Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 15. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Samo Bevk od 16.00 ure dalje, mag. Branko Grims, Aleš Gulič do 15.00 ure, Kristijan Janc, Jožef Jerovšek, Breda Pečan, Vili Rezman, dr. Mitja Slavinec, Alojz Sok, Cveta Zalokar Oražem in Milenko Ziherl. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O BANKI SLOVENIJE, NUJNI POSTOPEK. Obravnava bo potekala po nujnem postopku. Seznanjam vas, da je čas, predviden za razpravo, 2 uri in 5 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora [[...]]Izvolite.
Podpredsednik, mislim, da gre za tako pomemben zakon, da bi veljalo počakati ali pozvati - ali prekiniti sejo - predstavnike vlade. Zakon o Banki Slovenije ni običajen zakon, tako da predlagam, da ima vlada, če je že zamudila, vendarle uvodno besedo. Hvala.
Kolega Cvikl, vaš proceduralni predlog bi upošteval, ampak medtem se nam je pridružil državni sekretar. Državni sekretar, vas bom kar prosil, da podate stališče vlade o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije. Prosim, da stopite za centralno govornico in v roku dogovorjenega časa podate poročilo.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Slovenija namerava s 1. januarjem 2007 prevzeti evro, zato je potrebno, da izpolni vse kriterije, ki jih določa pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, med katere sodi tudi skladnost nacionalnih zakonodaj, še posebej predpisov, ki urejajo centralno banko. V preteklih konvergenčnih poročilih Evropske komisije in Evropske centralne banke so navedene določene neskladnosti zakona o Banki Slovenije z določili pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V konvergenčnih poročilih naštete neusklajenosti mora Slovenija odpraviti do izdaje naslednjih konvergenčnih poročil, ki sta že v pripravi, saj bo na njuni podlagi Evropska unija presojala, ali Slovenija izpolnjuje pogoje za prevzem evra. Glavni namen zakona oziroma predloga zakona je uskladiti zakon o Banki Slovenije z določbami pogodbe in statuta evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, zlasti v zvezi s pravno integracijo Banke Slovenije v evro sistem. Predlog zakona med drugim spreminja določbe, ki se nanašajo na neodvisnost Banke Slovenije, cilje ekonomske politike, inštrumente denarne politike, upravljane deviznih rezerv, izdajanje in oskrbovanje z bankovci in kovanci ter mednarodno sodelovanje, uvaja tudi pravilen zapis besede evro. Predlog zakona poleg tega z vključitvijo bančnih kreditov v enotni seznam primernih zavarovanj za kreditne operacije evro sistema uvaja tudi register finančnega premoženja. Končno, predlog zakona uvaja še sankcije za kršitve uredbe Evropskega sveta. Na podlagi konvergenčnih poročil predlog zakona odpravlja tudi nedoslednosti v zvezi z neodvisnostjo Banke Slovenije in dokončno ter popolno pravno integrira Banko Slovenije v evropski sistem centralnih bank. V skladu s tem se spreminja 4. člen zakona, ki natančneje določa odnos med primarnim ciljem Banke Slovenije, ki je stabilnost cen in podrejenost obeh sekundarnih ciljev in sicer podpora gospodarski politiki in skrbi za stabilnost finančnega sistema. Na podlagi zahteve po okrepljeni finančni neodvisnosti pri upravljanju z zaupnimi in s sredstvi deviznih rezerv države je spremenjen 27. člen zakona, ki ureja posle, ki jih Banka Slovenije opravlja z Republiko Slovenijo. Prav tako je zakon dopolnjen v delu, ki določa pogoje za predčasno prenehanje mandata člana sveta Banke Slovenije, ker ti niso bili v celoti skladni z določbami statuta evropskega sistema centralnih bank in evropske centralne banke. Na podlagi konvergenčnih poročil je bilo v zakonu tudi treba jasno razmejiti pristojnosti, ki jih bo Banka Slovenije ob uvedbi evra prenesla na evropsko centralno banko in pristojnosti, ki ostanejo Banki Slovenije. Poleg naštetih sprememb, spoštovani poslanci in poslanke, predlog zakona vključuje tudi nekatere spremembe, ki so potrebne iz notranjih, operativnih razlogov oziroma bodo omogočale lažje delovanje Banke Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kot prej rečeno, predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora. Izvolite prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Prav lep pozdrav vsem skupaj. Z vstopom v Evropsko unijo, dne 1. maja 2004, se je Slovenija zavezala, da bo prevzela evro, denarno enoto, ki jo uporablja 12 sedanjih članih Evropske unije. Pred uvedbo evra mora država članica dokazati da izpolnjuje kriterije iz 121. člena pogodbe o ustanovitvi evropske skupnosti za prevzem evra, tako imenovane maastrichtske kriterije. Da jih ponovim še enkrat, ker so zelo pomembni. Inflacija ne sme presegati povprečja inflacijskih stopenj treh članic, držav članic evropske unije, z najnižjo inflacijsko stopnjo za več kot 1,5% točke, dolgoročne obrestne mere ne smejo presegati povprečja dolgoročnih obrestnih mer treh držav članic z najnižjo stopnjo inflacije za več kot 2 odstotni točki, javni finančni primanjkljaj ne sme presegati 3% bruto domačega proizvoda, javni dolg ne sme presegati 60% bruto domačega proizvoda ter vzdrževanje stabilnosti deviznega tečaja v okviru evropskega tečajnega mehanizma RMN2 vsaj dve leti. Seveda pa poleg tega prvi odstavek 121. člena evropske pogodbe našteva med kriteriji za prevzem evra tudi skladnost nacionalnih zakonodaj, vključno s predpisi, ki urejajo centralne banke, in sicer v 108. in 109. členu in statutom evropskega sistema centralnih bank. V konvergentnih poročilih iz oktobra 2004 komisija Evropske unije in Evropske centralne banke ugotavlja določene neskladnosti zakona o Banki Slovenije z določili po tej pogodbi. Ker je neskladnost nacionalnih zakonodaj, ki uporabljajo nacionalne banke zadržek za uvedbo evra, je pred naslednjim konvergentnim poročilom potrebno uskladiti zakon z ugotovitvami iz preteklih konvergentnih poročil. Ta poročila navajajo zahteve po bolj korektni opredelitvi odnosa med primarnim ciljem iz teme evropskih bank, cenovna stabilnost z bolj izrazito hierarhično podrejenostjo obeh sekundarnih ciljev, podpora gospodarski politiki in skrbi za stabilnost finančnega sistema, okrepljena finančna in funkcionalna neodvisnost centralne banke pri opravljanju z zunanjimi sredstvi deviznih rezerv države ter zahtevo po doslednem prevzemanju besedila statuta sistema evropskih bank in Evropske centralne banke glede razlogov za predčasno prenehanje mandata članov organa, odločanje nacionalne centralne banke, z doslednim upoštevanjem statuta in uvedbo koncepta hujše kršitve se omogoča v sodišču evropskih skupnosti, da sama oblikuje standard hujše kršitve. Slovenija se je torej morala odločiti in spremeniti, dopolniti zakon o Banki Slovenije in tako je odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko na svoji 18. nujni seji, 23.3.2006, ta predlog tudi obravnaval. Pri delu odbora so sodelovali predstavnica in predstavnik vlade Republike Slovenije z ministrstvom za finance, predstavnik Banke Slovenije in predstavnik zakonodajno-pravne službe državnega zbora. Zakonodajno-prava služba je pripravila svoje mnenje in pripombe k nekaterim členom predlaganega zakona, ki so se tudi v določeni meri z amandmaji odbora potrdili. Tako je odbor na svoji seji obravnaval in sprejel amandmaje k posameznim členom zakona in na podlagi prvega odstavka 130. člena je glede na sprejete amandmaje na seji pripravljen predlog zakona, ki je sestavni del tega poročila in predlagamo, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije ta državni zbor tudi potrdi in sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam, kolega Starman, za predstavitev poročila odbora. Mi prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Franc Horvat bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite, prosim.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar s sodelavko, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira sprejem predloga zakona, ki pomeni logično posledico vstopa Slovenije v Evropsko unijo in odločitve za prevzem evra kot valute Republike Slovenije. Z novelo zakona Slovenija usklajuje delovanje Banke Slovenije s sistemom evropskih centralnih bank in tako poleg makroekonomskih kriterijev izpolnjuje tudi pomemben formalnopravni pogoj za pridobitev pozitivnih mnenj v konvergenčnih poročilih evropske komisije in Evropske centralne banke, ki jih pričakujemo 16. maja. Novela je pripravljena po naši oceni v skladu s pravnim redom Evropske unije in v skladu s statutom evropskega sistema centralnih bank ter Evropske centralne banke. Pri tem se zavedamo, da se vloga Banke Slovenije pomembno spreminja. Prenehajo veljati določbe o denarni politiki in politiki deviznega tečaja, ker te pristojnosti prevzema Evropska centralna banka. Vendar to ne pomeni, kot mnogi mislijo, da država Slovenija in Banka Slovenija izgubljata vpliv na teh področjih. Banka Slovenije bo enakopravni sestavni del evropskega sistema centralnih bank, guverner Banke Slovenije bo polnopravni član Sveta Evropske centralne banke in bo aktivno, tudi s pravico glasovanja, sodeloval pri sprejemanju vseh pomembnih odločitev, tudi s področja prenesenih pristojnosti. Banka Slovenije tako posredno kot neposredno ne bo brez vpliva na vodenje makroekonomskih politik. Centralna banka ohranja vrsto pomembnih dosedanjih nalog, dobiva pa tudi nove. Pomemben se nam zdi tu predvsem nadzor nad bankami, ki ga bo v novih pogojih možno in potrebno še bolj okrepiti, kar bo koristno za zmanjševanje tveganj, kakovost in varnost poslovanja bank, za konkurenčnost in preglednost ter sploh za razvoj finančnega sistema in ne nazadnje za varstvo potrošnikov. Banka Slovenije bo lahko še bolj učinkovito opravljala funkcijo bankirja države za javni sektor. Novela zakona prinaša Banki Slovenije tudi nekatere nove naloge in krepi dosedanje. Pomembno se nam zdi sodelovanje Banke Slovenije s centralnimi bankami drugih držav in mednarodnimi organizacijami. Pomembna bo vloga Banke Slovenije na področju plačilnih sistemov, finančnih operacij in upravljanja premoženja. Banka Slovenije razpolaga s kakovostnim strokovnim kadrom in bogatimi izkušnjami na ekonomsko- in finančno-analitičnem področju, in to bo omogočilo krepitev zelo koristne informacijske analitične in statistične dejavnosti. Ni nepomembno, da se ne le ohranja, temveč celo povečuje neodvisnost centralne banke v povezavi z Evropsko centralno banko in poročanje državnemu zboru dvakrat letno. Hvala za pozornost.
Hvala vam. Prehajamo na predstavitev stališča poslanske skupine Nove Slovenije. Kolega Ciril Testen, izvolite, prosim.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani predstavniki vlade, poslanke in poslanci. V poslanski skupini Nove Slovenije - Krščansko ljudske stranke podpiramo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije. Predlog zakona sodi v sklop aktivnosti za prevzem evra, ki mu v poslanski skupini ves čas dajemo prednost. Evro postaja slovenska nacionalna valuta v več stopnjah. Prva stopnja predstavlja vstop Slovenije v Evropsko unijo in kmalu zatem tudi v sistem mehanizmov deviznega tečaja RM2. Druga stopnja se je začela z informativnim dvojnim označevanjem cen in se konča 6 mesecev po uvedbi evra v Sloveniji. Zadnjo fazo predstavlja uvedba evra, ki bo sprejeta, ko bo sprejeta odločitev, da Slovenija izpolnjuje pogoje za uvedbo evra. Do tega pa naj bi prišlo predvidoma v juniju 2006. Tretjo stopnjo bo predstavljala dejansko uvedba evra, predvidoma 1. januarja 2007, ko bo evro postal naš denar. Da lahko država članica Evropske unije uvede evro, morajo biti izpolnjeni konvergenčni kriteriji, ki so opredeljeni v členu 121 pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in v protokolu konvergenčnih kriterijih člena 121. te pogodbe. Doslej so naše razprave tekle v glavnem o ekonomskih, izpolniti pa je potrebno tudi pravni konvergenčni kriterij, to je zagotoviti skladnost nacionalne zakonodaje z določbami pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Slovenija je v začetku marca 2006 zaprosila Evropsko komisijo in Evropsko centralno banko za pripravo ločenega poročila o izpolnjevanju kriterijev za prevzem evra. Le to naj bi se že pripravljalo, saj je evropska komisija ministrstvo za finance že zaprosila za posredovanje predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije. V preteklih konvergenčnih poročilih so namreč navedene določene neskladnosti zakona o Banki Slovenije z določili pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Na tej podlagi predlog zakona odpravlja nekatere nedoslednosti v zvezi z neodvisnostjo Banke Slovenije in dokončno ter popolno pravno integracijo Banke Slovenije v evropski sistem centralnih bank. V obdobju od pristopa k Evropski uniji do uvedbe evra je Banka Slovenije še vedno pristojna za vodenje monetarne politike, z uvedbo evra v Sloveniji bo pristojnost za vodenje monetarne politike prenese na evro sistem, katerega del bo takrat postala tudi Banka Slovenije. Predlog zakona tudi natančneje določa odnos med cilji ekonomske politike, spreminja določbe, ki se nanašajo na instrument denarne politike glede upravljanja deviznih rezerv, uvaja pravilen zapis besede evro, svet banke bo odslej sestavljenih iz petih članov. Usklajuje se tudi pogoj za predčasno prenehanje mandata člana sveta, vezano na vključitev bančnih kreditov v enoten seznam primernih zavarovanj, za kreditne operacije evro sistema uvaja register finančnega premoženja. Minister za finance, dr. Andrej Bajuk, je na mednarodni konferenci o prevzemu evra v Sloveniji, 17. marca 2006, poudaril, da se je slovensko gospodarstvo v preteklosti izkazalo kot izjemno kredibilno, ker je z usklajenim delovanjem ekonomskih politik uspelo izpolniti tako imenovane konvergenčne kriterije. Dodal je: "Danes lahko trdimo, da je Slovenija dosegla stabilnost cen, imamo zdrave javne finance, nizke obrestne mere in stabilen devizni tečaj, kar so vse kriteriji za uvedbo skupne evropske valute." V poslanski skupini Nove Slovenije-Krščanske ljudske stranke bomo podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije.
Hvala. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil poslanec Josip Bajc. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnika vlade, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije je posledica dejstva, da si je Slovenija zastavila za cilj prevzem evra s 1.1.2007. Predlagane spremembe zakona o Banki Slovenije se tako nanašajo predvsem na uskladitev zakona z določili pogodbe o ustanovitvi Evropske unije. Poleg maastrichtskih kriterijev mora namreč Slovenija za prevzem evra svojo zakonodajo uskladiti z evropsko in tudi s statutom Evropske centralne banke, kot tudi z Evropsko centralno banko. V zvezi s predlaganim zakonom, po našem mnenju ustrezno opredeljuje celotno stabilnost kot primarni cilj evropskega sistema centralnih bank. Poleg tega predlog zakona postavlja temelje za še večjo finančno in funkcionalno neodvisnost centralne banke pri upravljanju z deviznimi rezervami države in za večjo osebno neodvisnost članov organov odločanja centralne banke. Ureja pa tudi register finančnega premoženja pri Banki Slovenije. Za Slovenijo je prevzem evra prav gotovo strateškega pomena. Slovenija si prizadeva in zaenkrat uspešno izpolnjuje pogoje za prevzem evra s 1.1.2007. Pričakujemo, da bo tako tudi v prihodnje in da bomo prišli na valuto evro v skladu z našimi pričakovanji in željami. Zato tudi podpiramo predlagani zakon, saj v nasprotnem primeru zaradi neusklajenosti zakonodaje evra ne bi mogli prevzeti v predvidenem roku. Poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bomo torej predlog zakona podprli. Od vlade Republike Slovenije pa pričakujemo, da bodo izvedeni tudi vsi ostali potrebni ukrepi, da bo prevzem evra potekal v skladu z zastavljenimi načrti in skupnimi cilji. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine SNS bo predstavil gospod Sašo Peče. Prosim.
Spoštovani prisotni! Marsikatera država članica Evropske unije se je odločila, da ne bo prevzela, torej enotnega denarnega sistema. Ocenili so, da je njihova domača valuta za njih osebno boljša, da za tiste države odraža tako njihovo tradicijo, predvsem pa to, da lahko individualno lažje opravljajo z njihovo nacionalno valuto. Po mojem osebnem prepričanju je, v kolikor se je Slovenija odločila za vstop v Evropsko unijo, kar se je potrdilo na referendumu, tudi prav, da potem prevzamemo oziroma vstopimo tudi v monetarno unijo. Ampak, vprašanje je, za kakšno ceno. Kadarkoli v zadnjem letu sprejemamo akt, ki ima recimo narave javnih financ, je ta akt v celoti podvržen, torej tistemu drugemu cilju, ne več vsebini zakona, ampak izključno izpolnjevanju pogojev za prevzem evra. Hočem povedati, da nam ravno na tem področju oziroma ravno zaradi tega trpijo vsa ostala področja. In mislim, da ne držijo besede, kot jih je v uvodu izpostavil predlagatelj oziroma v imenu predlagatelja državni sekretar in nekateri predstavniki poslanskih skupin, češ, da imamo v Sloveniji stabilne javne finance. Stabilne so samo v tisti meri, kjer izkazujemo s številkami, ko se hvalimo v tujini, ko izkazujemo razmerje ali prehajamo v tisto obdobje, da smo sposobni prevzeti evro. Ampak, po moji oceni bo tovrstno nerealno izkazovanje podatkov zelo drago plačal slovenski državljan oziroma državljanka. Slej ko prej bomo prišli v obdobje, žal bomo prišli v obdobje, ko bomo zaradi tega brezglavega hitenja in zgolj in le priklanjanja tovrstnim kriterijem, ki jih nekateri imenujte konvergenčni kriteriji, seveda naši državljani potegnili kratko na vseh drugih področjih. Govor o stabilnosti javnih financ, o usmerjanju vseh kazalcev javnih financ v zasledovanje tega cilja vemo, da ima že danes negativne posledice. Vemo dejansko, da se je vlada iz tega naslova odločila usmerjati osebno potrošnjo vsakega državljana, ne z uredbo, ne z zakonom, ampak je za to uporabila vse ostale makroekonomske institute, ki jih ima. Kako si lahko drugače predstavljamo obdavčenje obresti? Država je ocenila, ker sama ni sposobna dovolj investirati, da bo poskušala na državljane vplivati na ta način, da bodo ti zmanjšali svoj presežek finančnih sredstev v bankah, zaradi tega, ker je obdavčila obresti in da bodo državljani in državljanke to raje nekam drugam investirali, kam, pa nam zopet narekuje vlada Republike Slovenije z usmerjevalno fiskalno politiko. Vprašanje, če je to to, kar si naši državljani želijo. Jaz osebno ocenjujem, da prevzem evra bi znal pripeljati pozitivne stvari v gospodarstva in na vsa ostala področja življenja v okviru naše države. Vprašanje pa je, če smo za to pripravljeni plačati oziroma sprejeti pot, ki nam jo ponuja ta vlada. Torej, da vsa področja v našem življenju, ali pa vsa področja v Republiki Sloveniji, prilagodimo izključno zasledovanju tega cilja. Mislim, da je v zadnjih treh mesecih minister Bajuk povedal, da je edini cilj, ki ga zasleduje on, evro, da niso drugi cilji. Torej cilji, ki bi se dotikali dejanskega državljana oziroma državljanke, ampak da je edini cilj prevzem evra. Ob tem bi rad povedal, da se mi zdi škoda, da v okviru zakona o banki, ki je žal tako prišel, pa bom citiral, predstavniki vlade, kar so zapisali v Poročevalcu, da gre za uskladitev zakona s pogodbo o ustanovitvi evropske skupnosti in statusom evropskega sistema centralnih bank. Žal mi je, da notri ni poglavja, ki bi v tej fazi in mislim, da je faze omenil že eden izmed mojih predhodnikov, tudi zaščitil, torej končnega odjemalca, najsibo državljana, državljanko, pred neupravičenim dvigom cen. Po moji oceni bi seveda ta zakon v svoji vsebini lahko nosil tudi tisto poglavje, ki bi pa izražalo skrb zakonodajalca in pa izvršilne veje oblasti in da ta zakon ne bi bil zgolj izpeljan [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]iz Evropske unije. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Ivan Jelen. Trenutek prosim, gospod Jelen. Izvolite. Proceduralno vprašanje?
Ja gospod predsednik. Vmes, ko seveda poslanske skupine predstavljajo stališče, se je pojavila dilema, ali imamo v dvorani tudi ustreznega zastopnika vlade. Poročevalec št. 28 namreč pravi, da naj bi vlado danes zastopal bodisi dr. Andrej Bajuk, bodisi Žiga Lavrič, državni sekretar, poudarjam, v ministrstvu za finance, bodisi gospa Katja Božič, v.d. generalne direktorice ministrstva za finance. Predpostavljam, da imamo tukaj samo gospod Katjo Božič. Res pa je, kot so me ravnokar obvestili, ne vem pa, če to poznate vsi poslanci, ali smo to dobili vsi poslanci, da naj bi, glede na obvestilo gospoda Predaliča pri delu državnega zbora pri točki predlog zakona sprememba dopolnitev zakona o Banki Slovenije, nujni postopek, sodeloval tudi mag. Andrej Šircelj, državni sekretar v kabinetu predsednika vlade. Poudarjam, državni sekretar v kabinetu predsednika vlade Republike Slovenije. Postavlja se vprašanje, zato predlagam, da seveda gospod predsedujoči, vi tolmačite ustrezni poslovnik, ali je izpolnjen pogoj četrtega odstavka 235. člena, ki pravi, da v primeru odsotnosti ali zadržanosti nadomešča ministra državni sekretar ali predstojnik organa v sestavi ministrstva. Dilema je namreč, da je gospod Šircelj državni sekretar v kabinetu predsednika vlade Republike Slovenije. Ta zakonska materija pa je zakonska materija ministrstva za finance. V poslanskem klubu Liberalne demokracije nočemo delati težave pri obravnavi tako pomembnega zakona. Čudi nas, seveda, da niti gospod Bajuk, niti gospod Lavrič, kaj šele predsednik vlade, se niso odločili, da bi pri tako pomembnem zakonu eventualno sodelovali. Dilema je samo, ali je glede na to posebno situacijo, ki jo imamo v tej vladi, seveda, gospod Šricelj kot državni sekretar v kabinetu predsednika vlade Republike Slovenije tisti, ki v skladu s četrtim odstavkom 235. člena lahko nadomešča ministra za finance, četudi ni državni sekretar v ministrstvu za finance. Jaz imam tukaj dilemo. Vesel pa sem, da me je strokovna služba državnega zbora obvestila, da je prišlo ustrezno obvestilo v državni zbor, da bo sodeloval [[....]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] seveda tudi gospod Šircelj, vendar prosim, če se lahko ta dilema razčisti in če se lahko to obvestilo da tudi vsem poslancem. Hvala.
Kolega Cvikl, hvala za vaš proceduralni predlog oziroma proceduralno razpravo, če lahko tako rečem. Jaz moram reči, da sem sploh vesel, da, za razliko od včeraj, danes vlade ni bilo potrebno čakati 45 minut, ampak tu ne sme ostati. Je pa res, da poleg člena, ki ste ga omenjali vi, kolega Cvikl, mislim, da je smiselno upoštevati tudi 66. člen, ki pravi, da lahko na začetku obravnave vsake točke poda predlagatelj oziroma njegov predstavnik dopolnilno obrazložitev. Verjamem, da je v tem primeru dopolnilna obrazložitev bila podana, da če se je vlada odločila, da ne pošlje sodelavca v okviru ministrstva za finance, ampak v okviru vlade, je pač to njihova odločitev. V kolikor pa bodo pripombe na predstavljeno poročilo, pa bom upošteval morebitne predloge, ki se bodo nanašali na vsebino. Nadaljujemo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Besedo dajem kolegu Ivanu Jelenu, da predstavi stališče poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poslanke in poslanci, spoštovani državni sekretar! V poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije podprli. V poslanski skupini DeSUS ugotavljamo, da novela zakona, ki vsebuje 45 členov, implementira statut evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke glede pravne vključitve Banke Slovenije v evrobančni sistem. Pri tem se zavedamo, da to usklajevanje našega z evropskim pravnim redom poteka zaradi prevzema evra, tako, da bodo vsa dosedanja neskladja ustrezno korigirana. Tako se določa prihodnji status Banke Slovenije s 1.1.2007 in opredeljenost njenih bodočih pristojnosti in nalog do evropskega sistema centralnih bank. Torej neodvisnost Banke Slovenije prehaja v odvisnost do evropskega sistema centralnih bank, tako v okviru ekonomske politike, vpliva sprememb na instrumente denarne politike glede upravljanja deviznih rezerv, oskrbe z bankovci in kovanci kot mednarodnega sodelovanja. Ob tem se po našem vedenju spremeni primarni cilj stabilnost cen, gospodarska politika in stabilnost finančnega sistema sekundarnega cilja, sekundarna cilja pa postaneta podrejena evro sistemu. Poleg tega predlog uvaja tako imenovani register finančnega premoženja, v katerem se zagotavlja možnost uporabe takšnega premoženja za zavarovanje terjatev Banke Slovenije ter evropskega sistema centralnih bank iz naslova denarne politike. Predlagana novost je tudi sestava sveta Banke Slovenije, ki ga bo po novem sestavljalo 5 članov, guverner in štirje vice guvernerji, prej 9, guverner, 4 vice guvernerji in 4 člani. In to zmanjševanje bo potekalo postopoma. Te predlagane spremembe izvirajo predvsem iz zahtevkov konvergenčnih poročil evropske centralne banke in pristojne komisije, ki sta zahtevali popolno integracijo Banke Slovenije v evropski sistem centralnih bank zaradi uvedbe evra kot naše bodoče nove valute in položaja oziroma odvisnosti od Banke Slovenije. Temu primerno so zagotovljena tudi sankcije za kršitve določb, opredeljene s statutom evropskih centralnih bank. Evropska centralna banka bo poskrbela tako za pravila kot za zaščito tega kompleksnega sistema, katere del oziroma član postaja tudi Banka Slovenije, sicer bo za kršitve pristojno evropsko sodišče. V naši poslanski skupini DeSUS menimo, da se v predlagani noveli jasno opredeljene in razmejene pristojnosti Banke Slovenije do evropskega sistema centralnih bank, kot tudi pristojnosti, ki ostanejo Banki Slovenije z uvedbo in dokončnim prevzemom evra. Kljub tako popolnemu predlogu v poslanski skupini smatramo, da je potrebno terminološko poenotenje evra, evro kot denarna enota, v skladu z zakonom o uvedbi evra. V poslanski skupini DeSUS smo prepričani, da bo Slovenija kot bodoča članica evro centralno-finančnega sistema spoštovala evropska merila, ki veljajo za vse članice evropskega sistema centralnih bank enako. Tako si posamezna nacionalna zakonodaja ne more privoščiti prilagajanja oziroma še tako minimalnega odstopanja od skupno veljavnih normativov, saj bi lahko vsaka nacionalna poteza privedla do nejasnosti na evropskem nivoju oziroma do svojstvene interpretacije. Na podlagi navedenega bomo v poslanski skupini DeSUS podprli dopolnjen predlog zakona o Banki Slovenije.
