Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 11. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednja poslanka in poslanci: Janja Klasinc, Miran Györek, Miro Petek, Jožef Jerovšek, Ljubo Germič, Matjaž Zanoškar in dr. Vinko Gorenak od 15.30 dalje. Dobro jutro in vsem lep pozdrav! Prehajamo na 26.A TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ODLOKA O PROGRAMU PRODAJE DRŽAVNEGA FINANČNEGA PREMOŽENJA ZA LETI 2010 IN 2011. Predlog odloka je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev. Mag. Helena Kamnar, državna sekretarka v Ministrstvu za finance, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani poslanci in poslanke! Odlok o prodaji državnega finančnega premoženja je po Zakonu o javnih financah obvezna sestavina predloga proračuna. V odloku, ki je pred vami, so navedene tiste finančne naložbe, za katere Vlada ocenjuje, da bi bilo primerno, da se v naslednjem obdobju prodajo. Treba je opozoriti, da je trenutno stanje na finančnih trgih takšno, da je relativno malo verjetnosti, da bi v naslednjih dveh letih lahko realizirali celoten program prodaje premoženja. Vendar smo kljub temu v program vključili tiste naložbe, za katere menimo, da bi bilo dobro, da se prodajo, če bi se izkazalo, da se stanje na finančnih trgih spreminja, in če se pokaže priložnost, da se relativno ugodno lahko proda katera od finančnih naložb. Upoštevati moramo, da je postopek prodaje finančne naložbe glede na predpise, ki urejajo način prodaje, relativno dolg, in tudi to je razlog, zakaj smo v načrt vključili velik spisek naložb. Prodaja poteka na ta način, da se za vsako konkretno finančno naložbo, ki je vključena v načrt prodaje, potem sprejme posamičen načrt prodaje, v katerem se jasno določijo cilji in način prodaje. Tako so v tem programu določeni zgolj okviri, v katerih naj bi se prodaja gibala. Opozoriti želim še na eno. Kupnina od prodaje finančnih naložb je prihodek proračuna in se sme po zakonu o javnih financah uporabiti izključno za namene odplačilo dolga in za tiste namene, ki so eksplicitno določeni v zakonu o izvrševanju proračuna, pri čemer v naslednjem letu ne predvidevamo nobenega konkretnega namena porabe te kupnine. Na Odboru za finance je bilo predlagano nekaj dopolnil, nekaj jih je vloženih tudi danes. Tiste, ki so danes vložene, Vlada podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog odloka je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku mag. Radovanu Žerjavu za predstavitev poročila odbora. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Odbor za finance in monetarno politiko je na 16. nujni seji 13. 11. 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog odloka o Programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2010 in 2011, ki ga je Državnemu zboru na podlagi 108. člena Poslovnika Državnega zbora in 1. člena 80.č člena Zakona o javnih financah v obravnavo predložila Vlada. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe. Služba je podala pripombo k 3. členu, ki predpisuje, da se posli od prodaje ali drugih oblik razpolaganja s finančnim premoženjem države, ki so bili v teku ali so začeli v letu 2008, lahko nadaljujejo v letih 2010 in 2011. K predloženemu odloku so v poslovniškem roku amandmaje vložile poslanske skupine Socialnih demokratov, Zares, Demokratične stranke upokojencev Slovenije in Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije k 3. členu in k prilogi odloka, in sicer v preglednici A Seznam kapitalskih naložb Republike Slovenije za prodajo in drugo razpolaganje v letih 2010 in 2011, pri katerih je kupnina prejemek proračuna, ter amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k preglednici A in k poglavju Predstavitev posameznih kapitalskih naložb v prilogi odloka. V razpravi je bilo v okviru obravnave vloženega amandmaja Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke za črtanje Nafte Lendava d.o.o. iz priloge priloženega odloka v delu, ki se nanaša na kapitalske naložbe, namenjene prodaji, dodatno poudarjeno, da gre za predlog začasnega umika iz programa prodaje, da bo mogoče presoditi dosedanje korake v zvezi s prodajo te naložbe. Predstavnica predlagatelja odloka je v zvezi s predlaganim amandmajem poudarila, da mu Vlada ne nasprotuje. V okviru razprave o prilogi odloka je bil podan tudi predlog za amandma odbora, s katerim bi iz preglednice B, to je seznama posrednih naložb države za prodajo in drugo razpolaganje v letih 2010 in 2011, pri katerih kupnina ni prejemek proračuna, črtali pravni osebi Domek d.o.o. Hrastnik in Rudar Senovo d.o.o. Gre za podjetji, ki se med drugim ukvarjata s storitvami upravljanja z več kot tisoč lastnimi in tujimi stanovanji. Večina teh stanovanj je najemniških in zato zaradi krize kot drugih razlogov, povezanih s socialno komponento. Načeloma Vlada podanemu predlogu za črtanje obeh naložb iz preglednice B ni nasprotovala, a si je vzela čas, da to presodi do današnje razprave. V razpravi je bil predlagan tudi amandma odbora za črtanje 3. člena predloženega odloka. O vprašanju, kateri so tisti posli, ki so se že začeli in bi naj se nadaljevali v prihodnjih dveh letih, niso pa vključeni v preglednice v prilogi predloženega odloka, je bilo s strani predstavnice predlagatelja odloka pojasnjeno, da gre za prodajo Toplarne Ljubljana in Rudarja Senovo. Prva prodaja je v začetni fazi skrbnega finančnega in pravnega pregleda, pri drugi pa je individualni program prodaje šele v pripravi. Odbor se je opredelil do vloženih amandmajev in pri tem sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k preglednici A in vsebinsko povezanem amandmaju k preglednici 1A ter k poglavju Predstavitev posameznih kapitalskih naložb ter amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke v preglednici A in k poglavju Predstavitev posameznih kapitalskih naložb. Amandma koalicijskih poslanskih skupin k 3. členu je zaradi amandmaja, ki ga je odbor sprejel k temu členu in s katerim je predlagano črtanje člena, postal brezpredmeten. Glede na sprejete amandmaje na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga odloka, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog odloka je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanskega kluba LDS bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik, za besedo. Pozdrav gospe sekretarki Kamnarjevi in državnemu sekretarju gospod Erženu in sodelavkam. Preden se lotimo financ pa z željo, da vas tudi danes spremljajo pozitivne misli, ki spremljajo sporočilo bele pentlje, potem pa k denarju in financam, k zgodbi katero danes zaključujemo. Del paketov proračunov za leto 2010 in 2011 je skladno z zakonom o javnih financah tudi predlog programa prodaje državnega finančnega premoženja za omenjeni dve leti. Zagotovo smo v tem času in v teh trenutkih v slabih časih in v slabih časih velja ljudsko reklo, da se v slabih časih slabo prodaja in dobro kupi. Mislim, da je ta razmislek upoštevala tudi Vlada, ki delež tistega premoženja, ki ga lahko prodamo, ocenjuje realno, v postopke ne gremo brezglavo in ne brez razmislekov, pač pa se prodaja samo tisto in zgolj tisto, kar nam kot Slovenkam, Slovencem, našemu gospodarstvu in tej državi lahko prinese dodano vrednost in pozitivne izkupičke. Vlada v okviru gospodarskih in socialnih reform za povečanje blaginje v Sloveniji navaja tudi ukrepe, ker naj bo ta prodaja pregledna in postopna in tak naj bi bil tudi umik države iz gospodarstva. V program prodaje finančnega premoženja države so tako poleg večjih gospodarskih družb vključene tudi kapitalske naložbe, ki so primerne za prodajo, saj mora biti dana možnost, da se ob ugodni tržni situaciji le-te zagotovo prodajo. Kljub temu da v predlogu odloka prodaje premoženja niso vključene odmevne prodaje, pa menimo, da je prav, da predstavimo naše načelno stališče, kajti v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo trdno prepričani, da država ni vedno najboljši lastnik. Različne mednarodne raziskave so velikokrat dokazale, da je prodaja finančnih naložb potrebna predvsem zato, ker so državna podjetja navadno manj učinkovita od zasebnih, ker država z vso ostalo regulativo in ravnanjem prednostno obravnava na eni strani svoja podjetja in s tem onemogoča pravo konkurenco. Država se včasih hote in tudi nehote vmešava v gospodarske odločitve podjetij in kadruje - najprej v nadzorne svete, posledično pa tudi v uprave. Vse to v strateško nepomembnih podjetjih slabo vpliva na celotno gospodarstvo, ki zagotovo predstavlja temelj tudi vsesplošnega in prepotrebnega družbenega razvoja. V preteklosti smo bili velikokrat priča različnim ne-transparentnim, posledično pa zagotovo tudi negospodarnim, morebiti celo kaznivim prodajam, ki so danes tudi predmet preiskav. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo zato mnenja, da je manj učinkovito državno lastnino treba ustrezno prodati, in to na način, s katerim bi dosegli najboljši mogoči učinek za davkoplačevalce in uporabnike-potrošnike. To bi zagotovo moralo biti v našem nacionalnem interesu, ki ga v Liberalni demokraciji Slovenije ne vidimo - naj bo s tega mesta jasno povedano - kot nemoralno, morebiti celo kaznivo bogatenje, tudi znano tajkunizacijo, temveč pomemben nacionalni interes vidimo skozi doseganje splošne blaginje in visoke konkurenčnosti gospodarstva, ki temelji predvsem na urejeni pravni državi. Seveda pa morata prodajo finančnega premoženja spremljati glavni vodili, in sicer na eni strani doseganje optimalne kupnine, na drugi strani pa prepotreben razvoj podjetij, ki bo edini zagotavljal trajno in pa stabilno rast gospodarstva, predvsem pa ohranjanje in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest. Ob uvajanju postopkov za prodajo premoženja pa se moramo zavedati, da trenutna situacija na kapitalskih trgih, naj poudarim še enkrat, ne omogoča doseganja optimalnih kupnin, zato mora biti Vlada še posebej pozorna, kako bo ravnala v slehernem posamičnem primeru. Kljub načelni drži k prodaji pa vseeno menimo, da mora država obdržati bodisi kontrolni bodisi pa večinski delež v strateško pomembnih podjetjih, ki so ključnega pomena za nadaljnji gospodarski razvoj Slovenije. To je načelo oz. pravilo, ki ga ne smemo zaobiti. Ker je pa predlog pripravljen ustrezno, mu bomo pri glasovanju v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije sledili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Dušan Kumer.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, državni sekretar. Spoštovane kolegice in kolegi. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo Odlok o Programu prodaj državnega finančnega premoženja za leti 2010 in 2011, ki ga je predlagala Vlada Republike Slovenije in podpiramo tudi amandmaje, ki so jih vložile Poslanske skupine SD, LDS, DeSUS in Zares. Ne glede na to, da so obrazložitve k posamezni kapitalski naložbi v tem odloku zgolj okvirne, pa pričakujemo, da bo Vlada v pripravi programa posamezne prodaje skrbno pripravila ustrezne strokovne podlage z opredeljenimi konkretnimi cilji kapitalske naložbe. Prav tako, da bo v pripravi posameznega programa pripravljen skrben finančni, organizacijski in pravni pregled, ocenitev premoženja in podobno, vse v svojstvu čim bolj gospodarnega ravnanja pri prodaji državnega finančnega premoženja. Skratka, da bo program prodaje sicer sledil cilju doseči čim višje kupnine in s tem višje proračunske prejemke, toda ne za vsako ceno, glede na to, da so razmere na trgu še vedno povsem nepredvidljive. Zato podpiramo tudi usmeritev, da ni nujno, da bodo kupnine od prodaje teh naložb vključene v tem odloku za vsako ceno tudi predmet in plačane v proračun tega proračunskega obdobja, se pravi, za 2010 in 2011. Socialni demokrati podpiramo postopni izstop države iz gospodarstva na transparenten način, tudi pri odprodaji finančnega premoženja države. Pri tem pa opozarjamo, da je zagotavljanje kapitalskih zaslužkov in polnjenje proračuna na račun izgube delovnih mest in negotove socialne varnosti državljanov za nas nesprejemljivo. Zato podpiramo cilj, da pri prodaji posamezne kapitalske naložbe države ne sme biti ključni cilj prejeti čim višjo kupnino, temveč je treba s prodajo zagotoviti tudi širše makroekonomske interese države, predvsem tudi s takšnimi prodajami zagotoviti uspešnejši in konkurenčnejši gospodarski sistem in s tem ohranjanje delovnih mest. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo amandma, ki opredeljuje 3. člen odloka, saj predstavlja varovalko, da se postopki prodaje, ki so že v teku in so bili začeti v letih 2008 in 2009, lahko nadaljujejo in, kar je še posebej pomembno, da poteka nad temi postopki tudi ustrezen nadzor, kajti odlok za leto 2008 in 2009 se konec tega leta izteka. Prav tako podpiramo amandma, da se v tabelo B uvrsti prodaja Rudarja Senovo, d.o.o., saj je kupnina od prodaje povezana z zapiranjem RTH Trbovlje. Glede na to, da sredstva iz proračuna ne zadostujejo za izvedbo programa za zapiranje RTH, je del sredstev nujno treba pridobiti tudi z odprodajo hčerinskih družb. Skratka, v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo ta odlok podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Rado Likar.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lep pozdrav predstavnikom Vlade! Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Hkrati s predlogom proračuna predloži Vlada Republike Slovenije tudi predlog programa prodaje državnega finančnega premoženja za leti, za kateri se sprejema proračun. V Poslanski skupini SDS podpiramo prodajo poslovnih deležev pravnih oseb, navedenih v prilogi, program prodaje finančnega premoženja države v letih 2010 in 2011. Preglednica A, ki je sestavni del dopolnjenega predloga odloka in katerih kupnina je prejemek proračuna. Iz preglednice je bila z amandmajem Slovenske ljudske stranke na matičnem delovnem telesu začasno umaknjena prodaja poslovnega deleža Nafta Lendava, in sicer zato, ker bi bila prodaja deleža v tem trenutku napačna poslovna poteza. V Nafti Lendava trenutno poteka proizvodnja kemičnih izdelkov, katerih prodaja se vrši predvsem na trgih Avstrije, Nemčije, Italije in Madžarske. Nafta Lendava predstavlja za Pomurje pomemben gospodarski subjekt, z velikim razvojnim potencialom in odličnim strokovnim kadrom s področja kemijske tehnologije. Morebitni kupci bi se le polastili novih tržišč, podjetje pa bi kasneje lahko ta kupec zaprl, kar bi za Pomurje spet lahko pomenilo izgubo kvalitetnih delovnih mest in s tem velik socialni problem. Strinjamo se s prodajo poslovnih deležev posrednih naložb države iz preglednice B, katerih kupnina ni prejemek države oziroma proračuna. To sta Fortuna PIL, d.o.o., Trbovlje in Grateks, d.o.o., Laško. Koalicija je z vloženim amandmajem ponovno uvrstila v preglednico B prodajo Rudarja Senovo, d.o.o., vendar smo v naši poslanski skupini mnenja, da glede na trenutno situacijo prodaja hčerinskega podjetja Rudar Senovo, katerega dejavnost je upravljanje in vzdrževanje stanovanjskih objektov, ni primerna. Podjetje je v lasti Rudnika Trbovlje-Hrastnik in je prihodkovno nezanimivo za državo. Poleg tega pa obstaja možnost, da gre pri prodaji za špekulativne posle. S prodajo se lahko povzroči vrsta krivic ljudem, ki so v teh rudniških stanovanjih kot najemniki. Če je morda rudnik kdaj pa kdaj najemnikom še toleriral plačilo najemnine z zamikom zaradi, recimo, denarne stiske, novi zasebni lastnik tega vsekakor ne bo toleriral. S predlogom amandmaja odbora na matičnem delovnem telesu se je črtal tudi 3. člen predloga odloka, ki je določal, da se posli prodaje, ki so bili v teku ali so se začeli v letih 2008 ali 2009, lahko nadaljujejo v letih 2010 in 2011. Ni bilo namreč jasno, kateri so ti posli, ki so se že začeli in ki naj bi se nadaljevali v prihodnjih letih in niso vključeni v eno od preglednic v prilogi predloženega odloka. Kljub temu da imamo danes na mizi amandma koalicije, s katerim v odlok vrača 3. člen, še vedno nimamo seznama, katere so te naložbe oziroma posli, ki so v teku in ki bi se morali nadaljevati še v prihodnjih letih, zato to informacijo pričakujemo v teku razprave. Naša podpora odloku bo torej odvisna od glasovanja o amandmajih. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Franc Žnidaršič.
