші проблеми, нам сьогодні необхідно ввозити високотехнологічне обладнання. Якщо би цей закон стосувався того, які інвестиції впроваджувати в Україні, як створювати робочі місця з достойними заробітними платами, як забезпечити наповнення Пенсійного фонду України, в який спосіб сьогодні виплачувати допомогу сім’ям з дітьми, тоді би наша фракція розуміла пріоритетність цих питань. А це зараз абсолютно ви зараз плюєте в очі українському народу, показуючи і демонструючи ще раз, що вас не цікавлять проблеми людей, вас цікавлять якісь свої переміщення товарів. Тоді й займайтесь ними, а ми будемо голосувати проти.
Приходько Борис Вікторович.
Прошу передати слово колезі по групі "Довіра" Сергію Вельможному.
Сергій Вельможний.
Сергій Вельможний, Луганщина, група "Довіра". Колеги, думаю, багатьом цей законопроект здається технічним документом. Справді, пропонується внести зміни до Митного кодексу, замінивши на нові назви Верховного Суду України та Генеральної прокуратури, а також назви керівників цих органів. Але проблема набагато глибша. Я зараз говорю конкретно про Верховний Суд України і Верховний Суд. У нас в державі зараз де-факто функціонують два верховних суди з різними назвами. Історія проста. Чотири року тому відбулося перезавантаження Верховного Суду України. Тоді старий суд фактично ліквідували і на конкурсі набрали нових суддів. Новий орган назвали просто "Верховний Суд", а "Україну" з назви прибрали. Старому складу Верховного Суду України це не сподобалось, і він оскаржив конституційність реформи. Виникла така ситуація, що суд, який чинний орган існує один, але юридичних осіб дві. Зазначу, що судді там лишилися і повинні бути переведені до нового Верховного Суду. Однак ніхто не має повноважень їх автоматично перевести. Тому, шановні колеги, ми підтримуємо даний законопроект, який сьогодні винесений на голосування. Але в державі є комплексна проблема, її необхідно вирішувати на рівні Офісу Президента. Дякую за увагу. Сергій Вельможний, Луганщина, група "Довіра".
Шановні колеги, переходимо до голосування. Всі бажаючі виступили? "Довіра" була, ні. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України у зв’язку з реформою прокуратури та змінами у систему судоустрою України (реєстраційний номер 3194). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:55:12]] За-301 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України у зв’язку з проведенням адміністративної реформи (реєстраційний номер 2782). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:55:42]] За-263 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Ковальчуку Олександру Володимировичу.
Шановні колеги, шановний пане Голово, в мене буквально короткі ремарки до попередніх виступаючих. Якщо ви так, колеги, цінуєте час такий короткий нашої роботи у Верховній Раді, для чого ви берете по 2 хвилини і говорите абсолютно ні про що? Цінуйте наш час, не беріть по 2 хвилини, технічні закони підтримуйте і працюємо. І друга ремарка до іншого колеги, який тут розповідав про те, що ми голосуємо технічні закони. Якщо би ви займалися своєю справою в попередніх каденціях, то нам би не довелося сьогодні виправляти ваші помилки, робити технічні закони. Дякую. До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України у зв’язку з проведенням адміністративної реформи (реєстраційний номер 2782). 18 грудня 18-го року в Україні утворено Державну податкову та Державну митну служби, які стали правонаступниками прав та обов’язків реорганізації Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності. В Бюджетному кодексі України використовується поняття "орган доходів і зборів", причому в окремих випадках як щодо органів новоствореної Державної митної служби України, так і щодо Державної податкової служби. Завданням проекту є приведення понятійного апарату Бюджетного кодексу України у відповідність до чинної системи органів державної влади у зв’язку із розмежуванням функції Державної фіскальної служби України внаслідок її поділу та створення Державної митної служби України та Державної податкової служби України. Законом України про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законів України в зв’язку із проведенням адміністративної реформи було змінено термін "орган доходів і зборів" на термін "митний орган" та "податковий орган" у низці законодавчих актів України. Це унормує компетенції центральних органів виконавчої влади, що реалізує державну митну та державну податкову політику в контексті застосування положень Бюджетного кодексу України. Задля уніфікування понятійного апарату в законодавстві прошу підтримати цей закон та прийняти його за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Слово для співдоповіді надається заступнику голови Комітету з питань бюджету Копанчук Олені Євгенівні.
Доброго дня, Дмитро Олександрович, президія і шановні депутати! Комітету з питань бюджету 18 березня розглянув законопроект 2782 про внесення змін до Бюджетного кодексу у зв’язку з проведенням адміністративної реформи. Законопроект пов’язаний з проведенням реформи органів виконавчої влади, що реалізує державну митну та державну податкову політику, у зв’язку з розмежуванням функцій Державної фіскальної служби України та створенням Державної митної служби України та Державної податкової служби України. Зазначені зміни були передбачені положеннями Закону України від 14 січня 2020 року №440 про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України. Суть законопроекту дуже проста і зводиться до змін в Бюджетному кодексі слів "органи доходів і зборів" словами "податкові органи та митні органи". Законопроект усуває неточності, через які можуть виникати труднощі із застосуванням законодавства чи притягненням винних за його порушення до відповідальності. Головне науково-експертне управління не заперечує запропонованих законопроектом змін. Міністерство фінансів не має зауважень щодо розгляду законопроекту та зазначає, що його реалізація не впливає на показники бюджету і не потребує додаткових витрат з Державного бюджету. Враховуючи наведене, Комітет з питань бюджету ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 2782, за розглядом якого в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету і дякую за увагу.
Дякую. Необхідно обговорення? Можемо голосувати? Запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп. Величковим Микола Романович.
Прошу передати слово Олегу Синютці.
Кому? Олег Михайлович Синютка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! Тут в попередніх виступах наших колег з монобільшості прозвучала теза про те, що опозиція забирає час своїми виступами. Шановні колеги з монобільшості, але це ж ви натворили нових назв: замість "Адміністрації Президента" назвали "Офіс Президента"; замість "Генеральної прокуратури" назвали "Офіс Генерального прокурора", і тепер потрібно вносити всі ці технічні назви. І взагалі цей законопроект, є дещо дивним, що його вносить депутатський корпус, тому що мені видається, що ці законопроекти мав би вносити уряд України. І взагалі є великі запитання, чим займається уряд України. Чому замість того, щоби не вносити отакі законопроекти, якими просто змінюються технічні назви, до сих пір не внесений законопроект, який би стосувався страхування медиків, законопроект, який би давав можливість тим медичним працівникам, які захворіли на коронавірус, мати гарантовані державні виплати? Але, якщо вернутися до бюджету, податкової і митної служби, шановні колеги, а скажіть, будь ласка, чи не ви довели економіку сьогодні до того стану, коли в квітні місяці ми маємо падіння валового внутрішнього продукту на 12 відсотків? Чи не результат вашої роботи, що ми маємо у квітні місяці падіння промислового виробництва на 18 відсотків? Чи не результат вашої роботи, що ми маємо перший раз за останні 5 років падіння реальних доходів людей на 1 тисячу гривень? Шановні колеги з монобільшості, скажіть, будь ласка, чи не результат вашої роботи, що сьогодні на кордоні виникає боротьба між представниками прикордонної і митної служби з тими людьми, які сьогодні перевозять "бусиками" свої товари? Чому сьогодні в Чопі, в Раві-Руській виникають стихійні заворушення тих людей, які сьогодні хочуть працювати в.
Дякую. Задорожній Микола Миколайович. З місця, включіть, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Микола Задорожній, 162 виборчий округ. Пропоную максимально швидко підтримати даний технічний закон і перейти до розгляду більш важливих питань. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати, я хотів би звернути увагу на те, що, коли доповідач нам презентував цей проект закону, він не звернув увагу, що він відрізняється від попереднього, тому що це вже недолік нинішньої влади і команди, яка вносила це в попередні проекти законів і не внесла в "Перехідні" чи в "Прикінцеві положення" якраз відповідні зміни. Це перше. Друге. Коли ми говоримо про зміни до Бюджетного кодексу України у зв’язку з проведенням адміністративної реформи, насамперед має стосуватися це питання збільшення частки доходів місцевих бюджетів і міжбюджетних трансфертів зведено у бюджеті України. Ось де реальна бюджетна децентралізація. Ось де ресурси місцевих громад. А ми на сьогоднішній день вносимо зміни до Бюджетного кодексу, які жодним чином не стосуються озвучених мною моментів. Другий важливий момент. Те, про що казали уже мої колеги з цієї трибуни Верховної Ради, безумовно, ви можете вносити будь-які проекти законів, які ви вважаєте за доцільне, але результати вашої конкретної діяльності виражаються у "полуничних" чартерах, виражаються у тих тарифах, які на сьогоднішній день є, у тих падінні реальних доходів населення і в абсолютно в усіх інших макроекономічних показниках, які абсолютно провалені, і вони стосуються не 28 років незалежності України, а половини чи, точніше, півроку діяльності тієї команди. І ще на завершення. Я розумію, що сьогодні порядок денний є вичерпний і там ще багато проектів законів. Наша партія не буде підтримувати ті ініціативи, які не будуть впливати уже сьогодні на підвищення рівня соціально-економічного життя в Україні, на підвищення реального доходу населення, дітей, підвищення соціального забезпечення і так далі, і так далі, і так далі. Тому просимо від вас той порядок денний, який стосується вирішення нагальних соціально-економічних проблем, а не ваших забаганок. Дякую за увагу.
Бондар Віктор Васильович. Лубінець Дмитро Валерійович. Одну хвилинку. Після цього. Всі бажаючі виступили? "Голос" – з мотивів, і після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Лубінець.
Шановні колеги, шановна президія! Депутати депутатської групи партії "За майбутнє" будуть голосувати і підтримувати даний законопроект. Хотів би звернути увагу всіх парламентарів, ми зараз допрацьовуємо за Кабмін, і це дійсно правда. Замість того, щоб після прийняття Постанови Кабміну про розділення Державної фіскальної служби на Державну податкову службу та Державну митну службу, після цього автоматично Кабінет Міністрів повинен був подати законопроект до сесійної зали, що, виявляється, навіть цього не можуть зробити. Попросили народних депутатів і ми за них допрацьовуємо. Таке враження, що єдиний орган, який працює зараз ефективно – це парламент, це повинні всі визнати. І дуже часто, знаєте, в попередніх роках представники Кабінету Міністрів завжди були присутні, коли розглядались такі законопроекти, хоч і технічні, але напряму стосуються діяльності Кабінету Міністрів. Подивіться зараз на місця, де повинні сидіти представники Кабміну, там нікого немає. Оце відношення їх до парламенту. Парламент за них допрацьовував, вони навіть не можуть сюди прийти. Тому, безумовно, ми голосуємо "за", але вкотре звертаємо увагу на діяльність Кабміну і до їхньої неповаги до парламенту. Дякую.
Дякую. Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, повністю погоджуюсь з попередніми ораторами. Від себе хочу додати, що в цьому найпотужнішому законопроекті цілих 4 рядки, теж технічні, і всі ми їх підтримуємо. Тому фракція "Голос", як і в минулому випадку, проголосує цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. У мене питання: комітет рекомендував прийняти за основу і в цілому, немає заперечень? Немає? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України у зв’язку з проведенням адміністративної реформи (реєстраційний номер 2782). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:08:42]] За-325 Рішення прийнято. В цілому? По фракціях. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України у зв’язку з проведенням адміністративної реформи (реєстраційний номер 2782). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:09:23]] За-330 Рішення прийнято. Дякую. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій про перерву із заміною на виступ. Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, ми всі сьогодні з цієї трибуни чули про Арсена Авакова і про те, що зараз відбувається в поліції. Ви знаєте, я почула дуже багато, коли підійшла підписувати оцей документ до колег, що, якщо піде Аваков, то в нас тут буде Росія. Так от я вам розкажу, що у нас, якщо Аваков, то буде Росія. Вчора на голову поліції Вінницької області призначили сепара. Це людина, яка стояла разом з проросійськими протестувальниками 2 травня в Одесі, із-за спини цього поліцейського стріляли якраз проросійські протестувальники. Ви собі уявіть, що таку людину не посадили, а цю людини підвищили, і вона тепер керує Вінницькою обласною поліцією. Це недопустимо в країні, яка воює з Росією, недопустимо, щоб обласною поліцією керувала людина, яка захищала сепарів під час подій, які сталися в Одесі 2 травня. Крім того, якщо ви подивитеся декларацію, то це не просто сепар, а дуже заможна людина, перепрошую, з дуже заможною тещею, яка ніколи в житті не могла, ні теща, ні ця людина, заробити на такі статки, працюючи чесно в поліції. Тому я звертаюся сьогодні до кожного. Якщо ви не хочете допустити в своїх регіонах, як в моїй рідній Вінниці, щоб сепара призначали на голову обласної поліції, я вас закликаю підписуватися всіх під відставкою Арсена Авакова, тому що завтра такі сепари прийдуть в ваші регіони. Дякую.
Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Лісового кодексу України щодо проведення національної інвентаризації лісів (реєстраційний номер 2379). Перерва, да. Перерва, вибачте. Шановні колеги, з 12 до 12:30, оголошується перерва до 12:40.
Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Шановні колеги, повертаємося до нашої роботи. Слово для доповіді має голова Комітету з питань екологічної політики та природокористування Бондаренко Олег Володимирович. І переходимо одразу до правок, які не були враховані. Правка номер 1, Пузійчук. Не наполягає. Шахов, правка номер 5. Не наполягає. Шахов, 7 правка. 8 правка. 21-а, Івченко.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановний голово, я прошу 2 хвилини виступу, у мене вісім правок. 2 хвилини виступ. І одну правку я в кінці поставлю для того, щоб зал визначився під час голосування.
Добре. Дайте 2 хвилини, будь ласка.
Колеги, я хотів би привернути увагу до цього закону. Ви знаєте, що запроваджується національна інвентаризація лісів. Що вона нам дасть? Вона нам дасть, щоб ми чітко розуміли: скільки дерев у наших лісах і яка їхня кількість. Ми маємо чітко розуміти, яка якість деревини в наших лісах, сухостої – що з ними, що з санітарними рубками, колеги, який поточний приріст. Все це буде відповідати, цей закон буде відповідати на питання по національній інвентаризації лісів. А для вас я хочу сказати, колеги, Україна – це 9 місце в Європі по залісненості. 17,5 відсотка території України в лісах, п’ять областей України. Така область, як Закарпаття, має 51 відсоток. У нас багато питань до лісової політики в Україні. Але ми чітко маємо розуміти, що ми маємо створити нову якість цієї політики. І в нас багато проблем. Ті ж державні підприємства, колеги, які на самоокупності, оці ми дивимося і у фейсбуках виставляємо, "ай-ай" кричимо, наші гори лисіють, але при цьому ми залишаємо державні підприємства на самоокупності. Що це означає? Це означає, що чим більше рубаєш, тим більше фактично сплачуєш собі заробітну плату. Це неправильно, колеги. Я вам більше скажу. А подивіться, будь ласка, євростат. Він відрізняється, статистичні дані, від того, що відбувається в Україні. У нас багато деревини, яку рубають "в сіру", "в чорну", вивозиться як дрова. В ітоге митні платежі сплачуються як дрова, а насправді це кругляк, який завозиться на деревообробні підприємства в інших країнах. І це означає, що навіть тут держава недоотримує. "Батьківщина" підтримує відповідний законопроект, багато проблем потрібно владнати. Але при цьому просимо, щоб правку номер 38, щоби ви, колеги, підтримали. Це "3D Україна", це геопросторові дані.
Дякую. Позиція комітету щодо правки номер 38. Олег Володимирович.
Правка номер 38 була комітетом відхилена, але ми не заперечуємо проти того, щоб поставити її на підтвердження.
Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування правку номер 38 народного депутата Івченка. Комітетом вона була відхилена, однак принципово комітет не заперечує, якщо вона буде підтримана залом. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:52:14]] За-306 Правка врахована. Далі – Пузійчук. 3 хвилини включіть без голосування замість правок.
Дякую. Шановні колеги, питання збереження лісів, воно надважливе. Я дякую комітету за те, що врахував конструктивні пропозиції "Батьківщини". Але, шановні, от хочу звернути вашу увагу стосовно пожеж, які відбувалися в березні місяці в Житомирській області. На сьогоднішній день не проводиться ніяка робота по інвентаризації лісів. Ніхто не знає реальної площі пожеж, ніхто не знає наслідків, відсутня програма ліквідації цих наслідків. Начальник управління Житомирської області. От ви сьогодні говорите про нові обличчя у владі. Скажіть, яке це нове обличчя? Людина, яка була замішана в корупційних скандалах в Чернівецькій області, в Івано-Франківській області, людина написала заяву на звільнення, і його, як нове обличчя, переводять в Житомирську область. В мене дуже велике прохання, Олеже Володимировичу, підтримайте, будь ласка, звернення до Генерального прокурора. Повинно бути належне розслідування причин пожежі: що відбулося, чому відбулося, хто винен, які наслідки, які втратити держави. Тобто ми як депутати не повинні поговорити і забути за це питання, це те, що сьогодні турбує всю Україну. Колеги, будь ласка, підтримайте моє звернення до Генерального прокурора. І ми чекаємо на неупереджене розслідування те, що відбувається у цій галузі, в лісовому господарстві. Дякую. А фракція "Батьківщина" підтримує, дуже позитивний законопроект. Всім дякую.
Дякую. Лабунська, 26 правка. Не наполягаєте? А є ті, хто будуть наполягати на правках? Немає. Колтунович – хвилина. І переходимо до голосування.
Шановний пане Голово, там у мене поправки 22 та 37, я не наполягатиму. Ми в будь-якому випадку будемо підтримувати даний проект закону, і наша фракція буде голосувати за нього, то тому можемо їх навіть не ставити на голосування. В цих поправках були сформульовані пропозиції одного з академічних інститутів, і, власне, тому вони були подані. Ну, і прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Олександр Сергійович. Шановні колеги, підготуйтесь, будь ласка, до голосування.
Шановні колеги, ще з обговорення цього проекту заступник міністра енергетики та захисту довкілля, одна хвилина, будь ласка. З місця тільки, будь ласка. Ставчук Ірина Іванівна, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Міністерство енергетики та захисту довкілля закликає проголосувати за даний законопроект. Насправді стан лісів в Україні і у фокусі суспільного інтересу, а якісне управління лісовим фондом потребує розуміння ситуації, що справді відбувається з українськими лісами. Остання інвентаризація лісів в Україні відбулася 2011 року, тому такої повної інформації про стан лісового фонду наразі немає. Законопроект впроваджує принцип і нове поняття інвентаризації. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Лісового кодексу України щодо проведення національної інвентаризації лісів (реєстраційний номер 2379). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:57:11]] За-322 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліквідації штучних бюрократичних бар’єрів та корупціогенних чинників у сфері охорони здоров’я (реєстраційний номер 2429). Є, хто наполягає, да? Стефанишина, знаю. Більш ніхто не буде? Цимбалюк? Там 3 хвилини. Михайло Михайлович, у вас теж там, 2 хвилини дам, нормально буде? І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, тоді не розходьтеся. Стефанишина Ольга Анатоліївна – 3 хвилини. 2 хвилини, вибачте, 2 хвилини.
Шановні колеги, ми зараз з вами будемо голосувати за Закон про подолання корупційних чинників у системі охорони здоров’я. Але я вам хочу сказати, що сьогодні у нас з вами прямо під носом повертаються всі корупційні чинники, схеми і схемщики, які ще при Богатирьовій "пиляли" державний бюджет. Всі ми знаємо про скандальну закупівлю костюмів захисту для лікарів, де пан Степанов перевитратив 40 відсотків державних коштів. Це такса, яка панувала в Міністерстві охорони здоров’я часів Богатирьової. Так от, сьогодні, колеги, відбувається конкурс на ключову інституцію в системі охорони здоров’я. Це називається Національна служба здоров’я, яка була створена 2 роки тому для того, щоб міністр не мав одноосібного контролю над державним бюджетом. Сьогодні це 100 мільярдів гривень. Так от, пан Степанов в обхід всіх конкурсів, правил і процедур сьогодні вночі, колеги, буде проводити співбесіди і одноосібно призначить "смотрящего"за 100 мільярдами державних коштів. Це наші з вами, колеги, податки. Якщо врахувати цю таксу, то 40 відсотків, колеги, - це 40 мільярдів гривень, які завдяки пану Степанову і його "смотрящему" підуть просто в пісок. Міжнародні партнери Європейського Союзу, США, Британії заявили про те, що вони стежитимуть за цим конкурсом. Так я вам скажу, це неможливо, бо пан Степанов засекретив всі співбесіди, які сьогодні проводитимуться. Ані ЗМІ, ані громадськість не зможуть дивитися, як призначається людина, яка керуватиме 100 мільярдами коштів в медицині. У нас тут є постанова про звільнення пана Степанова, тому я дуже всіх закликаю підходити і підписувати. Це наше з вами здоров’я і життя, колеги. Дякую.
Дякую. Цимбалюк Михайло Михайлович – 2 хвилини. Після цього переходимо до голосування за закон в цілому. Мезенцева? Ні, з мотивів – ні. Цимбалюк. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановний доповідачу, насправді дуже гарна назва цього законопроекту – щодо внесення змін до деяких законів України щодо ліквідації штучних бюрократичних бар’єрів та корупціогенних чинників у сфері охорони здоров’я. Це насправді те, що потрібно на сьогодні. Коли до другого читання готувався цей законопроект, справді, було внесено декілька суттєвих речей щодо удосконалення його діяльності в разі прийняття в другому читанні і в цілому. Але є речі, які розбалансують його в разі прийняття в такій редакції. Наприклад, мова йде про те, що цим законопроект дозволяється вивезення крові за кордон України для виготовлення певних матеріалів. Вже знято? Так, ясно. І таким чином при поверненні самих препаратів в державу ціна на них зростає. Дуже важливо, щоб в цьому законі держава мала право регулювати ті процеси, що вивозити кров дозволяти тільки в тому разі, коли медична галузь України повністю забезпечена або банком крові, або препаратами, які виготовляються з неї. Наступна річ. Цим законопроектом створюється центральний орган виконавчої влади, який буде наділений повноваженнями регулювати ці процеси. У мене прохання до голови комітету: дайте пояснення. Якщо насправді не буде дозволено вивіз крові безконтрольно, тоді фракція "Батьківщина" підтримає цей.
Позиція комітету. І переходимо після цього до голосування. Запросіть народних депутатів до залу.
Шановний Михайло Михайлович, я дуже вдячний вам за запитання. І, до речі, це була одна з правок фракції "Голос", ваша правка. Ми. дійсно, цей закон дозволяє вивіз компонентів крові або плазми, крові або препаратів, крові за кордон тільки за рішенням уряду у разі гуманітарної допомоги іншим країнам. Крапка. Більше ніяких дозволів немає. Що стосується другого питання, це центральний орган виконавчої влади. Це не тільки для того, щоб контролювати вивіз за кордон, цей орган потрібен для того, щоб контролювати якісь зібраної крові, щоб вона не була заражена гепатитом С чи іншими інфекціями.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон в цілому. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліквідації штучних бюрократичних бар’єрів та корупціогенних чинників у сфері охорони здоров’я (реєстраційний номер 2429). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:04:00]] За-332 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про фізичну культуру і спорт" (щодо діяльності Спортивної студентської спілки України та Української федерації учнівського спорту) (реєстраційний номер 2077). Шановні колеги, є ті, хто наполягає на правках? Немає. Можемо переходити до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону України "Про фізичну культуру і спорт" (щодо діяльності Спортивної студентської спілки України та Української федерації учнівського спорту) (реєстраційний номер 2077). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:16]] За-248 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (реєстраційний номер 2494). На трибуну запрошується голова Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьякова Галина Миколаївна. Чи є ті, хто будуть наполягати на правках? Да. Добре. Королевська. Не наполягає. Івченко. Не наполягає. Шахов. Не наполягає. Павленко. Не наполягає. Олексій Юрійович. Юрій Олексійович, вибачте. Правка номер 18.