Hvala. Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil poslanec Rudi Veršnik. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pred nami je predlog zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o Banki Slovenije. Kot nam je vsem že znano, namerava Slovenija 1.1.2007 prevzeti evro, zato je potrebno zakon o Banki Slovenije uskladiti s pogodbo o ustanovitvi evropske skupnosti in statutom evropskega sistema centralnih bank in evropske centralne banke do prevzema evra. Spremembe in dopolnitve zakona o Banki Slovenije je potrebno sprejeti do konca aprila 2006, ker bo le tako uskladitev zakona o banki Slovenije upoštevana v konvergenčnih poročilih evropske komisije in Evropske centralne banke, ki bosta izdana v letu 2006. Glede na to, da je Slovenija v začetku marca 2006 zaprosila evropsko komisijo in Evropsko centralno banko za pripravo ločenega poročila o izpolnjevanju kriterijev za prevzem evra, je potrebno predlog sprejeti že na tej marčevski seji, saj evropska komisija in Evropska centralna banka za Slovenijo že pripravljata omenjeno poročilo. V preteklih konvergenčnih poročilih evropske komisije in evropske centralne banke so navedene določene neskladnosti zakona o Banki Slovenije z določili pogodbe o ustanovitvi evropske skupnosti. Slovenija odpravlja neusklajenosti v tem predlogu zakona o Banki Slovenije. Tako usklajen zakon bo podlaga za presojo, ali Slovenija izpolnjuje pogoje za prevzem evra ali ne. Predlog zakona spreminja določbe, ki se nanašajo na neodvisnost Banke Slovenije, na instrumente denarne politike glede opravljanja deviznih rezerv, na cilje ekonomske politike ter oskrbovanje z bankovci in kovanci in mednarodno sodelovanje. Zakon tudi uvaja pravilen zapis besede evro. V zvezi z izključitvijo bančnih kreditov v enotni seznam, vključitvijo v enotni seznam primernih zavarovanj za kreditne operacije evrosistema, se uvaja tudi register finančnega premoženja. Spreminja se tudi postopek izbora revizorja Banke Slovenije. Po vstopu v evrosistem se revizija Banke Slovenije izvaja v skladu z določili statuta evropskega sistema centralnih bank in evropske centralne banke. Naj dodam še, da predlog zakona uvaja tudi kršitve za sankcije, uredbe sveta 2182 in 2183/2004 o medaljah in žetonih podobnih evro kovancu. Poslanci Slovenske demokratske stranke smo opozarjali na 17., 27. in 41. člen tega zakona. 17. člen obvezuje vse člane sveta Banke Slovenije, odvezuje vse člane Banke Slovenije o uporabi določil zakona, ki ureja preprečevanje korupcije in se nanaša na predčasno prenehanje mandata. Od avtorja zakona in predstavnikov Banke Slovenije smo dobili zadovoljiv odgovor, da so člani upravljavskega telesa Banke Slovenije po zakonu o preprečevanju korupcije tako kot vsi ostali funkcionarji, dolžni poročati, vendar samo neporočanje ne more biti podlaga za sankcije po tem zakonu. Sankcije za te funkcionarje so izključno opredeljene v samem statutu. V 27. členu je opredeljen postopek revidiranja Banke Slovenije, ki se v predlogu tega zakona v celoti prenaša na pravilna statuta evropskega sistema centralnih bank in evropske centralne banke, kar pomeni, da država Slovenija s tem izgublja nadzor nad poslovanjem banke Slovenije. V obravnavanem zakonu o Banki Slovenije se zmanjšuje tudi število članov te ustanove iz devet na pet članov. Zaradi našega izrednega interesa po čimprejšnji izpolnitvi vseh pogojev za prevzem evra, sprejemamo zakon po nujnem postopku. Poslanci Slovenske demokratske stranke bomo omenjeni zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo še na predstavitev stališča poslanske skupine Liberalne demokracije. Mag. Milan M. Cvikl, izvolite.
Gospod predsedujoči, državni sekretar, poslanske in poslanci. V poslanskem klubu Liberalne demokracije podpiramo zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije. Dovolite, da spregovorim o vsebini, o proceduri in pa predvsem o odnosu do nove mednarodne oblasti. Najprej velja seveda povedati, da bi danes moral biti tukaj praznik, praznik zato, ker se poslavljamo od 15 letnika. Oktobra letos bo slovenski tolar imel 15 let in danes pravzaprav v tem državnem zboru zadnjič izvajamo katerikoli akt, povezan s tem 15 letnikom. Hkrati s sprejemom tega zakona v državnem zboru zaključujemo kakršnokoli proceduro z zakonodajo, povezano z denarno politiko. Sprejeli bomo evro in v kolikor seveda ne bo šlo nič narobe do 1. januarja 2007 bomo z uveljavitvijo tega zakona imeli močnejšo centralno banko. Ta centralna banka bo sestavni del evropskega centralno bančnega sistema in njena vloga se bo okrepila. V kolikor do konca procedure sprejemanj tega zakona ne bo predložen nobeden amandma, potem bo tudi tako. Drugo glede vsebine. Dovolite, da seveda povem, res je, Slovenija je očitno v preteklih 15-ih letih dobro izvajala javno-finančno politiko, dobro izvajala denarno politiko in program, ki je bil sprejet konec novembra 2003, program takratne vlade Republike Slovenije in Banke Slovenije se je dobro izvrševal. Kljub temu pa bi rad opozoril, da javno-finančno stanje ni tako, ga ne bo mogoče v nadaljevanju ohranjati na ravni, kot je danes. Pri tem je zelo pomembno poudariti, da ni povsem res, da je maastrichtski kriterij glede javno finančnega deficita 3%, ampak je to 3% na dnu poslovnega ciklusa. Ker Slovenija v zadnjih letih raste 4,2% v letu 2004, 3,9% v letu 2005, bi bilo ustrezno, da bi bil javnofinančni primanjkljaj nižji, kot ga imamo danes, nekaj pod 2-odstotni točki. Tako, da velja poudariti, da javnofinančni primanjkljaj 3 ali minus 3% je dovoljen samo takrat, kadar smo na dnu poslovnega cikla. In ker nas Evropska unija preko evropskega komisarja opozarja na resne probleme, povezane z odločitvami v tem državnem zboru v lanskem letu, velja tudi v nadaljevanju paziti, da bomo lahko skrbeli za javnofinančno stabilnost, ker bomo samo tako dober sestavni del evropskega monetarnega sistema. In na koncu še o proceduri sprejemanja. Nesprejemljivo je, da potem, ko je gospod Bajuk nekje med 3. in 6. decembrom 2004 izvedel primopredajo z ministrom za finance in je že takrat vedel, da je treba sprejeti spremembe zakona o Banki Slovenije, pride s spremembami zakona o Banki Slovenije tako rekoč dan pred sejo kolegija predsednika državnega zbora. 16. marca popoldne, petnajst do petih, je zakon prišel v državni zbor, za odločanje na kolegiju naslednji dan, da se ta zakon uvrsti po nujnem postopku na to redno sejo. Jaz si ne predstavljam, kaj bi bilo, če bi katerakoli poslanska skupina izrabila poslovniške možnosti in zahtevala, kar je sicer v tem državnem zboru očitno že kar normalno, da se upošteva ustrezen petdnevni rok. Tega zakona danes ne bi mogli obravnavati. Zakaj je vlada potrebovala eno leto, da je pripeljala v državni zbor ta zakon, nam ni poznano. Vendar, poslanke in poslanci [[opozorilni znak za konec]] , če smo v predvojnem času prvi zakon o Banki Slovenije sprejemali po rednem postopku, ne razumemo, zakaj nujni postopek. Edino, kar vemo, je, da ta vlada slabo, nekoordinirano [[...]]
Kolega Cvikl, čas! Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, v okviru točke glasovanj, pol ure po končani 22. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 19.40 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O FINANČNIH KONGLOMERATIH. Ob tem vas seznanjam, da je čas, predviden za obravnavo te točke, 1 ura in 27 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite, prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o finančnih konglomeratih vsebuje prenos direktive evropskega parlamenta in sveta z dne 16. decembra 2002, in sicer o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic, investicijskih družb v finančnih konglomeratih, predstavlja dopolnitev oziroma nadgradnjo obstoječega nadzora poslovanja treh sektorjev finančnega sektorja, in sicer bančnega, zavarovalniškega in sektorja trga vrednostnih papirjev, kadar so posamezne nadzorovane osebe, to so banke, zavarovalnice, pozavarovalnice, pokojninske družbe, borzno posredniške družbe in družbe za upravljanje, ki so iz navedenih sektorjev zaradi kapitalskih, upravljavskih, poslovnih in drugih povezav del finančnega konglomerata. Z uveljavitvijo predlaganega zakona se bo s 1. januarjem 2007 v Sloveniji začel izvajati dopolnilni nadzor nad nadzorovanimi osebami v finančnih konglomeratih. Osnovni namen oziroma cilji dopolnilnega nadzora so predvsem zmanjševanje tveganj, ki so povezana s poslovanjem nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu in s tem se zagotavlja večja stabilnost finančnega sistema. Poleg tega je namen tudi dopolnilni nadzor, ki se nanaša predvsem na nadzor nad izpolnjevanjem kapitalskih zahtev, nadzor nad pomembnimi posli v skupini in koncentracijo tveganj nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu, na zagotavljanje pravilnega delovanja notranjega nadzora, na primernost lastniške strukture nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu in nadzor glede primernosti oziroma strokovne usposobljenosti članov uprav mešanih finančnih holdingov. Namen zakona je tudi povečati učinkovitost nadzora nad nadzorovanimi osebami iz različnih finančnih sektorjev, kadar so te del finančnega konglomerata, in sicer na osnovi tesnejšega medsebojnega sodelovanja in izmenjave informacij med koordinatorjem, tako imenovanim glavnim nadzornikom finančnega konglomerata, ki je pristojen za dopolnilni nadzor nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu in drugimi nadzorovanimi organi, ki so pristojni predvsem za posamičen ali konsolidiran nadzor posameznih nadzorovanih oseb. V zakonu je tudi posebej opredeljeno obvezno predhodno posvetovanje vseh udeleženih nadzornih organov znotraj konglomerata pred sprejemom pomembnih odločitev, ki se nanašajo na spremembe v delničarski organizacijski in vodstveni sestavi nadzorovanih oseb finančnega konglomerata, ali v povezavi z izrednimi ukrepi nadzornih organov. Prav tako zakon zahteva, da morajo koordinator in drugi udeleženi nadzorni organi za vzpostavitev in učinkovito izvajanje dopolnilnega nadzora posameznega finančnega konglomerata skleniti med seboj dogovor o koordinaciji. Namen tega zakona je tudi povečati preglednost in varnost delovanja slovenskega finančnega trga, kot sestavnega dela enotnega trga na območju držav članic evropskih skupnosti. Hvala lepa za pozornost.
Hvala vam. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na svoji 16. seji, dne 15.3.2006, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o finančnih konglomeratih, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem predložila vlada Republike Slovenije. Na seji je bilo posredovano mnenje zakonodajno-pravne službe k mnogim členom. Odbor je večino pripomb upošteval pri oblikovanju, sprejemanju svojih amandmajev, ki so navedeni kasneje. Odboru je bilo posredovano tudi dodatno gradivo. Pripombe Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov z dne 6.3., amandmajski predlog Banke Slovenije z dne 14.3., amandmajski predlog ministrstva za javno upravo z dne 14.3. Do izteka rokov za vložitev amandmajev k predloženem zakonu kvalificirani predlagatelji niso vložili amandmajev. Na seji so sodelovali predstavniki vlade Republike Slovenije, Banke Slovenije ter zakonodajno-pravne službe. V razpravi je v posameznih členih oziroma predlogih za amandmaje odbora bil v zvezi z določbo 35. člena podan predlog, da se pri podrobnejši določitvi vsebine revizijskega pregleda in revizijskega poročila predvidi tudi sodelovanje ministra za finance s Slovenskim inštitutom za revizijo, ker je namreč predlagatelj zakona v tej zvezi predvidel le sodelovanje z Banko Slovenije, Agencijo za trg vrednostnih papirjev in Agencijo za zavarovanje in nadzor. Inštitut v skladu z zakonom o revidiranju izdaja slovenske računovodske standarde in njegovo sodelovanje je s tega vidika, kot tudi z vidika upoštevanja stroke nujno potrebno. Potem pa je v zvezi z določbo 58. člena, ki se nanaša na izražene vrednosti v evrih bil podan predlog, da se zapis naziva skupne evropske valute uskladi z že ratificirano pogodbo o ustavi za Evropo tako, da se v besedilu tega člena beseda evro z "v" nadomesti z besedo euro z "u". Odbor je oba navedena predloga upošteval pri oblikovanju in sprejetju svojih amandmajev k 35. in k 58. členu, ki smo ju kasneje sprejeli. Glede amandmajskega predloga Banke Slovenije za spremembo 20. člena, ki se nanaša na ureditev vseh možnih življenjskih situacij v primeru določitve koordinatorja in s katerim se ministrstvo za finance strinja, je bilo v razpravi izraženo stališče, da ta predlog ne rešuje vseh primerov in s tega vidika ni sprejemljiv. Ob tem je bilo poudarjeno, da v Sloveniji ne bomo imeli veliko finančnih konglomeratov, zato je toliko bolj pomembno odgovoriti na vprašanje, kdo bo pri sprejemanju njihove lastniške strukture tisti, ki bo koordinator in ki bo izvajal nadzor. Opozorjeno je bilo tudi na določbo 26. člena, ki se nanaša na izračun dopolnilnih kapitalskih zahtev nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu in se bodo seveda pojavile oziroma zahtevale kasneje, ko bodo ti finančni konglomerati oblikovani. Odbor je sprejel na podlagi pripomb zakonodajno-pravne službe, amandmajskih predlogov Banke Slovenije in ministrstva za javno upravo, ter predlogov, podanih v razpravi celo vrsto amandmajev, ki jih ne bom našteval. Na koncu je glede na sprejete amandmaje in na podlagi prvega odstavka 133. člena državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so seveda vsi sprejeti amandmaji vgrajeni. Predlagam, da tak predlog zakona državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil poslanec Ciril Testen. Izvolite.
Lepo pozdravljeni še enkrat! Direktiva 2002/87 evropskega parlamenta in sveta, z dne 16.12.2002, se nanaša na finančne konglomerate. Direktiva se nanaša na dopolni nadzor kreditih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb, predstavlja nadgradnjo nadzora poslovanja. Z uveljavitvijo zakona o finančnih konglomeratih in sprejemom podzakonskih predpisov se bo začel s 1.1.2007 tudi v Sloveniji izvajati dopolnilni nadzor nad zavarovanimi osebami. Glavni namen dopolnilnega nadzora je zagotoviti obvladovanje in posledično zmanjšanje tveganj, povezanih z nadzorovanimi osebami. Dodatni nadzor se predvsem nanaša na izpolnjevanje kapitalske ustreznosti, koncentracije tveganj nad zavarovanih oseb, pravilno delovanje notranjih kontrol, pravilno upravljanje s kapitalom in tveganji, primernost lastniške strukture in strokovno usposobljenost članov uprav mešanih finančnih holdingov. Ojačati učinkovitost nadzora nad zavarovanimi osebami iz različnih finančnih sektorjev, kadar so te del finančnega konglomerata. Tu je pomembno sodelovanje in izmenjava informacij med koordinatorjem pristojnim za dopolnilni nadzor v konglomeratu in drugimi nadzornimi organi, pristojnimi za posamičen nadzor. Posebej je opredeljeno tudi medsebojno usklajevanje vseh udeleženih nadzornih organov pred sprejemom pomembnih odločitev, ki se nanašajo na spremembe v delničarski, organizacijski ali vodstveni sestavi konglomerata. Koordinator in drugi udeleženi organi morajo po predlogu zakona skleniti med seboj dogovor o koordinaciji. Eden od bistvenih ciljev sprejema predlaganega zakona je tudi povečati preglednost in varnost delovanja slovenskega finančnega trga kot sestavnega dela enotnega finančnega trga na območju Evropske skupnosti. Za slovenski finančni trg je sedaj značilno, da ima stabilen trend rasti in da je delež poslovanja v bruto domačem proizvodu konec leta 2004 predstavljal že 130%. Za zavarovalnice, kot tudi za banke, je v Sloveniji značilna visoka tržna koncentracija. V preteklosti je bilo povezovanje v Sloveniji vezano izključno na kapitalske povezave. Po oceni delovne skupine, ki je pripravljala zakone, je bil v Sloveniji v letu 2004 ugotovljen en finančni konglomerat. Glede na že izpeljane in predvidene spremembe lastniške strukture je predvideno, da lahko nastane v prihodnje še eden ali dva. Osnovni motiv za finančno povezovanje je povečanje prihodkov in zmanjševanje stroškov, na kar pritiskajo delničarji in tudi moderna tehnologija to omogoča. Zaradi zahtevnosti direktive je do 25.10.2005 v svojo zakonodajo vgradilo direktivo samo 11 držav članic Evropske unije. Je pa dodaten nadzor nad finančnimi konglomerati nujen, ker jih je v Evropski uniji iz dneva v dan več. V poslanski skupini Nove Slovenije-Krščansko ljudski stranki bomo predlog zakona podprli, ker menimo, da je dodaten nadzor za stabilnost finančnega trga potreben.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Poslanec Josip Bajc, izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Zakon o finančnih konglomeratih v naš pravni sistem implementira direktivo o dopolnjenem nadzoru kreditnih investicij zavarovalnic investicijskih družb v finančnem konglomeratu. Gre za direktivo evropskega parlamenta in sveta iz leta 2002, ki uvaja dodaten nadzor bank, zavarovalnic, pozavarovalnic, pokojninskih družb, borzno-posredniških družb in družb za upravljanje, kadar so le-te del finančnega konglomerata. Ta ureditev je nujna zlasti zaradi odpiranja mej znotraj Evropske unije in dejstva, da je vedno več zavarovalnic, bank in drugih finančnih institucij, ki delujejo izven meja svojih držav. Predlog zakona tako zagotavlja obvladovanje tveganj, ki so povezana s poslovanjem nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu, in tako zagotavlja večjo stabilnost finančnega sektorja. Na podlagi obravnavanega zakona se bo lahko povečal nadzor in transparentnost ter varnost delovanja slovenskega finančnega trga. Sprejemamo torej zakon, ki je po eni strani nujen, ker imamo sprejeto direktivo, ki nam to nalaga. Po drugi strani pa bo predlagani oziroma obravnavani zakon pripomogel k varnosti delovanja finančnega trga tudi v Republiki Sloveniji. V Slovenski ljudski stranki menimo, da je zakon dobro pripravljen in da na ustrezen način ureja nadzor družb v finančnem konglomeratu. Predpisuje namreč potrebne metode in postopke, opredeljuje pojme in vzpostavlja pogoje za zanesljiv, pregleden in učinkovit sistem upravljanja s kapitalom in tveganji nadzorovanih oseb na ravni finančnih konglomeratov. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlagani zakon podprli. Hvala.
Hvala vam. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine DeSUS. Poslanec Ivan Jelen, izvolite, prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani! V poslanski skupini DeSUS bomo vladni predlog zakona o finančnih konglomeratih podprli. Vladni zakon prinaša evropsko direktivo o dodatnem dopolnilnem nadzoru kreditnih posojilnih ustanov, institucije banke, zavarovalnic in investicijskih družb. V poslanski skupini menimo, da usklajevanje z evropsko direktivo prinaša v naš finančni prostor novo finančno obliko, ki dopolnjuje in nadgrajuje sedanji nadzor poslovanja finančnih sektorjev, bančnega, zavarovalnega in trga vrednostnih papirjev, ko so posamezne nadzorne osebe del finančnega konglomerata. Zavedamo se namena zakona, ki predvideva dopolnitev nadzora v smislu obvladovanja in zmanjševanja tveganj v povezavi s poslovanjem nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu. Obenem pa je potrebno zagotoviti večjo stabilnost finančnega sistema. V Evropski uniji finančni konglomerati zavzemajo, predstavljajo pomemben tržni delež: Belgija, Nizozemska, Finska, na zadnjih mestih Nemčija, Španija, Avstrija. Bistvene novosti predlaganih rešitev se kažejo predvsem v merilih za ugotavljanje obstoja finančnega konglomerata, določitev obvladovanja tveganja, nadzor nad izpolnjevanjem predpisane kapitalske ustreznosti, koncentracijo tveganj v finančni skupini, poslov v skupini, izpolnjevanje pogojev za imenovanje članov uprave mešanega finančnega holdinga in odpoklic le-tega, sodelovanje in izmenjava informacij med pristojnimi in nadzornimi organi. Ta merila so nedvomno prilagojena velikosti nacionalne ekonomije. Za opravljanje funkcije nadzornika Banka Slovenije, agencija za trg vrednostnih papirjev in agencija za zavarovalni nadzor bo potrebno prevzeti več obveznosti, medtem ko dodatnega dela z nadzorovanci ne bi imeli. Pri izbiri in določitvi vodje organa bo praviloma izbran tisti nadzorni organ, ki dosega največji delež v konglomeratu na finančnem trgu. Sedaj pogoje izpolnjujeta Zavarovalnica Triglav in A Banka. Zakon opredeljuje tudi tesnejše medsebojno korporativno delo nadzornih organov iz različnih finančnih sektorjev in različnih držav članic. V poslanski skupini DeSUS menimo, da storitve finančnih konglomeratov ponujajo uporabniku enkratno, predvsem pa sprejemljivo in odgovorno rešitev. Prednost ureditve finančnih konglomeratov se kaže predvsem kot dobljena storitev na tako imenovanem "vse na enem mestu". Uporabniku je pomembna nedvomno višina cene, za katero so se pripravljeni pogajati. Obenem ni izključujoča enostavnost, hitra dostopnost, nudenje finančne storitve. V poslanski skupini lahko z gotovostjo trdimo, da je potrebno uskladitev te terminologije s terminologijo dejavnosti gospodarskih družb, zavarovalništva, trga vrednostnih papirjev in investicijskih skladov in družb za upravljanje ter opredelitev nekaterih na novo uporabnih institutov, evro ali avro, glavni posel, redna dejavnost, osnovna dejavnost, opredelitev, kolektivni naložbeni podjemi za vlaganje v prenosljive vrednostne papirje, organi vodenja ali nadzora, enotno pojmovanje uprave, nadzornega sveta in upravnega odbora. Po našem mnenju bi morali biti v materialnih določbah zakona vsi zneski navedeni v veljavni denarni enoti Republike Slovenije, torej v tolarjih. Potrebna je precizna določitev rokov oziroma veljavnost le-teh. V okviru revizijskega pregleda in revizijskega poročila v 35. členu v poslanski skupini smatramo, da je nujno potrebno vključiti slovenski institut za revizijo, ki bo skupaj z ministrom za finance sodeloval v Banki Slovenije. Glede na to, da smo majhna država, predvidevamo, da ne bomo imeli veliko finančnih konglomeratov, pa kljub temu je potrebno zakonsko omogočiti in zagotoviti korektno in transparentno poslovanje. Pri tem opozarjamo na prihodnje spremembe lastniških struktur podjetij. V poslanski skupini DeSUS smo prepričani, da bomo v tem zakonu povečali preglednost, nadzor in varnost nad delovanjem slovenskega finančnega trga, ki predstavlja tudi sestavni del evrofinančnega trga. Na podlagi navedenega bomo v poslanski skupini DeSUS podprli dopolnjen predlog zakona o finančnih konglomeratih.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine SDS. Kolega Bojan Starman, izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Globalizacija finančnih trgov, pogojena z liberalizacijo nacionalnih finančnih trgov in ukinitvijo pravnih ter drugih omejitev upravljanja finančnih storitev med državami, zlasti v evropskem prostoru, je omogočila razvoj in delovanje finančnih konglomeratov znotraj in izven posameznih držav, ki obvladujejo celoto finančnih storitev, predvsem na področju bančništva, zavarovalništva in storitev, povezanih z vrednostnimi papirji. Prav zaradi tega je bila na ravni Evropske unije sprejeta direktiva 2002/87, saj je zaradi prepletenih medsebojnih kapitalskih povezav in možnih različnih transakcij ter pomanjkljivega nadzora tovrstnih finančnih skupin lahko ogrožena stabilnost celotnega finančnega sistema v posamezni državi in tudi širše. Za odkrivanje, merjenje ter spremljanje tveganj, ki izvirajo iz kapitalskih ter drugih povezav nadzorovanih in nenadzorovanih oseb v finančnega konglomeratu, je potrebno predpisati metode za ugotavljanje kapitala in dopolnilnih kapitalskih zahtev nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu ter postopke spremljanja izpolnjevanja dopolnilnih kapitalskih zahtev, opredeliti pomembne posle v skupini po vrednosti in vrsti ter pomembnejše koncentracije tveganj oziroma izpostavljenosti oseb v finančnem konglomeratu različnim tveganjem. Prav tako pa je potrebno vzpostaviti zanesljiv, pregleden in učinkovit sistem upravljanja s kapitalom in tveganji nadzorovanih oseb na ravni finančnega konglomerata. V finančnem konglomeratu morajo imeti tudi ustrezne sistem notranjih kontrol za pripravo in posredovanje informacij za namen dopolnilnega nadzora. Zagotovljena mora biti tudi pregledna lastniška struktura oseb v finančnem konglomeratu ter usposobljenost in primernost članov uprave mešanega finančnega holdinga. Slovenska demokratska stranka bo predlagani zakon seveda podprla, saj vsebuje vse te elemente, ki sem jih prej našel, in zagotavlja oziroma povečuje varnost finančnega poslovanja v naši državi in seveda tudi v okviru evropskega sistema. Zakon prinaša prenos prej omenjene direktive 2 dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih služb pri finančnem konglomeratu in predstavlja dopolnitev oziroma nadgradnjo obstoječega nadzora poslovanja treh sektorjev finančnega sektorja: bančnega, zavarovalniškega in sektorja trga vrednost papirjev, kadar so posamezne nadzorovane osebe iz navedenih sektorjev banke, zavarovalnice, pozavarovalnice, pokojninske družbe, borznoposredniške družbe in družbe za upravljanje zaradi kapitalskih, upravljavskih, poslovnih in drugih povezav del finančnega konglomerata. Z uveljavitvijo predlaganega zakona in na njegovi podlagi z danimi podzakonskimi predpisi se bo s 1.1.2007 v Sloveniji začel izvajati dopolnilni nadzor nad zavarovanimi osebami, ki so del finančnega konglomerata, ugotovljenega v skladu z merili in določili tega zakona. Še enkrat. Slovenska demokratska stranka bo omenjeni predlog podprla. Hvala lepa.