Spoštovani podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. Država ima na razpolago tri pare fiskalnih instrumentov: obdavčevanje in porabo, zadolževanje in posojanje ter prodaje in nakupe. To je razvidno tudi iz našega zakona o javnih financah, ki določa, da se lahko Vlada odloči za nakup delnic ali deležev v gospodarski družbi, če so za nakup zagotovljena sredstva v proračunu in če s tem zaščitijo nacionalni interes. Če preneha javni interes za državno lastništvo delnic ali deležev na kapitalu pravnih oseb, lahko Vlada odloči, da se delnice oziroma delež na kapitalu prodajo. Dalje je določeno, da se kupnina od prodaje kapitalskih naložb in vlog uporabi samo za odplačila dolgov v računu financiranja. Vlada je pripravila besedilo Odloka programa prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2010 in 2011 na predpostavkah gospodarskih in socialnih reform, za povečanje blaginje v Republiki Sloveniji ter preglednega in postopnega umika države iz gospodarstva. Poslanci DeSUS-a bomo ta predlog odloka podprli. Ozko proračunsko gledano je namen prodaje kapitalskih naložb zagotovitev likvidnih denarnih prejemkov proračuna, zato je zasledovani cilj maksimalizacija proračunskih prejemkov v pomenu čim višje prodajne cene oziroma kupnine. Menimo, da trdnost javnih financ sicer ni odvisno zgolj od prodaje državnega premoženja. Prodaja tudi ni edini cilj. Zasledovati je treba sicer čim višjo prodajno ceno, kar bo v razmerah krize težko, in s tem proračunskih prihodkov, treba pa je upoštevati doseganje makroekonomskih ciljev, predvsem doseganje trajne in stabilne rasti gospodarstva, izboljšanje kakovosti in kapacitete javnih storitev ter zagotovitev uspešnejšega in konkurenčnega gospodarskega sistema. Poslanci DeSUS-a bomo ta predlog, ko smo že povedal, podprli. Od pristojnih pa pričakujemo odgovorno, racionalno in smotrno postopanje pri razpolaganju s tem premoženjem, skladno s ključnimi cilji tovrstnega razpolaganja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. S tem odlokom se določa program prodaje finančnega premoženja države, namenjenega prodaji ali drugim oblikam razpolaganja v letih 2010 in 2011. V Slovenski ljudski stranki podpiramo ukrepe za pregleden in postopen umik države iz gospodarstva in usklajeno privatizacijo največjih gospodarskih družb v lasti države. Državi mora biti dana možnost, da se ob ugodni tržni situaciji kapitalske naložbe prodajo. V družbah, ki so zagotovo za državo strateškega pomena, pa mora biti delež za prodajo ali drugo razpolaganje omejen tako, da država tudi po prodaji ohrani odločujoč vpliv. Vsekakor pa morajo biti metode in postopki prodaje kapitalskih naložb države določeni tako, da omogočajo hkratno doseganje čim višje kupnine in s tem proračunskih prihodkov ter doseganje makroekonomskih ciljev, predvsem za doseganje trajne in stabilne rasti gospodarstva ter zagotovitev uspešnejšega in konkurenčnejšega gospodarskega sistema. V Slovenski ljudski stranki ves čas zagovarjamo stališče, da mora država v najpomembnejših slovenskih podjetjih, bankah, zavarovalnicah in infrastrukturnih podjetjih ohraniti večinski oziroma obvladujoči delež. S tem odlokom v takšna podjetja, po našem mnenju, ne posegamo, sploh ob dejstvu, da je bil na matičnem delovnem telesu sprejet naš amandma, s katerim smo iz seznama kapitalskih naložb za prodajo črtali podjetje Nafta Lendava, enega redkih, a še kako pomembnih podjetij iz pomurske, prekmurske regije. Menim, glede na poznavanje primera, da ni primerno kar brezglavo divjati v prodajo, brez da se proučijo vsi koraki, ki so bili do zdaj že storjeni. Napaka bi bila, da Nafto Lendava prodamo na hitro in da jo kupi nekdo, ki kupuje trg in ne Nafte Lendava. V podjetju je veliko idej usmerjenih v prihodnost - prisluhnimo tokrat tem idejam, da se nam morda ne ponovi Mura. Kot že rečeno, v Slovenski ljudski stranki podpiramo postopen, pregleden in jasen umik države iz gospodarstva in bomo predlagani odlok podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Lep dober dan vsem. Na matičnem delovnem telesu je bila zelo kvalitetna razprav o odloku o prodaji premoženja in sprejet tudi amandma odbora, ki je bil v celoti upoštevan, kar je iz odloka razvidno. Predvsem govorim za listo B, kjer so se iz predlagane prodaje potem izvzeli oziroma izključili trije subjekti, od katerih pa se en z amandmajem vrača, a o tem kasneje. Še vedno vztrajam na stališču, ki ga je Slovenska nacionalna stranka pripravila na predstavitvi na matičnem delovnem telesu. Na začetku - da bo popolnoma jasno - Slovenska nacionalna stranka ne nasprotuje prodaji državne premoženja, to je eden od virov, s katerimi se država financira in če država tako ocenjuje, mi takšno prodajo tudi podpiramo, saj ne nazadnje viri prihodkov v teh časih so dobrodošli. Za Slovensko nacionalno stranko je bilo vedno zanimivo vprašanje, kako se ta prodaja izvrši in čemu bodo sredstva namenjena. Strinjamo se z določili v odloku, ki so zelo jasna in pravijo, da pri prodaji posameznih vrst kapitalskih naložb ne sme biti ključni cilj samo čim večja kupnina, temveč tudi zagotavljanje širših makroekonomskih interesov države in trajna in stabilna rast gospodarstva. S to trditvijo se absolutno strinjamo. Prav je, da je v odloku. Vendar še vedno nisem dobil odgovora na zastavljeno vprašanje na seji matičnega delovnega telesa in še vedno kolegice in kolege opozarjam: prav je tako, vendar nobene varovalke ni nikjer, da bodoči lastniki, potencialni bodoči lastniki, prodanih državnih premoženj bodo ravnali v skladu z določilom odloka. Odlok je jasen, vendar glede na prakso pa dobro vemo, ko nekdo nekaj kupi, seveda, dovolj poceni, če se le da, potem takoj drago proda. Tiste, ki pa tam delajo, da na cesto, delček tistega, kar v odloku piše, izgine. Moram pa poudariti še enkrat seveda, da smo na matičnem delovnem telesu veliko govorili tudi o prodaji državnega premoženja z liste B, na kateri so bili poleg že omenjenih v samem odloku zapisani tudi Domex Hrastnik, prav tako hčerinsko podjetje Rudnika Trbovlje-Hrastnik, in pa Spekter, d.o.o., Trbovlje-Hrastnik, prav tako hčerinsko podjetje Rudnika Trbovlje-Hrastnik. Skupaj s kolegom iz SDS smo opozorili na določilo, da sredstva, kajti tukaj pri prodaji pod B, pri preglednici pod B, pravijo, je zapisano v odloku: kupnina ni prejemek proračuna. Čigav prejemek potem kupnina bi naj bila? Konkretno pri treh naštetih odgovora nismo dobili. Delček odgovora se nakazuje skozi amandma, ki je vložen in o katerem bodo, boste, bomo odločali. Zanimivo je, da tudi Spekter konkretno oziroma Rudnik Trbovlje-Hrastnik kot neposredni 100% lastnik podjetja Spekter, ki je zelo zelo bogato podjetje s -1000 stanovanj razpolaga namreč. Celo sam Rudnik Trbovlje-Hrastnik ni vedel, da se Spekter prodaja preko odloka, ki ga vlaga država. To se nam je in se mi še vedno zdi čudno, kajti rudnik je vendarle tudi v 100% lasti države, in mislim, da ta komunikacija med državo in Rudnikom bi pa morala biti. Absolutno bi morala biti in država bi morala Rudniku povedati ali pa Rudnik naročiti državi, da želi prodati, zato ker nima dovolj denarja za eno ali drugo. To je zelo čudno. Mislim, da se je enaka zgodba odvijala pri podjetju Domex in enaka zgodba se je odvijala pri podjetju Rudnik Senovo. Sumljiv je takšen način. Pa tudi če - dobro, dva sta izključena, za enega bomo odločali, opozorim samo na nekaj; tisoč stanovanj, danes je v njih nastanjenih kup ljudi na osnovi neprofitnih stanovanj. Ko bo, če bo nekdo lastnik teh stanovanj, neprofitne kategorije ne bo poznal več, ljudem bo zaračunal profitno najemnino, v tej krizni situaciji denarja ne bodo imeli in jih bo vrgel lepo na cesto ali bodo pa ljudje spet hodili na občine po subvencije, občine bodo preobremenjene, denar bo pa izginil. Tako bodite previdni pri odločanju liste B, tudi pri Rudniku Senovo, kamor se pa ne želim vtikati, ker so tukaj lokalni ljudje, ki bolj poznajo situacijo kot jaz sam. Načeloma bomo odlok podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K predlogu odloka so bili vloženi amandmaji in prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih,. Najprej razpravljamo o amandmaju k 3. členu poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo besedo? Gospod Jerič, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik, spoštovani predstavniki Vlade, cenjene kolegice poslanke in poslanci. Sam bom odlok o odprodaji državnega premoženja podprl. Pri amandmaju, ki so ga vložile poslanske skupine koalicije, pa se bom tudi odločil na podlagi razprave. Zakaj to govorim? Že pred leti, leta 2007 smo zasavske občine podale predlog odprodaje državnega premoženja tako v letu 2007, 2008, da se s seznama umaknejo firme, ki opravljajo ne samo s stanovanji na področju Zasavja, ampak tudi s poslovnimi prostori. Gre za podjetje Domex kot seveda tudi za firmo Spekter. Ena ima sedež v občini Hrastnik, druga ima sedež v občini Trbovlje. Takšen sklep smo sprejeli tudi na svetu regije in na podlagi zakona o spodbujanja regionalnega razvoja predlagali Vladi Republike Slovenije, da v skladu z zakonodajo in seveda tudi s podzakonskimi predpisi to premoženje v smislu razvoja oziroma smislu večanja ekonomske moči lokalnega okolja prenese na lokalne skupnosti. Zakaj to govorim? V teh stanovanjih [[...]]
Gospod Jerič, jaz vas ne bom prekinjal samo toliko, da opozorim, odprl sem prvi amandma, vi pa govorite o drugem in tretjem. Kar izvolite naprej.
Samo v Hrastniku, če dam podatek, Domex ima v lasti približno šesto šestdeset stanovanj, upravlja pa z nekaj več kot devetsto stanovanji. Kakšni najemniki so v teh stanovanjih, vam bom povedal samo en podatek; občina Hrastnik vsako leto približno iz občinskega proračuna zagotavlja sto petdeset subvencij, v skupnem znesku približno sto dvajset tisoč evrov na letni ravni. Dajte mi povedati, v katerem zakonu o financiranju občin je kot kriterij tudi, da občina prejema del sredstev za subvencije na področju stanovanj. Nobenega takšnega kriterija ni pri financiranju občin! To se pravi, da je to velika obremenitev za našo lokalno skupnost in tudi za sosednji občini. Zakaj nasprotujem na nek način, da bi se te hčerinske firme odprodale? Nasprotujem v smislu socialne komponente in tudi na nek način razvojne komponente. Če bomo to prenesli na lokalne skupnosti, potem bomo ekonomsko moč lokalnega okolja povečali in lokalno okolje bo tudi z vidika socialne funkcije drugače upravljalo oziroma soupravljalo s tem stanovanjskim fondom. Želim si, da bi Vlada ponovno razmislila tako svete regije zasavskih občin - ne samo, da sem vesel, da se je to umaknilo iz predloga odloka odprodaj državnega premoženja, ampak jaz sem prepričan, da bodo na podlagi argumentov, ki smo jih posredovali, tudi našli, na kakšen način bi se to premoženje preneslo na lokalno skupnost v smislu tako razvoja kot večanje ekonomske moči lokalnega okolja. Odlok bom podprl. Kar se tiče glasovanja o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 3. členu se bom pa odločil pred samim glasovanjem.
Hvala lepa. Ker sem dovolil razpravo tudi o drugem in tretjem amandmaju, predlagam, da skupaj razpravljamo, posebej zato, ker doslej pripomb k prvemu amandmaju, da se poveže tudi prodaja še nedokončana iz prejšnjih odlokov, ni bilo, torej odpiram čas za razpravo k vsem trem vloženim amandmajem k predlogu odloka. Prosim. Besedo ima gospod Bogdan Barovič.
Hvala, gospod predsedujoči. Mislim, da ni zastonj vsebinska razprava o vseh odlokih pri prodaji premoženja, in se bom v svojem mnenju absolutno pridružil kolegu gospodu Jeriču in še dopolnil tisto, kar je povedal, ker več ljudi več ve in več dobrega stori. Dejansko je treba nekoliko širši premislek pri prodaji naštetih v listi B. Čisto preprosto povedano, zakaj. Glejte, če bo nekdo, zdaj v tem primeru govorim, kupil Rudnik Senovo, kupec je lahko kdorkoli, se bo zgodilo tisto, kar sem napovedal prej: pojem neprofitnih stanovanj bo izginil. Če vzamemo hipotetično, da je cena neprofitnega stanovanja ali pa najemnine za neprofitno stanovanje, hipotetično govorim, 50% nižja od profitne cene stanovanja, sledi ukrep novega lastnika, da bo vsa stanovanja prekvalificiral v profitna stanovanja in avtomatično pri tem zaslužil 50%. Problem pa bo za tiste, ki ne bodo zmogli plačevati novo določenih najemnin po drugačnih kategorijah in bodo imeli možnost izseliti se ali pa zaprositi lokalno skupnost za subvencije. V vsakem primeru pa bo država ob dobri nameri - verjamem, da ima dobro namero, da ta sredstva namensko usmeri nekam, kjer zmanjša neko slabo stanje - seveda imela nov problem, pravzaprav ga bo imela v vsakem primeru. Največjega bo imela občina, občina pa bo zaradi takšnih in drugačnih problemov, ker je že tako v 70% socialno obremenjena, katerakoli, imela manj sredstev za investicijski del življenja in bo morala ta sredstva pridobiti iz države; v vsakem primeru bo država dala na koncu več. Že na matičnem delovnem telesu sem predlagal in povedal, da bomo skupaj s kolegi, če nam bo uspelo, dejansko predlagali, da se podjetje, konkretno Domex, Specter - pa sam ne bi imel nič proti, če bi bil tudi Rudnik Senovo -, prenesejo v občinsko last ali pa, v najslabšem primeru, v last Stanovanjskega sklada zaradi preglednega dajanja stanovanj v najem. Ker, ne nazadnje, veste, mi govorimo zdajle o številkah in če vse skupaj seštejemo, sam vsaj za Trbovlje vem, jih je 1.000, Domex, Specter jih ima približno 600, Vipa 300, in govorimo o 2.000 stanovanjih. In biti lastnik 2.000 stanovanj oziroma podjetja, ki razpolaga z 2.000 stanovanji, pomeni biti že kar dober milijonar. Sploh pa, če se znajdeš in ti je vseeno za ljudi, važno je, da dobiš najemnino, ki tebi ustreza za čim večji dobiček. Ob tem mora pač Vlada sprejeti kritiko, da sama pri tem pomaga. Pomaga tistim, ki zdaj že čepijo in imajo - jaz vem, da jih imajo, so zadaj in imajo že kremplje ter velike interese, kako zdaj to čim ceneje kupiti, ker je kriza, ker, kot vidimo, tudi napovedi ekonomistov so, da bodo cene nepremičnin vsaj še dve leti padale ali ostajale na isti, nižji ravni. In potem seveda fino služiti na ta račun. Ampak da bodo lahko fino služili, jim bomo mi v Državnem zboru, poslanci, na predlog Vlade omogočili, ker bomo za to, da se 2.000 stanovanj oziroma da se podjetja, lastniki 2.000 stanovanj, prodajo. Mi bomo to naredili, da bo nekdo že spet na revščini ali pa nemoči ljudi zaslužil. In potem je škoda govoriti, da nismo krivi, ali pa čez pet let si očitati, ne vem, nova vlada stari vladi, kdo je kriv za to, da se to dogaja. Mislim in ocenjujem in sem prepričan, s kolegom imava možnost, ker sta podjetji v najinih občinah, da bo Vlada prisluhnila in da bomo storili vse, da bomo ti dve podjetji, ki imata skupaj, recimo da, 1.600 stanovanj, da bodo ta stanovanja, če drugače ne, prenesena na lokalno skupnost v dogovoru z njihovim lastnikom Rudnikom Trbovlje Hrastnik in državo kot lastnikom Rudnika Trbovlje - Hrastnik. To bi bilo pošteno; pošteno do lokalne skupnosti in do ljudi. Ne nazadnje svojo trditev utemeljujem z izrekom, nedavno, dr. Mencingerja, ki je rekel, da žal, da Vlada ne vidi, da so potencialni investitorji in vlagatelji, v katere bi morala država dajati, lokalne skupnosti. Te gradijo in delajo državo. In ravno ta vložek v lokalno skupnost pomeni vložek države v prihodnost in ti vložki se bodo tudi državi pošteno vračali. V Slovenski nacionalni stranki, kot sem rekel, bomo odlok podprli. Nisem pa prepričan, da bomo podprli amandma za prodajo Rudnika Senovo, podjetja, kljub obrazložitvi, da je prodaja potrebna za pridobitev sredstev, ki jih bo Rudnik Trbovlje - Hrastnik uporabil za zapiranje Rudnika Trbovlje - Hrastnik, češ da za to zapiranje nima dovolj sredstev. Če bi bilo temu res tako, potem bi bili najbrž tisti, ki živimo v teh krajih, o tem tudi kaj seznanjeni, ampak jaz osebno nisem bil, da bi bile kakšne težave glede na financiranje, ki je predvideno skozi zakon o zapiranju rudnika. Upam, da nisem govoril, pa tudi moj kolega, nisva govorila tja v tri dni in da sva zelo korektno obrazložila, kakšen je naš cilj: biti previden pri teh prodajah, onemogočiti ponovno trpljenje ljudi, onemogočiti, da bo nekdo obogatel, in pomagati lokalnim skupnostim in ljudem s prenosom stanovanj, ki so v lasti teh podjetij na lokalno skupnost. Upam, da boste tisti, ki ste poslušali, o tem razmislili in to tudi upoštevali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi k predlogu amandmajev še kdo razpravljati? Gospod Bogovič, proceduralno.