Шановний пане Голово, шановна доповідаюча! Ви знаєте, цей закон, на жаль, між першим і другим читанням фактично не був змінений. Та навіть відправивши його на повторне друге читання, нечисленні відбулися зміни. В цьому законі фактично єдина позитивна норма – норма, відповідно до якої підвищується державна допомога дітям-сиротам, позбавленим батьківського піклування, які знаходяться і виховуються під опікою піклування, і для дітей з інвалідністю. Все інше лише погіршує ситуацію в соціальній сфері. Вводяться нові послуги, які неможливо реалізувати, але при цьому ліквідуються старі. Я дуже прошу комітет, навіть під час розгляду цього законопроекту, відкиньте всю ту маячню, яка є в цьому законі, залиште єдину норму – це збільшення допомоги дітям-сиротам, дітям, позбавленим батьківського піклування, і дітям з інвалідністю. І тоді це.
Наполягаєте на голосуванні? 18 правка Павленка Юрія Олексійовича. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:07:57]] За-125 Рішення не прийнято. Кулініч. Не наполягає. Івченко. Не наполягає. Тимошенко. 5 хвилин замість всіх правок, да? Юлія Володимирівна Тимошенко – 5 хвилин.
Шановні друзі, безумовно, законопроекти, які покращують соціальний стан в нашій країні, дають допомогу тим сім’ям, тим людям, тим дітям, які потребують допомоги, є дуже важливими. Законопроект, який ми зараз розглядаємо, 2494, він передбачає дійсно підвищення розміру допомоги на дітей, над якими встановлено опіку і піклування. І це дуже добре, і ми підтримуємо це. Але разом з тим ми не можемо не відмітити, що цим законопроектом передбачено низку негативних норм, які будуть зменшувати розміри допомоги сім’ям з дітьми, що є порушенням статті 22 Конституції України, якою передбачено, що при внесенні змін до законів не можуть порушуватися права громадян України і не може зменшуватися система соціального захисту, не можуть погіршуватися умови. Наприклад, проектом, який ми зараз розглядаємо, передбачено вилучити з Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям" такі норми, наприклад, передбачалося, що для кожної дитини, яка входить до складу малозабезпеченої сім’ї, рівень забезпечення прожиткового мінімуму збільшується на 10 відсотків. Це була законом передбачена гарантія, вона скасовується зараз. Далі. В законі також було передбачено про державну соціальному допомогу малозабезпеченим сім’ям, що розмір державної соціальної допомоги збільшується на кожну дитину до 13 років на 250 гривень, а від 13 до 18 років – на 500 гривень. Це скасовується. Яке ми маємо право погіршувати соціальний захист дітей, при чому ми тільки відсвяткували День захисту дитини? Крім того, законопроектом передбачено, що урядом, а не парламентом тепер будуть визначатися умови призначення державних соціальних допомог, зокрема за результатами обстеження матеріального стану сім’ї. Тобто ті, хто мали сьогодні допомогу, вони, по-перше, будуть її позбавлені, а, по-друге, що буде проведено додаткове дослідження верифікації. І ще ці сім’ї, які сьогодні так знедолені, їх ще будуть терзати різними перевірками. Це не може такого бути допущено. Хочу сказати, що за Конституцією у нас гарантії соціальні мусять законами забезпечуватися. В цьому законі передбачається, що соціальні гарантії будуть тепер не законом частково гарантуватися, а будуть віддаватися на відкуп уряду. Є гроші – соціальна гарантія є, немає грошей – соціальної гарантії немає. Так бути не може. З метою недопущення зменшення розмірів допомоги ми внесли 36 правок, наша команда, фракція "Батьківщина", які залишали те добре, що є в цьому законі. І ми це підкреслюємо, що там є добрі речі. Але знімали ті порушення прав людей, малозабезпечених родин, дітей неповнолітніх, які цим законом допускаються. Саме тому я хочу зараз констатувати, що 16 правок наших не враховано. І це означає, що залишається соціальна незахищеність і погіршення умов для малозабезпечених родин і для неповнолітніх дітей. Не може такого бути, не може такого бути, щоби ми у одних забирали соціально незахищених сімей, людей, а другим віддавали. Тоді це просто буде негуманне абсолютне ставлення до людей. Ми мусимо зараз в такі тяжкі часи, коли коронавірус зруйнував частину життя українських родин, навпаки, посилюйте соціальний захист, так, як це в усіх інших країнах робиться. А ми комусь додаємо, а, в принципі, знімаємо гарантований законом соціальний захист для малозабезпечених родин і неповнолітніх дітей. Тому наша фракція може голосувати за цей закон, якщо наші 16 правок буде враховано. Якщо наші 16 правок не будуть враховані, ми утрималися. І ми потім підемо до Конституційного Суду, щоб визнати неконституційними ті норми, які скасовують соціальний захист.
Позиція комітету.
Статтею 9 Закону України "Про Державний бюджет на 2020 рік" відбулися зміни, які змінили рівень забезпечення прожиткового мінімуму в програмах для дітей з 85 до 130 відсотків. Ці зміни відбулися в Державному бюджеті, а тому розмір допомоги для дітей буде підвищуватися. Для дітей з інвалідністю до 6 років буде збільшено на 2668 гривень. Зараз вони отримують 3558. Після прийняття цього Закону – 6226. Так само для дітей до 6 років, якщо немає інвалідності, буде збільшено з 3558 до 4447. Шановні колеги, дивіться, будь ласка, 9 статтю Державного бюджету, а потім кажіть про те, що законопроектом щось зменшується. Цей законопроект збільшує виплати родинам з дітьми.
Дякую. Павленко Юрій Олексійович – 2 хвилини замість правок. Включіть, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановна доповідачко! Значна частина моїх правок, на жаль, не врахована. І я хочу засвідчити, що наша фракція "Опозиційна платформа - За життя" не підтримує ті зміни, які пропонуються авторами даного законопроекту щодо призначення і виплати державної допомоги. Тому що я тут підтримую попередніх колег, запропоновані зміни лише погіршують ситуацію і роблять її менш керованою. Саме тому значна частина моїх правок стосувалася того, щоб ці зміни вилучити, і це можливо ще сьогодні зробити, і таким чином розблокувати збільшення допомоги дітям-сиротам і дітям з інвалідністю. Так, є один позитив, і я дякую, що ви врахували правку, яка стосується, що ця допомога під опікою і піклуванням для дітей інвалідів не входить у сукупний дохід сім’ї. Дякую, що тут вистачило мудрості у комітету. Разом з тим, я звертаю увагу, що не підтримана правка, якою я наполягав, аби ця допомога рахувалася дітям з 1 січня цього року, бо фактично ці кошти у Державному бюджеті передбачені. Дітям, які виховуються у прийомних сім’ях і дитячих будинках сімейного типу, ці 2,5 прожиткових мінімуми виплачуються, діти під опікою – такі самі діти, які дискриміновані протягом вже 5 місяців. Це не така велика сума, всього 2 тисячі гривень на один місяць одній дитині, це 50 тисяч дітей. Я прошу, хоча б цю правку, щоб ця допомога рахувалася дітям з 1 січня, і ми борг дітям повернули, щоб діти не несли відповідальність за бездіяльність попереднього Кабінету Міністрів так званого Гончарука і нездатність Верховної Ради вчасно ухвалювати закони і призначати.
Дякую. Галина Миколаївна, позиція комітету.
Дійсно, Державним бюджетом на 2020 рік ці суми запроваджені, вони внесені у Державний бюджет. Але для того, щоб їх виплатити, потрібно поставити на голосування дату впровадження. Якщо ви поставите, і зал підтвердить, то в цьому випадку – ок.
Дякую. Номер правки? Номер правки який? Не ставимо? Дякую. Батенко Тарас Іванович. Не наполягає. Кучер Микола Іванович. Струневич. Дирдін. Івченко – 3 хвилини.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина" Шановний Голово, ви знаєте, коли відповідні законопроекти входять в зал Верховної Ради, депутати починають активно працювати. Ви знаєте, "Батьківщина" активно разом з профспілками України запропонувала трішечки іншу модель, яку ми відбразили в наших правках. Але більшість правок "Батьківщини", як я чую, і інших опозиційних фракцій не були проголосовані. Ось дивіться, колеги, правка 22, яка відхиляється, про що вона говорить. Ми як "Батьківщина" запропонували визнати малозабезпеченою сім’єю таку, яка має середньомісячний дохід свій нижчий, ніж фактичний прожитковий мінімум. Я хочу сказати, що фактичний прожитковий мінімум встановлює Міністерство соціальної політики, і на грудень 19-го року він склав 3 тисячі 750 гривень. При цьому Державний бюджет на 20-й рік говорить про прожитковий мінімум тільки 2 тисячі. Розумієте, яку кількість грошей фактично цим законом вони хочуть зекономити і не дати малозабезпеченим сім’ям. Наприклад, 43 моя правка, яка говорить про розмір державної соціальної допомоги, визначається як різниця між фактичним прожитковим мінімум і затвердженим. Що це означає? Це означає, що прожитковий мінімум, який затверджений в бюджеті, 2 тисячі гривень, а фактичний прожитковий мінімум – майже 3500, ця різниця має прикриватися, як розмір державної соціальної допомоги. Колеги, ця правка теж відхилена. Наступна правка, де вилучається абзац про рівень забезпечення прожиткового мінімуму, виходячи з реальних можливостей видаткової частини Державного бюджету України. Це застаріла економічно невмотивована норма дає можливість щороку занижувати рівень соціального забезпечення прожиткового мінімуму. Ми намагалися це врегулювати в законодавстві. На жаль, 46 правка моя теж відхилена. Колеги, 74 правка, де вилучають. ми запропонували вилучити положення, що рішення про призначення зменшення державної соціальної допомоги, до складу яких входять непрацюючі працездатні особи, приймається на підставі акта обстеження матеріально-побутових умов такої сім’ї. Ми що, хочемо до всіх малозабезпечених провести інвентаризацію, щоби вони подивилися, що в них є? Колеги, в умовах пандемії, в умовах кризи, в умовах того, що багато бізнесів зупинилися, ми маємо навпаки стимулювати і підтримувати малозабезпечених, переходити на фактичний прожитковий мінімум як більш гнучкий, запроваджувати такий механізм, щоби різниця між фактичним і прожитковим мінімум, який затверджений в державному бюджеті, надавався як соціальна допомога і підтримка. І коли ми бачимо, що від.
Дякую. Вадим Євгенович, я розумію, що 22 правка вас теж турбує, але це правка Струневича, і вона врахована. Можемо далі йти. Правка номер 60, Бурміч. Не наполягає. Кінзбурська. Не наполягає. Рябуха? Цимбалюк. Дві хвилини дайте, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановна президія, шановна Галина Миколаївна! Насправді, цей законопроект уже переживає другий уряд, і в ньому є надзвичайно позитивні речі, які потрібно приймати і дати можливість, як виступали тут попередні колеги, щоби ці дітки, яким підвищена соціальна допомога, могли її отримувати збільшену ще з 1 січня, бо кошти в бюджеті виділені. Тут є інша річ, що цим законопроектом ми створюємо декілька підзаконних актів, де даємо право, наділяємо Міністерство соціальної політики і інші структури соціальної сфери для того, щоби вони могли право, а тут, вдумайтесь, є корупційна складова, приходити в родину і визначати, чи цій родині, яка має на утриманні таку дитину, потрібна допомога чи ні. Якщо така норма буде зараз вилучена, то тоді фракція "Батьківщина" може підтримати цей законопроект. Наступна річ. Дуже важливо, що у цьому взагалі соціальний захист має ґрунтуватися на законах, а не на відомчих підзаконних актах. Діючий закон є, він працює. Просто потрібно внести зміни і підвищити виплати цим родинам, і в цьому законі це є. Нас турбує саме механізм виплати, тобто певна верифікація, яка знову торкнеться великої частини тих родин, які мають таких дітей на вихованні. І на завершення. Юлія Тимошенко чітко сказала про багатодітні.