Hvala vam. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Mag. Milan M. Cvikl, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Gospod državni sekretar, gospa Bornikova, poslanke in poslanci, odsotne poslanke in pa prisotni poslanci. Liberalna demokracije Slovenije, poslanski klub podpira namen tega zakona, ker se naj bi s tem zakonom zagotovil obvladovanje tveganj, ki so povezana s poslovanjem nadzorovanih oseb finančnih konglomeratov. Tako se naj bi zagotovila večja stabilnost finančnega sektorja. S sodelovanjem pristojnih nadzornih organov in pa koordinatorja se naj bi povečalo učinkovitost nadzora nad nadzorovanimi osebami iz različnih finančnih sektorjev, kadar so le-te del finančnega konglomerata. Prav tako se naj bi povečala preglednost in varnost delovanja finančnega trga v Republiki Sloveniji kot sestavnega dela enotnega finančnega trga. Vse to pravim v pogojniku zato, ker se bojimo, da s pravzaprav hitro razpravo in pa hitrim sprejemanjem tega zakona, ki smo ga sicer na matičnem delovnem telesu nekoliko spremenili, ne bomo v polni meri uspeli implementirati določil direktive o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij. To še posebej velja, ker je potrebno dopolniti veljavni in v praksi premalo uporabljen posamični in konsolidiran nadzor nadzorovanih oseb, še posebej to v Sloveniji velja za posamezne družbe, ki deluje na ali v povezavi s trgom vrednostnih papirjev. Tukaj mislimo predvsem na borzno posredniške družbe in družbe za upravljanje. V Liberalni demokraciji podpiramo načela zakona, kot so načelo transparentnosti, načelo preprečevanja dvojnega ali večkratnega štetja kapitala, načelo zmanjševanja tveganja negativnih medsebojnih vplivov in predvsem poudarjamo načelo zaščite potrošnikov, še posebej v tej povezavi tudi načelo zaščite malih delničarjev in načela enakovrednega nadzora v tretjih državah, še posebej, ker je v Sloveniji seveda značilnost slovenskih finančnih inštitucij, da morajo zaradi omejenega domačega trga delovati v tujini. Vendar nam vsa ta načela in zakonodaja ne pomaga nič, če najprej država ne vzpostavlja enakih pogojev. Bom dal primer. V Sloveniji imamo določene družbe, finančne, pravne naslednice nekdanjih PID-ov, ki za razliko od drugih lahko opravijo določene posle. Povedati bi bilo dobro ali pa slišati bi bilo dobro s strani predstavnikov vlade, zakaj je lahko KD Group od Holdinga Slovenskih elektrarn odkupila oziroma zakaj je Holding Slovenskih elektrarn kot KD Group bil pripravljen odkupiti vrednosti delnice v nekaterih družbah Holdinga Slovenskih elektrarn. To bi bilo dobro povedati. Namreč, nič nam ne pomagati sprejemati zakon o finančnih konglomeratih, če vlada, država, institucije paradržave so prve, ki kršijo načela enakopravnih pravil trga. Drugo, zaradi česar imamo seveda problem s tem zakonom in zaradi česar mislimo, da bodo ta načela samo načeloma izpolnjevana in zakon bo le v pogojniku dosegal cilje, je pa v tem, da nam predlagatelji na sami seji matičnega delovnega telesa - upam, da bo to danes povedano - niso bili sposobni razložiti pri dani strukturi, pri dani lastniški strukturi dveh največjih finančnih institucij, največje banke in največje zavarovalnice, se pravi, v primeru, če bi se združila Nova ljubljanska banka, delniška družba, in Zavarovalnica Triglav z vsemi obstoječimi pravnimi lastniki ali eventualnimi njihovimi spremembami, kdo bi bil nadzornik in kdo bi bil koordinator. Zavedamo se, da ta vlada nima namena oblikovanja združenega nadzornika za finančne konglomerate in zato seveda ocenjujemo, da se bodo v praksi pojavljale dileme, katera nadzorna inštitucija bo imela prednost pred drugo. V prejšnji točki smo z zakonom o Banki Slovenije razpravo o tem, kdo je regulator za banke, zaprli. Upamo, da pa bodo te dosedanje odvisne institucije tudi v nadaljevanju kljub netransparentnemu delovanje vlade Republike Slovenije ostale neodvisne. Hvala lepa.
Hvala vam, kolega Cvikl. Preden za govornico povabim naslednjega predstavnika poslanske skupine, da predstavi poročilo oziroma stališče poslanske skupine, sem vas dolžen opozoriti, da je pomotoma iz obvestila o današnji odsotnosti poslanca izpadel tudi opravičeno odsoten poslanec Drago Koren. Sedaj pa vabim za govornico kolega Franceta Horvata, da predstavi poročilo oziroma stališče poslanske skupine socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za prijazno povabilo in za besedo. Spoštovana predstavnika vlade, kolegice in kolegi! V poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlog zakona in to ne le iz formalnih razlogov, to je zaradi usklajevanja zakonodaje z direktivami Evropske unije, ampak predvsem zaradi vsebinskih in praktičnih razlogov. To pa je potreba po zagotovitvi učinkovitejšega kordiniranega in konsolidiranega nadzora nad finančnimi organizacijami in sistemi. Te potrebe ne zmanjšuje dejstvo, da v Sloveniji v bližnji prihodnosti verjetno ni realno pričakovati nastanka večjega števila finančnih konglomeratov. Globalizacija finančnih trgov ne bo in tudi ne bi smela obiti Slovenije, še posebej v pogojih vstopa v evropsko monetarno unijo. Nasprotno, prepričani smo, da je realno pričakovati, da bo Slovenija po vstopu v evro območje postala bolj zanimiva za subjekte na mednarodnem finančnem in kapitalskem trgu. Ob tem bo gotovo potrebno tudi več povezovanja slovenskih finančnih organizacij na slovenskem trgu in tudi preko meja. Ta proces poleg pozitivnih učinkov lahko prinaša tudi tveganja, ki jim posamezni regulatorji in nadzorniki s samostojnim delom ne morejo biti kos. Preglednost in varnost delovanja finančnega trga je nujna tudi za varstvo potrošnika. V tej zvezi se nam postavlja temeljno vprašanje, ali bodo predlagane rešitve za učinkovit integralen nadzor preko predvidene koordinacije med nadzorniki, centralno banko, agencijo za zavarovalni nadzor in agencijo za trg vrednostnih papirjev zadostne. Menimo, da bi v bližnji prihodnosti, verjetno po vstopu v evro območje, kazalo obnoviti idejo in razpravo, ki je že bila pred časom, o povezovanju nadzornih ustanov ali vsaj njihovih delov. Države z razvitim finančnim trgom imajo posebne ustanove za koordiniran in integriran nadzor. To vidimo tudi iz prikaza ureditev v nekaterih državah Evropske unije. Naj ob koncu omenim še eno zelo aktualno vprašanje v zvezi z nedavnim dvigom bančnih tarif. To je povzročilo, kot vemo, precej upravičenega nezadovoljstva. Po naši oceni bi vlada morala razmisliti o vzpostavitvi nadzora in vpliva na bančne storitve, bodisi da je to v okviru urada za varstvo konkurence, v okviru urada za varstvo potrošnikov ali pa, da se za to ustanovi posebna ustanova, po vzoru nekaterih drugih držav, na primer Nizozemske. Očitno sam trg tega vprašanja ne ureja in ne bo urejal učinkovito. Hvala.
Hvala vam, kolega Feri Horvat. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 29.3.2006. V razpravo dajem 41. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 22. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 19.40 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PLAČILNEM PROMETU. Obravnavo bomo opravili po skrajšanem postopku. Obveščam vas, da je za obravnavo te točke predvidenih 35 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu posredovala državnemu zboru iz naslednjih razlogov: prvič, gre za uskladitev z odločbo ustavnega sodišča; drugič, gre za uskladitev z direktivami oziroma predpisi Evropske unije in je povezano tudi z uvedbo evra. Kot sem že omenil, je glavni razlog za pripravo novele zakona odločba ustavnega sodišča Republike Slovenije, s katero se je razveljavila določba 29. člena oziroma prvi in drugi odstavek tega člena, ki se nanašata na fizične osebe, ki niso zasebniki. S tem je bila namreč razveljavljena pravna podlaga za vodenje registra transakcijskih računov za fizične osebe. To pa povzroča velik problem na področju izvršb in tudi na področju izvajanja davčnih postopkov. Poleg tega neobstoj registra transakcijskih računov fizičnih oseb izvajalcem plačilnega prometa onemogoča izvajanje sedmega odstavka 8. člena zakona, ki prepoveduje odprtje transakcijskega računa fizični osebi, ki ima neporavnane obveznosti, ali gre na podlagi zakona o davčnem postopku ali na podlagi zakona o izvršbi. S predlogom zakona se ponovno daje pravna podlaga za vodenje registra transakcijskih računov, pri tem pa se v celoti upošteva odločba ustavnega sodišča. Drugi razlog, kot sem omenil, gre za vprašanje usklajenosti z evropsko direktivo o dokončnosti poravnav pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev. Ta je bila izvedena v okviru postopka vključevanja Banke Slovenije v dva evropska sistema in je pokazala določeno neskladnost pri implementaciji te direktive v slovenski pravni red in s to novelo zakona se to neskladje dejansko odpravlja. Poleg tega zakon oziroma predlog zakona prinaša tudi določene spremembe, ki so predvidene zaradi prevzema evra. To so ti trije razlogi, ki so vlado vodili pri predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu. Vlada zato predlaga, da državni zbor navedeno novelo zakona sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam za dopolnilno obrazložitev. Predlog zakona je v parlamentarni proceduri obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na svoji 15. seji, dne 9.3.2006, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika državnega zbora je na svoji 52. seji, dne 27.1.2006, sprejel sklep, da se ta novela obravnava po skrajšanem postopku. Seji odbora so kot predstavniki predlagateljev prisostvovali predstavniki finančnega ministrstva in predstavnik zakonodajno-pravne službe državnega zbora. Novela zakona prinaša tako manj zahtevne spremembe osnovnega besedila, ki predstavljajo uskladitev z direktivo 98/26 Evropske skupnosti, kot spremembe, ki jih zahteva predviden prevzem evra kot denarne enote v Republiki Sloveniji. Poleg tega je na tej podlagi predvidena spremenjena ureditev vodenja registra transakcijskih računov za fizične osebe, ki niso zasebniki, kot posledica odločbe ustavnega sodišča. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje zakonodajno-pravne službe in pripombe k 4., 10. in 19. členu predloga zakona. Dodatnih amandmajev s strani kvalificiranih predlagateljev ni bilo vloženih. Člani odbora so dne 8.3. prejeli dodatno gradivo s predlogi za amandmaje odbora na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe k 4., 9., 19. in za novi 20.a člen zakonskega predloga, kot je razvidno iz nadaljevanje poročila. Po seji je bilo postavljeno nekaj vprašanj, posredovani so bili tudi ustrezni odgovori in v nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje k 4., 9., 19. in novi 20.a člen. Glede na sprejete amandmaje in na podlagi prvega odstavka 133. člena poslovnika državnega zbora je pripravljeno besedilo, dopolnjeno besedilo predloga zakona, katerega predlagamo oziroma predlagam, da ga državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem poslancu Josipu Bajcu, da predstavi stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Še enkrat, gospod podpredsednik, hvala lepa. Spoštovana predstavnika vlade, kolegice in kolegi! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu se nanaša na uskladitev z odločbo ustavnega sodišča in na nekaj sprememb v zvezi z že implementirano direktivo 98/26 in uskladitev z direktivo 2000/46. Poleg tega bo na podlagi sprejetega zakona slovenskim subjektom omogočeno vključevanje v tuje plačilne sisteme, kar je nujno potrebno tudi zaradi prevzema evra kot denarne enote v Republiki Sloveniji. Ustavno sodišče je oktobra lani z odločbo razveljavilo tisti del 29. člena zakona, ki ureja vodenje registra transakcijskih računov za fizične osebe, ki niso zasebniki, ustavno sodišče pa ni predvidelo vsaj začasne rešitve glede vodenja tega registra. To vprašanje je potrebno urediti, saj zaradi odločbe ustavnega sodišča prihaja do določenih težav, zlasti pri izvršbi in nekaterih drugih postopkih oziroma ni omogočeno izvajanje nekaterih drugih zakonskih določil. Predlog zakona sedaj to področje rešuje v skladu z odločbo ustavnega sodišča. Pomembno je, da je sedaj jasno določen namen uporabe teh podatkov in tudi njihova dostopnost. Zakon ureja tudi področje insolventnosti, ki je veljavni ureditvi preozko definirano. V skladu z določili direktive 2000/46 uzakonja ustrezen znesek minimalnega osnovnega kapitala družbe za izdaja elektronskega denarja. V skladu s spremenjenimi določbami zakona pa se usklajujejo tudi kazenske določbe v zakon o plačilnem prometu. Poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke nimamo zadržkov glede predloga zakona in ga bom podprli. Hvala.
Hvala vam kolega Bajc. Prehajamo na predstavitev stališča poslanske skupine DeSUS. Se opravičujem, moja napaka. Prehajamo na predstavitev stališča poslanske skupine SDS, kolega Bojan Starman, izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, še enkrat za besedo. Veljavni zakon o plačilnem prometu je bil sprejet marca leta 2002 in se je usklajeval s pravnim redom v Evropski uniji tudi v marcu 2004. Ustavno sodišče je z odločbo, dne 27.10. razveljavilo prvi in drugi odstavek 29. člena zakona v kolikor se nanaša na fizične osebe, ki niso zasebniki. To pa pomeni, da ni več pravne podlage za vodenje registra transakcijskih računov za fizične osebe, ki niso zasebniki. Odločba ustavnega sodišča ni določila začasne uredite tega področja glede obdelave osebnih podatkov fizičnih oseb, ki niso zasebniki, zato se register transakcijskih računov v tem delu in v tem času ne more uporabljati oziroma obdelovati, kar predstavlja na določenih področjih, kot so izvršba, davčni postopki, preprečevanje pranja denarja, velik problem oziroma zastoje pri učinkovitem izvrševanju pristojnosti. Ocena slovenske zakonodaje z vidika usklajenosti z direktivo 98/26 Evropske skupnosti, ki je bila izvedena v okviru postopkov vključevanja Banke Slovenije v evropski plačilni sistem EURO 1 in nemški plačilni sistem RTG Splus, je pokazala, da obstajajo v zakonu določene pomanjkljivosti oziroma nejasnosti, zaradi katerih se postavlja dvom o ustreznosti implementacije navedene direktive v slovensko zakonodajo. Spremembe zakona so potrebne, da bi se zagotovila celovita implementacija določb direktive 98/26 v zakonu o plačilnem prometu. V okviru ocene je bilo zlasti izpostavljeno vprašanje ustrezne opredelitve pojmov ter posledično ustrezna opredelitev posledic, ki jih določa direktiva. Ocena je tako pokazala, da je razlaga posameznih pojmov glede na namen direktive preozka, ter zato ni zagotovljena celovita implementacija te direktive v slovensko zakonodajo. Predvsem gre za opredelitev članov plačilnega sistema, kjer se predlaga širšo opredelitev, kot so po sedaj veljavnem zakonu izvajalci plačilnega prometa, ter opredelitev insolventnih postopkov, kjer se prav tako predlaga širšo opredelitev kot stečaj po sedanjem besedilu zakona. Ker je ocena ustreznosti implementacije navedene direktive v nacionalno zakonodaja obvezna sestavina postopkov vključevanja domačih institucij v plačilne sisteme v drugih državah članicah in s tem tudi eden od postopkov v okviru vključevanja slovenskih bank v TARGET evropski plačilni sistem za poravnave evro plačil velikih vrednosti, je potrebno zagotoviti implementacijo te direktive v zakonu na način, ki ne bo dopuščal nikakršnega dvoma o skladnosti slovenske zakonodaje z direktivo. Zaradi vključevanja slovenskih bank in drugih institucij v tuje plačilne sisteme je s spremembami, z zakoni potrebno odpraviti omejitve, ki prepovedujejo izvajalcem plačilnega prometa, da bi plačila velikih vrednosti poravnavali v kateremkoli drugem sistemu, kot je sistem, ki ga opravlja Banka Slovenije, novela zakona pa je potrebna tudi zaradi povečanje neustreznega zneska osnovnega kapitala družb za izdajo elektronskega denarja, ki ga predpisuje veljavni zakon in znaša 222 milijonov tolarjev, direktiva pa določa, da mora biti ta znesek milijon tolarjev. Predlog sprememb tega zakona daje podlage za vodenje registra transakcijskih računov za fizične osebe, ki je prenehalo obstajati z odločbo ustavnega sodišča. Predlog zakona prinaša širšo definicijo postopkov zaradi insolventnosti, saj veljavni zakon definira le postopek v primeru stečaja plačilnega sistema, kar z vidika predpisov Evropske unije preozko. Postopki zaradi insolventnosti so za namene tega zakona, to pomeni postopke prisilne poravnave, stečaja in neprostovoljne likvidacije ter druge ukrepe oziroma postopke, ki izključujejo ali omenjajo izvršitev nalogov za poravnavo in razširitev veljavnih določb, ki se nanašajo na stečajni postopek in na vse postopke zaradi insolventnosti plačilnega sistema. Spreminjajo in dopolnjujejo se tudi določbe zakona, ki urejajo plačilne sisteme oziroma člane plačilnih sistemov za veljavni zakon. Glede na direktivo 98/26 preozko določa, da so lahko člani plačilnega sistema le izvajalci plačilnega prometa. S predlogom se določa, da se s pravili plačilnega sistema določi tudi trenutek sprejema naloga za poravnavo v sistem in trenutek nepreklicnosti naloga za poravnavo. Po veljavni ureditvi Banka Slovenije opravlja plačilni sistem za poravnavo tolarskih plačil velikih vrednosti, ki pa bo s prevzemom evra kot denarne enote Republike Slovenije prenehal obstajati. Skratka, vsi navedeni razlogi nas navajajo na to, da bo tudi Slovenska demokratska stranka ta predlog zakona podprla. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim poslanca Cirila Testena, da predstavi stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo. Še enkrat vsi lepo pozdravljeni! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu je po mnenju poslanske skupine Nove Slovenije treba sprejeti iz sledečih razlogov. Ustavno sodišče je z odločbo št. 298 od 27.10.2005 razveljavilo prvi in drugi odstavek 29. člena zakona, v kolikor se le-te nanašajo na fizične osebe. Na ta način je bila razveljavljena pravna osnova za vodenje registra transakcijskih računov za fizične osebe. Ustavno sodišče je odločilo, da je ureditev neustavna, saj krši načelo varovanja osebnih podatkov, ker je omogočilo splošen dostop do transakcijskih računov. Sprememba zakona, ki jo vlada predlaga, bo ponovno uvedla register transakcijskih računov, ki pa ne bo javno dostopen prek interneta, ampak bo register dostopen samo pooblaščenim javnim uslužbencem, bankam, hranilnicam, sodiščem, ob prehodnem zaprosilu pri Banki Slovenije. Implementacija direktive 98/26 širi definicijo postopkov zaradi insolventnosti. Naš sedaj veljavni zakon definira le postopek v primeru stečaja plačilnega sistema, kar je z vidika evropske zakonodaje preozko in se s predlogom novega zakona širi tudi na prisilno poravnavo, neprostovoljno likvidacijo oziroma na vse postopke, ki omejujejo izvršitev nalog za poravnavo. Uskladitev z direktivo 2000/46, ki določa minimalni osnovni kapital družbe za izdajo elektronskega denarja v tolarjih. Direktiva predpisuje minimalno milijon evrov, kar bi v tolarjih pomenilo približno 240 milijonov. Na odboru za finance je bilo največ ugovora s strani opozicije, zakaj se je vlada odločila za predlog 245 milijonov, češ, da je to več kot milijon evrov. Predlagatelji so pojasnili, da je predpisan samo minimalni znesek in da je tudi s stališča eventualne spremembe tečaja bolje postaviti nekoliko višji znesek, čeprav spremembe tečaja ne pričakujemo. Omogočiti vključevanje slovenskih subjektov v tuje plačilne sisteme. Določbo zakona, ki ureja plačilne sisteme, se spreminja, saj veljavni zakon določa, da so lahko člani plačilnega sistema le izvajalci plačilnega prometa. Novi predlog zakona samo nekoliko širše opredeljuje člane plačilnih sistemov, kot je bilo do sedaj. S prevzemom evra prehaja izvrševanje plačil velikih vrednosti v pristojnost evropskih plačilnih sistemov, kar pomeni, da se za Banko Slovenije, ki je bila do sedaj izvajalec teh plačil, znižujejo prihodki. Ob upoštevanju dejstva, da so se za ta plačila obračunavali samo dejanski stroški, bi se ta sprememba v poslovanju Banke Slovenije ne smela bistveno poznati. V poslanski skupini Nove Slovenije - Krščansko ljudski stranki bomo predlog zakona podprli, ker menimo, da je potrebno spoštovati odločbo ustavnega sodišča, istočasno pa je potrebno ustvariti pogoje za normalno funkcioniranje države. Predlog podpiramo tudi zato, ker so spremembe nujne za prevzem direktiv EU in vključitev Slovenije po prevzemu evra v evropski plačilni sistem. Hvala lepa.
Hvala vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bil vložen noben amandma, ni možna razprava o nobenem členu, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili danes v okviru točke glasovanj, pol ure po končani 22. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 19. uri in 40 minut. S tem prekinjam to točko in se zahvaljujem predstavnikom vlade za udeležbo. Mi pa prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O KOLEKTIVNIH POGODBAH. Ob tem vas seznanjam, da je za skupni čas razprave predvidenih 48 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo predstavnici vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite.
Hvala, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlog zakona o kolektivnih pogodbah je v procesu dolgotrajnega usklajevanja s socialnimi partnerji, ki je trajal več kot 10 let in v tem času tudi čakal na nov zakon o delovnih razmerjih, dosegel resnično visoko stopnjo usklajenosti. Predlog zakona ureja stranke, vsebino, hierarhijo kolektivnih pogodb in postopek sklenitve ter naknadnega pristopa h kolektivni pogodbi, njeno obliko, splošno in razširjeno dejavnost ter prenehanje kolektivne pogodbe, mirno reševanje kolektivnih sporov ter evidenco in objavo kolektivnih pogodb. Predlagani zakon o kolektivnih pogodbah izhaja iz temeljnega načela, da naj bo sklepanje kolektivnih pogodb svobodno in prostovoljno, kar do sedaj ni bilo izvedeno predvsem zaradi obstoječe stare delovno-pravne zakonodaje. To načelo vsebuje tudi konvencija mednarodne organizacije dela, ki jo je naša država ratificirala. Zakon kot stranki kolektivnih pogodb opredeljuje sindikate in delodajalce oziroma njihova združenja. Upoštevaje načelo prostovoljnosti naj bi imela pravico biti stranka kolektivne pogodbe le tista združenja, ki so prostovoljna, torej ne temeljijo na načelnih obveznega članstva. Zakon ureja tudi hierarhijo pravnih aktov in kot novost predvideva izjemo od splošnega načela, da lahko kolektivno pogodbo na ožji ravni določa le ugodnejše pravice za delavce kot kolektivna pogodba na širši ravni. Predvidena je namreč možnost, da se s kolektivno pogodbo na širši ravni določi pogoje, s katerimi se s kolektivno pogodbo na širši ravni določi pogoje, pod katerimi se na ožji lahko določijo pravice in delovni pogoji, ki so za delavca drugačni oziroma manj ugodni, s čimer si želi doseči dovolj fleksibilen način reševanja kriznih situacij. Nova pravna ureditev uveljavlja tudi načelo, da kolektivna pogodba velja le za stranke, ki so jo sklenile. Ob izpolnjevanju določenih pogojev pa se predvideva tudi splošna in razširjena veljavnost sklenjenih kolektivnih pogodb. Pri tem izraz splošna veljavnost kolektivne pogodbe pomeni, da kolektivna pogodba velja za vse delavce pri delodajalcu, za katere ta pogodba velja, ne glede na njihovo članstvo v sindikatu. V zvezi z reševanjem kolektivnih sporov pa za razliko od sedaj veljavne zakonske ureditve zakonski predlog predvideva celovito in natančno ureditev mirnega reševanja sporov, kamor sodijo pogajanja, posredovanja in arbitraža.
Hvala. Predlog zakona je v zboru obravnaval odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Stanislava Brenčiča, da predstavi stališča.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Malo sem še zadihan, smo imeli en sestanek, pa danes delo tako hitro teče, da smo se malo zaplanirali. Takole je. Odbor je predmetni zakon obravnaval na 13. redni seji 10.3.2006. Članice in člani odbora so okoli gradiva za sejo odbora prejeli predlog zakona, mnenja zakonodajno-pravne službe z dne 22.2.2006, mnenje komisije državnega sveta in pa predložene amandmaje tako en amandma s strani štirih poslanskih skupin koalicije kot amandmaje, katerih predlagatelj sem bil sam. Pri delu odbora je sodelovala predstavnica predlagatelja, zakonodajno-pravna služba in pa seveda celo vrsto zainteresiranih institucij. Zakonodajno-pravna služba je v skladu s prvim odstavkom 27. člena poslovnika državnega zbora proučila navedeni predlog zakona z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in pri tem je podala nekaj konkretnih pripomb, katere pa smo potem tudi v samem poteku seje z amandmaji odbora odpravili, tako da je po tej plati dopolnjeni predlog zakona korektno pripravljen. Glavna razprava poslank in poslancev članov odbora in zainteresirane javnosti se je odvijala po vprašanju amandmaja k 2. členu, katerega predlagatelj sem bil jaz sam. S predmetnim amandmajem se je nekako posegalo v zastavljen koncept zakona v tem smislu, da bi omogočili kot stranki v postopku kolektivnega dogovarjanja tudi svetu delavcev, vsaj v tistem slučaju oziroma tistih primerih, ko v podjetju sindikat ni organiziran, vendar pa je tako s strani predlagateljev kot nekatere zainteresirana javnosti, predvsem sindikatov, izhajalo, da je tak vstop v zakon ven iz koncepta, zato amandma ni bil sprejet in tudi ostali amandmaji istega predlagatelja so postali na tej podlagi brezpredmetni. Odbor je sprejel amandmaje, amandma štirih poslanskih skupin k 4. členu in sprejel tudi svoje amandmaje k kar nekaj členom in s tem, kot predhodno že povedano, smo odpravili slabosti v predlogu zakona, ki so izhajala iz mnenja zakonodajne službe. Dopolnjeni predlog zakona je danes pred nami. Hvala lepa.
Hvala vam za podano poročilo. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanka Barbara Žgajner Tavš bo predstavila stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, predsedujoči, spoštovane kolegice, cenjeni kolegi in seveda tudi vladna predstavnica. Kolektivna pogodba je nedvomno eden temeljnih delovnopravnih aktov. Vlada Republike Slovenije se je v socialnem sporazumu za obdobje od leta 2003 do 2005 zavezala za pospeševanje in razvoj sistema kolektivnih pogodb, vključno s krepitvijo socialnega dialoga na vseh ravneh. Če začnem pri slednjemu, torej krepitvi socialnega dialoga ali bolje rečeno upoštevanju le-tega, potem si upam trditi, da je vlada naredila bore malo v prid zastavljenemu in veliko v njegovo škodo. Kar se tiče razvoja sistema kolektivnih pogodb, imamo danes res pred seboj zakon, ki je obljubljen in je nastajal pravzaprav vse od leta 1994, če imam prave podatke. Zakon naj bi bil usklajen s socialnimi partnerji, kljub nekaterim pripombam in vprašanjem, ki ostajajo odprta. Novost v zakonu je hierarhija pravnih aktov in izjema, da lahko kolektivna pogodba na ožji ravni določa le ugodnejše pravice za delavce kot kolektivna pogodba. A drugi odstavek 5. člena kaj hitro zanika prejšnje določilo. Ta namreč jasno uzakonja možnost, da se s kolektivno pogodbo na ožji ravni vedno lahko določijo tudi pravice in delovni pogoji, ki so za delavce drugačni ali manj ugodni. To pomeni ne zgolj rušenje hierarhije, ki jo uvaja zakon, ampak tudi možnost očitnega zmanjševanja pravic delavcev. Po besedah sveta združenja delavcev so predlagane rešitve nesprejemljive, bile naj bi retrogradne, opozarjajo tudi na koncept absolutnega monopola sindikatov. Rešitve naj bi bile celo diskriminatorne v razmerju do celotne nesindikalne populacije delavcev. Večina delavcev namreč po podatkih, ki jih zajema tudi vlada, danes ni včlanjenih v sindikat. Ocenjujejo celo, da naj bi šlo za norčevanje iz načela sindikalne svobode. In ko sem omenila svobodo; zakon govori o prostovoljnem sklepanju kolektivnih pogodb, zato ne določa niti vsebine, niti vrst kolektivnih pogodb, niti ravni, na kateri naj bi se sklepale. Kolektivna pogodba nastopa torej kot avtonomni pravni vir in ne več kot zakonsko dopolnilo, iz česar jasno sledi, da bo tudi spore med pogodbenimi partnerji lažje skleniti ali po drugi stani, roko na srce, laže zaobiti. Pač ne bo sprejeta kolektivna pogodba. Skratka, ostajajo nekatera odprta vprašanja. Na matičnem delovnem telesu, na delovnem organu tega parlamenta, pojasnil poslank in poslanci nismo dobili, ker se vladnemu predstavniku očitno ni zdelo vredno podati obrazložitev oziroma dodatno pojasnilo k predlaganemu zakonu. Tako kot je nejasno, kaj se, recimo, zgodi v primeru kršitve obveznosti strank, ki so sklenile kolektivno pogodbo, in kje ter na kakšen način so predvidene sankcije. Tega v tem dokumentu ni in tega tudi na matičnem delovnem telesu nismo dobili - pojasnila namreč. Glede na to, da gre za enega temeljnih delovnopravni aktov tudi po mnenju vlade, bi bilo, še vedno ocenjujem, dobro dobiti odgovore na vprašanja, ki so nejasna. In za konec še eno vprašanje, ki se mi je oziroma se nam je v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke zastavljalo. Dejstvo je, da gre vlada v spremembe na področju delovnopravne zakonodaje in da je tudi predlog zakona o kolektivnih pogodbah eden izmed teh zakonov, ki sodijo v okviru delovnopravne zakonodaje. Dejstvo je tudi, da določene panoge v dobi globalizacije ne dosegajo razvoja oziroma rasti. Pa naj omenim tukaj tekstilno ali obutveno panogo. In jaz se bojim, da je pravzaprav dana možnost v tem zakonu, da lahko kolektivna pogodba na ožji ravni določi pravice in delovne pogoje, ki so za delavce manj ugodni, pravzaprav odgovor na vprašanje globalizacije tudi v slovenskih panogah. Zato torej krčenje pravic delavcev, da se bodo lahko obdržale te delovne panoge v naši državi. V Slovenski nacionalni stranki v kolikor bomo dobili odgovore,
Čas.