Tajnika poslanske skupine sem vprašal in tudi njemu ni znano, zakaj nimamo časa za razpravo. Bi pa v vsakem primeru tu rad povedal svoje stališče. Sprašujem vas, ali počakam, da se izteče, če bo na koncu ostal čas takrat, da lahko razpravljam ali lahko sedaj.
Če hočem biti dosleden pri uporabi poslovnika, moram počakati.
Potem bom počakal in se bom prijavil naknadno, če lahko.
Gospa Kamnar, želite v imenu Vlade besedo? Ne. Želi še kdo k vloženim amandmajem? Gospod Bogovič.
Hvala za besedo. To, kar sta kolega potrdila, lahko povem tudi v primeru tretjega podjetja, podjetja Rudar Senovo. Gre za prodajo, v kateri se je poskušalo zavarovati ta socialna stanovanja, več kot 60 let je povprečna starost stanovanj, in občina Krško se je direktno poskušala dogovoriti za odkup, glede na to, da so v okviru komisije poiskali možnosti in da bi občina na nek način sodelovala, glede na to, da je bilo prej povedano, da ni nobenih možnosti za prenos tega premoženja na občino. V samem postopku, ko se je tudi občinskem svetu odločilo, se je zgodilo ravno to, na kar sta kolega opozarjala. Tudi sam lahko povem, da so se našla mrhovinarska podjetja, s svojimi kremplji in željo po kapitalu so očitno videli, da je v tem priložnost, da se lahko to podjetje odkupi, mogoče proda del poslovnih prostorov, del stanovanj, ostala stanovanja pa spravi potem iz neprofitnih v profitna in zaračuna subvencijo, občine bodo pa tako plačevale za to. In ta postopek prodaje se spreminja, post scenarijih, na katere sta opozarjala kolega iz Trbovelj in Hrastnika, kjer sta ostali dve podjetji, s tem da gre v tem primeru še za toliko bolj banalno zadevo, da so se ta stanovanja ustavila iz delovno rudarjev v Rudniku Senovo, sedaj bo šel pa denar v kupnino pa za zapiranje Rudnika Trbovlje - Hrastnik. V tem primeru lahko povem, da je mogoče prav, da prehajamo sem tisti, ki na lokalnem nivoju razmere poznamo, zato bom glede na to, da je očitno ta prodaja postala predmet tudi nekih pogovorov, pa ne bi želel politike tukaj mešati, očitno pa so tisti, ki so lastniki tega podjetja, tudi nekje v eni občini že več kot 50% lastniki komunale pa tudi kakšnega drugega podjetja, ki se je prodajalo iz kakšnega državnega premoženja. Kot lokalni človek lahko povem, da bomo poskušali vse narediti, da se nam to ne zgodi, da bodo socialna stanovanja postala plen nekih mrhovinarskih poslov, zato bom glasoval za to, da se ta amandma ne sprejme in da se potem tudi v primeru Rudarja Senovo s tem rudnikov dogaja ponovno, kot se dogaja s podjetji Spekter in Domnex v Trbovljah. Opozorilo kolega je pa zelo na mestu, kajti mislim, da se bo podobno zgodilo tudi drugje.
Hvala lepa. Gospod Rado Likar.
Hvala za besedo, predsedujoči. Jaz bi v zvezi z amandmajem k 3. členu mogoče le prosil za pojasnilo, kar je bilo tudi že izraženo na matičnem delovnem telesu. Kateri so ti posli, ki so se pričeli v letih 2008 in 2009. In: Ki naj bi se nadaljevali v prihodnjih letih? Mislim, da je le prav, če o nečem odločamo, da tudi vemo, kaj to je. Sprašujem tudi, če so še poleg teh podjetij, ki so navedene v preglednici A., ali B., še katera druga podjetja in katera so ta podjetja. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Kamnar, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tako kot sem že pojasnila tudi na matičnem odboru, sta v fazi prodaje dve finančni naložbi, in sicer Total Ljubljana, kjer je postopek prodaje v fazi ocenjevanja podjetja, in Rudar Senovo, kjer je ustanovljena komisija za prodajo, kar pomeni prvo fazo prodajnega postopka. Če dovolite, ko sem že pri besedi, v zvezi s to naložbo, o kateri je bilo tudi zdaj razprave veliko in na katero se nanaša tudi drugi in tretji vloženi amandma. Naložba je posredna, kar pomeni, da država nima neposrednega vpliva na to, ali se bo ta naložba prodala oziroma ali se ne bo prodala. Niti ni kupnina prihodek državnega proračuna, ampak v tem konkretnem primeru prihodek lastnika, to je Rudnika Trbovlje-Hrastnik. Rudnik je ocenil, da programa sanacije in zapiranja rudnika, ki je določen po zakonu, in je skrajni rok leto 2015, da jo bo izpeljal na način, da bo tudi prodal svoje finančne naložbe in na ta način zagotavljal vsa dela zapiranja rudnika, skladno s programom, ki temelji na zakonu. Ne glede na to je v svojih ciljih za prodajo te naložbe določil zgornjo raven cene, pod katero pri prodaji seveda ne more iti, ker bi drugače oškodoval premoženje lastnika. Glede na stanje na trgih, na katerih je moč to prodajati, je po oceni našega ministrstva, torej finančnega ministrstva, relativno malo možnosti, da bo moč to mejo tudi doseči. Vendar morda v letu 2011, ko bodo razmere verjetno precej drugačne od teh, s kakršnimi smo soočeni danes. Ne glede na to pa mislim, da je treba pojasniti še eno stvar. Prenos na občino te družbe oziroma premoženja te družbe ni mogoč brez odplačnega prenosa. To se pravi, občina lahko zgolj kupi to naložbo, ne more pa jo rudnik prenesti na občino brez plačila, ker gre zgolj za posredno naložbo samega rudnika, ki je v lasti države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ja, gospod Bogovič.
Poglejte, meni je povsem jasno, da so vam pri takšni posredni naložbe težko znane podrobnosti, ampak dovolite, da na primeru povem več, da potem vidimo tudi, kako bi bilo po mojem prepričanju pravilno ravnati. Poglejte, mi smo dobili enak odgovor, da ni mogoč takšen prenos. Potem, glede na to, da smo se zavedali, da bo slej kot prej prišlo do te prodaje, se je na občinskem svetu obravnavala ta zadeva; v skladu dogovora s poslovodstvom rudnika, s komisijo, ki je bila s strani ministrstva za gospodarstvo in rudnika imenovana za prodajo državnega premoženja, da občina pride do možnosti, da lahko z direktno pogodbo odkupi in da naj da ponudbo. Da kasneje dokapitalizira to podjetje, da dokapitalizira to podjetje s svojimi stanovanji, ustanovi močno stanovanjsko podjetje, ki bo imelo poleg tristo stanovanj petsto, šeststo stanovanj in bo to podjetje igralo stanovanjsko politiko v občini in bo občina 100% lastnik celotnega podjetja. Šli smo na občinski svet in na občinskem svetu je bila potrjena cena, katero se ponudi temu podjetju; milijon in pol je bilo ponujeno. Tu vidimo sedaj, da je milijon sedemsto triintrideset spodnja cena, ki je določena, in kot tista pogajalska je bila milijon in pol. V tistem času, ko se je zgodila ta razprava na občinskem svetu, so v enem od podjetij, ki smo jih tudi pozorno spremljali, so čakali, dobesedno čakali na ta posel, da pridejo v to podjetje in naredijo, kot rečeno po domače, po mesarsko. Razprodajo, kar je mogoče prodati, v temu podjetju je nekaj poslovnih prostorov mogoče prodati, tudi kakšno stanovanje je mogoče prodati ostalo bo pa dejansko socialna bomba v občini. Ko se je poskušalo stopiti v ta posel, se je poskušalo stopiti tudi zato, da se enostavno v temu kraju, kjer so se v teh starih stanovanjih, iztrošenih, tudi skoncentrirali najemniki z najslabšimi socialnimi pogoji, da se poskuša tudi občina aktivno vključiti v stanovanjsko politiko, da tudi z gradnjo, obnovo teh stanovanj, z eventualnim rušenjem najstarejših, gradnjo novih blokov v temu naselju, spremeniti tudi neko socialno sliko v kraju. In na koncu lahko mirno rečem, da sedaj se komisija po mojih podatkih odloča glede na to, da ko se je kapital, ko je budno spremljala to razpravo, ne vem, kakšno ceno je ponudil, ampak očitno za nekaj evrov višjo ceno in sedaj se ta komisija odloča za neko drugačno prodajo. Mislim, da bi v takšnem primeru bilo treba, da se sledi osnovnim namenom. Mislim, da smo se v zadnjih letih več kot prepričali, da če bomo v Sloveniji prepuščali stanovanjsko politiko kapitalu ali tistemu, ki bo samo gradil stanovanje pa jih drago prodajal, ali pa takšnim, ki bodo tako uhajali skozi odkupe lastniških deležev v velika podjetja, bomo stanovanjsko politiko enostavno sesuli. Občina se je sprijaznila s tem, da najbrž ne bo mogoč brezplačen prenos. Ponudila je neko ceno, glede katere se, konec koncev, da tudi še pogajati. Glede na to pa, da je mogoče odkupiti tudi neposredno določen delež v tem podjetju, lahko postanemo partner s poslovnim deležem. In smo potem predvideli direktno prodajo po neki pošteni, normalni ceni. S tem, da vemo, da če bo občina postala lastnik, bo sledila povsem druge cilje, kot če pride nek zasebni kapital. Pa ne bi več govoril o tem, kar se doslej dela, pa tudi o tem ne, koliko jaht tega podjetja se "renta" po hrvaškem Jadranu.
Gospod Bogovič, besedo sem vam dal pod predpostavko, da je prišlo do nesporazuma med vašo prijavo in evidenco. Zdaj smo ugotovili, da nesporazuma ni in da Slovenska ljudska stranka razprave ni prijavila. Zato dovolite za naprej, tudi če se boste javili, vam besede ne bom dal. Želi še kdo besedo? Gospa mag. Kamnarjeva, državna sekretarka.
Hvala lepa. Vaša razlaga in razprava pravzaprav ni bila drugačna od tistega, kar sem sama povedala. Dejstvo je, da brezplačen prenos ni mogoč, občina pa se lahko vključi v nakup te finančne naložbe na podlagi individualnega programa prodaje, ki v tem konkretnem primeru še ni napravljen. Če te naložbe ne bo na tem spisku, potem občina ne more vstopiti v lastništvo te naložbe. Samo toliko za pojasnilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Bom dal čas za prijavo, da potem zaključimo ta krog. Kdor želi razpravljati, naj se prijavi, prosim. Gospod Miran Jerič, izvolite.
Samo na kratko. Na podlagi pojasnila državne sekretarke bom ta amandma podprl. Mislim, da podjetje Rudar Senovo na podlagi teh pojasnil mora biti v programu prodaje državnega finančnega premoženja. Se pa strinjam z razpravo poslanskega kolega, gospoda Franca Bogoviča, da komisija, ki bo imenovana in bo vodila postopek, naj poskuša, - mislim, da za to pa imamo vse zakonske osnove - da na podlagi neposredne prodaje izpelje to prodajo v korist lokalne skupnosti, tako v smislu povečanja ekonomske moči občine kot predvsem v korist najemnikov, ki so v teh stanovanjih. Samo na ta način bomo lahko ta cilj tudi dosegli. Zato bom ta amandma poslanskih skupin tudi podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo o vloženih amandmajih. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 14.00. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2010 IN 2011. Predlog zakona je v obravnavo Državnem zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnice vlade mag. Heleni Kamnar, državni sekretarki za dopolnilno obrazložitev predloga. Izvolite.