Дякую, Михайло Михайлович. Позиція комітету, але почекайте. Ще хтось буде наполягати на правках? Ні. Після виступу щодо позиції комітету Третьякової переходимо до голосування. Галина Миколаївна, вам слово. Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка.
Михайло Михайлович, ви знаєте, на комітеті ми обговорювали: чи надавати, чи ні право Кабінету Міністрів визначати це. Саме тому, що це надано Кабміну, який провів, до речі, пілотний проект в областях Львівська (це ваша область), Полтавська і Харківська, ми написали в законопроекті, якщо він стане законом, що кожен рік Кабінет Міністрів має звітувати щодо виконання цієї програми. Ми мусимо цей механізм запровадити і на практиці відкатати, а потім вносити зміни до закону. Європейська практика, це робиться на рівні Кабінету Міністрів. І, Юрій Олексійович Павленко, ваша правка врахована, пункт 81 частково, в табличці написано відхилено, але вона частково врахована, і з 1 січня в бюджеті зараховані кошти, вони будуть перераховані. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до залу. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття у повторному другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (реєстраційний номер 2494). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:26:15]] За-239 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – по фракціях покажіть – це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3512). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. А необхідне обговорення? Да? Давайте голосувати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови в цілому про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3512). Готові голосувати? Шановні колеги, підготуйтесь до голосування, будь ласка. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:27:43]] За-223 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3402). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:28:29]] За-230 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Арахамії Давиду Георгійовичу.
Колеги, вибачаюся, я думав, що з місця виступ. В нас є постанова про деякі переходи між комітетами, яка довго чекала, дуже багато було заяв від депутатів народних, особливо тих від груп, які до цього були неформалізовані, коли парламент тільки скликали. І тому зараз це технічна фактично постанова, яка дозволяє всім народним депутатам за своїм бажанням приєднатися до тих комітетів, де вони фахові і розуміються, і можуть надати максимальну користь нашій державі. Прошу всіх підтримати. Дякую.
Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет розглянув проект Постанови реєстраційний 3402, яким пропонується обрати народного депутата Санченка членом Комітету з питань свободи слова. І комітет врахував, що у складі Комітету з питань свободи слова є квота для представника фракції партії "Слуга народу". Регламентний комітет так само привернув увагу на те, що ще на засіданні 5 лютого вже було розглянуто, підтримано заяву депутата Санченка і членами регламентного комітету було внесено на розгляд парламенту проект Постанови реєстраційний 3019, а відтак у разі прийняття проекту Постанови реєстраційний 3402 доцільно зняти з розгляду проект Постанови реєстраційний 3019 як такий, що згідно з положенням статті 95 і Регламенту втратив свою актуальність. Таким чином регламентний комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей проект в цілому, а також зняти з розгляду проект Постанови реєстраційний 3019 як такий, що втратив свою актуальність. Просимо підтримати. Дякую.
Без обговорення можемо голосувати. З обговоренням? Запишіться: два – за, два – проти, на виступи. Геращенко Ірина Володимирівна.
Будь ласка, прошу передати слово Олегу Синютці.
Синютка Олег Михайлович.
Шановні колеги депутати, у нас дальше в сесійній залі проходить ситуація, коли депутатів визначають для роботи не за професійною ознакою, не виходячи з того, яка найбільша користь буде від їхньої участі в роботі в тих чи інших комітетах, а за пресловутою квотною ознакою, що одних депутатів без їхнього бажання посилають і відправляють на роботу в ті чи інші комітети. В кінцевому результаті ми отримуємо результати, які відображаються на нашій якісній роботі тут, у сесійні залі парламенту, коли законопроекти, які попадають, не є підготовленими і не відображають фаховий рівень тих людей, які би могли, справді, їх підготувати і сьогодні є депутатами. Я думаю, що нам пора уже відійти від оцього квотного поділу посад і нам потрібно уже повернутися нарешті до національної мудрості і до національної єдності в умовах кризи. Але ця ситуація повністю повторює те, що відбувається зараз на державній службі. Коли представники влади фактично "похоронили" законопроект про державну службу, який з 2016 року давав можливість справді відбирати на державну службу людей за фаховим, професійним принципом. І ми маємо уже впродовж тривалого часу, коли на посади потрапляють куми, свати, брати, родичі і ті люди, які точно не діють і не працюють в інтересах держави. Мені видається, що сьогодні дуже важливо не ділити людей дальше за квотами, а навпаки об’єднатися за професійною ознакою і пропонувати і в комітети, і на державну службу тих людей, які принесуть користь державі, а не будуть відображати вузькі партійні інтереси.
Дякую. Шахов Сергій Володимирович. Яценко Антон Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, скажіть, будь ласка, за що ми тут получаємо заробітну плату? Коли тиснемо кнопки за правки – 16 тисяч правок, 5 тисяч правок – просиджуємо тут крісла, протираємо своїми штанами? Сьогодні немає в комітетах, не працюють деякі депутати – це Рудик, Герега, які не увійшли до комітетів. Які повинні також працювати. А їм не дають просто, монобільшість не голосує за ці питання. Поясніть, будь ласка, коли це закінчиться, все ж таки ця вакханалія? Дякую. Сергій Шахов, депутатська група "Довіра".
Мамка Григорій Миколайович. Один від групи.
Прошу передати слово Папієву.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! От, ви бачите, що сьогодні ми вже практично завершуємо робочий день Верховної Ради України. При цьому Верховна Рада України жодного законопроекту, який би стосувався людей, не розглянула. Єдиний законопроект попередній, але неправдива інформація, яка була, вона дала змогу більшості вашій, монобільшості, проголосувати цей антисоціальний закон, який взагалі веде до зубожіння людей. Стосовно цього проекту постанови. Давайте будемо підходити якось однаково до всіх народних депутатів України і давайте не будемо приймати рішення про членство в комітетах, виходячи з політичної доцільності. Я пояснюю всім народним депутатам України. Ця постанова стосується того, що головою Комітету з питань свободи слова є представник фракції "Опозиційна платформа - За життя". Зараз просто "Слуга народу" хочуть створити свою монобільшість в цьому комітеті, щоб не можна було відстоювати свободу слова і щоб вони приймали рішення на цьому комітеті, не виходячи з фаховості, а виходячи з політичної доцільності. Якщо Верховна Рада України буде працювати в такий спосіб, то ми не будемо мати, як і сьогодні не маємо, нормально підготовлених законопроектів, які би стосувалися людей. Ви сьогодні цілий день присвятили політичній доцільності, ви сьогодні цілий день присвятили невідомо чому, не згадуючи жодного слова про громадян України. Шановні колеги, це ж саме стосується і наступного проекту постанови. А чому ви так вибірково підходите? Чому ви не приймаєте постанови стосовно всіх народних депутатів, які не є членами комітетів? Тому наша фракція не буде голосувати за цей проект. Ми просимо справедливості і рівного підходу до.
Дякую. Михайле Миколайовичу, ми не закінчили наш робочий день, нам ще мінімум півтори години працювати. Давайте не налаштовувати себе на відпочинок раніше часу. Дякую. Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Прошу передати слово Железняку.
Наша фракція, безумовно, буде підтримувати цю постанову. Ми повинні посилити цей потужний Комітет свободи слова, тим більше, я так розумію, що наступною постановою цей комітет бійця Мотовиловця, який перейде до іншого комітету. Тому ми будемо підтримувати цю постанову. Дякую.
Рудик Сергій Ярославович, "За майбутнє", з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка. Я ще раз повторюю, одна людина від фракції виступає і від групи. Від вашої групи був виступ, виступав Шахов. Тому. Виступав. Виступи від депутатських фракцій та груп. Підійшли і попросили, щоб виступив Рудик, якщо ні, можемо поміняти. Не треба мені показувати. Ще раз повторюю, ваше керівництво підійшло і попросило Рудика. Ні – хай визначать іншу особу. Хто буде виступати від "За майбутнє"? Рудик? Тоді якось поясніть своїм колегам, Тарас Іванович. Рудик Ярослав Іванович. Сергій Ярославович, вибачте.
Шановні колеги, бачите, пройшло вже стільки часу, відколи я – народний депутат, а досі не вщухають протиріччя по такому питанню з приводу мого прізвища. Я вам скажу, що я, як і чоловік 20 в цьому парламенті, досі не є членом жодного комітету. Ще 29 серпня в цьому залі, як і всі ви, я прийняв присягу народного депутата, але комусь дуже не хотілося, щоб я був народним депутатом, і прийшлось чекати ще 2 місяці і повторно складати присягу народного депутата. Згідно з рішенням Погоджувальної ради, яка збиралася ще в старому складі парламенту, яка готувала засідання, було прийнято рішення, що я буду членом бюджетного комітету. Але комусь знов не захотілося, щоб Рудик був членом бюджетного комітету, бо він же ж розбирається в цих питаннях. Краще набрати якихось дуриків, які не зовсім в цьому розбираються. Написав заяву в Комітет з питань енергетики. Знову Рудик не підходить, знову понабирали представників олігархічних груп, які дерибанять тільки українську енергетику.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3402). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:41:17]] За-221 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть. Шановні колеги, я пропоную перейти. З процедури – Арахамія.
Колеги, я пропоную перенести розгляд наступної постанови. Є таке прохання. На завтра, наприклад.
З процедури – Папієв.
Отак виходить, коли народні депутати України з монобільшості не враховують інтереси інших народних депутатів України, які є такими самими рівними в правах, як і ви. Нас всіх обирав український народ. Ми за Конституцією є представниками українського народу. І давайте не будемо підходити вибірково за когось голосувати, за когось не голосувати. Беремо всіх народних депутатів України, які не є членами комітетів, і робимо одну спільну єдину постанову, де збалансовано буде і фаховий рівень, і взагалі щоби у нас кінцева мета була – це якість законотворчої роботи. Щоб законопроекти, які би виносилися в зал, вони в комітетах напрацьовувалися до такого рівня, щоб вони збирали по 300 голосів в Верховній Раді України. Тому "випийте свою чашу до дна". Давайте ще провалимо наступну постанову. І це буде абсолютно справедливо. Тому ми проти того, щоби її знімати з розгляду.
Яценко.
Шановні колеги! Шановний пане спікер! От я думаю, що у нас Верховна Рада не повинна перетворюватися по принципу, таке кіно було "Свадьба в Малиновке", і Попандопуло, коли він дерибанив речі. Тобто у нас сьогодні спікер повністю авторитарно керує парламентом, іноді можна і Регламент порушити, справа така. Але сьогодні оце голосування показує, що все ж таки це Верховна Рада, а не просто хтось комусь кум, сват і брат, і одних можна в комітет, а інших не можна. Ото я наведу приклад. Я пам’ятаю, коли ми зайшли сюди в це зала зараз, це було 29 серпня, тоді взагалі ви вирішували, кому в який комітет іти, того візьмемо, а того не візьмемо. І сьогодні все ж таки треба зрозуміти, пане Разумков, що в нас тут Верховна Рада, а не міністерство, не комерційна структура, якою директор керує. І ви як спікер є спікер всього парламенту, а не лише партії "Слуга народу". Тому велике до вас прохання утворити, як це положено, робочу групу і врахувати вимоги і побажання всіх народних депутатів.