[[...]]bomo zakon podprli, v nasprotnem primeru, žal, ne.
Prehajamo na predstavitev stališča poslanske skupine DeSUS, mag. Franc Žnidaršič. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana predstavnica vlade! Naša poslanska skupina bo zakon o kolektivnih pogodbah podprla, ker meni, da je po desetih letih čas, da državni zbor ta zakon sprejme. Ima pa poslanska skupina kljub podpori temu zakonu še vedno določene pomisleke. Zakon ob udejanjanju smiselnih ciljev prinaša tudi nove, za nas vprašljive rešitve, kakršna je tista, da so pravice in delovni pogoji, ki jih določa kolektivna pogodba na širši ravni, lahko v kolektivni pogodbi na ožji ravni ne samo drugačni, pač pa tudi manj ugodni. Amandma na tako rešitev, ki ga je naša poslanska skupina pripravila, smo umaknili, ker smo dobili zagotovilo ministrstva za delo, da je omenjena določba 5. člena zakona usklajena s sindikati. Ker ne želimo dvomiti v navedbe ministrstva, se zato sprašujemo, kaj je prepričalo sindikate, da so pristali na tako določbo, po kateri smejo delodajalci priznati manj ugodne delovne pogoje in pravice, kot so zapisane v krovni kolektivni pogodbi za dejavnost. Omenjeno možnost zagotoviti manj ugodne pogoje bo po našem mnenju skušala uveljaviti večina delodajalcev, saj je dosedanja praksa taka, da že do sedaj, ko take formalne možnosti sploh ni bilo, delodajalci niso v celoti spoštovali kolektivnih pogodb oziroma so jih prepogosto krčili. Nadalje smo prepričani, da je problematičen tudi 12. člen zakona, ki daje ministru možnost, da razširi veljavnost kolektivne pogodbe na vse delodajalce, če sklene pogodbo vsaj en od reprezentativnih sindikatov in eno združenje delodajalcev. Ta določba pomeni za nas kolizijo z načelom, da kolektivna pogodba velja le za tiste stranke, ki so jo sklenile. Prav tako je možnost, da bi imeli določene pravice le člani sindikata, taka, da sili v razmišljanje o tem, da bi bilo članstvo v sindikatu obvezno, če odštejemo problematičnost določbe v smislu enakosti pred zakonom, v tem primeru pred pravicami, ki izhajajo iz kolektivne pogodbe. Ali so naši pomisleki upravičeni, se bo prav kmalu pokazalo. Glede na to, da je bil zakon v veliki meri vendarle usklajen z delodajalci in sindikati, bo naša poslanska skupina zakon podprla, kljub temu da nosi v sebi po našem mnenju še kakšno pomanjkljivost. Hvala lepa.
Hvala. Stališče madžarske narodne skupnosti naj bi predstavila poslanka Maria Pozsonec. Je ni. Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil poslanec Ivan Grill. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsedujoči, spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi. Zakon o kolektivnih pogodbah je zakon, ki je nastajal daljše obdobje, saj je vsebina tega zakona zelo pomembna in občutljiva tema tako za delojemalce kot tudi za delodajalce. Sprejemljiv zakon za obe strani lahko nastane samo pod pogojem, da so rešitve v zakonu v čim večji meri konsenzualne, zato zahtevajo veliko usklajevanj in pogajanj. V Slovenski demokratski stranki smo mnenja, da so predlagane rešitve nastale na podlagi dolgotrajnih pogajanj in so zato tudi po našem mnenju dobre. Namen zakona o kolektivnih pogodbah je v prvi vrsti v tem, da ureja odnose med strankami, vsebino, hierarhijo kolektivnih pogodb, postopke sklenitve naknadnega pristopa h kolektivnim pogodbam, njeno obliko, splošno in razširjeno veljavnost kot tudi samo prenehanje pogodbe. Pomembno je tudi, da se reševanje kolektivnih sporov ureja na miren in tudi konsenzualen način in da so vse stvari dobro evidentirane in objavljene. Zakon izhaja iz temeljnega načela, da naj bo sklepanje pogodb svobodno in tudi prostovoljno. Prav zato ta zakon ne predpisuje obveznega sklepanja pogodb, ne vsebuje tudi obvezne vsebine kolektivnih pogodb niti ne določa vrst kolektivnih pogodb na ravni, na katerem naj bi seveda te sklepale. Če ne bi upoštevali teh izhodišč, bi se namreč posegalo v voljo strank in preprečevalo, da do sklenitve pride vedno in povsod, pa tudi takrat, kadar je takšna volja in interes obeh strank. To pomeni, da je bilo splošno vodilo tudi v tem, da naj bi bila avtonomija strank ena prioriteta. V Slovenski demokratski stranki smo mnenja, da je predlog zakona dober in to še posebej zato, ker v njem velja tudi načelo pravne ureditve, da so kolektivne pogodbe veljavne le za stranke, ki so jo sklenile, in to se nam zdi izredno pomembno. Iz vseh navedenih razlogov bomo v Slovenski demokratski stranki ta zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala vam, kolega Grill. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil poslanec Ljubo Germič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Temeljna vprašanja ureditve kolektivnega pogajanja in kolektivnih pogodb trenutno še vedno urejata zakon o temeljnih pravicah iz delovnega razmerja in star zakon o delovnih razmerjih. Kljub temu, da v Sloveniji nismo imeli posebnega zakona, ki bi urejal kolektivna pogajanja, pa so bili vzpostavljeni takšni pogoji za enakopravno partnerstvo, ki bi omogočali odkrit dialog med enakopravnimi partnerji, kar ima za posledico, da je Slovenija v svetu na vrhu pri pokritosti zaposlenih s kolektivnimi pogodbami. Vendar pa nas vseeno veseli, da so socialni partnerji po dolgotrajnih pogajanjih prek ekonomskosocialnega sveta uspeli doseči konsenz glede temeljnih vsebin predloga zakona, kar ima za posledico današnjo obravnavo zakona o kolektivnih pogodbah in kar bo še okrepilo možnost enakopravnega in spoštljivega dialoga med predstavniki delodajalcev in delavcev, ki mora temeljiti na partnerskem odnosu. Taka pogajanja pa lahko trajajo kar nekaj časa, tudi več let, vendar pa konsenz, ki ga dosežeta obe strani, pomeni stabilnost za področje , ki ga ureja kolektivna pogodba. Mimogrede naj omenim, da ravno sedaj v Sloveniji poteka veliko pogajanje o sklenitvi kolektivne pogodbe med vlado in delodajalcem in predstavniki delavcev v javnem sektorju v plačnem sistemu. Na začetku so pogajanja zelo dobro potekala, a se je na nekem delu zaradi takšnih ali drugačnih razlogov ministru Virantu začel sistem, ki si ga je postavil, rušiti in to zaradi dejstva, da ni želel vzeti zaposlenih v javnem sektorju, kot enakopravnih partnerjev, ampak se je postavila vlada v položaj nadrejenega, ki diktira pogoje. Dejstva, ki jih sedaj spoznavamo, nakazujejo na to, da se je vlada pogajanj lotila zelo nepremišljeno in podcenjujoče. Novi plačni politiki nasprotujejo zdravniki, policisti, sodniki in šolniki, vrsta nezadovoljnih pa se iz dneva v dan daljša. Ocenimo lahko, da je minister Virant padel na izpitu iz temeljnih načel kolektivnih pogajanj. Nov predlog zakona o kolektivnih pogodbah temelji na načelu, da je sklepanje pogodb med predstavniki delodajalcev in delavcev kot strankami v pogajanjih svobodno in prostovoljno, kar je vsebovano tudi v konvenciji mednarodne organizacije dela št. 98, ki jo je Slovenija že ratificirala. To pomeni, da mora država vzpostaviti take pogoje, ki bodo omogočali svobodno in prostovoljno pogajanje. V strokovni javnosti in pri sami obravnavi na matičnem delovnem telesu se je odprla razprava, pretežno glede dveh vprašanj. Po predlagani ureditvi kolektivne pogodbe lahko sklepajo le sindikati oziroma združenje sindikatov na eni strani ter delodajalke in delodajalci oziroma združenja delodajalcev, ki imajo prostovoljno članstvo, na drugi strani. Ob tem se nam postavlja vprašanje, ali se s tem, ko se lahko pogajajo in sklepajo kolektivne pogodbe samo tista delodajalska združenja, ki imajo prostovoljno članstvo, ne kršijo temeljna načela, da so pogajanja svobodna in prostovoljna, kar po našem mnenju pomeni, da se jih udeležijo vsi tisti, ki imajo svoje organe izvoljene na demokratičen način. To se sprašujemo zaradi dejstva, da imamo v Sloveniji nekaj združenj, zbornic, ki imajo po zakonu določeno obvezno članstvo, in ti sedaj ne bodo mogli sodelovati v postopkih pogajanj o kolektivnih pogodbah na strani delodajalcev. Dejstvo je, da mednarodni dokumenti s tega področja določajo le dolžnost zagotavljanja svobode in prostovoljnosti pogajanj med delavskimi in delodajalskimi organizacijami, kar ne pomeni, da morajo imeti organizacije prostovoljno članstvo. Drugo vprašanje, ki je ostalo po našem mnenju odprto, je vloga in položaj svetov delavcev pri kolektivnih pogajanjih na podjetniški ravni. V podjetjih, kjer obstaja sindikat, se pogajanja odvijajo med vodstvom podjetja in sindikatom podjetja. Tam, kjer pa ni sindikata, nastane težava in so pogajanja oziroma dialog onemogočena. Sicer zakon vsebuje varovalko in delavci v takih podjetjih ne morejo imeti manj ugodnejših pravic in delovnih pogojev, kot so zapisani v kolektivni pogodbi za to področje. A vendar je vlada tista, ki mora prek svojih mehanizmov ustvariti take pogoje, ki bodo omogočali svobodno in prostovoljno pogajanje. V teh primerih jih ne ustvarja. V poslanskem klubu LDS bomo predlog zakona podprli, kljub temu, da smo mnenja, da predlagani zakon po nepotrebnem izključuje nekatere stranke v pogajanjih, ki so do sedaj lahko sodelovale v veliki meri in pripomogle k temu, da so slovenski delavci stoodstotno pokriti s kolektivnimi pogodbami, kar zagotavlja zadostno mero pokritosti za delavce in delodajalce. Z uspešnimi kolektivnimi pogajanji, kar je bila značilnost v zadnjih desetih letih, smo se izognili nepotrebnim sporom med delodajalci in delojemalci in s tem tudi gospodarski škodi, ki je slaba za obe strani in posledično tudi za državo. Hvala lepa.
Hvala vam. Kolega poslanec Matjaž Han bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovana predstavnica vlade, državni zbor! Zakon o kolektivnih pogodbah so socialni partnerji usklajevali približno deset let. Na koncu jim ga je uspelo uskladiti v tej meri, da je bil ta zakon pripravljen za vložitev v državni zbor. Za Socialne demokrate je dogovarjanje med socialnimi partnerji eden izmed temeljev sodobne socialne države. Dosežena stopnja soglasja med socialnimi partnerji pa je tudi eden izmed pomembnejših kriterijev, ko presojamo o vsebini zakona in se o njem odločamo, ali ga bomo podprli ali ne. Žal smo bili v mandatu te vlade pogosto priča ignorantskemu odnosu te vlade do socialnih partnerjev, kot tudi do zainteresiranih skupin civilne družbe in strokovne javnosti. Odveč je razlagati, da so praviloma argumenti in predlogi opozicije poteptani s pomočjo dobro naoljenega glasovalnega "valerja". Koalicija in večina ministrov razume sodelovanje z zainteresiranimi skupinami in strokovnjaki le kot obveščanje o načrtovanih spremembah. Zakon o kolektivnih pogodbah pa moram reči, da je v tem primeru izjema, ki je dobrodošla. Na seji matičnega delovnega telesa je bilo izpostavljeno nekaj vprašanj, ki so povezana z razvojem industrijske demokracije pri nas. Posebej je bila izpostavljena vloga sveta delavcev v postopku kolektivnega dogovarjanja, posebej v podjetjih, kjer ni organiziran reprezentativni sindikat. Vprašanje je občutljivo med sveti delavcev in sindikati. Ob obravnavi zakona na seji odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide ni prišlo na žalost do zbližanja stališč na tej točki. Zato predlog zakona v tem delu ostaja nespremenjen. V poslanski skupini Socialnih demokratov si ob tem, tako kot tudi ob drugih vprašanjih, želimo več dialoga, saj menimo, da okrepljeno sodelovanje lahko prispeva k boljšim rezultatom, predvsem v smislu zaščite delavcev. Ne želimo pa prevzemati vloge arbitra ali komurkoli vsiljevati rešitve, ki jih ne sprejema. Čeprav nismo prepričani, da so vse rešitve v predlogu zakona idealne, jih razumemo kot rezultat dogovora med socialnimi partnerji in jih zato sprejemamo. Upamo, da bo izvajanje zakona pripomoglo, da se krepi partnerski odnos med delojemalci in delodajalci in da se socialni dialog v Slovenji dvigne na višji nivo. Vsekakor pa si želimo tudi, da bi zakon pomagal, da se krepijo sindikati na eni strani in tudi združenje delodajalcev na drugi, čeprav slednjim z vladnim predlogom zakona o gospodarskih družbah ne kaže najbolje. Na koncu bi opozoril še na zamujeno priložnost, da bi se s tem zakonom vsaj začasno rešil problem soupravljanja v zavodih. Ta zahteva izhaja iz odločb ustavnega sodišča, na možnost reševanja problematike v zakonu pa napotuje tudi 110. člen v prehodnih določbah v zakonu o sodelovanju zaposlenih pri upravljanju. Žal koalicija tudi na tej točki ni bila pripravljena poslušati naših predlogov, tako kot običajno. Zato lahko samo upamo, da bo vlada to vprašanje čimprej ustrezno uredila. V poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlagani zakon o kolektivnih pogodbam kljub odprtim vprašanjem in zamujenim priložnostim podprli. Hvala.
Hvala vam za podano poročilo. Poslanski kolega mag. Franc Capuder pa bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Predstavnica vlade, poslanke in poslanci! Namen zakona o kolektivnih pogodbah je določiti stranke v postopku dogovarjanja, vsebino, hierarhijo kolektivnih pogodb in postopek sklenitve ter naknadnega pristopa h kolektivni pogodbi, njeno obliko, splošno in razširjeno veljavnost ter prenehanje kolektivne pogodbe, mirno reševanje kolektivnih sporov ter evidenco in objavo kolektivnih pogodb. Predlagani zakona izhaja iz temeljnega načela, da naj bo sklepanje kolektivnih pogodb svobodno in prostovoljno. Zato zakon ne predpisuje obveznega sklepanja kolektivnih pogodb, ne predpisuje obvezne vsebine kolektivnih pogodb, niti ne določa vrst kolektivnih pogodb in ravni, na katerih naj bi se te sklepale. Vse to bi namreč posegalo v voljo strank in preprečevalo, da do sklenitve pogodbe pride vedno in povsod, pa tudi le takrat, kadar je takšna volja in interes obeh strank. Avtonomija strank naj bi bila torej ena osnovnih vodil nove pravne ureditve tega področja. Predlagano gradivo je rezultat dolgotrajnega dela in usklajevanja predloga zakona, pri čemer je bila s socialnimi partnerji dosežena usklajena rešitev zakonskega predloga, kar kaže na pripravljenost te vlade, predvsem pa resornega ministra Drobniča, na dogovarjanje s socialnimi partnerji. Na odboru se je odprlo vprašanje, ali so res lahko sindikati stranka v pogajanju ali pa se lahko kdo drugi pogaja namesto njih z delodajalci. Predvsem v primerih, ko v podjetju ni sindikata, bi se meni osebno zdelo modro, da bi se kot partner v pogovorih glede kolektivne pogodbe lahko vključili kot sogovornik delodajalcem kar demokratično izvoljeni predstavniki delavcev. Ni nujno, da delavski svet, ampak demokratično izvoljeni predstavniki delavcev. Žal pa usklajeni predlog zakona v prvi alineji 2. člena eksplicitno govori, navajam "kolektivne pogodbe sklepajo sindikati oziroma združenja sindikatov kot stranka na strani delavk in delavcev in delodajalke in delodajalci oziroma združenje sindikatov kot stranka na strani delavk in delavcev in delodajalke in delodajalci oziroma združenje delodajalcev kot strank na strani delodajalcev." Takšna, med partnerji usklajena dikcija 2. člena pa onemogoča pogajanje med predstavniki delavcev mimo sindikata. V teh primerih pride sindikat kot pogajalec v podjetje od zunaj in v takih primerih velikokrat ne pozna razmer v tem podjetju. In zaradi tega so lahko rešitve v kolektivni pogodbi slabše. Kljub temu pa bomo v Novi Sloveniji upoštevali dogovor socialnih partnerjev in bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala vam. In sledi še predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, poslanec Stanislav Brenčič. Izvolite, prosim.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Novi zakon o delovnih razmerjih ureja delovna razmerja skoraj izključno in v individualnem smislu, medtem ko so pogajanja v kolektivnem smislu prepuščena že na podlagi stare delovno-pravne zakonodaje določbam zakona o kolektivnih pogodbah, zato glede na obstoječo prakso, ki ima seveda podlago v ne povsem dorečenih zakonskih predpisih, ki omogočajo slabo ali celo neizvajanje sklenjenih kolektivnih pogodb, potrebujemo zakon o kolektivnih pogodbah, ki bo na novo zastavil dovolj trdno podlago za prostovoljno sklepanje zaves med strankami pogodbe. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo mnenja, da bi nekatera temeljna izhodišča oziroma podlago za prostovoljno sklepanje kolektivnih pogodb moral določneje zastaviti že zakon o delovnih razmerjih. Temeljno poslanstvo oziroma cilj predloga zakona o kolektivnih pogodbah bi moral biti vzpostavitev podlag za pristno partnersko dogovarjanje med delodajalci in delojemalci, ki bi slonelo na medsebojnem zaupanju, kar še posebno velja za kolektivne pogodbe nižjega ranga oziroma kolektivne pogodbe na ožji ravni, kot je to na primer podjetniška pogodba. Sklepanje kolektivne pogodbe je lahko le na prostovoljni odločitvi, zato je dialog med strankama nujen in neke vrste temelj za to, da se bo pogodba v praksi tudi skladno z njenimi nameni izvajala zato je nujno, da se do največje možne mere socialni partnerji o ključnih zadevah dogovore in uskladijo že ob sami pripravi predloga zakona, če ravno se ti dogovori v dosti pogledih dogajajo na vse preveč imaginarni ravni, ki v praksi neposrednega partnerstva med delavci in delodajalci v podjetju ne dosegajo želenih oziroma pričakovanih rezultatov. Včasih vsaj tisti, ki imamo malo več izkušenj iz tega področja sploh ne dosega nikakršnih rezultatov. Prav zaradi tega dejstva smo v poslanski skupini mnenja, in v to smo tudi trdno prepričani, da bi se smelo v kolektivnih pogajanjih dati možnost in pravico kot stranke pri sklepanju pogodbe tudi svetom delavcev, ki so praktično edini voljeni predstavniki delavcev oziroma zaposlenih, s tem, da se izvirno poslanstvo sindikatov po tem vprašanju v ničemer ne zmanjšuje, res pa je, da bi se s tem v določenih primerih zmanjšal njihov popolnoma monopolni položaj, ki je na določenih trenutkih tudi že družbeno škodljiv. Vsaj v podjetjih, v katerih sindikat sploh ni organiziran, bi zaradi doseganja pravic in pričakovanj delavcev njih smel v kolektivnih pogajanjih z delodajalcem zastopati tudi voljeni predstavnik, to pa je svet delavcev, kajti v takih primerih se vprašanja, ki zadevajo vsebino kolektivnih pogodb, sedaj urejajo s splošnim aktom, ki ga na podlagi zakona o delovnih razmerjih sprejme delodajalec sam. Po tem vprašanju je predlagatelj predloga zakona v 11. členu šel celo tako daleč, da lahko stranki pogodbe, to pa sta lahko izključno le sindikat in delodajalec, določita, da nekatere posamezne pravice lahko veljajo le za člane sindikata, pa ne glede na to, če je njih recimo le 10% ali manj med zaposlenimi v podjetju, ko pa ne damo možnosti dosega podobnih pravic tudi za vse ostale zaposlene preko svetov delavcev kot stranke v kolektivnem dogajanju. Prav tako tudi nismo povsem prepričani, da je pristop predlagatelja dovršen v tem smislu, da določena asociacija, ki ne sloni na prostovoljnem članstvu, vendar pa se lahko stranke te asociacije prostovoljno dogovorijo, da so uvedli obvezno članarino, zaradi določenih javnih pooblastil, da se v tem primeru taka asociacija ne more pojaviti kot stranka v sklepanju kolektivnih pogodb. Mi mislimo, da to ni dobro. To vprašanje bi moral na temeljni ravni urejati že zakon o delovnih razmerjih, a žal je bil monopolni pritisk sindikalnih central ob njegovem sprejemanju prevelik in se podlage, ki bi omogočala vključitev v koncept sklepanja kolektivnih pogodb tudi po tem vprašanju ni dalo doseči. Ne glede na to, pa bo poslanska skupina predlog zakona o kolektivnih pogodbah v danih razmerah možnega dogovarjanja podprla kot dober dogovor med socialnimi partnerji. Hvala lepa.
Hvala, vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika državnega zbora bo zbor glasovanje opravil v torek, 4. aprila letošnjega leta, v okviru točke glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Predstavnici vlade se zahvaljujem za prisotnost. Hvala. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREKRŠKIH PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Ob tem vas seznanjam, da imamo za skupen čas razprave predvidenih 50 minut. Predlog je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite prosim, 10 minut.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških je namenjen predvsem učinkovitosti pregona prekrškov in zagotavljanju večje izvršljivosti izrečenih sankcij za prekrške. Z novelo se tudi povečuje prilagodljivost predpisovanja določenih sankcij za prekrške oziroma njihovih posledic s posebnim primerom glede na značilnosti posameznega področja ter se urejajo vprašanja, povezana z uvedbo evra, kot nove denarne enote v Republiki Sloveniji. Veljavni zakon o prekrških, ki je uvedel pomembno reformo prekrškovnega prava v Republiki Sloveniji, predstavlja zavezo tudi za sedanjo vlado kot nosilko izvršilne veje oblasti. V tem okviru je bil na ministrstvu za pravosodje vzpostavljen poseben projekt za spremljanje, izvajanje tega zakona. Ta zakon se je začel uporabljati s 1.1.2005, na njegovi podlagi pa so bile ugotovljene tudi določene pomanjkljivosti veljavne ureditve, ki vplivajo na učinkovitost pregona prekrškov. V sklopu sprememb in dopolnitev, namenjenih večjih učinkovitosti, so zajeta naslednja področja. Ustreznejša ureditev plačilnega naloga, učinkovitejše zavarovanje izvršitve odločbe, obvezen preizkus odločbe prekrškovnega organa po vloženi zahtevi za sodno varstvo, razširja se možnost pravne pomoči pri zaslišanju obdolženca, predlagane so poenostavitve rednega sodnega postopka glede obrazložitve sodbe in ureja se področje mednarodnega sodelovanja organov za postopek o prekrških, tako v hitrem kot v rednem sodnem postopku. Poleg tega ta novela zakona vsebuje spremembe in dopolnitve, s katerimi se povečuje fleksibilnost prava prekrškov zahtevam, ki jih ustvarja materialna zakonodaja na vseh področjih pravnega urejanja, zaradi česar v praksi nastajajo zelo raznolike situacije, katerih udeleženci niso vedno v medsebojno primerljivem položaju. Zaradi večje uravnoteženosti se tako predlaga uvedba prekrškovne odgovornosti za posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost, nadalje sprememba načina predpisovanja in izrekanja kazenskih točk v cestnem prometu in natančnejša ureditev prenehanja veljavnosti vozniškega dovoljena v procesnem smislu oziroma prepoved njegove uporabe na ozemlju Republike Slovenije za tujce. Poleg teh sprememb so v ta predlog zakona zajete tudi določbe, s katerimi se celoviteje ureja predvsem postopek za izrekanje oklonilnega zapora ter dela v splošno korist. Nadalje, določbe s katerimi se odpravlja nejasnost in dvom pri uporabi veljavne ureditve, na primer ureditev prednosti kazenskega postopka pred postopkom o prekršku, obročno odplačevanje globe, izrekanje opomina skupaj s stranskimi sankcijami. Zaradi sprememb v ureditvi varstva osebnih podatkov pa se predlaga tudi uskladitev zakona o prekrških z novim zakonom o varstvu osebnih podatkov. Ker je zakon o prekrških sistemske narave, je treba v skladu z načrtom uvedbe evra, ki ga je sprejela vlada Republike Slovenije, tudi v tem zakonu prilagoditi ureditev predvsem glede predpisovanja glob za prekrške, ki se določajo z drugimi zakoni, uredbami in odloki samoupravnih lokalnih skupnosti. Predlog zakona tako vsebuje tudi vse določbe, ki so potrebne za tako spremembo tolarskih zneskov v evro. Hvala lepa za besedo.