Hvala lepa. Gospod predsedujoči, spoštovani poslanci in poslanke! Zakon o izvrševanju proračuna, ki predstavlja sestavino predloga proračuna za prihodnji dve leti, je po vsebini zelo podoben vsem dosedanjim z zakonom o izvrševanju proračuna in ureja tista vprašanja, na katera odkazuje že sam zakon o javnih financah. Morda mi dovolite, da omenim nekatere posebnosti, ki se tokrat v tem Zakonu o izvrševanju proračuna pojavljajo, pa v preteklosti z njimi nismo bili soočeni. Prva sprememba, ki jo zakon prinaša, se nanaša na pooblastila Vlade glede prerazporejanja sredstev znotraj proračuna med posameznimi programi, področji porabe in podprogramom. S tem zakonom o izvrševanju proračuna Vladi odvzemamo ta pooblastila, kar pomeni, da Vlada nima možnosti več spreminjati obsega sredstev za posamezne programe, podprograme in področja porabe, kar je bila dosedanja praksa. Na ta način pravzaprav dajemo večjo težo sami odločitvi Državnega zbora glede vsebine samega proračunskega dokumenta. Zato je kar nekaj določb, ki so bile dosedaj vključene v zakonu o izvrševanju proračuna odpadlo. Ta odločitev je tesno povezana tudi z odločitvijo o sami strukturi proračuna, ki je tokrat predmet sprejemanja v Državnem zboru in ne vključuje samih proračunskih postavk, ampak se konča s podprogrami in potem načrt razvojnih programov. Druga sprememba, ki jo zakon prinaša, se nanaša na predplačila, in sicer na tisti del predplačil, ki so vezana na plačevanje projektov oziroma opravljenih nalog iz sredstev evropskega proračuna. Že sama pravila črpanja evropskih sredstev predpostavljajo v nekaterih primerih tudi možnost predplačil, zato smo že v lanskem oziroma v letošnjem zakonu o izvrševanju proračuna to možnost prinesli, tokrat jo širimo na ta način, da dovoljujemo tudi možnost predplačil v breme lastne udeležbe iz državnega proračuna in natančneje določamo postopke in pravila samih predplačil, ki bodo sicer podrobneje urejena v podzakonskih predpisih. Vse ostale določbe Zakona o izvrševanju proračuna so standardne določbe, izključene pa so nekatere določbe, ki letošnje leto urejajo področje plač, ker to ni več potrebno, glede na to, da imamo za ta namen sklenjen dogovor o plačah in interventni zakon, ki nadomešča tista vprašanja, ki morajo biti zakonsko dogovorjene. Morda toliko o sami vsebini Zakona o izvrševanju proračuna in predlagam, da ga podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je v obravnavo Odboru za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem gospodu podpredsedniku Radu Likarju za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Še enkrat hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na nujni seji 13. novembra 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2010 in 2011, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je ob splošni ugotovitvi, da se predložene spremembe nanašajo na določbe, ki sicer odstopajo od uveljavljenih rešitev, posredovala konkretne pripombe k 1., 2., 3., 8., 12., 13., 24., 39., 40., 43. in k 45. členu. V okviru dodatnega delovnega gradiva je odbor obravnaval tudi mnenje Komisije za nadzor javnih financ, ki se je z njim seznanila kot zainteresirano delovno telo. K zakonskemu predlogu so amandmaje vložile Poslanska skupina SDS k 22., 33. in 37. členu, koalicijske poslanske skupine na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe k 1., 3., 8., 11., 12., 17., 19., 21., 24., 32., 33., 39., 43. in k 45. členu, opozicijske poslanske skupine pa k 39. členu zakonskega predloga. Osnovni cilj besedila je uzakonitev ustrezne podlage za tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetega proračuna. Predlog ne uzakonja posebnih načel, niti osnovnih proračunskih principov, pač pa jim sledi hkrati z ostalimi elementi, ki jih predvideva Zakon o javnih financah. Na opisani način določa tako obseg zadolževanja in dovoljenih poroštev države, kot javnega sektorja na ravni države v posameznem letu. Hkrati določa obseg obveznosti, ki jih uporabniki prevzemajo v tekočem letu oziroma bodo po pričakovanjih zapadle v plačilo v prihodnjih letih, kot tudi nekatere druge vsebine, za katere je v zakonu o javnih financah ali drugih zakonih predvidena ureditev na ravni letnih zakonov. V dodatni predstavitvi mnenja Zakonodajno-pravna službe je predstavnica navedene službe med drugim navedla, da predlagani amandmaji koalicijskih poslanskih skupin odpravljajo pomanjkljivosti, na katere je bilo opozorjeno. Ob obravnavi posameznih členov je odbor na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika na predlog člana odbora Miroslava Kluna sprejel amandma k 22. členu, ki za obveznosti za investicijske odhodke oziroma transfere, ki se plačujejo po posameznih situacijah, ter vse druge obveznosti države uvaja fiksni plačilni rok 30 dni. Izmed amandmajev kvalificiranih predlagateljev je odbor sprejel amandmaja koalicijskih poslanskih skupin k 1., 3., 8., 11., 12., 17., 19., 21., 24., 32., 33., 39., 43. in 45. členu zakonskega predloga. Ob tem odbor ni sprejel amandmajev Poslanske skupine SDS k 22. in 37. členu zakonskega predloga. Ker so zaradi predhodno izglasovanih amandmajev, amandmaji Poslanske skupine SDS k 33. členu in amandmaja opozicijskih poslanskih skupin k 39. členu postali brezpredmetni se odbor do njih ni opredelil. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o amandmajih in na podlagi sprejetega sklepa o vseh členih zakonskega predloga skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki vključuje vse sprejete amandmaje. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo gospod Bogdan Čepič.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav državni sekretarki in sodelavcem z Ministrstva za finance. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla sprejetje zakona o izvrševanju proračunov za leti 2010 in 2011. Predlagani zakon ne vsebuje pomembnejših tehničnih sprememb v primerjavi s prejšnjimi zakoni o izvrševanju proračunov preteklih let in je dejansko tehnični zakon, kako naj uporabniki sredstev državnega proračuna le-te uporabljajo in porabljajo. Kljub temu pa je nekaj bistvenih sprememb v zakonu glede omejitve pri razporejanju pravic porabe. S predlogom zakona je pooblastilo o prerazporeditvah pravic porabe podeljeno le v tistih primerih, ki bi lahko resno ogrozili izvrševanje proračuna in smotrno porabo sredstev. Takšna ureditev bo preprečila prerazporejanje pravic med podprogrami, predvsem zato, da se spodbudi natančnejše načrtovanje proračunskih porabnikov pri porabi proračunskih sredstev. S tem se bo poskušala preprečiti neracionalna poraba sredstev predvsem ob koncu leta in se bo ugotavljala smotrnost določenih podprogramov z vidika racionalne porabe proračunskih sredstev. Veliko bolje pa je mogoče tudi spremljati cilje posameznih razvojnih politik, kar je novost v tem proračunu. Prav tako je treba omeniti, da se nadaljuje financiranje predplačil za namenska sredstva Evropske unije, ki so bila uvedena v spremembah Zakona o izvrševanju proračuna za leti 2008 in 2009. Razlika v primerjavi s sedaj veljavno določbo je, da se ta nekoliko širi in omogoča predplačila tudi na deleže slovenske udeležbe. Na področju predplačil je potrebno omeniti tudi varovalko, ker predlog zakona vsebuje pogoje, pod katerimi minister za finance izda soglasje, kadar se dogovarja za predplačilo v obsegu nad 100 tisoč evrov. Izjemno pomembna je novost v zakonu, da bo država plačevala vse račune v roku do 30 dni, ne glede na to, ali so to investicije, investicijski transferji ali pa plačilo storitev in blaga. Pri tem smo sledili pobudam gospodarstva, ki že mnogo let prosi državo, da bi svoje plačilne roke skrajšala na 30 dni, kar je pravzaprav z amandmajem poskušal in je vnesel v sam zakon naš poslanec Miroslav Klun in poslanska skupina Socialnih demokratov ga je tudi podprla. To bo zagotovo povzročilo določene težave v državni upravi ki tudi pri plačilih iz sredstev proračuna lokalne skupnosti, ki prav tako plačujejo z velikim zamikom. Pri tem je treba poudariti, da se s 1. 1. 2010 skrajšuje vračilo preplačila davka na dodano vrednost iz 60 in 30 dni, kadar gre za izvoz, na 21 dni. Država in lokalne skupnosti bodo morale bolj paziti na likvidnost svojih blagajn. Ta ukrep, ki je predviden v Zakonu o izvrševanju proračuna, bi lahko imenoval tudi ukrep, ki bo omogočil gospodarstvu nekoliko lažjo likvidnostno situacijo. Upamo le, da bodo temu sledili tudi nosilci izvajanja projektov, ki so financirani s strani države in lokalne skupnosti in bodo svojim podizvajalcem prav tako plačevali v roku 30 dni. Sicer pa bo to treba dodatno urediti v zakonodaji, ki določa pogoje za javna naročila. Prav tako je treba omeniti, da zakon tudi določa povprečnino za občine za leto 2010 in leto 2011 glede na leto 2009. Res je, da to ni povsem usklajeno z obema združenjema, a je, kljub upadu dohodnine višja tako v letu 2010 kot v letu 2011. Zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o izvrševanju proračuna za leti 2010 in 2011.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Zvonko Černač.
Spoštovane kolegice in kolegi! Vsi ostali prisotni! V primeru Zakona o izvrševanju proračuna za leti 2010 in 2011, tako imenovanega Zipra, ne gre samo za tehnični akt, ampak gre za akt, ki ima pomembna vsebinska vprašanja. Naj omenim samo tista najpomembnejša. Gotovo je eno izmed najpomembnejših vprašanj, ki ga ta akt ureja, obseg zadolževanja in obseg poroštev države. Na tem segmentu beležimo enormne številke in enormno povečanje glede na pretekla leta. Obseg zadolževanja države se tako povečuje na 3 milijarde 600 milijonov evrov v letu 2010 in na 2 milijardi 800 milijonov evrov v letu 2011. Obseg poroštev se povečuje na 2 milijardi 450 milijonov evrov v letu 2010 in na 2 milijardi v letu 2011. Obseg zadolžitve javnega sektorja na ravni države je predviden v letu 2010 na ravni 2 milijard evrov in v letu 2011 na ravni 1,2 milijarde evrov. V Slovenski demokratski stranki smo predlagali znižanje te zadolžitve s 3 milijarde 600 na 2 milijardi 800 milijonov evrov, za kar je tudi vložen ustrezen amandma v tem delu in v proračunu. Ob teh številkah zbledijo kot nepomembna razhajanja o tem, ali je bilo prav, da je bilo nekaj deset milijonov evrov vknjiženih samo enkrat v primeru zaključnega računa za leto 2007, kar je zagovarjala Janševa Vlada, in enako je v primeru zaključnega računa za leto 2008 zagovarjala tudi Pahorjeva Vlada, ali bi bilo nemara prav, da se isti odhodek knjiži dvakrat, kar je zagovarjalo Računsko sodišče, se pravi, tako pri Slovenski odškodninski družbi, kjer je bil izplačan, kot pri državnem proračunu. V primeru ZIPRO 2010 in 2011 gre za številke, ki bodo Slovenijo iz ene najmanj zadolženih držav v Evropski uniji pripeljale v relativno kratkem roku do ene izmed najbolj zadolženih držav. Če se je javni dolg do leta 2008 ves čas zniževal in se je v obdobju Janševe Vlade znižal z 28 na 21,5% bruto domačega proizvoda, kar izhaja iz javno dostopnih podatkov, tudi iz memoranduma, ki ga je Pahorjeva Vlada posredovala k proračunoma 2010 in 2011, pa se bo v prihodnjih dveh letih ta dolg povečal na skoraj 50% bruto domačega proizvoda oziroma konec letošnjega leta bo dosegel že 32,5% bruto domačega proizvoda. Drugo pomembno vsebinsko vprašanje so odstopljeni viri občinam in s tem povezana višina povprečnine. Dogovor ni bil dosežen ne z Združenjem občin Slovenije ne s Skupnostjo občin Slovenije, tako da se ta povprečnina mimo vsebinskih nalog, ki jih imajo občine, določa na silo. Tu je vložen amandma, ki bi ga bilo nujno sprejeti, da bi vsaj v nekem delu omilil izredno težko situacijo, s katero se občine soočajo zaradi tega, ker so jim bile v zadnjih letih in v zadnjem letu naložene številne naloge, sedaj pa se za te naloge ne zagotavljajo ustrezna finančna sredstva. No, imamo tudi izjemo od tega pravila. Izjema je Ljubljana. V proceduri imamo Zakon o glavnem mestu, ki neodvisno od te določbe povečuje delež povprečnine, ampak samo za Ljubljano. To ne samo, da je nesistemski pristop, kaže ta pristop na to, da gre za vračilo usluge tistih, ki so bili s strani gospoda Jankoviča na državnozborskih volitvah lani izrazito podprti in zdaj gre za plačilo teh uslug, žal iz javnih sredstev. Tisto, kar velja pozdraviti, velja pozdraviti skrajšanje plačilnih rokov na 30 dni. Žal pa je treba povedati, da tudi ta sprememba prihaja prepozno. Zamujenih je vsaj 9 mesecev. Veste, da je bila ta sprememba predlagana v začetku letošnjega leta s strani opozicije, vendar ni bila sprejeta. Takrat je bilo nujno to uvesti. Sedaj bo sicer do neke mere to situacijo omililo, vendar pa menimo, da te priložnosti, ki je bila zamujena, ne bo več mogoče povrniti. In argumenti, ki so bili takrat, da tega ni mogoče sprejeti, so sedaj še hujši s strani vlade. Takrat je bilo namreč rečeno, da če to sprejmemo, bomo šli preko 3% primanjkljaja, preko 3% BDP-ja. Sedaj veste, da smo že krepko preko 5%, da bomo krepko preko 5% v letu 2010 in mogoče nekaj pod petimi v letu 2011, pa se je vseeno našla volja za to, da se je ta plačilni rok skrajšal. V Slovenski demokratski stranki menimo, da bi bilo treba narediti še en korak naprej pri tej potezi. Pomemben je plačilni rok do podizvajalcev. Zaradi tega z amandmajem predlagamo, da se ta določba o 30-dnevnem plačilnem roku navezuje ne samo na glavne izvajalce, ampak tudi na podizvajalce, ker je tam bistveni del problema. Ne glede na nekatere dobre rešitve v tem zakonu, pa ostaja glavni problem enormno zadolževanje, neustrezen delež financiranja za občine. Iz tega razloga v Slovenski demokratski stranki takega zakona ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Vili Rezman.
Hvala lepa¸, gospod podpredsednik za besedo. Prijazen pozdrav vsem! Zadolžen sem bil, da predstavim kot član Poslanske skupine DeSUS njeno stališče v zvezi z zakonom o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za naslednji dve leti. Pripominjam pri tem, da seveda ni mogoče govoriti o ZIPRS mimo proračuna, ker sta tako rekoč sijamska dvojčka in ZIPRS šele omogoča, da se tekoče, nemoteno izvaja proračun, kakršenkoli že je sprejet, in določa tudi nekatere druge pomembne omejitve in kompetence posamičnim ministrom oziroma Vladi. Za nas je v poslanski skupini zelo pomembno tudi to določilo, ki omogoča spreminjanje posamičnih postavk, realizacijo kakšnih ambicij, ki smo jih imeli in naslavljali na Vlado, pa niso bile realizirane. Tako naj spomnim, da smo v sedmem mesecu, prvega, poslali na Vlado pripombe v zvezi z enkratnim dodatkom, da smo 16. 7. poslali pisno opozorilo v zvezi z izvajanjem določil koalicijskega sporazuma o gradnji domov za starostnike in da smo 31. 7. enako pisno intervenirali v zvezi z Uradom za starejše. Kar zadeva izvajanje proračuna in zakona o izvajanju proračuna menimo, da se nam s tem ZIPRS še odpirajo možnosti, da kakšno od teh naših pisno izraženih zahtev in koalicijskih zavez realiziramo in v temu smislu bomo poslanci poslanske skupine DeSUS zagotovili svoje glasove za podporo k temu predlogu zakona. Izražamo tudi zadovoljstvo, da je bil sprejet amandma na odboru, ki ga je predlagal gospod Miroslav Klun v zvezi s plačilnimi roki, in omenjam, da sicer nismo neposredno sprejemali odločitev o vloženih amandmajih v tem zakon, da pa je iz našega dosedanjega dela jasno razbrati, da mi podpiramo vse tisto, kar bo odpravljalo plačilno nedisciplino in kar bo na dolgi rok odgovarjalo tudi temu, da se bo zmanjševala odhodkovna plat našega proračuna. Podpiramo torej ambicije za zmanjšanje plačilne nediscipline, ta trenutek v tako velikem znesku odhodkov, ki so bili predlagani, da amandmaja najbrž ni mogoče realizirati, dolgoročno pa je nesporno, da se bodo morale zgoditi strukturne spremembe tako na področju javnih financ v okviru proračunov, občinskih in državnega, kakor na področju pokojninske ali pa zdravstvene dejavnosti. Sami smo prepričani, da bo te odhodke možno zmanjševati, da pa je treba prispevati tudi kaj na prihodkovni strani, sicer na ta način, da se bo zmanjšala plačilna nedisciplina, da se bo zmanjšalo delo na črno, siva ekonomija, da se bodo bolj enakomerno obremenili davčno vsi tisti prejemki, ki jih dobivamo ljudje iz različnih oblik dela, da se bo ponovno premislilo o morebitni spremembi DDV-ja, da se bo ponovno premislilo o tem, ali imamo najbolj ustrezno dohodninsko zakonodajo ali ne. In cela vrsta drugih ukrepov je bila še prediskutiranih v zvezi s tem, kaj bi bilo treba ali moč storiti, da bi bila plačilna disciplina ustreznejša in da bi bila odhodkovna plat proračunov bolj razvojno usmerjena. S temi ambicijami, da uveljavljamo doslej neuslišane v koalicijskem sporazumu zapisane predloge v letu 2010, bomo poslanci Poslanske skupine Predlog zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za naslednji dve leti podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Radovan Žerjav.