Шановні колеги, я так розумію, що розглядадаємо. Шановні колеги, тиша, будь ласка. Розглядаємо наступну постанову. Але, повертаючись до звернень народних депутатів. Шановні колеги, щось ніхто з вас в свободу слова не захотів, всі в бюджет. В бюджет, в податки. А в реінтеграцію Донбасу бажаючих не було. В свободу слова не було. В гуманітарну теж не було. А бюджету на всіх не вистачає. Вибачте. Переходимо до розгляду проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3401). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:45:26]] За-229 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Арахамії Давиду Георгійовичу. З місця включіть мікрофон, будь ласка.
Колеги, я все, в принципі, вже сказав з трибуни. Це та сама фактично постанова, яка просто інших депутатів переносить з одного комітету в інший комітет. Прошу підтримати та проголосувати. Дякую.
Дякую за лаконічність. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет розглянув проект постанови (реєстраційний номер 3401), яким пропонується для забезпечення принципу пропорційного розподілу квот з урахуванням створення нової депутатської групи "Довіра" у парламенті, внести зміни до персонального складу окремих комітетів, в тому числі обрати відповідних народних депутатів до складу комітетів: Пузійчука Андрія Вікторовича, Мотовиловця Андрія Вікторовича, Єфімова Максима Вікторовича, Совсун Інну Романівну, Іванчука Андрія Володимировича, Бакунця Павла Андрійовича. Водночас комітет регламентний звернув увагу на те, що на засіданні ще 5 лютого вже було розглянуто, ухвалено висновок на проект Постанови реєстраційний номер 3002, внесений депутатами Тимошенко і Соболєвим, щодо народного депутата Пузійчука і розглянуто, і підтримано заяву народного депутата Мотовиловця. У зв’язку з чим прийняття проекту постанови, у разі прийняття проекту Постанови 3401, доцільно зняти з розгляду проект Постанови 3002 як такий, що втратив свою актуальність. Крім того, до комітету надійшли заяви депутатів Пузійчука, Мотовиловця, в якій вони просять розглянути їх заяви про обрання до складу відповідних комітетів разом з іншими поданими заявами про обрання членами парламентських комітетів. Отже, Регламентний комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту розглянути цей проект постанови та прийняти рішення щодо нього відповідно до статті 138 Регламенту. А також зняти з розгляду проект Постанови, реєстраційний 3002 як такий, що втратив свою актуальність. Дякую.
Дякую. Запишіться, будь ласка, на обговорення. Треба обговорювати? Обов’язково. Я розумію, важливе ж питання. Ні, там колеги дуже бажають виступити. [[Шум у залі]] Повністю з вами згодний. Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги, не секрет ні для кого, чому позафракційних депутатів відмовляються записати на їх основне місце роботи в комітети. Тому що таким чином правляча більшість намагається тиснути на незалежних депутатів для того, щоб загнати їх в монобільшість, яка валиться на очах, або в групи, які підголосовують час від часу, коли в монобільшості немає голосів. І, власне, ми вважаємо, що це несправедливо шантажувати народного депутата правом працювати в комітеті, для того, щоб натиснути на його політичну позицію. Так само дуже шкода дивитися, що сьогодні відбувається з депутатами від монобільшості, яким через 9 місяців роботи дозволили, нарешті, самим подумати, в якому ж комітеті вони хочуть працювати, а не заганяли, як баранів, на початку парламенту кого куди визначили. Для "білих" були визначені бюджетні комітети, як правило, зазначили, а інших – куди вже Бог пошле. Але насправді, колеги, я хочу сказати, що такий безлад у вас, дійсно, відбувається не тільки в цьому приміщенні. На жаль, ви так само через непрофесіоналізм розвалили і державну службу, куди сьогодні, я не називала жодних прізвищ, але хто себе почув у слові "баран", то це теж достатньо символічно. Ви розвалили сьогодні державну службу, де немає конкурсів і таке інше. І от вважаєте, що відсутня політична культура в залі, і все має бути регламентовано законом. Зверніть увагу на дрес-код цієї сесійної зали. Хтось сюди приходить у вечірніх пеньюарах, а хтось взагалі на рівні лідера фракції дозволяє собі з найвищої трибуни виступати, знаєте, у такому вигляді, начебто прийшов тільки що у відкриті нові спортклуби. Ми закликаємо, до речі, колеги, шанувати цю залу і не тільки подавати сюди коректні законопроекти, а й виглядати так, як це належить народним депутатам України. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, безумовно, наша група буде підтримувати цей законопроект, про те, що все ж таки народний депутат повинен працювати. Нас обирали не для того, щоб ми просто сиділи в цій залі, а працювали. Практично минув рік з того моменту, як обрали нас народними депутатами, і як сказав Сергій Рудик, багато хто не працює сьогодні в комітетах через те, що немає політичної якоїсь волі. Шановні колеги, давайте об’єднаємося навколо цього законопроекту, проголосуємо і дамо народним депутатам працювати. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Бондар Віктор Васильович.
Прошу передати слово Батенку.
Батенко Тарас Іванович.
Шановні друзі, шановні колеги! При всій повазі до представників монобільшості, ми не вважаємо, що цей законопроект носить абсолютно технічний характер. Ми вважаємо, що, якщо ми проголосуємо за цей законопроект, за цю постанову, фактично, ми порушуємо диспропорцію у кількох ключових комітетах Верховної Ради України – це у фінансовому і енергетичному комітеті. І, знаєте, після особливо. точно не будемо голосувати ми за цю постанову, особливо після голосування в цьому залі за Закон 1210, і про те, що, коли монобільшість боїться створення Тимчасової слідчої комісії по розслідуванню афери в енергетичній галузі, і щоб висловити недовіру сьогоднішньому виконуючому обов’язки міністра енергетики. Тому ми вважаємо, що має бути підхід концептуальний. Якщо ми міняємо і хочемо міняти на краще Регламент, давайте в Регламенті чітко норми пропишемо: чітка пропорція представництва всіх фракцій і депутатських груп. Зараз без урахування кількісного складу непрацюючих депутатів в тому чи іншому комітеті ми відмовляємося голосувати за будь-яку постанову, яка доплюсовує чи віднімає тих чи інших депутатів тих чи інших комітетів. Прошу підтримати таку ініціативу всіх інших представників депутатських груп, які можуть опинитися в тій самій ситуації, бути упослідженими, і проігнорованими у тому чи іншому комітеті. Дякую.
Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги! Шановні колеги, сьогодні, напевно, буде сумний день для Комітету освіти і Комітету свободи слова, вони втрачають бійців пані Совсун і бійця Мотовиловця. Але це гарний день для нашого податкового комітету, я сподіваюсь, і Комітету палива і енергетики, тому що вони отримують професійних членів комітетів, які будуть далі працювати на благо країни і покращувати законодавство у відповідній сфері. Тому ми підтримуємо цю постанову і просимо всіх вас, незалежно від фракцій та груп, незалежно до зауважень, які є в більшості слушними, підтримати бажання наших колег народних депутатів змінити свій профільний комітет і далі працювати над законопроектом. Ще раз прошу вас підтримати цю постанову, як це зробить фракція "Голос". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зараз з мотивів – Гетманцев, хвилина. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Включіть, будь ласка, мікрофон Данилу Олександровичу.
Дякую, шановні колеги. Я хочу нагадати як людина, яка приймала участь у підготовчій групі до першого засідання Верховної Ради, де, власне кажучи, і розроблявся проект Постанови про комітети і керівництво комітетів, і членів комітетів, як відбувався цей процес. Відповідно до квот, відповідно до кількості депутатів кожної фракції, що була представлена в підготовчій групі, були визначені члени комітетів та керівництво комітетів. Це було зроблено абсолютно демократично, абсолютно прозоро за участі всіх абсолютно політичних сил, які прийшли до парламенту, як і все, що ми робимо після цього, у відповідності до Регламенту, без будь-яких маніпуляцій і інсинуацій, до яких звикли, на жаль, наші попередники у попередньому скликанні. Дякую.
Дякую. Зараз і від "За майбутнє", і від "Довіри" виступили. Ні. Шановні колеги, виступили і від "Довіри", і від "За майбутнє". Переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3401). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:23]] За-229 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" щодо запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 3438). Шановні колеги, не розходьтеся, будь ласка. Нам необхідно застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Для цього необхідно 226 голосів народних депутатів України. Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:25]] За-262 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:47]] За-256 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань екологічної політики та природокористування Бондаренку Олегу Володимировичу.
Доброго дня, шановні колеги. На цей час в майже всіх сферах діяльності, планованої діяльності, в Україні сталася така плачевна ситуація, коли завдяки тому, що, на жаль, зараз відбувається поширення коронавірусної хвороби, зупинилися і громадські слухання. До Комітету з питань екологічної політики був поданий законопроект, який намагається владнати цю проблему. Прийняття цього проекту дозволить забезпечити здійснення оцінки впливу на довкілля без ризику поширення коронавірусної хвороби, пов’язаного з необхідністю проведення масових заходів в процесі громадського обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля, і одночасно прийняття законопроекту забезпечить врахування зауважень та пропозицій громадськості щодо захисту довкілля та охорони здоров’я населення в процесі провадження господарської діяльності без необхідності зупинення на період дії карантину дозвільних процедур. Що ми робимо? Ми замінюємо громадські слухання на електронні пропозиції та зауваження. Ця позиція була обговорена з екогромадськістю. На підтримку цієї позиції надійшли численні листи від Європейської Бізнес Асоціації, Американської торговельної палати, від великих платників податків, від Конфедерації будівельників України. Я прошу підтримати цей законопроект, прийняти його за основу та в цілому.
Дякую. Ви від комітету теж виступили, Олег Володимирович? Шановні колеги, необхідне обговорення чи можемо голосувати? Обговорення? Запишіться, будь ласка: два – за, два – проти по фракціях. Гончаренко Олексій Олексійович.
Передаю слово колезі Княжицькому Миколі.
Княжицький Микола Леонідович.
Дякую. Шановні колеги, ну, цей законопроект справді спрямований на забезпечення здійснення оцінки впливу на довкілля без ризику поширення коронавірусної хвороби. Але для цього не треба приймати закон, для цього достатньо вирішити питання, які в ньому піднімаються, на рівні Кабміну шляхом внесення змін до Постанови №989. Чому? Прийняття цього закону нічого не вирішить, тому що участь громадськості в обговоренні питань навколишнього середовища міститься в директивах ЄС, трьох частин з яких імплементували відповідно до Угоди про асоціацію. Крім того, проведення громадських слухань передбачено не лише Закон "Про оцінку впливу на довкілля", але і статтею 6 Конвенції про доступ до інформації, участь громадськості в процесі прийняття рішень з питань, що стосуються довкілля. Найбільш ефективним на час карантину буде не скасовувати громадські слухання взагалі, а передбачити особливості їхнього проведення. І це Кабінет Міністрів може абсолютно спокійно зробити. Справа в тому, що самі карантинні заходи, вони, як ви бачите, динамічні. Карантин у нас уже змінювався і карантинні заходи 13 разів. Може таке статися, що карантин в країні триватиме до кінця року. Буде діяти транспорт, будуть якісь невеликі обмеження, а громадські слухання проводити буде не можна. І це крім того, що становитиме загрозу довкіллю, безумовно, буде наражатися на критику зі сторони природоохоронних організацій. Тому наша фракція буде утримуватися під час голосування за цей закон. Закликаємо уряд врегулювати це питання, щоб, справді, і громадські слухання можна було ефективно проводити. І, разом з тим, не порушувати чинне законодавство і не ставити всіх учасників цього процесу в незручну ситуацію. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Маріковський Олександр Валерійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановні колеги, ну, досить маніпуляцій. Оцінка впливу на довкілля вимагає процедури громадських зібрань. Люди мають зустрітися в одному приміщенні і пройти цю процедуру. Але під час COVID-19 ми не маємо права допускати таких зібрань. І люди не можуть в принципі зустрітися. Яким чином має відбуватися ця оцінка впливу на довкілля? Тепер ми абсолютно змінюємо цю процедуру лише на період дії карантину COVID-19 плюс 30 днів. Всі звернення громадян можна надіслати електронною поштою, і вони будуть почуті і включені в оцінку впливу на довкілля. Але від цього розблокується діяльність організацій, які займаються, наприклад, видобувна галузь, "Укргазвидобування" або "Нафтогаз України" зможуть продовжувати господарську діяльність. Тому, будь ласка, колеги, без маніпуляцій. Підтримайте цей законопроект. Він дуже важливий саме під час COVID-19. Дуже дякую.