Hvala vam, za dodatno obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Predsednica Mojca Kucler Dolinar nam bo predstavila poročilo. Izvolite prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav vsem predstavnikom ministrstva in kolegom poslancem! Naš odbor je na 18. seji, kot matično delovno telo, obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških. Na sejo sta bila poleg ministrstva za pravosodje in zakonodajno pravne službe vabljena tudi Gospodarska zbornica Slovenije in državni svet Republike Slovenije. Predstavnik predlagatelja, državni sekretar Robert Marolt, je v svoji dopolnilni obrazložitvi povedal, da je od uveljavitve zakona o prekrških v letu 2003 to predlog njegove tretje novele, ki je, tako kot prejšnja, namenjena predvsem povečanju učinkovitosti postopkov ob prekrških, ne glede na vrsto postopka, v katerem se o prekršku odloča. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je pri predstavitvi mnenja te službe poudarila, da so bili njihovi pisni predlogi in njihove pisne pripombe v pretežni meri upoštevane s predlogi za amandmaje odbora, razen v nekaterih členih, v katerih se nadomešča predpisane razpone glob v tolarskih zneskih z zneski, določenimi v evrih. Zakonodajno-pravna služba je namreč podala svoje mnenje, da je taka ureditev pričakovana in načrtovana, vendar je v času sprejema tega zakona še vedno bodoče negotovo dejstvo, zaradi česar po njihovem mnenju so te določbe nekoliko preuranjene. Vendar je predlagatelj pojasnil, da je predlagana določba posledica odločitve naše države za prevzem evra kot nove oblike uradne denarne enote in v izogib naknadnim spremembam področne zakonodaje, med katere sodijo tudi predpisi o prekrških, se je odločil za vnaprejšnjo prilagoditev predpisov. Vprašanja o tolarju, kot trenutni uradni denarni enoti v naši državi pa so ustrezno rešena v prehodnih določbah. V 47. členu je po mnenju zakonodajno-pravne službe nekoliko razširjena možnost izvršitve odločbe, ne glede na težo prekrška, kar je bilo doslej kriterij za dostop, za dopustnost izvršitve odločbe pred njeno pravnomočnostjo. Tudi na to je odgovoril predlagatelj zakona. Po njegovem mnenju je ta rešitev utemeljena, saj navedena določba izhaja predvsem iz težnje po povečanju učinkovitosti postopkov o prekrških, glede na to, da veljavna ureditev zavarovanja izvršbe tega ni omogočala v zadostni meri. Nadalje je bilo iz mnenja zakonodajno-pravne službe tudi vprašanje glede izključne pristojnosti okrajnega sodišča v Celju, v zvezi z izdajami in izdajo sklepa o prepovedi uporabi vozniškega dovoljenja za tujce. Predlagatelj je pojasnil, da v primeru, ko nima bivališča v Republiki Sloveniji ni mogoče s splošnimi pravili o krajevni pristojnosti nedvomno ugotoviti, katero sodišče bi bilo lahko pristojno za odločanje o prenehanju veljavnosti vozniškega dovoljenja takega storilca. Zato je z vidika učinkovitosti smiselno določiti eno samo pristojno sodišče za take primere. S tem se je mogoče izogniti tudi morebitnim sporom o pristojnosti. K predlogu zakona je podala svoje mnenje tudi komisija državnega sveta Republike Slovenije za politični sistem, iz katerega izhaja, da komisija zakon podpira. Odbor je sprejel tudi nekaj svojih amandmajev in ob koncu podprl tudi vse predlagane člene zakona ter tudi temu zboru predlaga v sprejem novelo zakona o prekrških.
Hvala za predstavljeno poročilo. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanec Ivan Jelen bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Izvolite, prosim.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani predstavniki vlade! Že pred dvema letoma je prekrškovna sfera doživela velike in temeljite spremembe in sedaj se nam zopet obeta pomemben krog sprememb, ki pa jih nekako ne moremo označiti kot nebistvene, saj posegajo tako v položaj storilcev prekrškov kot tudi v položaj prekrškovnih organov in njihovih pristojnosti, pa tudi v način odločanja na sodišču. Po besedah predlagatelja naj bi te spremembe vodile k večji učinkovitosti postopkov. V poslanski skupini DeSUS pa opozarjamo, da je takšna ocena mogoča šele na podlagi celovite statistične in analitične analize, ki pa je predlagatelj ni opravil oziroma je niti ni mogel opraviti, saj je ta obsežna novela vložena zelo kratek čas po začetku uporabe, uporablja se dobro leto, tako da niti ni izoblikovana sodna praksa, ki bi omogočala celovit pogled na ustreznost zakonskih določb. V zvezi s predlagano spremembo glede prilagoditve glob iz tolarskih zneskov v evre menimo, da je ta določba nepotrebna, saj je v pripravi krovni zakon o uvedbi evra, ki bo hkrati v vseh pravnih aktih prevedel določene tolarske zneske v evre. Predlog omejuje pravico do pritožbe na višje sodišče, dovoljena je le zoper odločbo, če je izrečena višja globa od najnižje predpisane ali odvzem premoženjske koristi, ki presega 10.000 tolarjev, za kar ocenjujemo, da je ustavno sporno. Kot ustavno sporno ocenjujemo tudi določbo, ki sodišče pooblašča, da opravi ustno obravnavo v odsotnosti obdolženca. Sporna se nam zdi predvsem z vidika, da ni določena nobena izjema za primere opravičene odsotnosti. Doslej je veljalo načelo, da se mora oseba pravici aktivne obrambe izrecno odpovedati pred sodiščem, kar pa po predlaganem ne bo veljalo, če bo ta oseba utemeljeno prosila za preložitev. Glede spremenjene določbe o predpisovanju in izrekanju kazenskih točk naj omenim, da ločeno nabiranje in ločeno izrekanje ustvarja zapleteno in birokratsko nepregledno proceduro. V poslanski skupini DeSUS menimo, da je določba o obročnem odplačevanju globe pomanjkljiva, saj po novem takšno plačevanje ni pogojeno, da gre za upravičen primer, temveč le, da višina izrečena globe presega trikratni znesek najnižje globe. Iz tega je razvidno, da za takšno odplačevanje zadošča obvestilo storilca, da bo plačal po obrokih. Kot pomanjkljivo ocenjujemo tudi obrazložitev finančnih posledic. Predlagatelj je ocenil, da bodo potrebna finančna sredstva v višini 9,5 milijona tolarjev, in sicer za nadgraditev informacijskih sistemov, glede katerih pa v poslanski skupini DeSUS menimo, da bodo terjali višja proračunska sredstva. V zvezi s tem tudi opozarjamo, da bo projektna skupina za pripravo ustrezne projektne dokumentacije za nadgradnjo informacijskega sistema in umestitev sprememb potrebovala približno pol leta, pri tem pa že obstoječi informacijski sistem ni dokončan. Kljub vsem tem pripombam bomo v poslanski skupini DeSUS dopolnjen predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških podprli, saj pričakujemo, da se bodo uresničile ocene predlagatelja v smislu zmanjšanja sodnih zaostankov. Hvala.
Hvala. Prehajamo na predstavitev stališča poslanske skupine SDS. Poslanec Rudolf Petan, izvolite prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, kolegica in kolegi! Področje prekrškov je bilo deležno številnih sprememb v zadnjem času, vendar pa vsi ti poskusi urejanja nekako niso dali vedno pričakovanih učinkov, še več, lahko bi rekli, da so se pojavili tudi neželeni stranski učinki. Eden od takšnih je, da smo zaradi banalnega, recimo, minimalnega prekrška, sprožili celoten sistem pravosodja, ki tudi zaradi neučinkovitosti ni izterjal nekaj tisoč tolarjev od kršitelja, ampak ustvaril goro papirja v obliki novih sodnih spisov, povečal sodne zaostanke in zaradi nekaj tisoč tolarjev sprožil postopke, ki stanejo desetkrat in še večkrat več, racionalnost države pa je takšna, bi lahko rekli. V poslanski skupini SDS ne trdimo, da je to bil splošen model ravnanja, je pač mogoč, se dogaja in zahteva ukrepanje. Nekaj tega je bilo že urejenega z zadnjo novelo, ki smo jo sprejeli lansko leto, in to v smislu učinkovitejše izterjave preko davčne uprave. Zaradi neprimerno učinkovitejšega delovanja in organiziranosti davčne uprave v primerjavi s sodnim sistemom, so menda tudi rezultati zelo ugodni. Nadaljnjo izboljšanje terjave pa naj bi prinesla nova sprememba, ki je predmet te obravnave. V tem smislu je predlagan obvezen preizkus odločbe o prekršku, ki ga na podlagi vložene zahteve za sodno varstvo opravi že sam prekrškovni organ in s tem odpravi kršitve zakona, do katerih je prišlo v hitrem postopku. Ocenjuje se, da bodo sodišča vzela v obravnavo le tiste zahteve za sodno varstvo, ki so neutemeljene ali so bile vložene zoper novo odločbo prekrškovnega organa, kar bi naj zmanjšalo pripad na sodišča. V to skupino ukrepov bi lahko postavili predviden ukrep, to je ureditev, ko se omejujejo primeri, ko višja sodišča razveljavijo sodbe sodišča nižje, se pravi prve stopnje in se obravnava ponovno vrača ali se ponovno vračajo v ponovno obravnavo na prvo stopnjo, običajno na isto sodišče. Predlagane so tudi druge poenostavitve materialnih in procesnih kategorij. Uvedlo bi se podaljšanje roka za vložitev predloga za obročno odplačevanje globe. V izogib odločanju o takem predlogu, se, razen minimalne višine globe, opušča določitev drugih pogojev. Plačilna disciplina pa se zaostruje s tem, da neplačilo ali zamuda pri enem obroku pomeni takojšnja zapadlost vseh neplačanih obrokov. Na to določilo bodo zavezanci ali storilci prekrška vnaprej opozorjeni. Obravnavani predlog predvideva še kup drugih drobnih sprememb, ki so namenjene še posebej enemu cilju, to je povečanju učinkovitosti postopkov v zvezi s prekrški, ne glede na vrsto postopka, v katerem se prekršek obravnava. Istočasno naj bi se to področje uskladilo tudi z novim zakonom o varstvu osebnih podatkov. V SDS bomo ta predlog podprli, pri tem pa čakali na korenitejše spremembe tega področja. Hvala lepa.
Hvala vam. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije bo predstavil podpredsednik dr. Pavliha. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav državnemu sekretarju s celo ekipo, drage kolegice in kolegi, kolikor vas je ostalo! Žal moram povedati, da v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije nasprotujemo predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških, ker v preveliki meri spreminja koncept veljavnega zakona. Posamezne rešitve, ki jih je predlagatelj zapisal v predlog zakona, so po našem mišljenju nedodelane in slabo utemeljene. O tem bi bila potrebna širša razprava, na kar smo večkrat opozarjali, zlasti pa presoja učinkov dosedanjih ukrepov, to kar recimo v tujih jezikih na primer imenujejo regulatorij in pact assesment. Skupna točka vseh sprememb naj bi bila večja učinkovitost postopkov, saj naj bi bilo z zakonom omogočeno hitrejše obravnavanje zadev. Ti nameni so nedvomno dobri, ampak če bi jim v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije res verjeli, bi zagotovo predlog zakona tudi podprli. Se nam zdi pa neverjetno, da se bo to res tako udejanilo zaradi več razlogov, zato tega ne moremo storiti. Vpisano stanje na primer v uvodnem delu predloga ni skladno z obrazložitvijo posameznih novih členov. V poslanskem klubu Liberalne demokracije ocenjujemo, da utegnejo predlagane spremembe imeti drugačne učinke, ker kažejo tudi drugačne cilje. Predlog zakona obsežno, dodatno obremenjujejo prekrškovne organe zaradi ocene o, citiram, nesorazmernih učinkih veljavne ureditve, razmejitve pristojnosti odločanja, konec citata oziroma konec omenjene sintagme. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pa ob tem pogrešamo utemeljitve in pojasnila, na kateri podlagi in v čigavo korist oziroma škodo ter s čim je bilo sorazmerje porušeno. Zato ponovno predlagamo, da se opravi širša razprava, da se preverijo učinki dosedanjih ukrepov in smo se seveda potem na podlagi takšne analize ponovno pripravljeni pogovarjati o tem, ali sprejmemo ali podpremo takšne spremembe ali ne. Dokler to ne bo storjeno, pač teh sprememb ne moremo podpreti, zato bomo predlogu sprememb nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala vam. Poslanec Miran Potrč bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani, državna sekretarja. Naj spet uvodoma ponovim stališče, ki ga ponavljam tako, da je že meni dolgčas, ampak mislim, da je prav, da se ga ob vsakem od zakonov, ki zadeva pravosodje, prekrški in ostalo, kar že gre po zakonu iz leta 2005 v krog pravosodja, ponovi. Namreč, da smo v državnem zboru deležni reforme za reformo. Da vsaka reforma zagotavlja 100% efekt, da na žalost mnogokrat tega efekta ni, ali vsaj ni v pretežni meri. Da smo ob tem poslanke in poslanci, pa ne glede na to, ali dr. Pavliha, ko reče kolegice in kolegi, misli na stroko ali na poslanstvo, v silno težkem položaju, ker tudi tisti, ki imamo temeljno-pravno izobrazbo, seveda ne moremo biti specialisti za področje kazenskega, civilnega, izvršilnega, upravnega, postopkovnega, prekrškovnega, pa še kakšnega področja in moramo verjeti strokovnjakom, da zavestno predlagajo dobre rešitve, ki bi naj dajale učinke. Na žalost, še enkrat povem, mnogokrat ni tako. Bojim se, da se s podobnim problemom srečujemo tudi ob tem predlogu. Jaz bi zaradi verodostojnosti in ker se mnogokrat poslankam in poslancem očita, češ, kaj ste pa delali v prejšnji oblasti, rad povedal, da je naša poslanska skupina Socialnih demokratov tudi, ko je bila predlagana sprememba prekrškovnega sistema v prejšnjem mandatu, imela veliko pomislekov in postavljala vrsto vprašanj. Postavili smo vprašanje, ali nam vlada lahko daje zagotovilo, da bo s predlaganimi spremembami res prišlo do večje učinkovitost organov za prekrške in do večje učinkovitosti dela tudi na sodiščih. Menili smo, da je ob tem potrebno oceniti, najmanj naslednje vprašanje, vsaka reorganizacija povzroča težave in zastoje, ali je ta reorganizacija ocenjena in domišljena. Ni jasno, koliko zadev bi bilo res prenesenih na sodišča in koliko bi s tem sodišča za prekrške res bila razbremenjena, ali bi se na tej točki zaostanki res zmanjšali. Ni jasno, kako učinkovito bi bilo mandatno kaznovanje, če bi bilo, zakaj ga ni mogoče uvesti tudi pred sodniki za prekrške. Če pa se mandatno kaznovanje ne bi moglo uporabiti v primeru izreka zaporne kazni, saj je zaslišanje obdolženca temelj varovanja človekovih pravic, potem je sploh vprašanje, koliko bi se s tem predlogom dosegli želeni cilji. Tudi ko smo dokončno sprejemali zakon, smo ocenili, da nam na ta in mnoga druga vprašanja kljub nekaterim izboljšavam v teku nastajanja zakona predlagatelj ni dal zadostnih odgovorov, in priznali, da zakon podpiramo pod predpostavko zaupanja v predlagane rešitve. Sedanja vlada trdi, da to zaupanje ni bilo upravičeno, ker po štirih mesecih izvajanja zakona, potem ko je bila sprejeta abolicija, ki je bistveno zmanjšala pripad - saj mislim, da je šlo za cca 90.000 primerov, ki so bili na podlagi abolicije ustavljeni -, mora iti v korenite spremembe. Te spremembe so po mnenju stroke, čeprav so gospodje državni sekretarji tudi na matičnem delovnem telesu govorili drugače, nepreverjene. S stroko konzultacije niso bile opravljene. Stroka opozarja, da so mnogi predlogi nedomišljeni, da ni nujno, da bodo dajali efekte, kakršne ponovno zagotavlja vlada. Rad bi povedal, da resno, najresneje računamo na jasne opredelitve in računamo tudi na odgovornost resornega ministra oziroma obeh, da bodo te rešitve argumentirane, sicer imamo veliko pomislekov pri vsebini predlaganega zakona. Hvala.
Hvala vam. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavila Mojca Kucler Dolinar. Izvolite.
Obsežnejšo novelo zakona o prekrških je sprejel državni zbor v prejšnji sestavi leta 2003, uporabljati pa se je začela 1. januarja 2005. Uporaba zakona je v letu in pol pokazala, da reforma iz leta 2003 ni bila najbolje domišljena, kar se kaže tudi v zaostankih na sodiščih in v drugih težavah prekrškovnih organov. Delo sodnikov za prekrške so z reorganizacijo prevzela okrajna sodišča, ki so sedaj zasuta še z novimi prekrškovnimi spisi. In če bi se tak tempo ob obstoječem zakonu nadaljeval, bi bila sodišča kmalu še bolj obremenjena, še bolj zasuta in zopet bi bili postavljeni pred vprašanje amnestije, ki pa ne more biti rešitev in si je tudi ne želimo. Na predlagane spremembe zato v Novi Sloveniji gledamo predvsem kot na omilitev stanja na področju prekrškov in na smer, kako rešiti, kar se v tem trenutku optimalno rešiti da. V poslanski skupini Nove Slovenije se nam zdijo predvsem pomembne spremembe v smeri učinkovitosti in hitrosti postopka. Zaradi zmanjšanja obremenitve sodišč se predlaga obvezen preizkus odločbe o prekršku, če je vložena zahteva za sodno varstvo. Preizkus bo opravil kar sam prekrškovni organ, ki odloča o hitrem postopku. Poleg tega so predlagane tudi poenostavitve v rednem sodnem postopku, predvsem v primerih, ko opravičenci do pritožbe ne bodo napovedali pravnega sredstva. Sodišče v tem primeru ne bo izdajalo obrazložene sodbe, kar bo preneslo in doprineslo k večji učinkovitosti in hitrosti sodišč, hkrati pa se s tem ne bo omejila pravna varnost in pravica do pravnega sredstva. Zaradi doseganja hitrejšega obravnavanja v zadevah prekrškov se omejujejo primeri, ko višje sodišče razveljavi sodbo sodišča prve stopnje in zadevo vrne v novo odločanje temu sodišču. Organ, ki izreka prekršek bo imel možnost, da lahko opozorilo izreče oziroma izda tudi pisno in ne le ustno. V Novi Sloveniji pa podpiramo tudi možnost, ki jo dajemo s tem zakonom, to pa bo, da bo zbiranje kazenskih točk lahko ločeno tudi po kategorijah vozniških dovoljenj. Prav tako pa tudi sankcija izreka prenehanje veljavnosti vozniškega dovoljenja. Stransko sankcijo kazenskih točk bo mogoče izreči tudi s plačnim nalogom, z zavarovanjem izvršbe pa bo možno začasno odvzeti tudi druge listine in ne le potne listine. V Novi Sloveniji podpiramo tudi podaljšanje roka za vložitev predloga za obročno odplačevanje globe s tem, da se bo ob opustitvi določitve posebnih pogojev za odobritev plačila globe na obroke določil kot edini pogoj višina izrečene globe. Zaradi zagotovitve ustrezne plačilne discipline pa je ustrezno in nujno določiti tudi, da v primeru zamude pri plačilu posameznega obroka za plačilo globe zapadejo v plačilu tudi vsi ostali neplačani obroki. V Novi Sloveniji se zavedamo, da z današnjimi spremembami še nismo zaključili tega poglavja in sprememb tega zakona. Potrebno bo dodatno in podrobneje proučevati in preučiti prakso zadnjih dveh let in najti še ustreznejše rešitve, ki bodo pospešile postopke in hkrati obdržale tudi dovolj visoko stopnjo pravne varnostni državljanov. Predvsem pa bo potrebna temeljita revizija kaznovalne politike in sankcij, kot primer bi izpostavila sankcijo uklonilnega zapora z možnostjo nadomestitve globe z opravo določene naloge v splošno korist ali korist samoupravne lokalne skupnosti, kar se sicer zelo lepo in spodbudno sliši, vendar pa jo je v praski zelo težko izvajati. Težko je najti institucije, ki so pripravljene vzeti ljudi za relativno kratko obdobje in za njih tudi zagotovit in zagotavljati primerne naloge. Poslanska skupina bo predlagane spremembe podprla. Hvala.
Hvala. Poslanec Josip Bajc bo predstavil stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Gospod podpredsednik, hvala lepa. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Zakon o prekrških, ki ga danes spreminjamo z novelo, je stopil v veljavo pred dobrim letom, in sicer 1. januarja 2005. Zakon o prekrških, ki celovito ureja področje prekrškov je v uporabi šele dobro leto in očitno se je v tako kratkem času pokazalo, da ima zakon pomanjkljivosti, ki jih je potrebno čim prej popraviti. V predlogu zakona je pristojno ministrstvo zelo na široko ocenilo stanje na področju prekrškov in ga podkrepilo z veliko številkami in statistikami. Te številke kažejo določen napredek v obravnavanju števila prekrškov v zadnjem letu, vendar pa je potrebno poudariti, da se učinki, ki naj bi jih prinesel nov zakon, v celoti niso pokazali. Veljavni zakon o prekrških ima nekaj pomanjkljivosti in predlagane spremembe zakona so po našem mnenju potrebne in nujne. Kot zelo pozitivno ocenjujemo dejstvo, da je bila po uveljavitvi sedaj veljavnega zakona na ministrstvu za pravosodje ustanovljena posebna delovna skupina za spremljanje izvajanja zakona o prekrških. Delo te skupine in pripombe sodišč in drugih institucij glede težav, s katerimi se soočajo pri izvajanju nalog po zakonu o prekrških, so pripeljale do tega, da so potrebne določene spremembe v obravnavnem zakonu. Glede na način priprave teh sprememb lahko verjamemo, da bo novela zakona omogočila hitrejše in učinkovitejše obravnavanje vseh prekrškov. Novela pa ob enem ureja tudi problematiko tolarskega določanja glob v zvezi s predvidenim prevzemom evra kot valute Republike Slovenije s 1.1.2007. Čimprejšnje spremembe v zvezi z uvedbo evra so pomembne in tudi logične. Posebej bi rad poudaril, da podpiramo podrobnejšo ureditev postopka za določitev uklonilnega zapora in nadomestitve globe z opravo določene naloge v splošno korist ali v korist samoupravnih lokalnih skupnosti. Slednje se nam zdi zelo pomembno, saj se na ta način posamezniki, ki nimajo sredstev za plačilo globe oziroma jo težko plačajo, namesto globe odločijo za koristno delo, ob enem pa ima lahko od tega dela določeno korist tudi lokalna samoupravna skupnost. Upamo, da se bo s časoma vzpostavila praksa na področju alternativnega plačevanja globe in da se bo ta možnost vedno pogosteje izkoriščala. Novela zakona bolj jasno razmejuje tudi pristojnosti odločanja o hitrem oziroma rednem sodnem postopku in ureja stransko sankcijo kazenskih točk v cestnem prometu. Kot pozitivno ocenjujemo, da se z novelo razmejuje dvom glede polovičnega plačila globe v določenem roku in sočasna uporaba pravnega sredstva. K hitrejšemu obravnavanju prekrškov bo gotovo pripomogel obvezen preizkus odločbe o prekršku, ki ga bo na podlagi vložene zahteve za sodno varstvo opravil že sam prekrškovni organ. Na ta način se bo preprečilo, da bi se sodišča ukvarjala z zadevami, pri katerih bo že sam prekrškovni organ lahko ugotovil, da so zahteve za sodno varstvo utemeljene. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pričakujemo, da bo predlagani zakon prispeval k učinkovitejšemu delu prekrškovnih organov in sodišč in s tem pripomogel k odpravi že sedaj velikih oziroma prevelikih zaostankov. Zato bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke predlagani zakon podprli. Hvala.
Hvala. K predstavitvi stališča poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke vabim poslanca Boštjana Zagorca. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani vsi tisti, ki vas še zanima, kako bo posamezna poslanska skupina glasovala ob določenem predlogu zakona! Da vas pa ne bom držal v preveliki napetosti, ker vidim, da komaj čakate, da slišite, kako bo glasovala Slovenska nacionalna stranka, vam povem, da tega predloga zakona ne bomo podprli. To pa zaradi več razlogov, in ne bom ponavljal tistih, ki so govorili pred menoj. Da je zakon slab, je ugotovila, mislim da, že vlada Republike Slovenije, ker kolikor mi je znano, že pripravlja tudi spremembe zakona, ki ga imamo danes pred sabo. Po mojih informacijah ste to zelo hitro ugotovili. Ugotovili ste tudi, da je uvedba evra kot nadomestila tolarja pri uvedbi glob prehitra. Ugotovili ste, po mojem vedenju, tudi to, da je bolje urejati te stvari z enim sistemskim zakonom, kot pa v vsakem zakonu posebej. Ne nazadnje je treba povedati, da ste se lotili na zelo čuden način reševanja enega izmed razlogov, zaradi katerega naj bi ta zakon danes potrdili, to je zmanjšanja sodnih zaostankov. Tega ste se lotili v zakonu o prekrških. Kljub temu, da vam Slovenska nacionalna stranka že nekaj časa ponuja sistemsko rešitev pri zmanjšanju zaostankov. Zaradi tega, kot sem že omenil, v Slovenski nacionalni stranki zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala gospodu Zagorcu. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, v okviru glasovanj, pol ure po končani 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O CENTRALNEM REGISTRU PREBIVALSTVA. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite.
Dober dan. Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, poslanci, kolegice, kolegi. Veljavni zakon o centralnem registru je bil sprejet v januarju leta 1999. Zdaj smo dobili osnovo za sodobnejšo normativno ureditev področja registracije prebivalstva, saj so na enem mestu zbrane določbe o osebni identifikacijski številki, vsebini centralnega registra, virih za pridobivanje podatkov, dolžnostih udeležencev pri toku podatkov, upravljanju podatkovne baze, ter uporabi podatkov. Spremembe veljavnega zakona so zato potrebne le zaradi uskladitve z zakonom o prekrških. Spremeniti je potrebno določbe zakona, ki določajo sankcije za prekrške in jih uskladiti s tem zakonom, to je denarne kazni nadomestiti z globami. S predlogom zakona se nadalje kot organ, pristojen za nadzor nad izvajanjem tega zakona določa ministrstvo za notranje zadeve, ki bo skladno z zakonom o prekrških, ki se bo štel za prekrškovni organ. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Hvala predsednik. Lep pozdrav tudi predstavniku in državnemu sekretarju ministrstva za notranje zadeve! Naš odbor je obravnaval predlog zakona na 18. redni seji. Predstavnik predlagatelja je v dopolnili obrazložitvi navedel, da so spremembe veljavnega zakona o centralnem registru potrebne zaradi uskladitve zakona z zakonom o prekrških. Spremeniti je potrebno določbe zakona, ki določajo sankcije za prekrške ter določiti prekrškovni organ. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je poudarila, da je njihova služba z vidika svojih nalog predloge za spremembe proučila in nanje ni imela pripomb. Članice in člani odbora smo podprli predlagane spremembe zakona o centralnem registru in ga predlagamo v sprejem tudi temu zboru.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Anton Kokalj, ki bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Spoštovani predstavniki vlade, spoštovani predsednik državnega zbora. Poslanska skupina Nove Slovenije - Krščanske ljudske stranke bo predlog zakona o centralnem registru podprla, kot je bilo že omenjeno s strani predsednice delovnega telesa, se zakon samo usklajuje z zakonom o prekrških, kjer določa sankcije za prekrške ter prekrškovni organ. To je pa tudi vse.
Hvala. Gospod Franc Kangler. Ga ni. Gospod Bajc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, spoštovani gospod državni sekretar! Glede na to, da se novela zakona o centralnem registru prebivalstva nanaša le na uskladitev zakona o prekrških, saj gre za izvršitev določb 223. člena zakona o prekrških, novela, ki ima le tri člene, spreminja le besedno zvezo "denarne kazni" v "globo" in določa organ kot pristojnega za nadzor nad izvrševanjem določb zakona, to je ministrstvo za notranje zadeve, bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke spremembe zakona podprli.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O PRIJAVI PREBIVALIŠČA. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Kar podobna obrazložitev bo tega predloga, kot je bil prej. Veljavni zakon o prijavi prebivališča je bil sprejet leta 2001 in je, izhajajoč iz ustavne pravice posameznika do svobode gibanja in izbire prebivališča, ustanovitelj uredil vsa vprašanja v zvezi s prijavo in odjavo stalnega in začasnega prebivališča z namenom zagotovitve točne evidence o dejanskem stanju prebivališča. Spremembe veljavnega zakona so zato potrebne le zaradi uskladitve z zakonom o prekrških. Spremeniti je potrebno določbe zakona, ki določajo sankcije za prekrške, in jih uskladiti s tem zakonom, to je - denarne kazni nadomestiti z globami. Nadalje je potrebno določiti prekrškovni organ, sicer Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve in policijo. Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve je tako pristojen za nadzor nad izvajanjem tistih določb zakona, ki so v kazenskih določbah opredeljene kot prekrški, povezani s prijavo in odjavo stalnega in začasnega prebivališča ter prijavo spremembe naslova stanovanja in prijavo začasnega odhoda iz države in pa vrnitev v državo. Za nadzor nad izvajanjem določb, ki se vežejo na tako imenovano policijsko prijavo ter s tem povezane člene zakona, je pristojna policija. Nadzor nad izvrševanjem posameznih določb opravljata oba prekrškovna organa, saj gre v teh primerih za skupne določbe, ki so vezane na obe vrsti prijav. S predlogom zakona je Inšpektoratu Republike Slovenije za notranje zadeve dano tudi pooblastilo za prevzem vseh že začetih postopkov, ki so bili uvedeni na podlagi veljavnega zakona, v katerih do uveljavitve predlaganih sprememb in dopolnitev odločb o prekršku še ni izdana ali še ni bila pravnomočna. Hvala.