Hvala lepa za besedo. Tako kot ob sprejemanju vseh proračunov do sedaj je tudi tokrat pred nami predlog zakona o izvrševanju proračunov, ki je glede na naravo državnega proračuna nujen pogoj za uveljavitev le-tega in za njegovo izvrševanje. Zakon vsebuje vsebine, ki so po Zakonu o javnih financah potrebne in obvezne. Tako imenovani ZIPRO vsebuje precej pomembnih določb, na primer določa obseg zadolževanja, obseg poroštev, zadolžitev, določbe o prerazporejanju pravic porabe, o načrtih razvojnih programov, plačilnih rokih in tako naprej. To je očitno v nekem čudnem smislu postal tudi neke vrste nadzakon. Predlagatelj si namreč z določbami tega zakona dovoli obhajati in negirati določbe drugih zakonov. V Slovenski ljudski stranki temu nasprotujemo, saj menimo, da gre v takšnih primerih za zlorabo in ne za uveljavljeno pravno rešitev. Kot lex specialis drugače urejamo stvari, ki so zapisane v sistemskih zakonih. V mislih imam 39. člen tega zakona in določanje povprečnine za slovenske občine. Gre za določanje povprečnih stroškov za opravljanje nalog občin, ki jih morajo le-te opravljati na podlagi zakonov. Naj poudarim, recimo, nalogo zagotavljanja javnih služb in izvajanje javnih programov na področju predšolske vzgoje, osnovnega šolstva in športa, primarnega zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja, socialnega varstva, kulture. Zakaj to izpostavljam? Z ravnanjem, ko Vlada samovoljno v nasprotju z zakonom o financiranju občin določa višino povprečnine, se zelo jasno kaže centralistični odnos te vlade do lokalnih skupnosti, predvsem pa do njenih prebivalcev. Ta primer je le eden v nizu prizadevanj, kako posameznike, ljudi, konkretne probleme in težave na mikro nivoju, nivoju lokalnih skupnosti, odrezati od centralistične vase zagledane in samozadostne politične elite in oblasti. Čemu drugemu so namreč namenjeni vsi poskusi odstranitve kakršnihkoli lokalnih funkcionarjev iz parlamentarnih klopi? Čemu so potem namenjeni poskusi spreminjanja volilne zakonodaje, ki bi po predlagani rešitvi vrata v parlament odprla le izbrani politični eliti oziroma predstavnikom največjih centrov v regiji? Čemu potem takšne neinteres po vzpostavitvi drugega nivoja lokalne samouprave in s tem decentralizacije naše države? V poslanskih skupinah opozicije smo, da bi opozorili na ta nedopusten odnos, sicer pripravili amandma k predvideni rešitvi določitve povprečnine. Ker pa v Slovenski ljudski stranki nasprotujemo predlogoma proračunov, tudi tega spremljajočega zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči še enkrat. Gospa sekretarka, sodelavka in kolegice, kolegi! Veliko je bilo že povedanega o zakonu o izvrševanju proračuna za leti 2010 in 2011, o katerem govorimo. Največ besed je bilo izrečenih od 33. člena dalje do 39. člena, kjer gre predvsem za obseg poroštev države, obsega zadolževanja in poroštev pravnih oseb javnega sektorja in tako naprej. Res, da moramo razumeti zakon, ki je osnova za izvrševanje proračuna, ki je pred nami, brez tega zakona je seveda nemogoče pričakovati izvrševanje proračuna. vendarle ob vsej tolerantnosti, ob vsem razumevanju in ob vsej želji sodelovati in pomagati, je odločitev težka. Odločitev je težka zaradi vsebin naštetih členov, še posebej pa se bom tudi sam dotaknil v tem primeru ravno, zaradi opozorila Skupnosti občin Slovenije glede 39. člena, ki govori o povprečnini, določeni v skladu z zakonom o financiranju občin. Namreč Skupnost občin Slovenije nas je opozorila, da naj bi na osnovi 12. člena Zakona o financiranju občin morala država pred predložitvijo državnega proračuna doseči dogovor z reprezentativnimi združenji občin, s katerimi se predvidijo vrste in obseg in dodatnih nalog in potem vse, kar sledi, torej tudi povprečnina. Kot kaže, tega dogovora vsaj opozorilo je, da tega dogovora ni, 39. člen Zakona o izvrševanju proračuna, pa je tudi jasen in pravi: "Če Vlada z reprezentativnimi združenji ne doseže soglasja, se v predlog proračuna vključi povprečnina, ki jo določi Vlada." Z vso upravičenostjo lahko tukaj dvosmerno, dvoumno razmišljamo. Ali Vlada zanalašč ni sklenila sporazuma, da bo povprečnina takšna, kot jo bo sama določila, ali pa so dejansko razlogi takšni, da tega sporazuma ni bilo moč doseči? Ne glede na to, že tolikokrat opozorjeno, sestavni del proračunske politike v velikem delu so tudi lokalne skupnosti, mogoče v prihodnosti kdaj tudi regije, ki so uporabniki in tudi soustvarjalci državnega premoženja, državnih sredstev. In varčevati, ne pa pogledati, kaj tudi lokalne skupnosti pri svojem soustvarjanju prihodkov, davkov, ki gredo v državni proračun, dejansko potrebujejo, bi bilo prav in bi bilo dobro. Kot rečeno, v Slovenski nacionalni stranki razumemo, da je zakon o izvrševanju proračuna potreben zaradi proračuna samega, zaradi tega ga po našem pogovoru rušiti ne mislimo, ne mislimo ga pa tudi ne podpreti, ker po vseh zapisanih postavkah v 22. členu tega zakona o izvrševanju proračuna tudi tam je nekaj čeprav je bilo rečeno nekaj pohval tudi kakšen pomislek, ampak zdaj je že prepozno zanj, torej gre za roke od 30 do 60 v nekaterih investicijah oziroma 30 dni pri drugih plačilih, pa zaradi vsebin od 33. do 39. člena ne moremo izreči jasen "za". Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Vsem skupaj še enkrat prav lep pozdrav. Hvala lepa za besedo. Pozdrav sekretarju in pripravljavkam gradiva! Predlog stališča Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije je, da bomo za to glasovali in Predlog zakona o izvrševanju proračunov za leti 2010 in 2011 podprli. K tej odločitvi nas vodi preprosto dejstvo, da je ta zakon tehnično sestavni del proračunskega paketa, brez katerega bi bilo izvrševanje proračuna onemogočeno. Ker bomo v Liberalni demokraciji Slovenije podprli proračuna za leti 2010 in 2011, posledično dajemo podporo tudi Zipru za omenjeni dve leti. Zakon o izvrševanju proračuna za prihodnji dve leti tako kot vsi predhodni ukrepi uzakonja rešitve za tekoče in nemoteno izvrševanje proračuna, kar pomeni, da operacionalizira proračun za prihodnji dve leti. Pričujoči zakon tako določa obseg zadolževanja, dovoljena poroštva države in tudi pooblastila Vladi in Ministrstvu za finance. Veljalo bi izpostaviti dejstvo, da se bo zadolževanje države v prihodnjem letu povečalo in bo znašalo 3,6 milijarde evrov, v letu 2011, tega smo pa najbolj veseli, pa računamo, da bomo vsi skupaj lahko shajali z manjšim zadolževanjem, za milijardo evrov manj. Vsi se zavedamo, da je številka visoka. Je pa glede na trenutno situacijo in ob stanju in zavedanju, na to smo ponosni, da smo socialna država in izvajanju temeljnih razvojnih projektov edini način, kako ta dva cilja trenutno uskladiti. Za namene gospodarske nestabilnosti oziroma poslabšanja ekonomskih gibanj Zipro vsebuje tudi 8. člen, za katerega se nam zdi pomembno, da v njem poudarimo, da določa ukrepe za uravnoteženje proračuna za naslednji dve leti. To pomeni, da mora Vlada, ko oceni, da bodo prihodki proračuna za več kot 40 milijonov evrov in pa za manj kot 130 milijonov evrov nižji, glede na načrtovane, poleg drugih ukrepov, potrebnih za uravnoteženje proračuna, iz 40. člena Zakona o javnih financah uporabiti ukrep proporcionalnega zmanjšanja pravic porabe. Ta ukrep se uporabi do višine 60 milijonov evrov, razlika do 130 milijonov evrov pa se zagotovi z dodatnim zadolževanjem države. Glede zadolževanja države se v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije vsekakor zavedamo nevarnosti, ki jih tako zadolževanje prinaša. Zato ob tej priložnosti opozarjamo in apeliramo, da moramo kot država čim prej pripraviti čim boljšo tako imenovano izhodno strategijo za dolgoročno stabilizacijo javnih financ. Kot smo v številnih pogovorih in razgovorih z ministrom za finance v teh dneh izpostavili, se minister in ministrstvo tega zagotovo zaveda. K temu nas pa poziva in zavezuje tudi Evropska komisija, ko opozarja, da se bodo protikrizni ukrepi v prihodnjem oziroma v prihodnjih letih, predvsem tisti na kratek rok, morali iz našega življenja in vsakdanjika postopoma umakniti. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije zato zagotovo podpiramo tudi pomembnejše strukturne prilagoditve, ki bodo omogočile dolgoročno vzdržnost naših javnih financ, prav tako pa še pozivamo k razmisleku o dodatnih ukrepih na področju varčevanja in optimiziranja delovanja celotne države. To je skupna naloga vseh v Državnem zboru, ne glede na tisto politično razdelitev na koalicijo in opozicijo. In razmislek vsakogar od nas, bodisi tistih, ki smo na funkcijah, [[...]] [[opozorilni znak za konec]] , ali pa vsakega od nas kot državljanke in državljana, da se tem razmislekom v svojih dejanjih vsak dan čim bolj približa in prilagodi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Najprej dajem v razpravo 22. člen in amandma, ki ga je k temu členu vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Želi kdo besedo? Gospod Černač, izvolite.
Hvala lepa. Dodatno k tistemu, kar je bilo povedano že v stališču poslanske skupine, mislim, da je treba povedati še nekaj besed. Prvo je to, da je ključni problem pri podizvajalcih. Če se ta plačilni rok, tudi če je 60 dni, še nekako pri glavnih izvajalcih upošteva in spoštuje, so pa vsi nadaljnji v verigi tisti, ki so najbolj problematični, posebno v zadnjem letu dni. In na to opozarja tudi Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije. Zaradi tega smo vložili amandma, da se enak rok, kot velja za glavnega izvajalca, upošteva tudi pri podizvajalcih. Številni podjetniki so se zvrstili v moji poslanski pisarni v zadnjem letu dni in iz ust vseh je velo to opozorilo: plačilni roki se podaljšujejo do nenormalnih 9 mesecev. 9 mesecev! Ob tem, da dobi glavni dobavitelj, izvajalec, to še plačano v 30 oziroma 60 dneh. Če je bil že narejen ta korak, potem bi bilo nujno narediti še ta minimalen korak. Zaradi tega predlagamo ta amandma, ki bo omogočal enakopravno obravnavo pri plačevanju za vse.
Hvala lepa. Ne vidim več prijav, zato zaključujem razpravo o 22. členu in amandmaju k temu členu. Prehajamo na razpravo o 33. členu in amandmaju, ki ga je k temu členu vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Želi kdo besedo? Gospod Černač, izvolite.
Zadolževanje, ki mu bomo priča in ki smo mu že priča v letošnjem letu, dosega take razsežnosti, da je vprašljiv obstanek te države. Država bo, če se bo ta tempo, ki smo mu sedaj priča, nadaljeval, bankrotirala. Mislim, da tega ni dobro dopustiti, zaradi tega predlagamo vsaj prvi korak v tej smeri. Predlagamo, da se obseg zadolžitve za leto 2010 zmanjša na ta način, da pridemo do tistih sprejemljivih 3% bruto domačega proizvoda. Ko smo razpravljali o tem, ali je to mogoče narediti ali ne, je bilo povedano, da tega v tem trenutku ni mogoče storiti. Gre pa za zmanjšanje odhodkov za 10%, če poenostavim. V zadnjem letu dni so številni podjetniki, številna velika podjetja, mala, srednja, znižali stroške za bistveno več kot 10%, če so hoteli preživeti. Menimo, da je to mogoče storiti tudi na nivoju javne porabe oziroma državnega proračuna. Edino na tak način, ob ustreznih dodatnih ukrepih, ki bodo spodbudili trošenje prebivalstva, je mogoče zagotoviti stabilnost javnih financ na dolgi rok. To, kar se predvideva z Ziprom, ta enormni obseg zadolževanja nas pelje ne samo k 50% zadolženosti glede na BDP, ampak nas vodi tudi v situacijo, ko bo odplačilo obresti in vračilo dolga pojedlo vso akumulacijo. Čez dve leti ne bo več kaj investirati. In to je zelo nevarna situacija. Zaradi tega predlagamo, da se ta amandma sprejme. Hvala.
Mag. Helena Kamnar, državna sekretarka v Ministrstvu za finance.
Hvala lepa za besedo. V zvezi z amandmajem k 33. členu je treba povedati, če bi bil takšen amandma sprejet, je to v popolnem neskladju s predlogom proračuna, kakršnega imamo v obravnavi za leto 2010. Dovolite pa mi, da hkrati povem obrazložitev v zvezi z amandmajem k 22. členu. Vloženi amandma k 22. členu, ki napotuje obvezno plačevanje podizvajalcev, je seveda z vidika veljavnosti zakona o izvrševanju proračuna neprimeren, ker ne zavezuje tistega, ki bi moral plačevati podizvajalce. Zakon o izvrševanju proračuna velja za neposredne proračunske uporabnike, ne pa za vse ostale, ki so zavezani k opravljanju te obveznosti. Zato je Vlada že sprejela spremembo Zakona o javnem naročanju, ki je bil že posredovan v Državni zbor, in tam uredila razmerja med izvajalcem in podizvajalcem in vnesla obvezo, da izvajalci plačujejo podizvajalce z obvezno asignacijsko pogodbo takoj ob podpisu teh razmerij. Isto vprašanje na ustrezen način v smislu te določbe rešujemo v zakonu o javnih naročilih, kjer je to primerna rešitev, v zakonu o izvrševanju proračuna pa to ni primerna rešitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Černač, izvolite.
Jaz sem vesel, ds počasi Vlada le povzema tisto, kar predlaga opozicija oziroma SDS. Če je tako in če bo ta rešitev uveljavljena, potem je bil ta namen, ki smo ga želeli doseči, dosežen. Tisto, kar me skrbi, je samo časovni odmik od tega, ko se predlaga in ko bi bilo nujno nekaj narediti, do tega, ko se te rešitve sprejmemo. Poglejte, samo primer bom navedel. Če ne bi 8. oktobra lani takratni finančni minister in predsednik Vlade stopila pred slovensko javnost in rekla, "vaše vloge v slovenskih bankah so varne do neomejenega zneska", sem trdno prepričan, da bi tudi v Sloveniji bili priča kolapsu vsaj ene banke. Tako se pa to ni zgodilo, ker je bila reakcija hitra in ustrezna. In tako je tudi s temi ukrepi na področju likvidnosti. Glede neskladja pri tem amandmaju, gre za nekaj manj kot 800 milijonov evrov, mi smo amandma vložili pri proračunu točno v takem znesku, če bo tam amandma sprejet, potem te neusklajenosti seveda ne bo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sajovic, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz moram reči, da takega amandmaja ne bom in ne morem podpreti. Mi pa v teh treh dneh, ko govorimo o proračunu, večkrat na misel pride, kako smo zmožni negativno razpravljati, da bi si nekateri preprosto želeli bankrota, finančnega propada države, na eni strani se predlaga cela kopica ukrepov, od vaških, podeželskih pločnikov in še česa, na drugi strani postavlja nenormalne zahteve, potem pa se očita zadolževanje. Čas in pa obdobje gospodarske krize, vse, tudi najbogatejše in pa najbolj razvite, države v svetu seveda rešujejo tudi s pomočjo zadolževanja. Ampak ponovno poudarjam, kadar gre zadolževanje v to smer, da ljudem omogočimo preprosto preživetje, eksistenco, da potrdimo, da smo socialna država, enostavno razmisleka drugega v tem trenutku ni. Da nam pa v koaliciji pri plačah solijo pamet tisti, ki so s plačno reformo v preteklosti povzročili največji finančni izpad, je pa, po mojem rečeno, neokusno in pa neodgovorno.
Hvala lepa. Glede na interes, dajem čas za prijavo k temu amandmaju. Izvolite, kdo še želi besedo oziroma kdo se želi prijaviti k razpravi? Gospod Zvonko Černač.