Будь ласка, народний депутат Лубінець Дмитро Валерійович, депутатська група "За майбутнє".
Шановні колеги, шановна президія! Знаєте, нібито все добре, гарний технічний закон. Звертаючись до попереднього виступаючого, дійсно, ми повинні погодитись, що в період карантину ми не повинні збиратись одночасно великою кількістю людей і проводити в тому числі громадські слухання. Поясніть мені, будь ласка, чому тоді в цьому законі ви прописали норму, вводите нову частину другу статті 17 закону, положення про те, що "заплановані громадські слухання, дата, проведення яких припадає на період дії зазначених заходів, вважаються такими, що не відбулись і повторно не проводяться". Тому, якщо б не було цієї норми, ми могли погодитись і проголосувати. А так це, вибачте, лобістський закон. Громадські слухання ви не хочете проводити. Хоча процедура письмового збору думки людей, вона є і вона може бути. А так дуже класний закон: у нас є коронавірус – ми громадські слухання не проводимо. Ми їх призначили, вони не відбулись і вони не потрібні згідно цього закону. Тому, вибачте, це лобістський закон, за який неможна голосувати в такій редакції. Депутати депутатської групи "Політичної партії "За майбутнє" виступають категорично проти і голосувати не будуть. І закликаємо всіх не голосувати за такі відкрито лобістські закони. Дякую.
Будь ласка, Цабаль Володимир Володимирович, фракція політичної партії "Голос".
Колеги, ми вже прийняли цілу низку законопроектів, які направлені допомагати бізнесу вижити, а людям отримати робочі місця і зарплати. І цей законопроект – це насправді ще один крок на допомогу в першу чергу бізнесу. Через карантинні обмеження стали неможливими громадські слухання, які є важливим елементом процедури оцінку впливу на довкілля. А це означає, що низка проектів у будівельній галузі, наприклад, у промисловій галузі ніяк не можуть запуститись. Це економічні збитки, це втрата робочих місць, це втрата заробітних плат і це ще більше поглиблення коронавірусної кризи. Щоб запобігти цьому були запропоновані певні зміни в процедуру ОВД (оцінки впливу на довкілля). І ці зміни, вони передбачають можливість громадськості висловлювати свої зауваження щодо екологічного впливу проектів у письмовій формі. І це нормально, і це варто підтримати. Але в той же час, напевно, до другого читання було б непогано передбачити можливості особливої процедури громадських слухань. Просто їх виключати і говорити про те, що вони вважаються такими, що не відбулися, цього робити неможна, це дійсно певною мірою є порушенням прав, які закріплені в міжнародному законодавстві, в Орхуській конвенції, зокрема, на право на доступ до інформації, на право участі громадськості в процесі прийняття рішень. Цей законопроект, він, дійсно, стосується в той же час і базових екологічних прав українців на отримання такої екологічної інформації і на прийняття рішень у різних процесах, які мають вплив на довкілля. Фракція "Голос" підтримує цей законопроект у першому читанні і буде працювати над його доопрацюванням до другого читання і приведенням в належну кондицію у відповідність до міжнародного законодавства. Але тільки в такому випадку і не за основу і в цілому, як пропонується. Дякую за увагу.
Дякую. З мотивів хто? Бачу. Анжеліка Вікторівна Лабунська. Я бачу, Лабунська Анжеліка Вікторівна. І після цього переходимо до голосування. Ще буде виступ заступника міністра, а після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Лабунській включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня! Шановні колеги, давайте буде відвертими, це те, про що я вам казала на засіданні комітету. Цей закон треба приймати. І, на жаль, постановою Кабінету Міністрів, якщо це передбачено Законом про ОВД, ми не зможемо сьогодні, змінивши положення, це врегулювати. Ви сьогодні розумієте, що сьогодні зупинилося надання дозволів і багато інших документів. Треба приймати його в першому читанні, доопрацьовувати до другого, але цей закон треба терміново. Подивіться, там написано: "на період карантину виключно дія цього закону". Пропоную проголосувати за скороченою процедурою тиждень, швидко, там два речення в цьому законі, для того, щоб скоріше розв’язати це болюче питання для бізнесу. Дякую.
Дякую. Слово для виступу надається Абрамовському Роману Романовичу. З мотивів хвилина, і після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до залу, будь ласка.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Шановні народні депутати, насправді міністерство дійсно підтримує цей законопроект. І сам законопроект писався, якщо чесно, не на вимогу бізнес-асоціацій, це виникло вже потім, а професійні екологи, "Екологія-Право-Людина", Професійна асоціація екологів, Save Dnipro, виступали за те, щоб дійсно спростити цю процедуру, щоб процес громадського обговорення не зупинявся, незважаючи на те, що ми хочемо відмінити слухання на період карантину. Бо процес громадського обговорення – більш широка ,процедура і громадські слухання – тільки частина цієї процедури. Насправді накопичилось дуже багато справ по оцінці впливу на довкілля, які потім просто перетворяться в колапс, і якість оцінки буде знижена. Нам сьогодні дуже треба, щоб бізнес не зупинявся, економіка не зупинялася, при тому враховуючи всі інтереси громадськості. Дякую. Прошу підтримати цей законопроект за основу і в цілому.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Поки колеги збираються. Дивіться, комітет звертається з пропозицією прийняти за основу і в цілому. Скільки фракцій проти? Чому проти? Так у нас COVID завершиться бистріше, ніж ми приймемо цей законопроект. Готові за основу і в цілому? Хто проти? "За майбутнє", "Голос", дві фракції проти. Добре. Готові голосувати? Відпустите в цілому? Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" щодо запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 3438). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:11:33]] За-255 Рішення прийнято. Закон прийнятий за основу. В цілому теж? Скорочену процедуру. Ставлю на голосування. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 3438). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:12:17]] За-277 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перших кроків дерегуляції бізнесу шляхом страхування цивільної відповідальності (реєстраційний номер 3361). Нам необхідно застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. Необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:12:57]] За-284 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:13:16]] За-268 Рішення прийнято. Необхідне обговорення? Слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Бєльковій Ользі Валентинівні. Дайте, будь ласка, 4 хвилини, від автора і від комітету.
Шановні колеги, дуже дякую за увагу. Сьогодні ми розглядаємо законопроект, який називається "Про внесення перших кроків у частині дерегуляції бізнесу шляхом страхування цивільної відповідальності". Насправді ця проблема існує, і скільки я себе пам’ятаю, у цьому залі дискутується. Цей підхід доволі ліберальний, заміна перевірок пожежної безпеки, який сьогодні не є ефективним. І це визнає і профільний міністр, і очільник Державної служби нагляду. Вони визнають, що сьогодні вони не можуть справитися із їх власним штатом в 2400 інспекторів з 300 тисяч бізнесів, які сьогодні є в Україні. Це неоднородні бізнеси. Є бізнеси, де є низький ступень ризику пожежної небезпеки, є середній, а є дуже такий високий. Що пропонують автори цього законопроекту? Ми пропонуємо тим, хто розуміє свою власну відповідальність перед третіми особами, а це клієнти компанії, це ті, хто приходять у ресторани, у кафе, які можуть, так статися, якщо відбудеться пожежа у певному приміщенні, вони, як правило, не отримують жодних компенсацій. Чи знаєте ви, скільки наші громадяни отримали компенсації за останніми гучними пожежами, які відбулися в Одесі, які відбуваються, на жаль, і в інших містах України? Зеро – нічого майже не отримали. Тільки тоді, коли справа набуває політичного розголосу, тоді вже Кабмін збирається, із резервного фонду виділяє якісь там копійки. На рівні закону сьогодні, ми пропонуємо, ті, хто добровільно, доволі дорого, застрахує свою власну відповідальність перед третіми особами, не за своє майно, не за своїх працівників, а саме перед третіми особами, і, не дай Боже, їм буде нанесена шкода, вони зможуть отримати компенсацію від страхових компаній. Яка мотивація у бізнесу? Ми пропонуємо замінити строки проведення планових перевірок. Звертаю вашу увагу, є багато міфів довкола цього законопроекту. Ми відміняємо тільки планову частину. Якщо є обґрунтовані підстави вважати, що у тієї чи іншої компанії порушується системна пожежна безпека, у Державної служби нагляду є можливість перевірити позапланово. У цьому законопроекті ми підійшли таким чином, ми пропонуємо це зробити першими кроками лише для низького і середнього ступеню ризику. Самі представники міністерств, я не знаю, чи доєдналися сьогодні, вони визнавали, що у цих компаній ризики такі, що все зводиться до формалізму, і фактично інспектор ніякий не може сьогодні гарантувати того, що пожежа там не відбудеться. Саме тому, якщо ми побачимо, що між першим і другим читанням буде знайдена форма, яка робить ще більш прозорим і правильним підхід до вибору страхових компаній, на сьогодні це будь-які страхові компанії, як державні, недержавні, державних у нас зараз немає, але ті, які профільно займалися виключно цими ризиками, ми воліємо сьогодні створити для бізнесу правильну мотивацію діяти відповідально. До речі, саме так роблять в Америці, в Німеччині, майже в усіх Європейських країнах, там бізнес не починає свою роботу без страхування власних ризиків перед третіми особами. Я дуже прошу вашої підтримки, і сподіваюсь, що ми колегіально знайдемо дуже хороший підхід до другого читання з тим, щоб зробити законопроект ще більш дієвим. Дякую.
Дякую. Запишіться два – за, два – проти по фракціях, будь ласка. В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати слово Южаніній Ніні.
Южаніна Ніна Петрівна.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Насправді багато чого із сказаного моєю колегою – це правда і є метою авторів намагання лібералізувати підходи щодо державного контролю за пожежною безпекою. Але, як завжди, суть є в окремих деталях. Скажіть, будь ласка, державний контроль адже спрямований на виявлення порушень і запобігання порушень та забезпечення інтересів суспільства щодо пожарної небезпеки, а страхування буде здійснюватися відповідальними перед третіми особами. При цьому, якщо суб’єкт господарської діяльності застрахував таку відповідальність, то планові перевірки не приходять протягом 60 років. Який же розмір цього страхування буде в рік? Виходячи із мінімальної суми страхової суми і розміру премії, приблизно 25 тисяч гривень в рік. Чи може суб’єкт малого підприємництва дозволити собі платити такі гроші на рік? Можливо. Але ті, хто зараз, наприклад, намагається застрахувати свою відповідальність, це виключно великі суб’єкти господарської діяльності, які роблять цю дію з метою страхування об’єктів в разі співпраці з банками. Тому такий інститут, такий інструмент, як страхування відповідальності перед третіми особами, він у нас в Україні не працює. Зате у нас норма далі в проекті Закону про те, що страховик, який, наприклад, уклав цей договір, а потім його достроково розриває, повідомляє орган державного нагляду про те, що договір розірваний. І тоді ДСНС може планувати проводити планову перевірку. А чому зараз на рівні співпраці між ними не зробити цю систему? І ДСНС може планувати собі роботу з врахуванням саме того страхування, яке роблять.
Будь ласка, народний депутат Стефанишина Ольга Анатоліївна, фракція політична партія "Голос". Ярослав Іванович Железняк, будь ласка.