Hvala državnemu sekretarju na ministrstvu za notranje zadeve, mag. Zvonku Zinrajhu. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Tudi predlog zakona o spremembah zakona o prijavi prebivališča je odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje obravnaval na svoji 18. redni seji. Predstavnik predlagatelja je pojasnil, da je osnovni cilj zakona uskladitev tega zakona z zakonom o prekrških, spremeniti je potrebno določbe zakona, ki določajo sankcije za prekrške, ter določiti organ. Na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe je ministrstvo za notranje zadeve pripravilo tudi predlog za amandmaje, ki jih je predlagala odboru za sprejem. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je predlagala in poudarila, da je zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju podala pripombe, ki pa so bile vse upoštevane v predlogih za amandmaje, ki jih je podalo ministrstvo za notranje zadeve. Članice in člani odbora smo predlagani zakon podprli.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Anton Kokalj bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Kot je bilo že omenjeno, zakon o prijavi prebivališča, pravzaprav se samo usklajuje z zakonom o prekrških, spreminjajo se določbe, ki določajo sankcije za prekrške, in prekrškovni organ, nadzor nad izvajanjem izvaja Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve, strokovni nadzor pa opravlja ministrstvo za notranje zadeve in pristojni organ. Za nadzor nad izvajanjem določb, ki se veže na policijsko prijavo, pa je pristojna policija. Hvala.
Hvala. Gospod Josip Bajc, bo predstavil stališče Slovenske ljudske stranke.
Še enkrat hvala, gospod predsednik. Danes jih pa "štepamo". Novela zakona o prijavi prebivališča se kot prejšnji zakon oziroma kot prejšnja novela nanaša na uskladitve z zakonom o prekrških, novela spreminja le besedno zvezo denarne kazni v globe in določa različna organa, ki sta pristojna za nadzor nad izvrševanjem določb tega zakona. Gre namreč le za uskladitev zakona o prekrških in glede na to, bomo poslanci Slovenske ljudske stranke spremembe zakona podprli. Hvala.
Gospod Krivec Danijel bo predstavil stališče poslanke skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala. Spoštovane kolegice in kolegi! Spremembe predloga zakona o spremembah zakona o prijavi prebivališča so manjše, a nujno potrebne, saj so povezane z drugimi zakoni. Veljavni zakon se tako kot število drugih zakonov, ki vsebujejo določbe o kaznih za prekrške, spreminja zaradi uskladitve z zakonom o prekrških. Denarne kazni je potrebno v skladu z 223. členom zakona o prekrških spremeniti v globe. Gre za terminološko uskladitev. Naslednja sprememba pomeni določitev prekrškovnega organa Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve in policijo. Inšpektorat je tako pristojen za nadzor nad izvajanjem tistih določb zakona, ki so v kazenskih določbah opredeljene kot prekrški, ki so povezani s prijavo in odjavo stalnega in začasnega prebivališča. Za nadzor nad izvajanjem določb, ki se veže na tako imenovano policijsko prijavo, pa je pristojna policija. Pristojni odbor je k predlogu zakona kot svoja sprejel dva amandmaja, ki sta bila s strani članov soglasno sprejeta. Prvi pomeni zgolj popravek pomotoma izpadlega navajanja odstavka enega izmed členov, drugi je bil redakcijske narave. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagane spremembe podpiramo. Kot je bilo povedano že v začetku, so te nujno potrebne, da je zakon usklajen z drugimi zakoni, kar je bistvenega pomena za njegovo izvajanje v vsakdanjem življenju.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po končani 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O MATIČNEM REGISTRU. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Gospod Zinrajh, državni sekretar na ministrstvu, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, poslanci. Zakon o matičnem registru iz leta 2003, na njegovi podlagi je bil marca 2005 vzpostavljen matični register, ki predstavlja osnovno računalniško vodeno evidenco osebnih stanj državljanov in državljank Republike Slovenije in razvid rojstev, zakonskih zvez in smrti tujcev, ki so se dogodila na območju Republike Slovenije ob vzpostavitvi registra. V matični register se za državljane Republike Slovenije vpisujejo vsi podatki oziroma matična dejstva, ki vplivajo na njihov osebni status od rojstva pa do smrti. Predlagana sprememba zakona, ki se nanaša na vsebino vpisa posameznih dejstev v matični register, je posledica sprejema zakona o registraciji istospolne partnerske skupnosti. V skladu z določbami tega zakona se v matični register, katerega sestavni del je tudi register istospolnih partnerskih skupnosti, vpisujejo določeni podatki o tej skupnosti. S predlagano spremembo zakona se tudi podaljšuje triletni rok za postopek ugotovitve in vpisa smrti za osebe, ki so življenje izgubile neposredno po koncu druge svetovne vojne ali med njo. Ker se je število navedenih postopkov od sprejema zakona povečalo in ker je bil v skladu z zakonom o žrtvah vojnega nasilja odpravljen rok za pridobitev statusa, je smiselno tudi podaljšanje roka za uvedbo navedenih postopkov s 3 na 6 let. Sprememba zakona je potrebna tudi zaradi uskladitve z zakonom o prekrških, ki namesto denarnih kazni uvaja globe. Hkrati je treba opredeliti nadzor nad izvajanjem posameznih določb zakona. Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve je tako pristojen za nadzor nad izvajanjem tistih določb zakona, ki so v kazenskih določbah opredeljene kot prekrški. Hvala lepa.
Hvala mag. Zinrajhu. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Odbor državnega zbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je predlog zakona obravnaval na 18. redni seji. Predstavnik predlagatelja je v dopolnilni obrazložitvi navedel njegov osnovni cilj. Sodelovala je tudi predstavnica zakonodajno-pravne službe ter predstavila pisno mnenje njihove službe, v katerem je predvsem opozarjala na predvideno rešitev 6. člena predloga zakona, na podlagi katere se z dopolnjevanjem posega tudi v drug zakon. Predvideno rešitev smo na koncu s predlogom za amandma odbora nekoliko spremenili. V razpravi o členih predloga zakona in predlaganih amandmajih je bila posebej izpostavljena rešitev, po kateri je register istospolne skupnosti sestavni del matičnega registra in ne samostojni register. Člani odbora smo s to rešitvijo soglašali in kot rečeno, smo ob upoštevanju pripomb zakonodajno-pravne službe menili, da pristop predlagatelja pri uvajanju te rešitve ni bil najbolj primeren. Zato smo podprli amandmaje odbora, ki navedeno vsebino vpeljujeta na pravno korektnejši način. Ob koncu smo glasovali o vseh členih predlaganega zakona skupaj in ga sprejeli.
Hvala gospe predsednici odbora. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Josip Bajc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Novela zakona o matičnem registru se nanaša na uskladitev s tremi zakoni, in sicer zakonom o prekrških, zakonom o registraciji istospolnih partnerskih skupnosti in zakonom o varstvu osebnih podatkov. Gre torej le za manjše popravke tega zakona. Poleg spremembe terminologije in denarne kazni, ki se spreminja v globe, in določitev organa za nadzor nad izvajanjem določb zakona, se bodo z novelo v matičnih registrih po novem vpisovali tudi podatki o istospolnih partnerskih skupnostih. Glede na to in nebistvene spremembe bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke podprli predlagane spremembe zakona.
Hvala. Gospa Alenka Jeraj bo predstavila stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Matični register, ki je sedaj računalniško vodena baza podatkov, je nadomestil tri ročno vodene matične knjige, rojstno matično knjigo, poročno matično knjigo in matično knjigo umrlih. Vzpostavljen je bil v maju lani. Vanj se vpisujejo vsi podatki, ki vplivajo na osebni status državljanov od rojstva do smrti. Po sprejemu zakona o matičnem registru je bil uveljavljen zakon o prekrških ter sprejet novi zakon o registraciji istospolnih partnerskih skupnosti. Zaradi uskladitve z navedenima zakonoma so potrebne predlagane spremembe in dopolnitve zakona. Zaradi uveljavitve zakona o prekrških je v določbah zakona, ki določajo sankcije za prekrške namesto denarnih kazni potrebno uvesti globe. Ustrezno se opredeljuje nadzorstvo nad izvajanjem posameznih določb zakona, ki omogoča določitev prekrškovnega organa. Zaradi sprejema zakona o registraciji istospolne partnerske skupnosti se podatkom, ki se vpisujejo v matični register, doda podatek o registraciji in prenehanju istospolne partnerske skupnosti. V razpravi so člani odbora soglašali, da naj bo register istospolne partnerske skupnosti sestavni del matičnega registra in ne samostojni register. Glede na mnenje zakonodajno-pravne službe pa so menili, da predlagateljev pristop v zvezi s to določbo ni primeren, zaradi česar sta bila sprejeta amandmaja odbora, ki to rešujeta na pravno korektnejši način. S spremembo 16. člena obstoječega zakona se določa, da se vpis matičnega dejstva, ki se dogodi našemu državljanu v tujini, lahko vpiše v matični register izjemoma z odločbo, če izpiskov iz tujine ni mogoče pridobiti. Glede na to, da so v primerih naknadnega vpisa smrti osebe že mrtve, je vpis na njihovo zahtevo nemogoč, zaradi tega je potrebno izvesti vpis po uradni dolžnosti. S spremembo 39. člena zakona se podaljšuje rok za postopek ugotovitve in vpisa smrti na podlagi upravne odločbe iz treh na šest let. Predlagane spremembe in dopolnitve zakona o matičnem registru so manj zahtevne, a kljub temu zelo pomembne, saj je za uspešno izvajanje vsakega zakona v praksi pomembno, da je skladen z ostalo zakonodajo. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se nam predlagane rešitve zdijo ustrezne, zato bomo predlog zakona podprli.
Hvala. Gospa Majda Širca bo predstavila stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala. Res je, gre za manjše popravke, mogoče celo videne kot manj pomembne, ampak akt, ki je na mizi, ni tako nič posebnega. Usklajuje zakon o prekrških, usklajuje se zakon o registraciji istospolne partnerske skupnosti, a hkrati je to akt, s katerim ministrstvo za notranje zadeve popravlja delo ministrstva za delo. Tukaj se velja vrniti eno leto nazaj, 22.6.2005 smo na 7. seji sprejeli zakon o registraciji istospolne partnerske skupnosti, ki obravnava istospolne partnerske skupnosti in ureja to področje, ki je zgolj po zakonu omejeno na določanje postopka registracije istospolne partnerske skupnosti in na urejanje premoženjskega razmerja med partnerjema, in ne ureja tistega, kar smo v Liberalni demokraciji in s kolegi iz opozicije dejali, da je slabo rešeno, pomanjkljivo. Saj vemo, da zakon o registraciji istospolne partnerske skupnosti ne določa pravic ne preživljanja ne nege in oskrbe v primerih bolezni, ne premoženjskih in drugih pravic, ki bi izhajale tudi iz socialno varstvenih razlogov. Nismo govorili, da je ta zakon slab na tem področju, ampak tudi na tem, kjer ga danes ministrstvo za notranje zadeve s tem uskladitvenim zakonom, recimo, da popravlja. V razpravah smo še posebej izpostavili vprašanje, zakaj sklenitev oziroma registracija istospolne partnerske skupnosti jemlje na simbolni ravni velik pomen. Še vedno trdimo, da je izraz registracija nesprejemljiv, saj gre pri istospolnih skupnostih za razmerje, za partnerstvo dveh ljudi, ki se svobodno odločata, da bosta živela skupaj, uporaba izraza registracija pa asocira na registracijo stvari in ne ljudi. Z dopolnili smo že takrat hoteli preprečiti, da bi sklenitev skupnosti potekala na kakšnem oddelku upravne enote za pultom, kjer bi partnerja zgolj izpolnila obrazce. Z dopolnilom smo takrat želeli uvesti obliko vodenja registra, kot to velja za matični register, v celoti slediti zahtevam po digitalizaciji javnih podatkov, baz in možnosti registracije na celotnem ozemlju Republike Slovenije, ne glede na stalno prebivališče partnerjev. Hkrati pa smo nalogo vodenja postopka in vpisovanja v register naložili matičarjem. Žal naša dopolnila in dopolnila socialnih demokratov takrat zaradi očitkov vladajoče koalicije, da želimo za sklenitev oziroma za registracijo skupnosti uobličiti svatbo, niso bila sprejeta. Danes pa se srečujemo s spremembami zakona o matičnem registru, ki določa, da se bo kot posledica sprejema zakona o registraciji istospolnih partnerskih skupnosti v matični register v bodoče vpisovalo tudi podatke o istospolnih partnerskih skupnostih. V matični register se namreč za državljane Republike Slovenije vpisujejo vsi podatki, ki vplivajo na njihov osebni status, to pa velja tudi za sklenitev oziroma registracijo skupnosti. In zakon o registraciji istospolne partnerske skupnosti v prehodnih določbah določa, da minister, pristojen za delo, družino in socialne zadeve, izda pravilnik za registracijo skupnosti, in to v šestih mesecih po uveljavitvi zakona. Sedaj bo kmalu leto dni, vemo, da je pravilnik že pripravljen, vendar mora minister počakati na sprejem tega zakona, ki ga imamo danes na mizi. Ampak zaradi njegovih ekskluzivnih, ministrovih namreč, ekskluzivnih stališč do homoseksualcev, ki jih je tretiral in definiral za medicinski problem, je najbrž na simbolni ravni hotel tudi uzakoniti diskriminacijo istospolnih usmeritev. Ker mi je zmanjkalo časa, lahko le rečem, da se danes uveljavlja to, kar smo ugotavljali že pred letom dni, da ločitev ni možna, saj gre za isto materijo. Zakon velja podpreti, ker tako bodo lahko istospolne partnerske skupnosti s pomočjo pravilnika, ki najbrž ni tako nediskutabilen, registrirale svoje odnose. Hvala.
Gospa Širca, hvala lepa. Mag. Majda Potrata bo predstavila stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Socialni demokrati smo v prejšnjem mandatu pa tudi v tem vložili veliko napora za ureditev neke posebne osebne okoliščine, ki bi se izrazila v možnost priznavanja istospolne partnerske zveze. Izšlo se je, kakor se je, zato tudi za Socialne demokrate sprememba zakona o matičnem registru ni majhna, me pa veseli, da je gospod državni sekretar odpravil z dodano obrazložitvijo pomanjkljivost, ki se je zgodila v uvodu k temu zakonu, ko je navedeno, da gre v noveli zakona za uskladitev samo z dvema, v resnici gre za uskladitev s tremi zakoni. Nikakor ne gre samo za tehnične uskladitve. Zdaj pa dovolite za izpeljavo misli ali pripomb, ki jih imamo kljub temu, da bomo Socialni demokrati podprli to novelo zakona, in kje vidimo, da bi se bilo mogoče še o kakšni spremembi pogovarjati. Matični register je namreč v uvodu definiran kot računalniško vodena baza podatkov, v katero se vpisujejo matična dejstva in druga dejstva, določena z zakonom. Matični register je razvid osebnih stanj državljanov in državljank Republike Slovenije in razvid rojstev, zakonskih zvez in smrti tujcev, ki so se dogodila na območju Republike Slovenije od vzpostavitve matičnega registra. Ta je bil vzpostavljen pred slabim letom in zdaj je nastopilo neko novo zakonsko dejstvo, ki po našem mnenju ne zaobsega vseh osebnih okoliščin. Te so v 4. členu veljavnega zakona, v noveli se sklicujem na 2. člen zakona, se da razbrati, da je v primeru, da izpiska iz matične knjige iz tujine ni mogoče pridobiti, se izjemoma lahko vpiše rojstvo, sklenitev zakonske zveze ali smrt v matični register v Republiki Sloveniji na podlagi odločbe pristojnega organa, če obstajajo dokazi o nastalem matičnem dejstvu. Sodim, da med nastala matična dejstva sodi tudi posebna okoliščina. Ta okoliščina pa je lahko tudi sklenitev zakonske zveze, kar je v nekaterih državah Evropske unije mogoče narediti, in ta sklenitev zakonske zveze istospolnih partnerjev je nova osebna okoliščina, ki bi jo lahko uveljavljal po zakonu posameznik, če bi bilo tudi ustrezno zapisano. Tu je zdaj zapisano, da se vpišejo samo rojstva, sklenitev zakonske zveze ali smrt. Ali je zakonodajalec v tem primeru menil, da izraz zakonska zveza pokriva tudi zdaj omenjeno sklenitev zakonske zveze med istospolnima partnerjema? To je na Švedskem mogoče. Ali je zaobsegel tudi tiste osebne okoliščine, ki bi jih državljan ali državljanka Slovenije spremenil, če bi se odločil za spremembo spola? Kaj je s posvojitvijo, ki bi nastala v neki drugi državi, tudi v državi Evropske unije ali v kakšni drugi državi. Menimo torej, da čisto natančno vse stvari vendarle še niso premišljene in da bo glede na nastale okoliščine treba razmisliti, kako pokriti tudi to v imenu tolikokrat poudarjene enakosti pred zakonom. Če smo s svojo zakonodajo nekatere okoliščine uzakonili, sprejeli, jih dovolili, čeprav so obstajale že prej, ne glede na to, v kakšni obliki smo jih sprejeli, potem bi se moralo to pri usklajevanju zakonodaje odraziti na vseh ravneh in v vseh primerih. Upam, da se bo potrdilo tudi to, da bo le nastala tudi kakšna registracija istospolne partnerske zveze, kar se do zdaj še ni zgodilo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anton Kokalj bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Glede na to, da zakon o matičnem registru predvsem zasleduje cilj uskladitve z drugo zakonodajo, to je z zakonom o prekrških, zakonom o registraciji istospolne partnerske skupnosti in zakonom o varstvu osebnih podatkov, menimo, da bistvenih vsebinskih sprememb zakon ne prinaša. Mogoče izpostavim samo vpis matičnega dejstva, ki se zgodi našemu državljanu v tujini, ki se lahko vpiše v matični register izjemoma z odločbo, če izpiskov iz tujine ni mogoče pridobiti. Spreminja se tudi 39. člen, kot je bilo danes že omenjeno, ki podaljšuje rok za postopek ugotovitve in vpisa smrti na podlagi upravne odločbe. Na samem matičnem odboru je bil usklajen tudi tekst amandmaja, po katerem je register istospolnih skupnosti sestavni del tega matičnega registra. Poslanska skupina Nove Slovenije bo predlog zakona podprla.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po končani 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENI INŠPEKCIJI. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Gospod minister Andrej Bručan, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! S predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni inšpekciji vlada Republike Slovenije predlaga, da se v zakonu o zdravstveni inšpekciji črtajo 2. poglavje, smernice, mnenja, projektni pogoji in soglasje in 2. člen zakona. V nadaljevanju v drugem poglavju oziroma 2. členu zakona o zdravstveni inšpekciji je sedaj opredeljeno, da zaradi varovanja zdravja ljudi organ, ki upravlja inšpekcijo, izdaja smernice za načrtovanje in mnenja k prostorskim aktom ter projektne pogoje in soglasja k projektnim rešitvam za objekte s področja 1. člena zakona, in sicer v zvezi z vprašanji glede katerih so ti objekti oziroma dejavnosti, ki se opravljajo na njih, pod nadzorom tega organa. Črtanje drugega poglavja oziroma 2. člena se predlaga, ker vlogo nosilca urejanja prostora oziroma soglasodajalca, ki ga predstavlja sedanja določba 2. člena zakona, lahko opravlja le upravni organ, ne pa organ, ki opravlja inšpekcije in tudi opravlja inšpekcijski nadzor v zvezi z objekti in dejavnostmi. Mora imeti pa upravni organ za vlogo nosilca urejanja prostora oziroma soglasodajalca podlago tudi v ustreznih materialnih predpisih, sicer takšne vloge sploh ne more opravljati. Nov upravni red zahteva od inšpekcijskega organa opustitev pristopov nadzora, ki so temeljili na kontroli umeščenosti obrata v prostor, urejenost prostorov ter torej zlasti na kontroli delovnih pogojev. Izdaja teh smernic in mnenj, soglasij na področju urejanja prostora in graditve objektov je s spremembami pravnega reda nadzora postala za Zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije sporna tako zaradi dejstva, da te naloge ne sodijo v delokrog inšpekcijskega organa, kot tudi zaradi tega, ker inšpektor vnaprej soglaša z neko graditvijo, in tako prevzema primarno odgovornost za ureditev, katero pa imajo in ne morejo v celoti prevzeti nosilci dejavnosti. Glede na navedeno se s predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni inšpekciji predlaga črtanje drugega poglavja in 2. člena zakona. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Ljuba Germiča, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Torej, odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo je na svoji 12. redni seji, dne 9.3.2006 kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni inšpekciji. Ta zakon je obravnaval po skrajšanem postopku, predlog zakona pa je državnemu zboru v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je dala pripombe k 2. členu predloga zakona, uvodno obrazložitev k zakonu pa je podal gospod državni sekretar na ministrstvu za zdravje, Dorjan Marušič. V roku, ki ga določa poslovnik, je bil k predlogu zakona vložen en samo en amandma in amandma štirih poslanskih skupin koalicije, in sicer k 2. členu, ta predlog amandmaja je odbor tudi potrdil, tako kot je potrdil vse preostale člene predloga zakona. Dopolnjen predlog, besedilo zakona pa imate danes v obravnavi. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Vasja Klavora bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci! V poslanski skupini DeSUS soglašamo s predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni inšpekciji, ki ga je predložila vlada Republike Slovenije, in ga bomo zato tudi podprli. V poslanski skupini menimo, da so naloge oziroma pristojnosti inšpekcijskega organa zelo pomembne, in sicer tako pomembne, da bom naštel nekatera področja, na katerih zdravstveni inšpektorat zaradi varovanja javnega zdravja opravlja nadzorstvo. To so: nalezljive bolezni, zdravstvena ustreznost živil, hrane ter vode, kozmetičnih proizvodov, igrač, tobaka in tobačnih izdelkov, omejevanje alkohola, ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri opravljanju zdravstvene dejavnosti, ter druga področja. V sedaj veljavnem zakonu, ki ureja zdravstveno inšpekcijo, so v pristojnosti inšpekcijskega organa vključene tudi druge naloge, kot so izdajanje smernic za načrtovanje mnenj k prostorskim aktom v postopkih urejanja prostora ter določanje projektnih pogojev oziroma izdajanje soglasij k projektnim rešitvam v postopkih graditve objektov, kar pa nedvomno sodi v področje upravnih nalog. V zvezi s temi nalogami so prihajale tudi pripombe s strani trgovcev, poslovnežev, obrtnikov, zasebnih zdravstvenih delavcev in drugih, ki so opozarjali, da se v praksi pojavljajo precejšnje časovne zamude pri pregledu ustreznosti projektne dokumentacije glede zdravstvenih in drugih pogojev za novozgrajene oziroma adaptirane trgovske, skladiščne ali proizvodne objekte. Takšna ravnanja pristojnih državnih organov, ki so zadolženi za izdajo soglasja k projektnim rešitvam, se kažejo v številnih naknadnih investicijskih popravkih že zgrajenih objektov oziroma se ti poslovni subjekti srečujejo s problematiko naknadnega zagotavljanja precejšnje višine dodatnih finančnih sredstev, ki so namenjena zagotovitvi ustreznosti objektov glede varovanja javnega zdravja ljudi. Zaradi navedenega v poslanski skupini ocenjujemo, da je tovrstna sprememba, predvsem razbremenitev inšpekcijskega organa upravnih nalog potrebna, in bomo zato predlagani zakon tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Ivan Grill bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Predlog zakona o dopolnitvah zakona o zdravstveni inšpekciji je sicer zakon z malo členi oziroma spremembami, vendar kljub temu prinaša določene spremenjene novosti s področja pristojnosti dela zdravstvene inšpekcije. Zakon v enem členu odpravlja pristojnost inšpekcije pri izdajanju smernic načrtovanj in mnenj k prostorskim aktom v postopkih urejanja prostora. Na ta način se je inšpekcijski službi podelila pristojnost samo za opravljanje nalog inšpekcije nadzora, kar je tudi njen osnovni namen in predstavlja za njo to tudi razbremenitev. Druga, tudi izredno pomembna sprememba, pa se nanaša na možnost razporeditve delovnega časa izven rednih okvirov. Ta sprememba zagotavlja opravljanje nalog inšpekcijskega nadzora zunaj rednega časa tega delovnega organa, ki opravlja inšpekcijo, kar prispeva k stalni pripravljenosti inšpektorjev, in je to tudi prispevek k večji učinkovitosti. V Slovenski demokratski stranki na predlog zakona nimamo nobenih pripomb, zato ga bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Josip Bajc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Gospod predsednik hvala. Spoštovani gospod minister s sodelavcem! Pri noveli zakona o zdravstveni inšpekciji, ki ima le dva člena, gre za popravek sedaj veljavnega zakona. Črtanje določb iz veljavnega zakona, ki urejajo smernice, mnenja, projekte, pogoje in soglasja v 2. členu, ki zdravstveni inšpekciji dajejo naloge in so že po svoji vsebini in namenu v nasprotju z vlogo inšpekcijskih služb, ni le potrebno, temveč nujno. Veljavna ureditev zdravstveni inšpekciji poleg inšpekcijskih nalog nalaga tudi opravljanje nekaterih drugih upravnih nalog. Izdajanje smernic in mnenj k prostorskim aktom in v postopkih graditve objektov gotovo ne sodi v delokrog zdravstvene inšpekcije. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni inšpekciji bo tako zagotovil, da bo zdravstvena inšpekcija opravljala le naloge, ki sledijo načelom sodobnega inšpekcijskega nadzora. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlog zakona podprli.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po končani 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O PREOBLIKOVANJU UNIVERZE V MARIBORU. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnikov vlade oziroma ministrstva za visoko šolstvo nimamo. Ali zahteva kdo, da počakamo? Ne. Potem prehajamo na nadaljevanje obravnave, in sicer predlog odloka je obravnaval odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Tudi predstavnika matičnega delovnega telesa ni, zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Klavora bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Izvolite.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci. V poslanski skupini DeSUS soglašamo s predlogom odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru in ga bomo tudi podprli. Predlagane spremembe ocenjujemo kot pozitivne, saj dajejo možnost ustanovitve dveh novih članic, to je Fakultete za naravoslovje in matematiko ter Filozofske fakultete. Poudarjajmo, da sta obe fakulteti za sam razvoj univerze ter tudi za razvoj celotnega mesta in regije izredno pomembni, saj menimo, da je potrebno več pozornosti dajati predvsem naravoslovno-tehničnim smerem študija. Poslanci naše poslanske skupine se strinjamo tudi s spremembo glede preoblikovanja odlokov, saj omogoča enostavnejši, predvsem pa hitrejši postopek, s katerim se povečuje tudi avtonomnost naših univerz. Glede dodatnih študijskih poročil pa ocenjujemo, da je soglasje ustanovitelja nujno potrebno, saj takšna odločitev vpliva tudi na razporeditev sredstev iz državnega proračuna. Glede na povedano in glede na to, da s spremembami soglašajo tudi na univerzah, bomo v poslanski skupini DeSUS spremembe in dopolnitve odloka podprli. Hvala.
Hvala. Gospa Eva Irgl bo predstavila stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani minister, poslanke in poslanci. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo podprla predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Poglavitna sprememba, ki je predlagana v predlogu odloka, je, da bo dodatna študijska področja na posameznih članicah univerze s soglasjem ustanovitelja določila univerza v statutu in ne več v odloku, kar pa bo omogočilo hitrejši začetek izvajanja študijskih programov na novih študijskih področjih. Tako bo sam postopek sprejemanja sprememb hitrejši, saj ne bo več potrebno, da v dodatnih študijskih področjih odloča državni zbor Republike Slovenije, temveč le vlada Republike Slovenije. Naj omenim še, da se s tem predlogom odloka ustanavljata tudi dve novi članici in sicer Fakulteta za naravoslovje in matematiko ter Filozofska fakulteta. Spremembe in dopolnitve odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru bodo prinesle tudi večjo avtonomijo glede študijskih področij sami univerzi, za kar si v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tudi prizadevamo. Tako lahko rečem, da bomo v poslanski skupini SDS z veseljem podprli predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru.