Če se država zadolžuje zato, da se investira in da se nekaj novega postori, s tem ni nič narobe. Mi smo povedali tudi v začetku letošnjega leta, da bi bilo treba pospešiti tako privatno investiranje kot državno investiranje. Žal tega ni. Problem je, ker se povečuje poraba. Povedali smo, da je treba porabo omejiti, da je treba razbohoten državnobirokratski aparat, paradržavno-birokratski aparat spraviti v normalne okvire, ker se je razbohotil do te mere, da onemogoča učinkovito delovanje države, kar je še posebej pomembno v takih razmerah v katerih smo danes. In govorimo o tem, da ni dobro, da se zadolžujemo za tisto kar ne bo pomenilo nobene nove dodane vrednosti, ampak bomo pojedli danes, ker ne bo kaj ostalo za jutri. O tem govorimo in v tej smeri smo tudi vložili in predlagali amandmaje. Veste sami, da smo tudi predlagali, da se spodbudi zasebna potrošnja s tem, da se z določenimi subvencijami ojača poraba tam, kjer se je pokazalo, da je neustrezna. In ste govorili, da bo manj priliva iz davkov. Zaradi tega imamo na tej seji dodaten davek na motorna vozila. In neko čudno logiko, da bo zaradi tega več prilivov v proračun. Ne bo jih, ker bodo ljudje manj kupovali. če bi bili z minimalno subvencijo spodbujeni, ne vem, 1000 evri, pa bi pri vsakem nakupu nad 10 tisoč evrov prišlo v državni budžet 2000 evrov davka. To je ena čisto enostavna logika, ki so jo povzele številne evropske države in se je izkazala za učinkovito.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo k 33. členu in amandmaju. Prehajamo na razpravo k 39. členu in amandmaju k temu členu. Amandma so vložile poslanske skupine SLS, SDS in SNS. Želi kdo besedo? Gospod Kres, izvolite.
Hvala. Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Rad bi še enkrat opozoril, zakaj predlagamo tako povečane povprečnine za proračunsko leto 2010 in proračunsko leto 2011. Na podlagi drugega odstavka 11. člen Zakona o financiranju občin bi morala Vlada z reprezentativnimi združenji doseči dogovor o višini povprečnine za leti 2010 in 2011. Ta dogovor ni bil sklenjen in Vlada je enostransko določila višino povprečnine. Zato predlagamo, da se višina povprečnine določi v znesku o katerem sta se uskladili reprezentativni združenji občin, se pravi Združenje občin Slovenije in Skupnost občin Slovenije. Glede na to, da je v letu 2009 bila povprečnina 538,45 in da je Vlada določila da to poveča za 1,69%, medtem ko Združenje občin in Skupnost občin pa 3,9 je treba ob vseh teh dogodkih, ki so se v zadnjem času dogajali in se dogajajo ob tej krizi vendarle opozoriti, da kriza, ki je prišla je pripeljala do tega, da plače, ki so se povišale, jih je pač treba doseči in izplačati. Potem je prišlo do razlike tudi v vrtcih. Tu so stroški ravno tako večji. Glede na to, da je tudi več otrok, je potrebnih tudi več gradenj vse to pa vpliva na odhodke občine. Glede na krizo se je povečala tudi pomoč na domu, povečali so se stroški oskrbnine v domovih, enkratna pomoč. Glede na to, da smo prišli v takšno krizo je treba tudi iz občinskega proračuna subvencionirati stanarine, ki jih je ljudje ne morejo sami poravnati. In seveda tudi zdravstveno zavarovanje brezposelnih oseb - niso vsi padli pod to, da bi lahko sami ali s socialnimi transferi zadovoljili vse potrebe. Zato apeliram, da bi se za to povprečnino za leti 2010 in 2011 upoštevala ta predlog, ki ga tudi mi predlagamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Gospod Černač, izvolite.
Ja, ne samo v tej določbi, tudi nasploh se kaže, da Vlada ne jemlje občin za partnerjev, ampak kot za nasprotnike. To je slabo. Dogovor ni bil sklenjen - ne z Združenjem občin Slovenije, ne Skupnostjo občin Slovenije in zaradi tega se uvaja ta nasilna rešitev, ki niti ne bi bila tako problematična, če ne bi v zadnjem letu dni prišlo do financiranja številnih nalog, ki jih enostavno ni mogoče financirati, če se za to ne zagotovijo ustrezna sredstva. In teh ni. V nasprotju s tem pa se gospodu Jankoviću mimo teh rešitev zagotavlja dodaten delež povprečnine, mimo teh rešitev z zakonom o glavnem mestu. Samo en odgovor je na to - zakaj. Ve se, da je gospod Janković zelo izrazito in javno podprl sedanjo vladajočo koalicijo na volitvah, in to je plačilo za njegove predvolilne usluge iz javnih sredstev. To je slabo. Poleg tega je to po mojem neustavno in nesistemsko in je slab signal vsem ostalim občinam v Sloveniji. V letošnjem letu tudi ni bilo tako imenovanega petega razpisa, s katerim bi spodbudili posamezne investicije v občinah v višini 202 milijonov evrov evropskega denarja in ga tudi še danes ni. Se pravi, en kup segmentov, ki ovirajo občine, da bi lahko izvrševale tiste naloge, ki jih po zakonodaji morajo in ki bi jih tudi izvrševale, če država temu ne bi nasprotovala, če jih država v tem ne bi preprečevala in jih ovirala.
Hvala lepa. Mag. Kamnarjeva, želite besedo? Državna sekretarka v Ministrstvu za finance, izvolite.
Najlepša hvala za besedo. V zvezi s predlaganim amandmajem bi rada pojasnila, da zakon o financiranju občin zelo natančno določa način izračuna povprečnine. Določa formulo, ki pravi, da se povprečnina v konkretnem letu določi tako, da se izračuna povprečje porabe sredstev za zakonske naloge v obdobju dveh let pred letom, za katerega se to določam, v našem konkretnem primeru leto 2007 in 2008, se to povprečje pomnoži s predvideno inflacijo leta 2009 in leta 2010 in če sledimo temu izračunu, ki ga določa zakon, potem bi znašala povprečnina 542,99 evra za leto 2010. Na podlagi tega smo se v razgovorih s predstavniki občin dogovorili, da bomo povečali obseg sredstev za povečane obveznosti obstoječih nalog, ne novih nalog, kot sicer govori Zakon o financiranju občin, in sicer za področje predšolske vzgoje za 13,27 milijona in za področje zdravstvenega varstva predvsem v delu, ki se nanaša na izvajanje nalog ugotavljanja pravic do plačila dodatnega zdravstvenega zavarovanja v višini 728.722 evrov, kar pomeni skupaj povečan obseg za 14 milijonov evrov. Na ta način smo prišli do obsega, ki je zapisan v Zakonu o izvrševanju proračuna, da znaša povprečnina 550 evrov. Naj povem, da investicije za občine niso sestavina povprečnine, ampak se investicije zopet v skladu z Zakonom o financiranju občine določajo v odstotku od povprečnine oziroma od sredstev, ki so določene za izvajanje nalog. In v konkretnem proračunu za leto 2010 se obseg investicij za občine povečuje za 12% v primerjavi z letošnjim letom. To je seveda precej višja rast od siceršnje rasti odhodkov državnega proračuna. Tukaj notri je moč najti prostor tudi za financiranje nalog, o katerih je bilo govora in včeraj in danes, povezanih s predšolsko vzgojo zlasti povečanje kapacitet za predšolsko vzgojo. Dejstvo je, da je to naloga občine po zakonodaji kakršna trenutno velja. Če država pristopa k sofinanciranju posameznih projektov iz tega naslova, potem je to zgolj pomoč občin na podlagi zakonov, ki veljajo in gre za investicijski transfer, ki ga država transferira v občinske proračune. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Zvonko Černač.
Normalno, če ni bilo letos razpisa za 202 milijona za občine, upajmo da bo vsaj naslednje leto, normalno, da se mora ta postavka povečati. Jaz govorim, da 202 milijona, ki bi jih lahko občine letos investirale, da tega denarja ni bilo. Če so vrtci res samo problem občin, zakaj je potem nekaj 10 ljudi na ministrstvu zaposlenih in dobivajo plačo in še vse ostalo, kar sodi zraven. Potem to ni potrebno. Potem dajte to zadevo zracionalizirati, tisti milijon in pol evrov kolikor je letos namenjen za investicijo v vrtcih pa razporedite občinam. Samo iz tistega ne bodo kaj dosti naredile, tri oddelke, trenutno je pa 500 oddelkov primanjkljaja na ravni celotne države, če bi želeli zagotoviti prostor vsem otrokom, ki so ostali pred vrati vrtcev. Pri tej povprečnini očitno to, kar govorite velja za vse, samo za gospoda Jankoviča ne. Vi mu mimo tega, kar piše tukaj v tem zakonu, v Zakonu o glavnem mestu, dodajate dodatni znesek.
Gospa Kamnar, želite? Prosim.
Hvala lepa. Zakon o financiranju predšolske vzgoje določa urejanje sistema predšolske vzgoje in določa pristojnosti države in občin o posameznih vprašanjih na področju predšolske vzgoje. Urejanje samega sistema predšolske vzgoje je državna naloga. Zagotavljanje zmogljivosti za predšolsko vzgojo je občinska naloga. To je zapisano v zakonodaji. Kar se tiče tretmaja ljubljanske občine ali kot gospod Černač pravi, gospoda Jankoviča, v Zakonu o izvrševanju proračuna, o katerem govorimo sedaj, ni povprečnina za Ljubljano izračunana po nobenem drugačnem merilu kakor povprečnina za vse druge občine. Verjetno govorite o Zakonu o glavnem mestu, ki pa ni predmet te obravnave. Hvala lepa.
Gospod Mirko Brulc, izvolite.
Lepo pozdravljeni! Kot župan in poslanec bi moral biti za to, da se ta amandma sprejme. Vendar, če gledam svojo vlogo izključno kot poslanec, potem sprejemam razlago, ki jo je dala gospa Kamnarjeva. Moram povedati, da so bila usklajevanja med občino in Ministrstvom za finance, veliko jih je bilo. Problem je v tem, da se sedaj preveč politika meša v ta usklajevanja. Vemo, kako je z vodenjem teh dveh skupnosti. Kljub temu, da si nekateri zelo prizadevamo, da bi se združili, da bi bilo eno združenje, ne pa dve. Moram povedati, da tudi, ko smo se na Skupnosti občin skupaj z ZOS dogovarjali o tej povprečnini, je bilo rečeno, "bomo povedali malo večjo številko, potem bo itak nižja." In mislim, da do tega sedaj tudi prihaja in da se je treba pač uskladiti s temi 550 evri povprečnine. Zato bo treba res biti zelo previden pri zmanjševanju obremenitev občin, pri delitvi občin na še nove občine. Ko bomo o tem razpravljali na naslednji seji Državnega zbora, bomo prišli do različnih pogledov. Nove občine so nov strošek in ta povprečnina potem ne zadostuje za preživetje. Poudarjam še enkrat, treba bo biti zelo previden, glede na situacijo v gospodarstvu in povsod drugod, kako se občine obremenjujejo, kje se nadstandard in še kakšne druge zadeve v povprečnino vključujejo, ki niso v tej situaciji nujno potrebne. Jaz tega amandmaja ne bom mogel podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Še gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Občine so vezane na tako imenovano [[...]]
Gospod Pukšič, samo vprašanje. Ste se vi prijavili za razpravo? Ne mislim danes, ampak sicer? [[Da.]] Hvala. Izvolite.
[[...]]primerno porabo. Ampak imamo v državi občine, ki imajo izključno samo vire iz primerne porabe, in nekatere druge občine, ki imajo še kakšne druge vire in to primerno porabo še kako krepko prisegajo. Potem je delež investicij za tiste občine, ki presegajo tako imenovano primerno porabo, bistveno večji in lažje kandidirajo na določene razpise, ki so vezani z lastnimi sredstvi. Pa vendar, če pregledamo statistične podatke, bomo videli, da občine s tako imenovano primerno porabo še vedno ogromen delež namenjajo v investicije. Ker ni bilo dogovorjeno z obema združenjema kolikšna naj bo ta povprečnina za leti 2010 in 2011, je smiseln ta amandma. Ne gre pa za gromozanska sredstva. Dejstvo pa je, da ta sredstva bodo v lokalnih skupnostih namenjena definitivno in podvojena, potrojena, popeterjena z investicijskimi vložki, kar ima učinek od vračanja v DDV in ostale zadeve. Mogoče bi bilo treba nekaj narediti na tistih bolj sistemskih, pomembnih zadevah, da ne bi ena povprečna ali ena minimalna plača skoraj tako nizka kot je varstvo enega otroka v vrtcu, približno 300 evrov po otroku, ali pa da potrebuješ dve minimalni plači za varstvo starejšega v domu. Tu stvari ne stojijo na mestu. Prepričan sem, da bi bilo boljše ali pomembneje se s temi stvarmi ukvarjati sploh sedaj v teh tako imenovanih kriznih časih oziroma tako kot smo zadnja dva dni razpravljali o obeh proračunih, s kakšnimi astronomskimi številkami gresta v zajedanje BDP in kam to pelje. Pri tem pa, ko bi bila sredstva namenjena v investicijski ciklus, pa koalicija kot vidim, nasprotuje. Res je, da je do sedaj pravzaprav vsem pametnim predlogom, ki so prišli s strani opozicije, nasprotovala in posledica tega je stanje, kot je. Definitivno je, ne da ni dobro, je, žal, katastrofalno. Jaz bom podprl predloge teh amandmajev, tako kot so pripravljeni.
Hvala lepa. Vidim še roke. Odpiram čas za prijavo. Izvolite. Gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo. Poglejte, saj jaz popolnoma razumem odgovor, ki ga je podala gospa sekretarka. Seveda tudi s tem se strinjam, da v 2007, 2008 so bili taki rezultati, koliko je bilo porabe, na to se računa itn., tako naprej. Ampak vendarle se je v tem času 2007/2008 so se zgodile stvari, ki bodo pa zdaj zelo zelo vplivale na življenje in porabo v lokalnih skupnostih, to je bistveno večja brezposelnost. Jaz se bolj obračam v naše okolje in vem, kako je pri nas, v našem okolju. Potem povečanje otrok. Hvala bogu, da se je to zgodilo, da so otroci, da lahko napolnimo vrtce, da mora celo več tega biti. Vse to je treba urediti in vse to je treba seveda financirati. Zaradi tega bi vendar rekel, da najbolj "ruka" je tudi ti dve združenji, ki nista šli samo v čisto preprost "deal", kako in na kakšen način koga izsiljevati, ampak da so to izračuni, ki so relevantni in ki kažejo to potrebo o kateri mi govorimo v tem amandmaju in katera tudi sedaj v tem času zagovarjam. Tako bi še enkrat: mi v Slovenski ljudski stranki bomo to vsekakor podprli in še enkrat apeliram na vse, da bi res o tem premislili in da naredimo to zadevo tako, kot je treba, kajti pričakujemo, da bo teh problemov še več. Teh trenutno še ni zaznati, ampak mislim, da tisti val socialnih problemov še prihaja in da bo treba temu namenjati še več sredstev, kot mi že zdaj v tem trenutku ocenjujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker se nihče več ne javlja k razpravi, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljevali jo bomo ob 11.40.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Nadaljujemo sejo zbora. Gospod Tanko, imate proceduralni predlog.
Spoštovani predsedujoči, hvala lepa za besedo. Glede na to, da je bila seja nekoliko hitreje zaključena kot je bilo v najavi časa, predlagam, da na željo naše poslanske skupine odredite dodatnih pol ure odmora za posvet v poslanski skupini pred razpravo o amandmajih in tudi pred prvim odločanjem. Prosim, če bi naši želji ugodili. Hvala lepa.