29 травня 2016 року пожежа на Київщині в будинку для літніх людей – 18 жертв. 2 жовтня 2017 року. П’ятеро загиблих у пожежі в хостелі. 17 серпня 2019 року. В Одесі загибло 8 людей в пожарі в хостелі. Знаєте, що пов’язує ці всі випадки, окрім трагедії? Те, що в жодних з них, ті, хто загинув і постраждав в цих катастрофах, не отримали жодної компенсації. В нашій країні за рік відбувається десятки тисяч пожеж, збиток щодня становить приблизно 32 мільйони гривень, ці ж збитки зазвичай ніхто не покриває. І саме цим законопроектом ми робимо один із перших кроків, невеликий, але все ж таки для того, щоб унормувати відповідальність за пожежі. Ви можете як бізнес обирати, чи отримуєте ви страховку, те ж саме, як ви зазвичай отримуєте страхування на свою автівку, коли є відповідальність і за майно, і за надання, на жаль, шкоди життю третіх осіб, те ж саме ви можете зробити в бізнесі. І це стосується тільки планових перевірок. Я, до речі, вдячний тут екс-міністру економіки Степану Івановичу Кубіву, при якому було запроваджено нормальний Закон про перевірки. Він регламентує ті випадки, коли ці перевірки потрібні. Але, якщо ми говоримо про планові перевірки, то саме страхування є достойною альтернативою. Моя колега тільки що говорила про великі кошти – 25 тисяч гривень для підприємця. Так, це стільки коштує страховка, але це набагато краще, ніж корупційна взятка перевіряючому. Тому, шановні колеги, велике прохання і від нас, і від бізнесу підтримати цей законопроект як перший крок дерегуляції перевірок. Дякую.
Кириленко Іван Григорович.
Бєлькова.
Бєлькова Ольга Валентинівна.
Включилась. Дуже дякую. Ще раз, колеги, чи зміниться щось після цього законопроекту? Однозначно зміниться для тих, хто свідомий своєї відповідальності. Цей законопроект змінює правила для людей, які розуміють цю відповідальність і готові добровільно застрахувати себе і своє, ну, скажімо так, реноме, свій власний бізнес з тим, щоб, не дай Бог, якщо сталася пожежа, у них буде додаткова можливість компенсувати через страхову компанію. Це не змінює межі кримінальної відповідальності, це не змінює межі, ну, і моральної в тому числі відповідальності, але це фактично створює підстави для всіх нас відчувати трошечки більше захищеними. Ми всі є відвідувачами ресторанів, кафе, навіть це приміщення сьогодні, не дай Бог, щоби сталося тут, ми не маємо з вами сподіватися на державу, ми маємо сподіватися на ринкові механізми захисту відповідальності третіх осіб. Нагадаю, ми як пасажири застраховані, власники автотранспорту також не добровільно, а обов’язково страхують свою власну відповідальність. Ми робимо цей крок для того, щоб показати, що український бізнес свідомо може почати це робити, і згодом це стане навіть без закону масовим. А наразі ми даємо лише одну маленьку поступку – ми змінюємо графік планових візитів, при цьому залишаючи загальну відповідальність на Державній службі нагляду, і вони із цим погоджуються. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Папієв Михайло Миколайович, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Шановні народні депутати України, шановні громадяни України, я перш за все звертаюсь зараз до громадян України. Ви знову бачите оці лобістські закони. Сьогодні жодного закону Верховна Рада України не розглянула, який би стосувався інтересів людей. Я от читаю цей закон, знаєте, і знову ж таки в мене отаке подвійне відчуття: нам тут розказують, який він хороший, а я кажу громадянам: це абсолютно лобістський закон. Це знову ж таки закон, який працює на страхові компанії. Для того, щоб ми знайшли істину і правдивість моїх слів підтверджено було, ви візьміть просту статистику по страхових компаніях України, скільки вони збирають страхових внесків і скільки вони виплачують співвідношення по страховому випадку. Ви будете бачити, що в Україні найменший показник у світі: тільки 30 відсотків від зібраних коштів страхові компанії спрямовують на виплату страхових випадків. Це компанії, які сьогодні у нас фактично працюють тільки на себе, 70 відсотків внесків вони кладуть до себе в кишеню. І як можна цим законом покладати державні функції, такі як аудит, техногенної та пожежної безпеки на страхові компанії? І це не є предметом їхньої діяльності. Шановні колеги, цей закон порушує головну статтю – статтю 3 Конституції України, що людина, її життя є найбільшою соціальною цінністю. І держава відповідальна перед людиною, а не людина – перед державою. Шановні колеги, давайте поставимо край вже оцим лобістським законам. Давайте все ж таки згадаємо про людей, а не будемо забирати у людей останню копійку і знищувати підприємців та підприємства України. Припиніть свою лобістську діяльність і давайте попрацюємо трошки для людей. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Негулевський з мотивів. Будь ласка.
Дмитро Давидович Кисилевський.
Доброго дня. Шановні колеги, доброго дня. Дуже важливий законопроект як для бізнесу, так і для громадян. Ні для кого не секрет, що з перевірками пожежників є 2 протилежні проблеми. Перша – це нечесні інспектори інколи обилечивают, що називається, бізнес, а недобросовісні підприємці, з іншої сторони, порушують правила пожежної безпеки, що призводить до поганих, а іноді навіть до трагічних наслідків. В будь-якому разі крайньою залишається звичайна людина, бо спершу вона заплатить розмір подяки такому інспектору у вартості товару чи послуги, а потім ще і може постраждати при пожежі, і буде дуже довго добиватися компенсації. Законопроект пропонує бізнесу добровільно застрахувати свою відповідальність перед третіми особами і звільнитися від планових, саме планових, а не позапланових перевірок. Страхувальника значно складніше підкупити, тому для людини, для громадянина, який користується послугами такого бізнесу, це буде більш безпечно і більш гарантовано він отримає компенсацію, не дай Бог щось трапиться. А норми цього законопроекту стосуються об’єктів з середнім і незначним ризиком виникнення небезпеки і це переважно малий та.
Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перших кроків дерегуляції бізнесу шляхом страхування цивільної відповідальності (реєстраційний номер 3361). Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:29:26]] За-264 Рішення прийнято. Дякую. В цілому. В цілому? Ні, комітет проти, дві фракції проти. Ні. Я бачу. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Проект закону про внесення змін до Закону України "Про Вищий антикорупційний суд" щодо забезпечення суду приміщенням та інших питань роботи суду (реєстраційний номер 3348) Треба обговорення? Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:30:25]] За-256 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань антикорупційної політики Радіній Анастасії Олегівні.
Доброго дня, шановні колеги! Колеги, цей законопроект вкрай важливий для забезпечення справедливості у справах високопосадової корупції і для запобігання затягуванню розгляду справ. Цей законопроект містить технічні, але дуже важливі норми. Їх насправді лише дві, колеги. Лише два речення. Перше. Це строк повноважень слідчих суддів антикорупційного суду. Зараз цей строк складає рік. Є пропозиція дати суду можливість продовжити цей строк до 3 років за рішенням зборів суддів, так само, як і в усіх інших судах. В чому важливість цієї норм? Через примусову ротацію слідчих суддів уже у вересні в антикорупційному суді із 9 колегій, колеги, лишиться тільки 3. Цього замало для того, щоб ми могли очікувати рішень і результатів роботи суду, і це треба виправити, колеги. Друга норма законопроекту, вона передбачає надання антикорупційному суду права управляти майном, віднесеним до сфери його управління. Це технічна норма. Станом на зараз суд є головним розпорядником коштів, але не є розпорядником майна. Це означає, що він банально не може витратити кошти, які є, на ремонт приміщення, яке є. Міністерство юстиції чітко висловило позицію, що це треба врегулювати на законодавчому рівні. Далі, колеги, я мушу проінформувати, що Комітет з питань антикорупційної політики своїм рішенням виключив із цього законопроекту, норму, яка стосувалась вимог до кандидатів на посади слідчих суддів. на посади суддів, перепрошую. Цієї норми в законопроекті немає. Отже, колеги, справді, в законопроекті лишається два речення. Комітет з питань антикорупційної політики на своєму засіданні розглянув законопроект і рекомендує Верховній Раді ухвалити його за основу і в цілому, з урахуванням пропозицій комітету виключити пункт 3 розділу першого законопроекту. І мушу проінформувати, колеги, що законопроект також підтримує Вищий антикорупційний суд, голова Апарату якого знаходиться зараз в залі. Дякую дуже, колеги.
Дякую. Прошу записатись по фракціям: два – за, два – проти. Цабаль Володимир Володимирович.
Юрчишин Ярослав.
Юрчишин Ярослав Романович.
Я буду дуже коротко. Вищий антикорупційний суд зараз показує дуже хорошу статистику. Ми зараз бачимо, як працюють ці судді. І підтримати цей закон за основу і в цілому – це допомогти їм працювати ще ефективніше. Прошу підтримати. Фракція "Голос" підтримує.
Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Насправді хороший законопроект. Дійсно, ті дискусійні питання, які були щодо вимог до суддів, виключили. І тільки що голова комітету сказала це під стенограму Верховної Ради України. І ми всі можливості надали насправді Вищому антикорупційному суду працювати. Це вже такий технічний момент, але треба пам’ятати, що ми розблокувати його роботу і дали можливість розглядати справи по топ-корупціонерам. Тому я зараз звертаюсь до суддів Верховного Суду. Ми робимо все для того, щоб вам комфортно було працювати, для того, щоб ви були незалежними. На вас зараз ніхто не тисне. Тому, будь ласка, зробіть так, щоб в країні настала справедливість. І притягніть же до відповідальності, все-таки розгляньте ті справи, які зараз у вас там знаходяться. Ніяких причин немає зараз затягувати справи по топ-корупціонерам. Дякую. А законопроект пропоную також підтримати за основу і в цілому. Наша депутатська фракція буде голосувати.
Павленко Ростислав Михайлович.
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Руслан Петрович Князевич.
Дякую, шановний пане Голово. Я по пунктах. Що стосується можливості управління об’єктами власності, безумовно, треба підтримувати і треба йти далі, це має стосуватись не тільки відповідно Вищого антикорупційного суду, а всіх вищих спеціалізованих судів. Ми про це домовлялися. Я думаю, що ця позиція є загальноприйнятною. Так само, що стосується слідчих суддів, безумовно, з самого початку, коли розроблявся законопроект, була пропозиція, щоб адаптувати його до законодавства, яке поширюється на суди загальної юрисдикції. Але чомусь тоді не пройшла ця пропозиція, вирішили дати випробувальний строк. Тепер ми повертаємося до цієї пропозиції і тут ми теж підтримуємо. Що стосується третьої частини щодо можливості, щоб всіх правоохоронців, які відповідно мають десятирічний строк перебування на посаді, повернути до можливості взяти участь в конкурсі. Ми категорично проти цієї пропозиції і відверто кажучи, дякую комітету за те, що помітив. Я сподіваюся, що ми і в сесійній залі вилучимо це з тексту законопроекту, тому що рішення комітету недостатньо, рішення комітету в першому читанні, це не комітетське рішення в другому читанні, а в першому читанні. Тому шановний пане Голово, обов’язково, якщо це буде консенсусом в залі, прошу відповідне рішення прийняти з врахуванням пропозицій комітету щодо вилучення третього пункту. Тоді за це можна голосувати. В іншому випадку це можна голосувати тільки за основу і до другого читання виправляти зміст законопроекту. Дякую.
Я зразу прокоментую. Навіть запропоноване: з урахуванням пропозицій комітету. Якщо буде за основу, і сподіваюсь, що буде саме така підтримка. Наступний виступ – Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановні колеги, я перш за все звертаюсь зараз до Голови Верховної Ради України. У нас створена робоча група, якраз яка займається зараз проблемами Регламенту Верховної Ради України і приведення його до норм Конституції України і взагалі, щоб у нас Регламент Верховної Ради України сприяв законодавчій роботі в якості законопроектів, які готуються. От дивіться, у мене, я звертався до вас, пропозиція була, щоб висновки Головного науково-експертного управління вони щось значили для Верховної Ради України. Те, що робить зараз комітет, бо це абсолютно теж лобістський закон, вони беруть і протаскують свої норми, а я показую для людей, які дивляться нас по телевізору, зауваження науково-експертного управління на чотирьох сторінках і узагальнюючий висновок. Я читаю, щоб зрозуміло було, що протягують депутати в Верховній Раді України. Узагальнюючий висновок: "За результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання". Тобто, шановні колеги, не поважаєте ви себе, так давайте поважати все ж таки фахівців, які готувалися, які мають відповідний досвід, які мають знання, які мають фаховий рівень. Тобто якщо сьогодні, народні депутати України, ви голосуєте за політичною доцільністю або так, як сказав ваш начальник, то давайте все ж таки поважати тих людей, праця яких викладена у нас у висновку науково-експертного управління. Наша фракція буде голосувати проти, і ми за те, щоб фаховість була підтверджена і щоб такі законопроекти відправлялися на доопрацювання, як це і пропонує наше рідне науково-експертне управління. Дякую.