Hvala. Gospod mag. Franc Capuder bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod minister, poslanke in poslanci. Dejavnost univerze oziroma posameznih fakultet so določene v njihovih odlokih o ustanovitvah oziroma preoblikovanju in te odloke je potrdil državni zbor Republike Slovenije. Enaki postopki sprejemanja veljajo tudi pri spremembah teh odlokov. Spremembe pa so potrebne takrat, ko se dopolnjujejo oziroma spreminjajo študijski programi posameznih fakultet v okviru univerze. Strokovni del postopka sprememb je dolgotrajen, še preden pride v potrditev na vlado, in se odvija na relaciji posamezne fakultete in sveta za visoko šolstvo. Tako oblikovan predlog mora biti sprejet na vladi in poslan v sprejem v državni zbor, ker se postopek sprememb odloka konča s sprejemom. S spremenjenim odlokom se postopek spreminjanja študijskih programov posamezne fakultete poenostavi na ta način, da ima vsaka univerza pravico razširiti svojo dejavnost direktno s spremembo statuta, seveda ob prehodno izvedenem strokovnem postopku. Tako spremenjen statut mora potrditi le še vlada, kar pa bistveno skrajša postopek spreminjanja programov. V Novi Sloveniji bomo podprli spremembe in dopolnitve odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru, ker pa so točke za spremembo ostalih dveh odlok ločene od te točke dnevnega reda že pri tej točki povem, da bomo v Novi Sloveniji podprli tudi ostali dve spremembi odlokov za Univerzo v Ljubljani in Univerzo na Primorskem. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Janez Kramberger bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru se nanaša na dve področji, na ustanovitev dveh novih članic univerze in na postopek za ustanovitev dodatnih študijskih področij. Za dodatna študijska področja po novem ne bo več potrebno, da so določena v odloku o preoblikovanju univerze, kar posledično pomeni, da o njih ne bo več odločal državni zbor. Novela odloka pravi, da se dodatna študijska področja določijo v statutu univerze in s soglasjem ustanovitelja, torej s soglasjem vlade Republike Slovenije. Predlagano rešitev v naši stranki ocenjujemo kot dobro in pozitivno. Po eni strani takšna rešitev krepi avtonomijo univerze, poleg tega, kar je pomembnejše, zagotavlja skrajšanje postopkov za določitev dodatnih študijskih področij. S tem se bo povečala fleksibilnost univerze oziroma njenih članic in tudi nadaljnji razvoj. Vsi sodobni trendi imajo za cilj večjo prilagodljivost univerz s čim več interdisciplinarnimi programi. Takšne cilje zasleduje tudi bolonjski proces, ki je v zadnjem času zelo aktualen. Verjamemo, da bodo tudi spremembe odloka, ki ga danes sprejemamo, prispevale k hitrejšemu razvoju univerz. Sprememba postopka za določitev dodatnih študijskih področij pa je tudi razlog za spreminjanje odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani in na Primorskem. S to spremembo državni zbor izgublja svojo vlogo pri določanju dodatnih študijskih področij, vendar menimo, da so drugi pozitivni učinki teh sprememb tako pomembni, da ni razlogov, zaradi katerih tega odloka ne bi podprli. Še posebej pa je razveseljivo dejstvo, da s tem odlokom Univerza v Mariboru dobiva še dve novi članici, to sta Fakulteta za naravoslovje in matematiko in Filozofska fakulteta. To dokazuje, da se tudi mariborska fakulteta razvija in postaja vedno bolj konkurenčna v slovenskem visokošolskem prostoru. Ustanavljanje novih fakultet pa ni pomembno le za tisti del Slovenije, v katerem fakultete nastajajo, pač pa za celotno državo. Nove fakultete in tudi novi programi pomenijo tudi dodatno konkurenco, ki obstoječe fakultete in programe sili k stalnemu izboljševanju in napredku. Kolegice in kolegi, poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlog sprememb in dopolnitev odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru podprli. Ker gre za enake oziroma podobne spremembe tudi v primeru odloka za ljubljansko in primorsko univerzo, bomo podprli tudi odloka, ki bosta sledila pri naslednjih točkah. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani prisotni, minister! Res je del resnice bil izpostavljen v predstavitvi ostalih stališč poslanskih skupin, predvsem tiste pozitivne, in sicer prvič, da gre v primeru odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru za akt, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije za ustanovitev dveh novih fakultet, in sicer prvič Fakultete za naravoslovje in matematiko in Filozofske fakultete. V okviru Nacionalne stranke verjamemo in upam, da tudi v okviru ostalih poslanskih skupin verjamete v izobraževanje, verjamete v znanje, in da je lahko dejansko samo znanje tisti moment, ki bo našo državo naredil privlačnejšo, konkurenčnejšo, skratka, ki bo Slovenijo naredil močnejšo. Rad bi izpostavil tudi ostali dve novosti, ki sta bili delno izpostavljeni. Prvič sprememba, da se program potrjuje s statutom. Ministrstvo oziroma vlada Republike Slovenije pod to veže besedo avtonomnost, ki je sicer zelo prijetna beseda za uho, vprašanje pa je, kaj se skriva za to avtonomnostjo v odloku, ki je danes pred nami. Kar se tiče avtonomnosti, vlada v Republiki Sloveniji v povezavi z njo govori tudi o tempu dogodkov, in sicer navaja, da bi materija preoblikovanja oziroma novega momenta v okviru delovanja univerze iz treh mesecev lahko prešla v odvijaje in v realizacijo v enem tednu. To je na vsak način za pozdraviti. Vsi trije argumenti, ki sem jih naštel in katere ste izpostavljali vsi govorniki pred menoj, so pozitivni in jim noben, posebej pa logično še Mariborčan, ne more nasprotovati. Žal menim, da niste v okviru ostalih poslanskih skupin izpostavili vprašanja financiranja. Financiranje se zdaj s tem aktom prenese izključno in v popolno domeno vlade Republike Slovenije. Ali je to smiselno ali ni, vlada bo rekla, da je operativni organ, da tudi sama določa o vsebini. To po eni strani drži. Jaz bi bil veliko bolj vesel in verjamem, da v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke tudi, če bi dali univerzi avtonomnost tudi na področju financiranja. Zakaj, gospodje in gospe, ki ste govorili pred menoj, govorite, kaj vse bo lahko univerza ali nove fakultete imele, kako je to dobro, kako je država oziroma vlada Republike Slovenije velikodušna v vseh področjih o izbiri pogojev, o izbiri smeri oziroma študija, ko je vprašanje financiranja, pa vlada Republike Slovenije to zelo mačehovsko zadrži zase. Vsi vemo, da se celotna vsebina prične in konča pri financiranju. Zato zatiskati si oči in govoriti in označevati akt, ki je danes pred nami, s čisto desetko pomeni, da držimo fige v žepu ali pa fige za hrbtom. Če bi vlada Republike Slovenije imela ta namen, kot ga predstavlja danes ali kot smo ga slišali od marsikatere poslanske skupine, potem bi avtonomnost ali del, ki vodi do lažje pridobitve finančnih sredstev, opredelila v odloku. Na matičnem delovnem telesu je bilo kar nekajkrat izpostavljeno, zla slutnja recimo temu, da hoče vlada Republike Slovenije s tem stopiti v izobraževalni proces v okviru naše države s tem, ko je iz tega procesa izvzela zakonodajalca, torej državni zbor, kar ste pozdravili vsi pred menoj, in pristojnosti, predvsem tisto najpomembnejšo pristojnost zavzela izključno za sebe. Govorimo o področju financiranja. Vsi vemo, da se zadnji čas predvsem s strani ljudi, ki so zelo blizu aktualni vladi, pojavljajo želje, nekaj primerov tudi imamo že v realnosti, po ustanavljanju majhnih fakultet ali univerz izključno privatne narave. Sprašujem, mogoče je to izključno namen, da vlada Republike Slovenije na ta način Univerzi v Mariboru na eni strani ponuja velikodušno roko v smislu, od zdaj naprej bodo vaši statuti najpomembnejši akti. Akti so lahko vaši najpomembnejši, ampak finančna sredstev za izvajanje teh aktov pa vam vlada Republike Slovenije ne bo zagotovila, ker bo rekla, da v tistem danem momentu za izvajanje programa ne bo finančnih sredstev. Medtem pa bomo imeli v neposredni okolici ustanovitev - naj navedem kakšno ime kakšnega vidnega politika vašega bloka, kot je bilo na Primorskem, Jambrekove univerze. Vprašanje, če je smiselno, da aktualni vladni politiki pustimo toliko moči, ne samo na področju financiranja, ampak tudi na področju privatnih fakultet. In vprašanje, če bo vse to zasledovalo tisti cilj, za katerega smo se na začetku svojih razprav vsi mi zavzemali, torej da znanje nekaj šteje, vedenje in izobraževanje. Ampak po moji oceni in po oceni Slovenske nacionalne stranke ne bi smelo biti izobraževanje, vedenje, znanje, karkoli, kar se pridobi skozi izobraževalni proces, podvrženo trenutni vladni politiki. Še enkrat z obžalovanjem lahko trdim, da mi je žal, da se v tem odloku vlada Republike Slovenije, če bi seveda imela čisti namen, ni odpovedala avtonomnosti tudi na področju financiranja. Ali z drugimi besedami, če je avtonomnost dala univerzi na področju programskih sprememb, naj da tudi avtonomnost na področju finančnih sprememb. Bojim se, da je namen vlade drugje - namen vlade je v tistem, kar sem povedal, to je v ustanavljanju privatnih univerz, z ločenimi političnimi kriteriji izobraževanja, s političnimi kriteriji pridobivanja strokovnih nazivov in tisto, kar je dejansko za vlado najpomembnejše, s škarjami in platnom okoli financiranja, kateri programi se bodo financirali ali ne. V Nacionalni stranki in jaz osebno samemu aktu, če pozabimo na zle slutnje, ki jih predvidevam, ne morem nasprotovati. Glede na to, da akt sam v osnovni fazi govori o Fakulteti za naravoslovje in matematiko in Filozofski fakulteti, je to za pozdraviti. Žal pa mi je, da vlada Republike Slovenije, če je naredila pol koraka, ni naredila celega koraka. Potem bi se lahko obrnil in ministru ter celotni vladi čestital, ker mislim, da bi bilo to tisto, kar si želi naša družba v smislu izobraževanja. Polovičarske rešitve, predvsem taka, kot je ta, pa znajo prej škodovati bodočemu razvoju naše države kot ne. Hvala.
Hvala. Sledi splošna razprava o predlogu odloka. Besedo ima gospod Sašo Peče. [[Se odpoveduje.]] Gospod Ljubo Germič, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Se opravičujem, da sem zamudil na predstavitev stališča poslanske skupine glede na nenavadno časovnico in tempo današnjega dela. To priložnost bi izkoristil, da predstavim stališče poslanske skupine v okviru razprave o odloku. Najprej bi želel poudariti, da je v Liberalni demokraciji cilj v Sloveniji oblikovati na znanju temelječo družbo prioriteten cilj. Zato smo vsa obdobja svojega delovanja tudi ravnali v tej smeri in kot posledica takšnega delovanja je v preteklih dobrih desetih letih nastala na področju šolstva, izobraževanja, šolska zakonodaja. Bilo je veliko postorjenega, saj smo to področje skoraj v celoti uredili na novo. Zaradi tega dejstva je danes jasno, da so potrebni le manjši popravki, ki nadgrajujejo ureditev tega področja. Tako imamo danes v zakonodajni proceduri odloke o spremembah in dopolnitvah, odloke o preoblikovanju vseh teh univerz. Jaz bi se pa sedaj dotaknil odloka in vsebine odloka o spremembah in dopolnitvah odlokov o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Pri tem bi ob začetku moje predstavitve in razprave želel opozoriti na pomembno spremembo, ki jo prinaša omenjeni odlok, vključena pa je v besedilo odlokov tako za primorsko kot ljubljansko univerzo. V preteklosti je bilo v odloku o ustanovitvi univerz določeno, da se študijska področja, ki se izvajajo na univerzi, in ustanovitev članic univerze določi v ustreznem členu odloka o ustanovitvi. Tako je bil državni zbor Republike Slovenije tisti, ki je v zadnji inštanci odločal o študijskih področjih in imel možnost vplivati na kvalitetni izbor študijskih področij, hkrati s tem pa je prevzel tudi obvezo za zagotavljanje potrebnih finančnih sredstev v proračunu Republike Slovenije za njihovo izvedbo. Mislim na probleme okrog te pristojnosti in možnosti, ki bi bile dane z odlokom o ustanovitvi za ustanovitev nekega študijskega področja in bi bile lahko v veliki meri ovirane, če vlada ne bo zagotovila finančnih sredstev za njihovo izvedbo. Tako se s spremembo, ki jo uvaja predlagani odlok, v prihodnje zaobide državni zbor, uvajanje novih študijskih programov pa se ureja le s spremembo statuta univerze ob soglasju ministrstva oziroma vlade. S tem se postopek sprejemanja novih študijskih programov sicer res krajša, poveča se tudi odgovornost univerze in hkrati krepi njena avtonomnost, vendar pa bi v liberalni demokraciji želeli opozoriti, da hkrati postane postopek tudi manj transparenten. Odločitev se namreč prepušča v roke političnemu organu, to je trenutni vladi, ki je sestavljena iz pozicijskih strank, opozicija pa tako nima več vpliva na sestavo študijskih programov na posamezni univerzi. Danes s predlogom odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o prilagajanju Univerze v Mariboru dopolnjujemo notranjo strukturo v Mariboru, torej Univerze v Mariboru, z dvema fakultetama, kar v poslanskem klubu LDS z veseljem pozdravljamo, saj smo ves čas njenega delovanja s pozornostjo spremljali razvoj šolstva v severovzhodni Sloveniji in s tem tudi v Mariboru. Pravno področje visokega šolstva je podpiralo razvoj univerze in fakultet, če lahko naštejem, od fakultete za kmetijstvo, pa do zadnje, medicinske fakultete in z občutkom podpiram tudi izgradnjo objektov za izvedbo visokošolskih študijskih programov. Naj med drugim poleg rektorata omenim tudi izgradnjo univerzitetnega športnega centra, ki je edini tovrstni objekt na vseh slovenskih univerzah. Predlagane spremembe odloka Univerze v Mariboru so rezultat dolgoletnih prizadevanj, ki so se izvajala na različnih področjih in odgovarjajo potrebam, ki jih ima regija in njeni prebivalci na tem področju. Verjamemo, da so argumenti, ki podpirajo ustanovitev novih članic, sad resnega dela in so povezani s tradicijo mariborske univerze. Za Slovenijo in naš nacionalni interes mora to pomeniti predvsem notranje dograjevanje in izgradnjo kakovosti, ki se bo odražala v kakovosti študija, ta pa je še tako pomembna za umestitev Slovenije v evropski visokošolski prostor. Nove pridobitve Univerze v Mariboru naj krepijo kakovost dela tako v Mariboru kot tudi v celotni severovzhodni Sloveniji. Z vstopom v EU smo se namreč zavezali, da slovenskim študentom omogočimo enak dostop do študija različnih študijskih programov, ki bodo mednarodno primerljivi in konkurenčni. Na podlagi povedanega in našega dosedanjega ravnanja tako jasno sledi, da bomo poslanci Liberalne demokracije seveda z veseljem prisostvovali in sodelovali pri rojstvu dveh novih fakultet, to je filozofski fakulteti in fakulteti za naravoslovje in matematiko. S tem, da bomo ta odlok podprli v obliki, kot nam ga je posredoval za to pristojen odbor državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Milan Petek.
Hvala, predsednik, za besedo. Sam ne bom kaj dosti dodajal, tistemu, kar sta kolega Sašo Peče in pa gospod Germič sama povedala. Torej, sam se pridružujem tem dvomom, ki ostajajo, o tem, da bi lahko politika premočno posegala v oblikovanje vsebin, skozi to, da seveda ne bo financirala in to se mi zdi, da je korak nazaj, seveda pa bodo nekateri govorili, da je avtonomija univerz s tem večja. Vendar to so mnenja, ki so bila pomembna in važna, v fazi pa se je odlok obravnaval na odboru. Danes mislim, da smo pred aktom, ko pač enostavno ni možno reči in sprejeti odločitve ne, ker bi s tem zavrgli seveda tudi tisti bolj pozitiven del teh odlokov, ki govorijo o tem, da imajo pač nekatere članice sedaj nekoliko več možnosti same o tem odločati. Jaz bi se rad v tem mojem razmišljanju dotaknil predvsem tega, da opozorim na to, kaj pomeni za mariborsko univerzo drugi del tega odloka, ki govori o ustanovitvi dveh novih fakultet. Torej Maribor, ne samo univerza, torej Maribor, širše okolje, dobiva dve pomembni vsebini, ki sta bili že dalj časa predmet raznih in različnih polemičnih dogajanj v tem prostoru. Pedagoška fakulteta, iz katere bosta ti dve univerzi izšli je v preteklem obdobju doživljala nekaj nemira, ni bilo enotnosti okoli tega, ali se naj ti dve fakulteti ustanavljata, sedaj z vodstvom, ki je trezno in mirno te zadeve peljalo, ki je znalo prisluhniti, dobivamo dve fakulteti. Eno fakulteto za naravoslovje in matematiko in drugo filozofsko fakulteto. S tem dobivamo tudi zelo ali močno spodbudo na področju humanističnih ved, ki jih Maribor enostavno pogreša. Pogrešal jih je tako na univerzi kot v družbenem življenju Maribora in s tema dvema fakultetama mislim, da dobivata Mariborska univerza in Maribor novo vsebino. Verjamemo, da bo to pomenilo nek preskok, neko pospešitev na marsikaterem področju, ki ima neposredno povezavo in zaradi tega torej vsi tisti, ki se zavedamo pomena tega akta, pritrjujemo odloku takšnemu kot je in posebej pritrjujemo temu, da Maribor poleg že obstoječih dvanajstih fakultet dobiva še dve in zaokrožuje vsebine, ki so sestavni in nujno pomemben del vsake resne velike pomembne univerze v Evropi, v svetu, seveda še bolj v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala. Gospod minister, doktor Zupan, izvolite. Imate tudi vi besedo.
Najlepša hvala, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Hvala lepa za podporo in besede, razumel sem seveda tudi besede, ki ste jih izrazili v smislu zaskrbljenosti. V nekem smislu je bilo rečeno, da je morda treba misliti na to, da bi se financiranje v celoti preneslo na univerzo. Dejstvo je, da je v bistvu že sedaj preneseno, ker je ta sistem celotnega financiranja v kosu bistveno popravil to možnost, da bi vlada ali izvršilna oblast vplivali na izvedbo posameznih programov in tu bi seveda posebej poudaril, ker je bilo rečeno, da bi vlada lahko dajala sredstva programom, vlada ne daje sredstev za programe, ampak daje sredstva celotni univerzi in je seveda modrosti univerze in njenemu senatu prepuščeno, kako to razdeli, in tu vidimo res to pomembno avtonomnost univerze, ko univerza predlaga, da bo spremenila svojo programsko sestavo in ko sama odloči, da bo dala v to programsko sestavo nek program, je seveda tudi njena zaveza, da bo del tiste pogače, ki jo dobi seveda tudi zato financirala. Dejansko je potem to financirano tudi od števila študentov in tu jaz mislim, da je univerza dosti avtonomna. Poleg tega je treba povedati, da v nekem smislu vlada mora imeti to možnost, da vpliva s financami, ker tudi predlaga proračunska sredstva. V naslednjem delu je bil še en ugovor. Bilo je rečeno, da se, seveda to mi ni bilo najbolj prijetno slišati, da se vsa vsebina v celoti začne in konča z denarjem. Treba je kljub vsemu vedeti, da denar je pomemben, vendar je seveda bistveno bolj pomemben ta del, v katerem nastopajo profesorji in univerza s svojo avtonomijo in da je to seveda en pogoj, ne pa v celoti. Potem je bilo še rečeno o transparentnosti in je bil narejen tudi tak lapsus, da opozicija nima vpliva na sestavo programov na univerzi. Seveda, bilo je mišljeno, da opozicija ima manj vpliva kot vladajoče stranke, sicer menimo, da je dobro, da politika nima vpliva na sestavo programov in menimo, da v tem delu smo ravno to poudarili, da ga ima manj. Sicer pa lahko zagotavljamo, na kar pa ni nihče opozoril in mislim, da je potrebno opozoriti, da je poudarek na besedi dodatni programi in tu je pa treba povedati, da pomeni dodatni program to, da seveda lahko fakulteta širi svojo dejavnost, ne sme pa je krčiti in to je pomembno za to, da se določeni programi, ki morda v danem trenutku niso rentabilni, ne bi ukinili, pa jih država mora vzdrževati in to je varovalka, da določene fakultete ne bi postale samo, kot se temu reče, lovci na finance, ampak za to, da dejansko stvari delajo tudi takrat, ko imajo recimo manjše povpraševanje. Torej, to smo pazili. Sicer pa menimo, da so ti odloki smiselni in se zahvaljujemo tako vam za podporo kot tudi univerzam, ki so dale podporo. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru, dr. Zupanu. Želite, gospod Peče, proceduralni predlog?
Gospod predsednik, samo zanimalo me je, če boste razdelili čas, pa sem videl, da ste že začeli. Hvala.
Vsi prijavljeni razpravljavci, ki so to želeli, so dobili besedo. Ker določen čas za razpravo še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena poslovnika še kdo razpravljati? Imamo tri imena zaenkrat. Gospod Petan, Moge, Peče. Še kdo? Izvolite, vsak ima po pet minut. Gospod Petan, imate besedo.
Hvala za besedo. Torej, jaz bom seveda podprl ta odlok in potem še tudi naslednja dva, tako da se pri naslednjih ne bom oglašal. Bi pa ob tej priložnosti, ko bom podprl te odloke, izpostavil mogoče še eno vprašanje. Namreč, gre za nekaj drugega. Mi veliko govorimo o znanju, veliko govorimo o družbi, govorimo tudi o družbi, temelječi na znanju, seveda to ni dovolj, potrebno se je tudi pravilno organizirati. Jaz upam, da bosta tudi ta spremenjena odloka nekaj pripomogla k temu. Je pa po drugi strani res nekaj, da v prizadevanjih za implementacijo bolonjskih procesov in tudi seveda na nižjih stopnjah, Kopenhagenske deklaracije in podobno, prihaja, mogoče nehote, do diferenciacije med univerzami v tem širšem evropskem prostoru in po nekaterih podatkih, jaz ne trdim, da so točni, ampak ponavljajo se približno že 10% študentov, ki bi naj gravitiralo na mariborski univerzi, odhaja v Gradec, jaz upam, da to ni res. Vendar, je pa res, da se to dogaja. Ta proces je prisoten in to se dogaja. Verjetno se to dogaja tudi s študenti, ki gravitirajo na Ljubljanski univerzi. To se pravi, da bo treba izkoristiti maksimalno vse potenciale, ki jih imamo v Sloveniji, da bomo te študente zadržali. Kajti ne gre samo za to, da nekdo gre iskat znanje v tujino, običajno se zgodi, da večina teh tam tudi ostane. In to je problem. Jaz bi tu opozoril na neko drugo zadevo, ki je v slovenskem prostoru tudi že prisotna, in mislim, da je to pravi čas. Namreč, ljubljanska in mariborska univerza sta izredno velik konglomerat različnih smeri, različnih fakultet. In verjetno tudi to drži, da v Evropi ni običaj, da bi tako veliki konglomerati tako različnih smeri bili pod eno streho. Zato se tudi v slovenskem prostoru pojavlja razmišljanje, da bi bilo treba razmisliti v prvi fazi o ločitvi tako velikega konglomerata na prirodoslovno-naravoslovni del in na humanistični del. Se prav, da bi iz teh dveh ogromnih konglomeratov nastali po dve univerzi, od katerih bi ena pokrivala tehniško področje, druga pa družboslovno. To ni moja pogruntavščina, tako je marsikje v tujini in takšna razmišljanja so vedno bolj prisotna tudi v Sloveniji. Mogoče je to za koga presenetljivo, vendar upoštevjamo podatek, da naši študenti, predvsem tisti, ki so s tehničnega področja, odhajajo na študij v tujino. Ne bom rekel, da bi samo ta delitev pripomogla k temu, da bi študente obdržali, vendar pri teh dveh smereh so tako različni pogoji dela, v posameznih institucijah so tako različni, da če bi pod eno streho združili samo eno takšno smer, kot je tehnika, ali pa samo eno takšno smer, kot je družboslovje, bi to verjetno privedlo do tega, da bi se smeri nekako razčistile in da bi ne imeli tako širokega spektra problemov. Zato sem se pač odločil, da ta predlog, to razmišljanje, ki je že prisotno, ki ni posamično, tudi na posameznih fakultetah se že to pojavlja, da bi bilo mogoče dobro, da bi razmislili o tem in na tem tudi kaj naredili, če se pokaže, da bi bili rezultati pozitivni. Prepričan sem, da bi se marsikatera stvar rešila, ker ne bi imeli takšnega skupka različnih problemov pod eno streho. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Moge. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kar se tiče delovnega časa, smo poslanci včasih nekako, če se metaforično izrazim, zbor sužnjev. Jaz sem po prognozi, ki nam je bila podana, nekako pričakoval, da bo ta točka ob 16.00 uri. Ker pa nimamo vmes nobenega časa, da bi šli na dostojno kosilo, sem bil pač na kosilu in sem nekoliko tole reč zamudil. Toliko v opravičilo, da nisem bil prisoten na začetku. Rad bi povedal naslednje, da je bilo visoko šolstvo v preteklosti in je tudi sedaj, ko je v središču pozornosti dogajanja v vseh procesih, ki se dogajajo v tej družbi, od strategije pa do bolonjskega procesa. In pametno je, da se k temu pristopi tako, da se poskuša ta ogromen sistem z več tisoči udeležencev urediti tako, da bodo rezultati čim bolj učinkoviti. Stvar je namreč v tem, da ko je odbor dobil v obravnavo ta odlok, je bil ta odlok napisan tako, da ni ustrezal niti normam zakonodajno-pravne službe, zato ga je odbor na predlog le-te tudi z amandmajem popravil. In mislim, da je odbor opravil dobro delo, saj na ta odbor danes ni bil vložen nobeden amandma, in mislim, da bomo ta odlok tudi brez vsakršnih težav na koncu sprejeli. Treba je pač omeniti to nerodnost, ki se je zgodila, če bi bila prvotna dikcija, potem bi se lahko zgodilo, da bi za novo fakulteto, ki bi se ustanavljala in ki niti nima statuta, če bi se samo študijska področja zapisalo v statutu, tako fakultete enostavno že iz zakonskega okvirja ne bi mogli ustanoviti tako, da bi imela neko vsebino, ampak bi lahko ustanovili prazno škatlo. Zato je rešitev, ki je sedaj v dopolnjenem predlogu tega odloka taka, da je izvedljiva in seveda tukaj se pač kopja lomijo. Gre za to, da bomo z odlokom še vedno ustanavljali nove članice univerze, ampak poenostavil se je pa postopek pri študijskih področjih. Po starem smo morali spremeniti, če je kdo spremenil študijsko področje, cel odlok, se pravi je sodeloval državni zbor z vsem svojim aparatom. Sedaj se bo to pač nekako poenostavilo do te mere, da lahko samo vlada z določenim mnenjem oziroma pristojni minister pove, ali se strinja s tem ali ne, in se ta stvar potem prenese v statut posamezne univerze in se ta rok skrajša. Mislim, da je v tem obdobju to udobno, ko se gre v spremembo univerzitetnega prostora tudi v povezavi z bolonjskim študijskim procesom. Tako, da po mojem mnenju tudi na matičnem delovnem telesu ni bilo kakih velikih ugovorov in tudi v tej smeri jih verjetno tukaj ne bo, je pa to majhen zakonodajni poseg, če hočemo preiti na staro stanje, to je v bistvu sprememba odloka z enim ali pa z dvema členoma. Po drugi strani bi pa lahko povedal, da je to tudi zgodovinski dan za univerzo v Mariboru. Na odboru so vsi, nihče ni nasprotoval, pozdravili ustanovitev dveh novih fakultet. Vem, da je danes za državni zbor naporni dan, pa tudi vsi dnevi so bili naporni, ampak, da je za Univerzo v Mariboru pa to, kot sem prej povedal, praznični dan, saj bo dobila odslej tudi program, kjer se bo učila filozofija, ki je srčika družboslovja in dobila bo tudi matematiko, ki je kraljica znanosti. Šele s tema dvema fakultetama bo to zares prava univerza, humanistična in naravoslovna, kot jo pojmuje evropska tradicija. Jaz si želim še v nadalje uspeh pri dograjevanju univerzitetnega prostora, želim si še, da bi ta univerza bila kompletna, da bi dobila še mogoče enkrat v prihodnosti umetniške akademije in bila potem popolnoma zaprta in na koncu, ker sem že včeraj latinsko govoril, sem rekel naj še danes nekaj povem, pa tole [[...]] [[Govori latinsko.]] [[..]]