Slišali ste proceduralni predlog za prekinitev za pol ure. Slišali ste predlog, da preden preidemo na glasovanja, prekinemo sejo za pol ure in proceduralni predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 21. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je proceduralni predlog sprejet. Prekinjam sejo in jo bomo nadaljevali 15 minut čez 12, torej 12.15.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, prosim, da zasedete svoja mesta. Nadaljujemo sejo zbora. Prešli smo na glasovanja. Preden preidemo na nadaljnja glasovanja, prosim, da preverite delovanje svojih glasovalnih naprav. Želim vas obvestiti, da bomo v okviru proračunskega paketa aktov najprej glasovali o Predlogu odloka o Programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2010 in 2011, o predlogih odlokov o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2010 oziroma 2011 ter o predlogu zakona o interventnih ukrepih zaradi gospodarske krize. Po glasovanju o dopolnjenih predlogih proračunov za leti 2010 in 2011 pa bomo prešli na odločanje o Predlogu zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2010 in 2011. Prehajamo na nadaljevanje prekinjene 26A. točke dnevnega reda - to je na obravnavo Predloga odloka o Programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2010 in 2011. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. In sicer najprej k 3. členu, kjer imamo amandma poslanskih skupin koalicije. Želi kdo razpravljati oziroma obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 21. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ali komu glasovalna naprava ne deluje? Gospod Vizjak, roko ste dvigovali. Izvolite.
Meni ob prvem in ponovnem pritisku ni delovala kartica, ob tretjem pritisku mi je delovala in je že bilo konec glasovanja.
Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju k 3. členu oziroma k preglednici B v prilogi poslanskih skupin koalicije. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 23. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na amandma poslanskih skupin koalicije k poglavju Predstavitev posameznih posrednih naložb v prilogi. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za 50, proti 25. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 25 članov.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Glasovanje o odloku v celoti. Prehajamo na odločanje o Predlogu odloka o Programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2010 in leti 2011 v celoti. Ob tem vas obveščam, da me Vlada oziroma Zakonodajno-pravna služba niste obvestili, da bi bil predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 21. [[Za je glasovalo 59 članov.]] [[Proti 21 članov.]] Ugotavljam, da je odlok v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 25. točko dnevnega reda - obravnava Predloga odloka o Letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 000 evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2010. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 59 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 26. točko dnevnega reda - obravnava Predloga odloka o Letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 000 evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2011. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[1 proti.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 24. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o interventnih ukrepih, zaradi gospodarske krize. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je, z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 25.11.2009. Prehajamo k a2. členu, in sicer na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine SDS. Obrazložitve glasu v imenu poslanskih skupin. Gospod Vizjak, izvolite, imate besedo.
Spoštovane kolegice in kolegi, predsednik! V Slovenski demokratski stranki menimo, da je Vlada skozi predloge obeh proračunov kakor tudi skozi ta interventni zakon zasledovala načelo, da jemlje tam, kjer je pravzaprav najlažje jemati - ne pri sebi, ampak pri drugih. In kar je najbolj problematično, pri tistih, ki jih ta draginja in posledice krize tudi razmeroma močno prizadevajo. Menim, da je rešitev, da se posega v obstoječe pravice, kot so zaslužene pokojnine za opravljeno delo, da se posega v socialne transferje, še posebej na tiste, ki prizadenejo tiste na socialnem robu ali že pod njim, neprimerna. Pri čemer pa se pri sebi, torej pri Vladi, državni upravi, pri številnih nepotrebnih trošenjih v okviru državne uprave praktično ne prihrani nič. Nasprotno, imamo celo indekse rasti na številnih področjih, kot so plače, materialni stroški in tako naprej. Mi bi še razumeli nek interventni zakon, ki bi posegal v načine usklajevanj in določene pravice, ob predpostavki, da bi Vlada pri sebi izčrpala vse možnosti varčevanja. Pa temu ni tako. Zaradi tega je tudi Slovenska demokratska stranka predlagala amandmaje oziroma zelo pomemben amandma k proračunu, ki bi drastično omejil javno porabo na tekočih odhodkih in neproduktivnih investicijah, pa so se poslanske skupine koalicije izrazile negativno do tega amandmaja. Torej, pri sebi koalicija in Vlada nista pripravljeni varčevati, varčevati pa sta pripravljeni pri tistih, ki komaj sestavljajo konec s koncem kateregakoli meseca, torej tistih, ki so tudi zaradi pritiskov krize prizadeti. Mislim, da je tak pristop nekorekten, nefer, še najbolj pa bode v oči tudi to dejstvo, s katerim je Vlada kot predlagateljica tega zakona zavajala javnost, to je ta, da je ta Zakon o interventnih ukrepih usklajen s socialnimi partnerji. Ni usklajen! Ta zakon je usklajen samo v delu, ki se nanaša na plače javnih uslužbencev, pa še to samo delno, ker tudi tam vsi sindikati niso pristali na to. V delu, ki se pa nanaša na odlok uveljavitve brezplačne predšolske vzgoje v delu, ki se nanaša na zamrznitev oziroma delno zamrznitev usklajevanja plač oziroma pokojnin in v delu, ki se nanaša na socialne transferje pa ni usklajen s socialnimi partnerji. To je priznala tudi Vlada in ministrica. V Slovenski demokratski stranki predlagamo in podpiramo rešitev, da se ta del briše iz zakona, zato ta amandma k členu.
Hvala. Gospod Prijatelj v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! V Slovenski nacionalni stranki podpiramo amandma, ne moremo pa podpreti teh ukrepov, ker so nesistemski v bistvu zelo na hitro pripravljeni in ne rešujejo ničesar oziroma bodo še poglobili socialno nevzdržnost v državi. Za kaj gre namreč? Nobene besede ni bilo pri plačah direktorjev, ki so direktorji podjetij v večinski lasti države, ti imajo še vedno direktorske plače, ki presegajo plačo ministra ali premierja. Nič niste rekli o ukrepih kaj boste naredili z javnim sektorjem. Javni sektor še dane v Zakonu o delovnih razmerjih nima možnosti po odpovedi zaradi pomanjkanja dela in dejansko je privilegiran, neenakost pred zakonom in ustavo je v primerjavi z gospodarskim delom delavstva neprimerljiva. Delavec kar izgubi delo, če ni zagarantirane količine dela. Javnih uslužbencev ne odpuščamo. Finančna nedisciplina v državi je zelo velika in državo to popolnoma nič ne zanima, država takoj pobira od izstavljene fakture 20%, pri tem se pa nezainteresirano obnaša do tega kako bo storitev plačana. Je tudi največji dolžnik država, država dovoljuje celo to, da ne plača prispevkov za delo iz delovnopravne obveznosti. In kar je najslabše, v tem predlogu jemljete samo delavstvu, socialno ogroženim in upokojencem. To je nedopustno, spoštovane gospe in gospodje! Ni tudi neke perspektive za ustvarjanje novih delovnih mest. Še več, razmišljate o tem, da boste - ne vem, ali boste to tudi poimenovali ukrep, interventni ukrep, delovno dobo povečali, tako da bo sin vozil staro mamo v službo, sam pa ne bo imel dela, do 65. leta. Če mislite to narediti, potem vam že lahko vnaprej rečem, da to bo pa res dober ukrep. Ni novih delovnih mest na vidiku. Ni možnosti, da bi se vsi ti magistri, doktorji, ki danes zapuščajo kvalitetno izobraževanje, vključili v delovne procese v Sloveniji. In zato je za nas ta predlog v teh konkretnih pomanjkljiv, nedorečen in v bistvu samo polni proračunsko luknjo, seveda brez dogovora s socialnimi partnerji in na način, da jemljete tam, kjer že danes nič ni. Delavci delajo za poln delovni čas, ko gre "fabrika" v stečaj so zadnji na spisku stečajne mase za izplačilo. Tisti pogrebnik, ki se kliče direktor podjetja v stečaju, je pa prvi in dobi po 200, 300 tisoč evrov odpravnine. To je svinjarija, veste. In te demonstracije, ki so sedaj pripravljajo, so odgovor na to. Mi bomo z njimi, seveda - z delavci. Pomislite, kaj ste napisali! Veliko neumnost v predlogu. Seveda ga ne bomo podprli.
Hvala. Gospod Žerjav v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa, gospod predsednik. Torej tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo amandma podprli, zakona pa ne, zato ker ocenjujemo, da ni primerno, da se varčuje na tistih, ki imajo najmanj, ki so socialno najšibkejši. Na drugi strani pa smo imeli ta teden ves čas priložnost videti, da pa pri nekaterih oziroma pri mnogih, da ne bom rekel celo večini, proračunskih porabnikov tega varčevanja ni zaznati. Naj mi nekdo, danes sprašujem to že drugič, tretjič, razloži: Zakaj je lahko generalni sekretariat Vlade po proračunu iz leta 2009, ki ga je pripravila še prejšnja Vlada, lahko "preživel" - v narekovajih - s 14,9 milijonov evrov; da mu je v proračun za 2010 namenjenih 16 milijonov evrov in v proračunu za 2011 17,1 milijonov evrov? Zakaj je temu tako? Takih proračunskih porabnikov, ki ne delijo usode slovenskega gospodarstva, je v teh proračunih veliko. In tudi zaradi tega, ker teh odgovorov ni in ne znate razložiti, zakaj je temu tako, zagotovo mi tega zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Ker je interes obrazložitev glasov v lastnem imenu, odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Gospod Majhenič, prosim, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Amandma SDS-a podpiram. Interventni zakon mora rezultirati rezultate izhoda iz krize, če hočemo krizo omiliti in iz nje izplavati. Ugotavljamo, da pokojnine in socialni transferji niso usklajeni s socialnimi partnerji, še posebej z upokojenci. Tu je zanesljivo prišlo do nepravilnosti, saj pokojnine niso socialni transfer, ampak izhajajo iz minulega dela, ko se je odvajalo v blagajno za pokojnine. Poseganje v pridobljene pravice je nekorektno in tega ni mogoče podpreti. Socialno politiko je treba peljati skozi politiko ustvarjanja novih delovnih mest in na tak način zagotavljati zadovoljstvo prebivalstva. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Grims.
Hvala. Vsem prav lep pozdrav. Včeraj je bil najbolj v nebo vpijoč molk na strani sedanje oblasti ob obravnavi tega amandmaja. To je bil molk ob grobu socialne pravičnosti. Poglejte, ista vlada in ista koalicija, ki ni imela niti najmanjšega pomisleka ob tem, da je za 5 plačilnih razredov povečala plače svojim vladnim uslužbencem, nekaterim pravosodnim funkcionarjem celo za 7 razredov, zdaj hoče varčevati pri dokladah za otroke, dohodkih za invalide, hoče varčevati na upokojencih. To je seveda povečevanje socialnih razlik. To je pokop socialne pravičnosti kot vrednote. Edino pošteno bi bilo, da oblast, država, varčuje sama pri sebi. To se pravi, da se v teh ukrepih omeji na funkcionarje države in na državne uslužbence. Prav to pa je bistvo amandmaja, ki ga predlagamo in ki ga zato, vsekakor, tudi podpiram. Zelo žalostno pa bo, če bomo ob vseh velikih besedah o socialni državi in o socialni pravičnosti, ki je zapisana tudi v program sedanje koalicije in vlade, priče temu, da se bo varčevalo na otrocih, na družinah, na invalidih, na upokojencih. To je protisistemsko, je protipravno, je neetično in predstavlja konec vrednot, ki imajo v tej državi ne samo desetletno, ampak stoletno tradicijo. Kajti načelo socialne pravičnosti je vendar tudi od temeljev krščanskega socialnega nauka. Na to pozabljate vsi tisti, ki zagovarjate rušenje vrednot, na katerih je bila ta država vzpostavljena in zgrajena.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju poteka. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 43. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitve glasu v imenu poslanskih skupin. Odpiram prijave. Gospod Bogovič, izvolite, v imenu Poslanske skupine SLS.
V Slovenski ljudski stranki Predloga zakona o interventnih ukrepih zaradi gospodarske krize ne bomo podprli. Osnovni razlogi, zakaj smo se tako odločili, so pa številke, ki so rezultat teh ukrepov potem v proračunih za leti 2010 in 2011. Ko bomo zaključili tudi ti dve proračunski leti, bo za nami v tem sestavu tri četrtine poslanskega mandata, zelo zahtevnega poslanskega mandata, tako za nas, poslance, kakor tudi za Vlado. Trdno smo prepričani, da interventni ukrepi, ki so zapisani v tem dokumentu, na krizo in vprašanja v tem času ne odgovarjajo. Vemo, da je javni sektor tisti, ki je velik porabnik davkoplačevalskega denarja. Ko opazujemo, kaj se nam dogaja v teh kriznih časih, da je po eni strani v javnem sektorju konec septembra 1.800 več zaposlenih, kot jih je bilo januarja, ko se nismo odločno in korenito lotili tudi ukrepov za gospodarsko krizo in preprečili, da bi proračune končevali z milijardo 800 milijonov minusa v letu 2010 ter nekaj manj v letu 2011. Že v razpravi o rebalansih proračuna za letošnje leto smo na to opozarjali z amandmaji, za katere smo že vnaprej vedeli, da ne bodo deležni podpore v koaliciji. Želeli smo opozoriti na to, da je treba v javni porabi narediti korenit rez, in to na širšem področju, ne samo pri funkcionarjih, ter da bi bilo treba javno porabo zmanjšati. Večkrat smo tudi predlagali, da se lotimo zmanjšanja javne porabe tako, da tisti, ki smo prejemniki, večjih prejemkov več prispevamo, ne samo nominalno v procentih, ampak da bi bili procenti višji za te plače in bi na nek način morali zmanjšati to, za kar je bilo danes opozorjeno, da tako vodena proračuna vodi državo zelo blizu razmeram, ko danes govorimo, da so države blizu bankrota. Govorimo o kakšni Ukrajini in še o kateri državi, ki je nam bliže. Vendar je ta dokument tisti, s katerim bi morali sprejeti interventne ukrepe ravno za ti dve leti in v teh dveh letih zagotovo pri sebi stisniti pas, stisniti pas v javni porabi in deliti usodo realnega sektorja. Žal ta dokument tega ni storil in prepričan sem, da bo cena za to, ki jo bomo Slovenci in Slovenke plačevali najbrž v prihodnjem mandatu, zelo velika in da bi del te cene morali plačati že v teh dveh letih, ki so pred nami.
Gospod Černač v imenu Poslanske skupine SDS.
Spoštovani. Po tistem, ko je bil zavrnjen naš amandma, bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke glasovali proti temu zakonu. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se ne moremo strinjati s tem, kar počne Vlada, da breme krize v največji meri nosijo najšibkejši. Ne moremo se strinjati s tem, da breme krize v največji meri nosijo tisti z najnižjimi prejemki in tisti z najnižjimi pokojninami. S tem zakonom Vlada varčuje pri tistih, ki nimajo več kaj varčevati, pri upokojencih, pri otrocih, pri invalidih. V Slovenski demokratski stranki smo pričakovali, da bo Vlada glede na razmere, v katerih se nahaja naše gospodarstvo in s tem tudi javne finance, pripravila niz sistemskih ukrepov, ki bodo na eni strani omejili neproduktivno javno porabo in stroške državne in ostalih birokracij in ki bodo odstotek, ki se za to nameni vezali, na ustvarjeno, se pravi na BDP. Na drugi strani smo pričakovali, da bo Vlada sprejela ukrepe, ki bodo pospešili gospodarsko rast. Ne enih, ne drugih ni bilo. V Slovenski demokratski stranki smo mnenja, da tudi ta zakon, tako kot je sedaj pripravljen, ne bo bistveno pripomogel k izboljšanju strukture in k saniranju javnih financ bo pa bistveno otežil pogoje za življenje in delo sto tisočim v tej državi. Vlada bi morala istočasno, ko je predlagala nek interventni zakon, predlagati tudi znesek minimalne pokojnine in minimalne plače, ki bi omogočal normalno preživetje. Tega ni, zaradi tega teh rešitev, ki so v tem zakonu, ni mogoče podpreti. V zadnjem letu dni smo priča, da se varčuje na tistih delih, kjer ni več mogoče kaj varčevati, poraba pa se spodbuja oziroma veča tam, kjer bi se dalo marsikaj prihraniti. In ne le, da ni ukrepov, tudi takrat ko se predlagajo in ko so tudi s strani strokovne javnosti podprti kot dobri, se jih zavrača oziroma ni pripravljenosti za sodelovanje pri njihovi eventualni izboljšavi. Vlada ni tudi nič naredila na tistih področjih, kjer bi lahko znatne prihranke dosegli že z boljšim gospodarjenjem, z boljšim načrtovanjem in s tem, da bi pri tistih resursih, ki so v njeni domeni omogočili racionalnejše delovanje in poslovanje. Iz tega razloga smo priča neverjetnim scenarijem, ki se dogajajo v zadnjih mesecih, ob tem ko je v gospodarstvu preko 30 tisoč delovnih mest manj v zadnjem letu dni, se je po statistiki AJPES-a glede na število opravljenih ur v javni upravi število zaposlenih povečalo za 1802. To je narobe svet in tudi s teh razlogov tega zakona ni mogoče podpreti.