Дякую. Михайло Миколайович, я, з вашого дозволу, все ж таки прокоментую. Дійсно, наше науково-експертне управління дуже фахове, і, на жаль чи на щастя, по великій кількості і ваших законопроектів ми отримуємо не дуже гарні висновки, я маю на увазі політичну силу. Однак, я не про це, я думаю, що важливо, щоб всі розуміли, що начальників немає. Начальником для кожного народного депутата є український народ. Якщо у вас є інші, вибачте, але це не до нас. Дякую. Кабаченко Володимир Вікторович, і переходимо до голосування. Кабаченко.
Дякую. Шановні колеги, йдеться про роботу Вищого антикорупційного суду, до складу якого входить 28 суддів, а щорічне утримання того суду державі обходиться у 300 мільйонів гривень. Це той самий суд, який почав свою роботу 5 вересня 2019 року. А станом на сьогодні ми маємо лише сім вироків. А взагалі до держави, до бюджету держави стягнуто суму 240 тисяч гривень. Тож, якщо для більш ефективної роботи Вищого антикорупційного суду необхідне прийняття цього закону, закону, який дозволяє розпоряджатися і управляти майном, а також збільшити строк слідчих суддів з 1 року до 3, то фракція "Батьківщина" погоджується підтримати цей законопроект за основу при умові виключити 3 пункт з цього законопроекту. Дуже дякую за увагу.
Дякую. Всі бажаючи виступили? Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу, підготуйтесь до голосування. Поки збираються народні депутати, скажіть, будь ласка, можемо голосувати і за основу, а потім в цілому? Які фракції проти? Папієв, я розумію, проти. Фракції теж, да? "Опозиційна платформа - За життя" проти. Хто ще проти в цілому? Немає. Лише "Опозиційна платформа". Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Вищий антикорупційний суд" щодо забезпечення суду приміщенням та інших питань роботи суду (реєстраційний номер 3348). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:41:41]] За-260 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Шановні колеги, може все ж в цілому теж? Ставлю на голосування пропозицію. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 3348). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:42:26]] За-248 Рішення прийнято. Наступний законопроект – це проект про внесення змін до Закону України "Про реструктуризацію заборгованості державного підприємства "Антонов" щодо уточнення деяких питань реструктуризації заборгованості з метою створення передумов для забезпечення Вищого антикорупційного суду приміщенням". Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою (реєстраційний номер законопроекту 3350). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:43:11]] За-242 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Радіній Анастасії Олегівні.
Доброго дня, шановні колеги! Це також дуже простий законопроект, мета якого передати Вищому антикорупційному суду це приміщення, в якому він фізично зараз і знаходиться, на проспекті Перемоги. Це приміщення належить державному підприємству "Антонов". На жаль, державне підприємство "Антонов" має дуже великий борг. Цей борг складає 500 мільйонів. Кожного місяця на адміністрування цього боргу витрачається 10 мільйонів. Відповідно було досягнуто згоди на рівні Кабінету Міністрів, на рівні Міністерства фінансів, "Укроборонпрому", державного підприємства "Антонов" передати приміщення, в якому знаходиться антикорупційний суд, власне, антикорупційному суду за ринковою ціною, з відповідним зменшенням боргових зобов’язань державного підприємства "Антонов". Я тримаю зараз лист від державного підприємства "Антонов", в якому йдеться про те, що вони це підтримують. Колеги, це економічно вигідно, це просто, і це одне речення, яке також я б просила підтримати за основу і в цілому. Дякую дуже, колеги.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань економічного розвитку Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги, я, по-перше, хотів би скористуватися цією нагодою від свого власного імені і від імені Комітету економічного розвитку, ще раз висловити співчуття рідним, близьким, а також колегам з фракції "Довіра" стосовно Валерія Миколайовича Давиденка. Це наш колега, і я запевняю вас, що ми шануватимемо його світлу пам’ять, його вчинки і його досягнення. Стосовно самого законопроекту, я хотів би сказати вам, що для нас це перш за все законопроект не про антикорупційний суд, а про завод "Антонов" і про промисловість в цілому. Тому перший, з ким ми зв’язалися, був безпосередньо керівник ДП "Антонов", який підтвердив нам, що він підтримує цей законопроект і він є в інтересах цього державного підприємства. Зважаючи на це, комітет розглянув цей законопроект і дав рекомендацію внести на розгляд Верховної Ради України і рекомендувати включити його до порядку денного сесії Верховної Ради України та за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу та в цілому, як закон з техніко-юридичним опрацюванням. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Необхідне обговорення цього законопроекту? Запишіться, будь ласка, два – за, два – проти по фракціях. Яценко Антон Володимирович.
Шановні колеги, передаю слово Бондарю, він просив просто.
Бондар Віктор Васильович.
Шановні колеги, цей законопроект – це все, що треба знати про підходи монобільшості "Слуги народу" і уряду від "Слуги народу" до керівництва державним підприємством "Антонов". Замість того, щоб розібратися, чому там такі борги і підтримати вітчизняне авіаційне підприємство "Антонов", вони в рахунок облігацій "Антонова" перед Міністерством фінансів забирають у заводу "Антонов" центральну будівлю на центральному проспекті Перемоги в місті Києві. Давайте пограбуємо "Антонова", розберемо за всі їхні борги і просто поставимо крапку, що це підприємство існувало. Ваш Фонд гарантування вкладів тільки за останній рік продав десятки будівель за копійки пограбованих банків і всього іншого. То ви не знайшли там будинок, щоб віддати Вищому антикорупційному суду, ви вирішили пограбувати державне підприємство "Антонов", забрати в них це приміщення, і демонструєте нам лист, що само підприємство говорить, що це в їхніх інтересах. Так, а що вам директор підпише, якщо ви ним керуєте і ви його призначаєте, і ви його звільняєте? Що він проти? Та не може такого бути. Але ж давайте включати державницьку логіку: для чого у підприємства забирати центральну будівлю в центральному місті Києві і пограбовувати його і, по суті, починати ставити крапку в його існуванні. Шукаєте приміщення для антикорупційного суду, то подивіться по державних установах, які є в місті Києві, подивіться, що ви по розпродавали через Фонд гарантування вкладів. Скасуйте ті дії, які ви робили, і там знайдете десятки приміщень для антикорупційного суду. Не грабуйте останнє стратегічне підприємство авіаційне в Україні. Дякую.
Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, слово Юрчишину Ярославу.
Юрчишин Ярослав Романович.
Цей законопроект обов’язково треба підтримувати за основу і в цілому, тому що господарські справи, бюджетні асигнування – це завжди те, що є основою, фактично, незалежності. Незалежність судової системи і окремих її складників – надзвичайно важливий компонент, тому треба голосувати. А ті, хто долучався до розкрадання державних підприємств, які зараз руки заламують, що щось передається не туди, просто оберніться і подумайте, хто це робив. Зараз якраз наводиться порядок, щоб судова гілка влади, яка має бути незалежна, і мала можливість бути незалежна і в господарському форматі. "Голос" голосує за основу і в цілому. Дякую.
Герасимов. Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, шановна президія, шановні колеги! Я дійсно буду підтримувати позицію, яку ми обговорили на комітеті. І сьогодні наш голова комітету говорив про ДП "Антонов". Але ми повинні пам’ятати те, що саме і зобов’язання Київського авіаційного заводу "Авіант" перед державою так само було об’єднано в ДП "Антонов". Ми говоримо сьогодні про зменшення боргів на суму більше як 500 мільйонів, ми говоримо сьогодні про те, що ця позиція, яку ми виставляли на засідання комітету, була підтверджена листом, який сьогодні пані Анастасія демонструвала, що ДП "Антонов" і керівник підписали дану позицію. Разом з тим проектом пропонується врегулювати правовідносини, пов’язані із функціонуванням Вищого антикорупційного суду, ми говоримо про забезпечення приміщенням, включаючи мінімізацію коштів на ремонт, який затверджений бюджетом, який був проголосований цього року. Разом з тим ці зобов’язання, які держава Україна брала перед міжнародним товариством, разом з тим хочу сказати, що коли проходило засідання комітету, був прямий ефір між представником антикорупційного суду, між ДП "Антонов", і ці вимоги, які були поставлені членами комітету, станом на сьогодні є виконані. Разом з тим хочу сказати, що тут і роль повинна бути Кабінету Міністрів України, які повинні врегулювати своєю і юридичною відповідальністю, і своїм юридичним рішенням, щоби дійсно ця заборгованість відповідно була погашена, і навантаження на завод буде зменшено більш як на 500 мільйонів. Цю постанову можна прийняти з техніко-юридичними правками і підтримати цей законопроект. І хочу сказати, що фракція політичної партії "Європейська солідарність" буде підтримувати даний законопроект. Дякую.
Тарута Сергій Олексійович.
Доброго дня, шановні колеги! Дійсно є звернення і керівництва "Антонова", і антикорупційного суду, але якщо взяти суть цього закону, то він ще сирий, і його можна приймати тільки в першому читанні, тому що, на жаль, автори цього закону не прописали, що ця заборгованість, яка буде зменшуватися на вартість цієї будівлі, вона чітко не прописана, коли вона буде зменшуватися – вкінці чи кожний квартал, чи з початку. І тому я пропоную проголосувати його в першому читанні, далі по скороченій процедурі його доопрацювати і далі внести уже на повторне читання, тому що зараз він сирий. Дякую.
Шановні колеги. Колтунович Олександр Сергійович. Всі бажаючі виступили? Всі виступили? Олександр Сергійович.
Дякую, шановний Дмитро Олександрович. Шановні народні депутати, я хочу звернутися до наших виборців. Я, коли вперше побачив цей проект закону на Комітету з питань економічного розвитку, я спочатку зрадів, тому що думав, що слова Президента щодо державної підтримки авіаційної галузі нарешті стали правдою, і ми будемо отримувати і державні замовлення на будівництво літаків, отримання державних літаків з держпідприємства "Антонов" на внутрішні рейси, і у нас буде дійсно авіакомпанія, де будуть обслуговуватися і використовуватися наші літаки. Але що ми бачимо? По своїй суті підтримка державного підприємства "Антонов" зводиться не до розвитку нових коопераційних зв’язків, не до підтримки високотехнологічних секторів національної економіки, не до підтримки авіабудування, не до нарощення експорту літальних апаратів, я хочу сказати, що зараз 0,1 відсотка в експорті – ось який абсурд ви сьогодні пропонуєте. І тому ми його підтримувати не будемо. Дякую.
Шановні колеги, підготуйтесь, будь ласка, до голосування. За основу і в цілому, не буде заперечень? Не буде. А хто проти? "Батьківщина" – проти, "За майбутнє" – проти, "Довіра", "ОПЗЖ" – проти. Добре. Тоді голосуємо за основу і скорочуємо строки. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Поки що не дуже. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про реструктуризацію заборгованості державного підприємства "Антонов" щодо уточнення деяких питань реструктуризації заборгованості з метою створення передумов для забезпечення Вищого антикорупційного суду приміщенням" (реєстраційний номер 3350). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:55:15]] За-251 Рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій та правок і підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 3350). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:55:51]] За-240 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще один законопроект розглядаємо? А як попрацювати всі хотіли. Добре, залишилось 4 хвилини, добре, тоді не заходимо в законопроект. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Дякую всім.