Hvala. Besedo ima gospod Peče.
Hvala. Saj verjetno se oglašam zaradi potrebe ali pa občutka, da bi bilo seveda veliko bolj smiselno sam odlok, ki je pred nami, obravnavati istočasno s pripravljajočim se krovnim zakonom o visokem šolstvu, mislim, da ste to kritiko na matičnem delovnem telesu dobili tudi s strani zakonodajno-pravna službe. Rad bi izpostavil tri, mogoče vam ne toliko pomembne stvari, ampak dejstvo je, da ste na matičnem delovnem telesu, minister dr. Jure Zupan, izpostavili, da bo vlada sprejela odgovornost, katera dodatna študijska področja bo financirala in katera zaradi omejitev finančnih sredstev ne bo. In to je bila ena izmed osnovnih dilem oziroma izpostav Slovenske nacionalne stranke, ko smo predstavili naše stališče. Meni osebno se ta pristojnost, da jo ohranjate oziroma, da si jo prisvajate, ne zdi v redu. Posebej se mi ne zdi v redu v tistem primeru, ko odlok javnosti predstavljate kot neko darilo univerzam, darilo, v katerem je avtonomnost. Vidimo, da te avtonomnosti, v kolikor jo gledamo celovito, ni v taki meri, široki meri, kot nam hočete prikazati. V nadaljevanju bi rad tudi izpostavil, da v nasprotju z javnimi univerzami, pa bodo lahko privatne institucije razpisale tista študijska področja, za katera bodo menile, da so z njihovega vidika koristna in potrebna. Tudi tukaj je vprašanje financiranja tega. Rad pa bi v povezavi s tem izpostavil še del, ki ga je v svojem mnenju podala še enkrat zakonodajno-pravna služba, kjer pravi, opozoriti pa je treba še na določbo, da naj bi dajal soglasje k določitvi študijskih področij ustanovitelj, sedaj je najpomembnejši del, ki je v tem primeru Republika Slovenija, za katero izvršuje ustanoviteljske pravice vlada Republike Slovenije. Torej jaz mislim, da je iz vseh teh treh momentov, ki sem jih sedajle izpostavil, še zmeraj zelo jasno vidno, da so vse vitalne, poudarjam, vitalne odločitve v rokah in zgolj v rokah vlade Republike Slovenije. Torej mislim, da navkljub vsemu ne moremo tako pavšalno govoriti, kot so bile izpostavljene besede v predstavitvi stališč poslanskih skupin, kako dobro delo dela vlada Republike Slovenije. Ne gre za to. Nalijmo si vsaj v tem primeru čistega vina, kar je razvidno iz vseh treh argumentov, ki sem jih izpostavil. Hvala.
Hvala. S tem zaključujem splošno razpravo o predlogu odloka. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, bo zbor odločanje o odloku v skladu s časovnim potekom seje zbora opravil danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O PREBOLIKOVANJU UNIVERZE V LJUBLJANI. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev predloga odloka. Dr. Jure Zupan, minister za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci. Bom zelo kratek. Mislim, da smo o večini teh sprememb že govorili. Dejstvo pa je, da je tukaj samo majhna sprememba oziroma malo drugačen je dodatek. Namreč, da pri odloku o preoblikovanju Univerze v Ljubljani sprejemamo novo ime pri likovni akademiji, Akademija za likovno umetnost se preimenuje v Akademija za likovno umetnost in oblikovanje, ker je tam oddelek za oblikovanje, ki ima že dolgoletno tradicijo in menimo, da je to ime primerno. Kar se pa tiče ostalega, jaz razumem in mislim da, gospod Peče, tudi v tem smislu delimo določena mnenja, seveda, besede so, imajo lahko različen pomen, vendar se pa vlada zaveda svoje odgovornosti pri financiranju, tako kot se tudi univerze zavedajo svoje odgovornosti pri oblikovanju programa in mislim, da moramo skupaj deliti to odgovornost v korist študentov in pa zaposlenih. Toliko bi povedal o tej točki, o ljubljanski univerzi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog odloka je obravnaval odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Prosim podpredsednico odbora, gospo Evo Irgl, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj je obravnaval predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani, na svoji seji, dne 9. marca 2006. Poleg omenjenega odloka je vlada kot predlagateljica istočasno poslala državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo tudi odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru in predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem. Spremembe in dopolnitve teh odlokov, bodo po mnenju predlagatelja povečale avtonomijo univerz na področju vsebin, ki naj bi jih poučevale. S predlaganimi spremembami bi se postopek za ustanovitev dodatnih študijskih področij tudi bistveno skrajšal, saj ne bo več potrebno, da v dodatnih študijskih področjih na podlagi odloka o preoblikovanju univerze odloča državni zbor Republike Slovenije. Na podlagi predlaganih sprememb bi torej dodatna študijska področja na posameznih članicah s soglasjem vlade Republike Slovenije kot ustanovitelja določila univerza v statutu. Predstavnik Univerze v Ljubljani, ki je sodeloval v razpravi, je predlog sprememb in dopolnitev odloka podprl, saj naj bi se na ta način poenostavili postopki v zvezi z opredeljevanjem študijskih področij. Ob tem je tudi poudaril, da je potrebno javnim univerzam prepustiti večji del avtonomije glede delitve denarja na študijskem in raziskovalnem področju, in to naj bi bila tista povezava, kjer država skrbi za javni interes. Vse ostalo pa bi bilo potrebno prepustiti univerzam, ker te najbolje vedo, še posebej, če je konkurenca večja, kje so tista področja dejavnosti, kjer bodo lahko konkurenčne. Odbor je tudi podprl amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 2. členu predloga odloka. Na ta način je bilo odpravljeno neskladje med predlogom odloka in veljavnim zakonom o visokem šolstvu, na katerega je v svojem mnenju opozorila zakonodajno-pravna služba državnega zbora. Po končani razpravi o predlogu odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani je odbor glasoval o vseh členih predloga skupaj in jih sprejel. Z vključitvijo sprejetega amandmaja v predlog odloka je odbor določil besedilo dopolnjenega predloga odloka in predlaga državnemu zboru, da ga sprejme.
Hvala podpredsednici odbora. O predlogu odloka dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš, ki bo predstavila stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Naj na začetku izkoristim, da vas opomnim, da ste pravzaprav nekorektno odreagirali oziroma sploh niste odreagirali, ko si je minister na začetku v dodatni predstavitvi stališča predlagatelja dovolil iti v polemiko s poslancem, konkretno s poslancem Slovenske nacionalne stranke, kar se mi zdi zelo nekorektno tudi z vaše strani. Ampak dovolite, da v nadaljevanju spregovorim o samem odloku. Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju univerze v Ljubljani gre - pa če upoštevamo zgolj ali pa samo spremembe, ki se navezujejo na spremembo imena akademije za likovno umetnost in posledično tudi njene kratice, pravzaprav ni sporen, odlok namreč. Tisto, kar je vredno večjega razmisleka, je dopolnitev, zapisana v 2. členu, ki se nanaša na 6. člen obstoječega odloka, o katerem smo več ali manj že govorili v okviru prejšnje točke, ko smo govorili o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju univerze v Mariboru. Vlada je prvotno želela pristojnost določanja študijskih programov oziroma področij prenesti v izključno pristojnost posamezne univerze, pod pretvezo, kot smo že slišali, večje avtonomije posamezne univerze. Na to je korektno opozorila tudi zakonodajno-pravna služba državnega zbora, saj bi bila takšna sprememba v nasprotju z zakonom o visokem šolstvu. Iz postopka obveščenosti o namerah programov in odločanja o tem bi bil tako izpuščen državni zbor. Če poskušam predvidevati na podlagi informacij, ki jih imamo opozicijski poslanci - pa naj povem, da smo opozicijski poslanci pri tem zelo prikrajšani -, se lahko zgodi, da bo ta avtonomija, pod narekovaji, šla zgolj in samo v prid novoustanovljenim univerzam, kar pa nedvomno postavlja v neenakopraven položaj obstoječe tri slovenske univerze, Ljubljano, Maribor in tudi primorsko univerzo. V okviru matičnega delovnega telesa, torej odbora za visoko šolstvo, je bilo večkrat slišati težnjo vladnih poslancev oziroma namero po regionalizaciji na tem področju oziroma, pa bom zelo plastično rekla, univerzo v vsako vas. Lepo in prav, da se poskuša izobraževanje približati lokalnemu prebivalstvu, pa vendar, denarja primanjkuje že danes za obstoječe tri univerze. Pred mesecem dni smo namreč potrdili tudi poroštvo za kredit primorski univerzi, da bo dejansko, kar je prav, imela ne nazadnje izenačen položaj z ostalima dvema univerzama, mariborsko in ljubljansko. Denar je načeloma za vlado razlog, zakaj nekega projekta ne izpeljati. Vlada ima svoje prioritete, ima moč, kar je nenazadnje tudi prav do neke mere seveda. Hočeš nočeš se lahko to moč izkorišča tudi preko statuta na način, kot ga je poskušala vpeljati vlada, se določa teža oziroma vloga ustanovitelja, najsibo vlade, politike, ali bom rekla zopet plastično rečeno, nekih prijaznih sil, ki bodo s kapitalom vstopile v formiranje novih univerz. Pa smo ne zgolj pri odloku, ki na prvi pogled res ne prinaša bistvenih sprememb, ampak pri celotnem konceptu vladnih reform na področju visokega šolstva. Te spremembe vlada uvaja po svoje zelo pametno, po korakih, da so čim manj opazne in da sprožijo čim manj polemik. Upoštevajoč načela pravne nomotehnike vlada podaja tudi v tem primeru zgolj napotilne norme brez vsebine kriterijev, ki se dejansko rabijo. Ali če zopet poenostavljeno rečem, skledo imamo, ni pa nam dano vedeti, vsaj opozicijskim poslancem ne, kako se bo ta skleda polnila. Vlada bo na račun skrajšanih postopkov namesto državnega zbora odločala o tem, katere študijske programe bo financirala država zaradi omejitve finančnih sredstev. To je bilo poudarjeno in izpostavljeno tudi na matičnem delovnem telesu. Jaz sem omenila danes že vpliv tako imenovanih prijaznih sil, ali če hočete tudi dvom ali bojazen pred politizacijo. In utemeljeno bojazen, da bodo privatne visokošolske inštitucije v očitnem privilegiranem položaju do javnih univerz. Še enkrat želim poudariti, da pravzaprav vseh informacij o vladni zastavljeni reformi na področju visokega šolstva žal nimamo. Ni nam dano vedeti, kako se bodo odvijala spremembe v krovnem zakonu, torej zakonu o visokem šolstvu, na katerega se nenazadnje hočeš nočeš nanaša tudi ta odlok oziroma sprememba, ki jo je v osnovnem predlogu odloka predlagala vlada. Skratka tisto, kar bi si v prvi vrsti želeli, je pošteno ravnanje vladne koalicije tudi do ostalih, ne zgolj vladnih poslancev, skratka do ostalih opozicijskih poslancev, ki nenazadnje imamo pravico vedeti, kam gredo vladne reforme ali vladni koraki na področju izobraževanja v naši državi.
Hvala. Gospod magister Vasja Klavora bo predstavil stališče poslanske skupine demokratične stranke upokojencev. Izvolite.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod minister! V poslanski skupini DeSUS soglašamo s predlogom odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani in ga bomo tudi podprli. Predlagane spremembe in dopolnitve se nanašajo na preimenovanje Akademije za likovno umetnost v Akademijo za likovno umetnost in oblikovanje ter na preoblikovanje oziroma za pristojnost za določanje oziroma pristojnost za določanja študijskih področij. Ocenjujemo, da bi bila določba, ki je bila najprej predlagana, in sicer, da bi bila pristojnost za določanje študijskih področij v celoti prenešena iz odloka na statut, v nasprotju z veljavno zakonodajo, ki ureja visoko šolstvo. Menimo, da je potrebno pristojnost glede določanja študijskih področij urejati z odlokom in statutom. V naši poslanski skupini soglašamo tudi z ureditvijo glede soglasja ustanovitelja k določanju dodatnih študijskih programov. Menimo namreč, da je takšno soglasje potrebno, saj ima ustanovitelj v primeru določitve novih študijskih programov določene finančne obveznosti. Ocenjujemo pa, da mora tovrstno soglasje temeljiti izključno na finančnih vidikih in ne more biti tudi na usmeritvah glede odločanja vsebine študijskih programov. Na podlagi navedenega bomo poslanci naše poslanske skupine DeSUS odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani, tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Sledi splošna razprava o predlogu odloka. Besedo ima gospod minister. Želite govoriti? [[Ne.]] Ker so vsi pripravljeni razpravljavci, ki so to želeli, dobili besedo in ker določen čas za razpravo še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena poslovnika še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem splošno razpravo o predlogu odloka. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, bo zbor odločanje o odloku v skladu s časovnim potekom seje zbora opravil danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O USTANOVITVI UNIVERZE NA PRIMORSKEM. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev predloga odloka. Gospod minister, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik državnega zbora, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Tudi ta odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem ima v svojem središčnem delu enako vsebino, kot sta jo imela prva dva, v tistem dodatnem delu pa se dopolnjujejo dejavnosti pedagoške fakultete, se pravi, da je ta sprememba tudi pomembna za samo fakulteto, kar je v bistvu bilo pravzaprav gibalo za te dejanske spremembe, ker se je pri njih ugotovilo to, da je ta težava, kar se tiče novih usmeritev oziroma novih dejavnosti, pedagoških smeri tako zakomplicirana, da iz pedagoške matematike v navadno matematiko ni šlo drugače kot preko celotne procedure državnega zbora in je s tem sedaj ta zadeva opravljena. Toliko. Hvala lepa.
Hvala. Predlog odloka je obravnaval odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Rudolfa Mogeta, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Ker so ti odloki podobni eden drugemu, kot jajce jajcu, je bilo že vse povedano. Jaz poslanke in poslance pozivam, da ta odlok podprejo, kot so ga člani odbora.
Hvala. O predlogu odloka dajem sedaj besedo predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima dr. Marko Pavliha, ki bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. Slovenija si lahko le z znanjem tlakuje pot v še boljšo prihodnost. Kot člani Evropske unije smo se zavezali, da si bomo prizadevali postati na znanju temelječa družba. Podprli smo lizbonsko strategijo, katere cilj je postati najbolj konkurenčno gospodarstvo, sedaj je naša dolžnost, da skupaj z drugimi članicami uresničimo idejo o evropskem visokošolskem prostoru, ki ga omogoča bolonjski proces. Upam, da obveznosti nismo sprejeli s figo v žepu. Ne pozabimo, da vključevanje Slovenije v mednarodno sodelovanje na področju visokega šolstva pomeni možnost za ustvarjanje primerljivih študijskih programov in enakovrednih diplom ter tudi doseganje vrhunske kvalitete. Naj poudarim, da smo v Liberalni demokraciji Slovenije, da smo si vrsto let prizadevali za novo Univerzo na Primorskem in leta 2002 tudi uspeli. Zamisel o ustanovitvi je bila podprta z idejo o širjenju in omogočanju novih možnosti za izobraževanje. Verjeli smo in še verjamemo, da je znanje tisto, ki pomeni gospodarski, socialni in kulturni napredek, hkrati pa tudi razvijanje nacionalne identitete. V LDS smo prepričani, da je država odgovorna za zagotavljanje možnosti dobre izobrazbe in usposobljenosti za delo. Le s kakovostnim znanjem lahko uspešno odgovorimo na izzive in tveganja, ki jih s seboj prinašajo globalizacija, razvoj informacijske družbe in vključevanje naše države v integracijske procese. Poslanci v prejšnjem mandatu so najprej podprli ustanovitev primorske univerze, februarja leta 2002, z nacionalnim programom visokega šolstva. Dovolite, da na tem mestu citiram nekaj, tako rekoč zgodovinskih stavkov iz tega dokumenta, citiram: "Nastajanje novih visokošolskih zavodov ne more biti stihijsko, ampak ga mora spremljati skrb za njihovo kakovost. Po letu 1994 se je poleg Ljubljane in Maribora znatno okrepila visokošolska dejavnost na obali in v Novi Gorici. Del te dejavnosti še poteka pod okriljem Univerze v Ljubljani, to sta Fakulteta za pomorstvo in promet ter Pedagoška fakulteta. Od študijskega leta 1998, 1999 pa so tudi samostojnim visokošolskim zavodom na tem območju, ki jih ni ustanovila Republika Slovenija, zagotovljena proračunska sredstva na podlagi zakonske določbe o koncesiji. Prav tako pa tudi že poteka financiranje študentskih domov na tem območju. Ob nadaljnjih vlaganjih države pa tudi ob uspešnem nadaljnjem kadrovskem in prostorskem razvoju teh visokošolskih zavodov pa tudi institutov, ob njihovem tesnejšem sodelovanju in krepitvi skupnih prizadevanj za kakovostni razvoj, je tako zaradi razvojnih ciljev visokega šolstva, kot zaradi skupnih nacionalnih interesov to območje potencialni prostor za ustanovitev tretje slovenske univerze." Tako v nacionalnem programu leta 2002. Sledila je ustanovitev univerze na Primorskem, smelo dejanje, ki se s slehernim dnem dokazuje kot dobra in pametna odločitev, saj se univerza razvija in privablja vedno več študentov. Naj na tem mestu zlasti kot profesor fakultete za pomorstvo in promet, ki še vedno spada pod Univerzo v Ljubljani, povem, da si bom še naprej prizadeval, da ta fakulteta prej ko slej postane članica Univerze na Primorskem. Kajti ne predstavljam si nadaljnjega razvoja te univerze brez tako pomembne fakultete, ki se celovito ukvarja s pomorstvom. In upam, da bomo nekoč uspeli tudi v tem smislu. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije razumemo spremembo odloka kot urejanje formalnosti, ki so potrebne za nemoteno delovanje univerze in njenih članic. Zato podpiramo predlagano spremembo. Hkrati pa poudarjamo, da je treba vseskozi ohranjati in ugotavljati kakovost obstoječih ter novih študijskih programov. Le izvrstno znanje naših diplomantk in diplomantov lahko pomeni konkurenčnost in s tem uspešnost ter imenitnost Slovenije v evropskem prostoru. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Srečko Prijatelj bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani ministri, kolegice in kolegi! Odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi univerze na Primorskem je vsekakor dobrodošel v državnem zboru in treba ga je pozdraviti, kar nameravamo tudi storiti v Slovenski nacionalni stranki. Pa vendar je prav, da opozorimo tudi na nekatere prednosti in slabosti. Torej, gre za začetek večje avtonomije univerz na področju vsebin, ki jih poučujejo, pri čemer nas tudi veseli, da se želi s spremembami in dopolnitvami odloka povečati tudi avtonomijo univerze na področju vsebin, ki naj bi jih poučevale. Tako ne bo več potrebno, da o dodatnih študijskih področjih na podlagi odloka o preoblikovanju univerze odloča državni zbor Republike Slovenije. To je seveda spodbudno. Rok za uskladitev statuta univerze z odlokom je 3 mesece. Seveda pa, ko gledamo druge stvari, je pa relevantno in je treba tudi opozoriti na dejstvo, da je v bodoče privatna univerza v neki prednosti napram drugim univerzam, kar se bo izkazovalo v tem, da bodo lahko na podlagi soglasja sveta za visoko šolstvo spremenile statut in razpisale študij za določeno šolsko obdobje, soglasja vlade pa za to ne bo potrebno, zaprosi se samo za koncesijo. Tu je neka prednost privatnih ustanov pred državnimi, če lahko tako rečem. Ob tem bi lahko tudi z veseljem ugotovil, da je pred časom sprejet zakon o poroštvu za kredit primorski univerzi omogočil dejansko nov začetek; vemo, da smo imeli to univerzo zgolj na papirju kar nekaj časa, da ni imela zagotovljenih tistih nujnih administrativno-tehničnih pogojev za delo. In upajmo, da bo v naslednjih letih lahko zaslediti velik razcvet na tem področju na Primorskem, saj so v ustanavljanju kar veliki kampusi širom po Primorski. Hvala lepa.
Hvala. Mag. Vasja Klavora, bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci! Poslanci poslanske skupine DeSUS bomo podprli predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze na Primorskem, predvsem iz razlogov, ki smo jih navedli že v zvezi z obema drugima univerzama v Mariboru in Ljubljani. Kot smo že danes že omenili, ocenjujemo predlagane spremembe kot pozitivne in dobrodošle, predvsem v smislu dajanja večje avtonomije Univerzi na Primorskem. Menimo, da je potrebno spodbujati univerze, da se bodo še naprej razvijale, seveda pa je zato potrebna tudi podpora vlade. Zato so te spremembe, o katerih je danes bilo že veliko govora, potrebne predvsem z vidika ponastavitve in hitrejšega reševanja postopkov v zvezi s študijskimi programi, poleg tega pa tudi omogočajo bolj avtonomno delovanje univerz na tem področju. Veseli nas, da s temi spremembami soglašajo tudi na univerzah, zato jih bomo v poslanski skupini DeSUS podprli. Hvala.
Hvala lepa. Sledi splošna razprava o predlogu odloka. Na seznamu je samo [[...]]Gospod minister želite besedo? [[Ne.]] Vsi prijavljeni razpravljavci, ki so to želeli, so dobili besedo. Ker določen čas za razpravo še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena poslovnika še kdo razpravljati? [[Ne.]] S tem zaključujem splošno razpravo o predlogu odloka. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, bo zbor odločanje o odloku v skladu s časovnim potekom seje zbora opravil danes v okviru glasovanj, čez pol ure, to je ob 14.25 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14.25 uri.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta in se umirite. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Preden preidemo na glasovanje, prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalnih naprav, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda - obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Banki Slovenije. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Želi kdo obrazložiti glas? [[Ne.]] O zakonu glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda - druga obravnava predloga zakona o finančnih konglomeratih. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih oziroma o enem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 41. členu. Želi kdo obrazložiti glas? [[Ne.]] O amandmaju glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Besedo dajem predlagatelju zakona. [[Predlagatelja zakona ni.]] Bil sem obveščen, da želijo na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika predlagati, da se tretja obravnava predloga zakona opravi še na tej seji. Proceduralni predlog, ki je bil posredovan, dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 4. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v torek, 4. aprila 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu zakon neusklajen. Obrazložitev? Ne. Glasujemo. Glasovanje o zakonu teče. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Glede 3. točke bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika zbora glasovanje o zakonu o kolektivnih pogodbah opravil v torek, 4. aprila 2006, v okviru glasovanj. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vsa obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu zakon neusklajen. Glasujemo. Glasovanje o zakonu teče. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 49, proti 11. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je zakon o prekrških sprejet. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o spremembi in dopolnitvah zakona o centralnem registru prebivalstva. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Glasovanje o zakonu teče. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 58, proti 1. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda - z obravnavo predloga zakona o spremembah zakona o prijavi prebivališča. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu neusklajen. Glasujemo Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda - z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o matičnem registru. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu zakon neusklajen. Gospa Širca, obrazložitev glasu. Izvolite.
Skoraj leto bo od tega, ko je ta državni zbor sprejel zakon o registraciji istospolnih partnerskih skupnosti. Od takrat, ko je bil zakon sprejet, ni bila registrirana v Sloveniji še nobena istospolna partnerska skupnost, dejstvo pa je tudi, da ni mogla biti, ker za to ni bilo pogojev. Deloma bodo sedaj s tem formalnim posegom v ta zakon, ki rešuje mimogrede Drobničev zakon, ti pogoji dani in dani bodo takrat tudi, ko bo napisan pravilnik, ki bi moral biti že napisan po šestih mesecih uveljavitve zakona o registraciji istospolnih partnerskih skupnosti. Meni je všeč, da je notranje ministrstvo moralo popravljati in opravljati delo ministrstva za delo, in da je na nek način tudi priznalo, da četudi ne bomo govorili o porokah, ki se jih je to ministrstvo tako balo, bomo vendarle govorili o registracijah. Opozarjam pa, da v tem trenutku, ko bomo registrirali istospolne partnerske skupnosti tudi po zakonskih možnosti, pol Evrope opravlja širšo in bistveno bolj humano in v smislu spoštovanja človekovih pravic in enakosti bolj pravično dejanje, saj pol Evrope uveljavlja tudi pravico do posvojitev in do tistih socialnih pravic, ki jih lahko po partnerju prevzame, ko se spusti v tako skupnost, in ki se je Sloveniji, ki je izrazito še zmeraj diskriminacijsko čuteča, nismo bili zmožni opraviti. Hvala.
Hvala. Gospa Potata, izvolite. Obrazložitev glasu.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Socialni demokrati bomo predlagano novelo zakona podprli, hkrati bi pa znova radi opozorili, da bi morebiti ob vnovičnem odprtju zakona [[...]]
Moment. Prosim, samo gospa Potrata ima besedo!
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Socialni demokrati bomo predlagano novelo zakona podprli. Hkrati bi pa znova radi opozorili, da bi morebiti ob [[...]]
Samo gospa Potrata, ima besedo.
Hvala, ker ste poskrbeli, da bom lahko govorila brez šumov. Radi bi pa vendarle opozorili, da je mogoče ob tej noveli bila prezrta malenkost, ki pa ni malenkost za tiste, ki bi lahko po 4. členu zakona o matičnem registru uveljavljali nove osebne okoliščine, ki jih ta novela sedaj ne uveljavlja, tako kot je zapisana. Ko bo naslednja priložnost za odpiranje tega zakona predlagamo, da razmislite tudi o tej možnosti, da bo vsem zagotovljena enakost pred zakonom. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Školč.
Jaz imam samo en predlog. Ali bi lahko dali gospodu Pojbiču besedo za obrazložitev glasu, ker ima veliko povedati?
Glasujemo. Glasovanje o zakonu teče. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 3. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda - obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni inšpekciji. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-prava služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu zakon neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti 1. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda - obravnava predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Prehajamo na odločanje o odloku. Ob tem vas obveščam, da me vlada oziroma zakonodajno-pravna služba nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu odlok neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 21. točko dnevnega reda - obravnava predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani. Prehajamo na odločanje o odloku. Ob tem vas obveščam, da me vlada oziroma zakonodajno-pravna služba nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu odlok neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 22. točko dnevnega reda - to je z obravnavo predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem. Prehajamo na odločanje o odloku. Ob tem vas obveščam, da me vlada oziroma zakonodajno-pravna služba nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu odlok neusklajen. Glasujemo o odloku. Glasovanje teče. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 16. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Lep dan!