Hvala. Želi kdo besedo v lastnem imenu? Vidim roke. Odpiram prijavo. Za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Gospod Pojbič, izvolite. Imate besedo.
Spoštovani gospod predsedujoči! Seveda tega zakona nikakor ne morem podpreti, ampak ne samo jaz kot Marijan Pojbič, kot poslanec tega Državnega zbora, predvsem kot podpredsednik Odbora za delo, družino in socialne zadeve. Menim, da je nedopustno, da se s predlogom tega zakona varčuje na račun socialno najšibkejših slojev, mladih družin in upokojencev, ki so za pokojnino pošteno plačevali vso delovno dobo. Varčevanje na račun najšibkejših in najbolj ogroženih slojev je nedopustno. Otroški dodatek, dodatek za veliko družino, denarna nadomestila brezposelnim, invalidnine, sredstva za varstvo duševno in telesno prizadetih, rejnine itd., so socialni transferji, ki se morajo usklajevati. Predvsem pa je nedopustno varčevanje na račun mladih družin. Otroci, vsi vemo, so naše največje bogastvo. Na drugi strani seveda pa nimamo nikakršnih problemov z izbrisanimi, povečanjem sodniških plač. Ravnokar smo slišali od kolega Černača, da v javni upravi povečalo število zaposlenih za 1800 ljudi itn., itn. Res je, da to, kar je moj kolega Černač povedal, da je to narobe svet. Neverjetno in nerazumljivo in nerazumno je od te vladne koalicije, od te vlade, ki vseskozi trdi in govori, da je socialno naravnana, da počenja takšne stvari in sprejema tako zakonodajo, kot jo imamo danes tukaj pred nami. Prepričan sem, da vsak tisti poslanec in poslanka v tem Državnem zboru, ki mu pomeni nekaj socialna država, ki mu pomeni nekaj, tisto, kar je ključno za to, da lahko ljudje vsaj preživijo v tej državi, tega zakona nikakor, nikakor ne more potrditi. Še enkrat trdim: za ta zakon ne bom glasoval.
Hvala. Gospod Grims, izvolite.
V politiki seveda ne štejejo besede, kot se prepogosto poskuša sugerirati v Sloveniji, tisto, kar v politiki kaj velja so dejanja. Glasovanje, ki bo sedaj pred nami, bo zelo jasno pokazalo, kdo je kdo v Sloveniji. Kajti natanko ista oblast, ki je 25-im visokim državnim uslužbencem za 5 razredov dvignila plače brez pomislekov v času, ko je bilo ogromno govora o varčevanju celo pri kavicah, ki je nekaterim pravosodnim uslužbencem, funkcionarjem dvignila plače za 7 razredov, bo sedaj uzakonila zniževanje dohodkov otrokom, družinam, velikim družinam, upokojencem in celo invalidom in s tem povečala socialne razlike v Sloveniji. To bo pokop vrednot, ki so bile v tem prostoru prisotne; ne samo desetletja, kot se zmotno misli, ampak stoletja in so omogočale preživetje slovenskega naroda in so omogočale nastanek in izgradnjo državo, ki se je odlikovala po visoki kvaliteti življenja svojih državljank in državljanov. To pomeni rušenje vsega tistega, kar je v besedah obljubljala in zagovarjala vladajoča koalicija, sedaj pa v dejanjih dokazuje, da je čisto nekaj drugega, kot je ves čas zavajala slovensko javnost. Še enkrat poudarjam. V politiki ne štejejo besede, veljajo dejanja, zato bom glasoval proti.
Hvala. Gospod Luka Juri. Izvolite.
Hvala lepa. Že eno leto se soočamo z grdimi posledicami gospodarske krize, ki je planila na vse nas, brez da bi bil kdorkoli od nas zanjo neposredno odgovoren. Te posledice so pomenile, da smo morali nekaterim v državni upravi nižati dohodke, začelo se je pri ministrih, nadaljevalo se je pri poslancih. Posledica tega je tudi, da nas proračunske številke močno močno stiskajo. Zaradi tega v koaliciji razumemo potrebo po tem, ne da bi se komu kaj znižalo plače v javnem sektorju in posledično ostale dajatve, kajti to se ne bo zgodilo, je treba močno poudariti, ampak le, da se bodo povišanja zgodila počasneje in v manjši meri, kot bi se sicer. To je meni kot poslancu iz vrst Socialnih demokratov kot vsem ostalim kolegicam in kolegom Socialnih demokratov težko storiti, kajti postavljamo prav socialno pravičnost na prvo mesto med prioritetnimi politikami države. Vendar se zavedamo, da če želimo biti odgovorni do države, nam številke ne prepuščajo druge možnosti, kot da to tokrat storimo. In še enkrat: lažje pa nam pa bo, zato ker ne bomo nikomur znižali kateregakoli dohodka, le povišanja se bodo zgodila počasneje in v manjši meri, kot bi se sicer, v upanju, da bo gospodarska kriza čim prej mimo, prihodki spet stekali tako, kot si želimo, in da bo lahko ta interventni ukrep kmalu tudi prenehal. Hvala.
Hvala. Vidim še interes za obrazložitev glasu. Samo eno roko sem videl. Ja, več rok, zato odpiram prijavo. Gospod Černač izvolite, imate besedo.
Tudi sam seveda ne bom podprl tega zakona. Poglejte, tisti, ki ima 300, 350 evrov pokojnine, bo težko razumel to razpravo danes in težko bo razumel, da mora on varčevati in da se mu status ne bo nič spremenil, če bo moral v naslednjem letu plačati bistveno več za osnovne življenjske stroške. Bistveno več za vodo, elektriko, odvoz smeti itn. Vlada bi lahko naredila nekaj za te ljudi, brez da bi kaj stalo, kar delajo nekatere občine. Vemo, da ti ljudje v glavnem ne plačujejo položnic preko interneta, ampak jih plačujejo fizično na bankah in hranilnicah. In v teh razmerah so se nekatere lokalne skupnosti odzvale, so šle tem ljudem naproti in so omogočile, da se te položnice plačujejo brez provizije. To bi morala narediti Vlada, preko vsaj dveh državnih bank, pa bi bila že velika razbremenitev težkega bremena, ki ni tako majhno pri 300 evrih pokojnine. Vsakih pet evrov je pomembnih pri teh ljudeh. Ti ljudje bodo tudi težko razumeli, da morajo varčevati oni, ne pa tisti, ki imajo desetkrat, stokrat toliko na mesec. Pred nedavnim smo brali o tem, da se v številnih podjetjih izplačujejo na ravni uprav oziroma vodilnih menedžerjev nagrade, ki v letnem znesku znašajo približno med 100 in 300 tisoč evrov. Težko bodo ti ljudje s 300 evri, se pravi, s 3.600 evri letnih prejemkov, razumeli, da je breme varčevanja ravno pri njih in da bo zaradi tega država rešena. Ne bo, zaradi tega, ker se na vseh ostalih segmentih troši in se tudi ne gospodari. Glejte, namesto da bi Falcon z najemnino vsaj 125 tisoč dolarjev na mesec letel, smo priče, da se že eno leto preklada po raznih hangarjih. Zdaj se še tako perverzno zadeve dogajajo, da se nekateri prevažajo z njim, namesto da bi se prevažali tisti, ki bi plačali najemnino. Mislim, da to ni pravi pristop in da je signal tega zakona popolnoma napačen. Treba bi bilo sprejeti ukrepe na povsem drugih področjih. Zato tega zakona ne bom podprl.
Hvala. Gospod Levanič.
Hvala lepa za besedo. Moram reči, da bom podprl ta zakon, čeprav je včasih težko določene stvari popravljati iz preteklosti, predvsem pa se soočati s časom, v katerem smo se znašli, ko je gospodarska in finančna kriza. Lepo je biti pameten, še najbolj pa s strani trenutne opozicije, kaj bi bilo treba narediti, ko pa je ta priložnost bila takrat, ko so imeli možnost marsikaj urediti z različnimi ukrepi, pa tega niso naredili. Kot primer sem večkrat navedel, ko govorimo o tej sočutnosti do malega človeka, o tem, kaj je treba narediti za male ljudi, in bom še enkrat poudaril Zakon o štipendiranju, ko je z različnimi dodatki, ki so se šteli v cenzus, prejšnja Vlada omogočila, da je 17 tisoč mladih ljudi, ki so želeli študirati, ostalo pred vrati. In ta napaka je bila odpravljena. Še več napak je bilo odpravljenih in še več jih bo. Je pa treba vedeti, da se nahajamo v težki situaciji. In govoriti o tem, da se gospodarska in finančna kriza odraža na tistih, ki nimajo, na tistih, ki so najbolj šibki, enostavno ne drži. Nikomur se ničesar ne odvzema, ampak se samo rast nekoliko upočasnjuje, kar je realna reakcija na to, kar se v družbi dogaja. Treba pa je tudi reči, da ko smo govorili o vseh potrebščinah, za katere morajo ljudje odšteti neka finančna sredstva, se je treba zavedati, da je inflacija na tej točki ničodstotna, tako da življenjske potrebščine ne bodo rastle tako hitro, kot so rastle v prejšnjem mandatu, ko je bila inflacija 7% in plače niso rastle, kot bi morale rasti, in še vedno nimamo večje minimalne plače in še vedno ni tiste skrbi bilo urejene v prejšnjem mandatu za najbolj šibke ljudi, ko je bila gospodarska rast in ko bi se mogoče to dalo lažje narediti. Tako da preden smo preveč kritični, resnično [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]preidimo od besed k dejanjem in takrat, ko boste imeli ta iskreni namen, verjamem, da ga boste uspeli oziroma bili sposobni uresničiti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Frangež, izvolite.
Danes ni nihče dobre volje, vsaj ne na tej strani dvorane, ki bo odgovorno sprejela ta zakon, ker ga je v odgovornosti do javnih financ, odgovornosti do te države treba sprejeti. Danes morda ne bi bili postavljeni pred to težko nalogo, če bi bila nekatera dejanja v preteklosti ustrezno storjena, takrat ko je bilo bistveno več manevrskega prostora in ko je bilo mogoče sprejeti odločitve za to, da danes ne bi bili postavljeni v tako zoprne situacije, v katere smo. Lahko je biti populist, lahko je linearno reči 800 milijonov evrov bomo državi vzeli in zmanjšali njeno porabo in na drugi strani ne bomo jemali tistim te rasti prihodkov, ki jim jih s tem zakonom upočasnjujemo. Vendar se pri tem sprašujem, kje je bila ta odgovornost, kje je bila ta naklonjenost ljudem, o kateri je danes iz opozicijski vrst veliko slišati, takrat, ko je bilo treba to podporo, če hočete, malemu človeku - zame zelo neprimeren izraz - tudi konkretno udejanjiti. Če bi čas visoke gospodarske konjunkture znali bolje izkoristiti za ustvarjanje rezerv, ne pa vsakoletnega primanjkljaja, ki ga mogoče rešite samo s tem, da ste z računovodskimi triki ta primanjkljaj prikazali kot navidezen presežek, potem danes morda ne bi bili soočeno s to zoprno situacijo. Zakon podprl z odgovornostjo do države, iz odgovornosti do tega, da vsi skupaj tvorimo skupnost, ker ne moremo brez skupnosti preživeti.
Hvala. Gospod Gorenak.
Hvala lepa. Vsekakor je sprenevedanja preveč. V preteklem mandatu, ko smo v vseh pogledih nižali davke je bilo v tej dvorani iz nekaterih ust slišati, da nekateri dobivajo marcedes, drugi klobaso, tisti najnižji naj bi dobili marcedes, mi pa skrbimo, torej naša vlada pa je skrbela za tiste bogate, ki so poleg enega kupili še drug marcedes. Dragi moji, tokrat pa ne samo, da jim tisto klobaso jemljete, oprostite, še tisto izpred včeraj jim jemljete polovično. Zakaj? Kakorkoli, treba je zelo realno povedati. V tej dvorani kar naprej slišimo tisto: mi smo to, mi smo socialni, mi skrbimo za reveže, mi skrbijo za upokojence. Ne! S tem zakonom - seveda lepo govorimo - nič nikomur ne jemljemo. Povejte resnico, namesto sto enot povišanja nekega socialnega dodatka, namesto sto eno povišanja neke pokojnine bo s tem zakonom tak posameznik, ki tudi danes nima nič, dobil samo petdeset enot. To povejmo! Saj mu nič ne jemljemo, samo ne dajemo mu tistega, kar mu naj bi dali. Torej, s pritiskom na gumb "za" - moj bo "proti", to je jasno - mu bomo namesto sto enot dali petdeset, in namesto klobase, ki jo je dobil v prejšnjem mandatu, ste mu jo pol odrezali. Tako je treba te stvari povedati. Zdi se mi, da bodo ljudje veliko veliko bolj razumeli. Prav je, da ljudje tudi to vedo. Prav je, da to vedo, da so vedeli včeraj, prav je, da vedo danes, kdo je tisti, in prav je, da bodo to tudi jutri vedeli. Vse tisto o prejšnjih vladah in tako dalje - bili ste na oblasti 15 let in ste imeli večni minus. Nam očitate, da smo premalo prihranili, jutri pa planirate dve milijardi minusa.
Hvala. Ker vidim še roke za obrazložitev glasu v lastnem imenu, odpiram ponovno prijavo. Gospod Žerjav, izvolite.
Hvala lepa. Kot sem že dejal, Slovenska ljudska stranka in tudi sam, bomo glasovali proti tem zakonu. Odgovorno bi namreč bilo od te vlade, če ugotavlja, da je bila prejšnja tako slaba in da so bili proračuni prejšnje vlade tako slabi da bi to tokrat popravila, da bi bila poraba po posameznih proračunskih porabnikih v teh hudih časih nižja. To bi pričakoval. Indeksi kažejo vse prej kot to. Indeksi so višji kot sto. Naštel sem vam marsikateri urad. 12, 13 uradov imam tukaj naštetih. Vsi po vrsti imajo višjo porabo, kot je bila predvidena poraba v proračunu za leto 2009, ki jo je pripravila nekdanja, tako kot vi pravite, slaba vlada. Če bi bili ti indeksi vsi po vrsti nižji, kar bi bilo logično v tem času, bi danes vsi tu razumeli, in tudi ljudje iz najšibkejših slojev, o katerih se sedaj pogovarjamo, da moramo vsi zategniti pasove. V tem primeru, ko se nekateri proračunski porabniki preprosto požvižgajo na finančno gospodarsko krizo in imajo indekse 100, 110, 115 in 120 v primerjavi s tistim proračunom. Dajte ga, no; nehati "lomiti", prosim!
Hvala. Gospod Kres.
Hvala za besedo. Kot je predhodnik povedal, tega predloga v Slovenski ljudski stranki ne bomo podprli. Poglejte, vse se vrti okoli plač, največ okoli tega, koliko sredstev gre v plače, verjetno se da tudi kje drugje prihraniti. Ampak mi okoli teh osebnih dohodkov oziroma prejemkov tako kompliciramo, po mojem mišljenju absolutno preveč. Zakaj se ne bi zmenili, zaposlenim v javnem sektorju, zaposlenim v službah, kjer ima država pomemben delež oziroma večinski delež, naj se prejemanje dohodkov ureja v sorazmerju s polnjenjem proračuna. Če je 10% manjše polnjenje proračuna, 10% manjše plače, lahko k temu tudi večanje, če smo v tem uspešni. Mi pa določimo tisto mejo, pod katero to naj ne bi šlo. Tudi tiste številke o minimalnem dohodku 600 evrov se meni zdijo še vedno majhne. Nočem biti tukaj demagog ali populist, ampak mislim, da 750 evrov bi moral biti v tej državi najmanjši osebni dohodek, s katerim bi se dalo kolikor toliko preživeti. Če bi že šli v tak sistem, se pravi pod 750 evrov plače ne bi dosegli, niti tistim, katerim bi se manjšalo, naj ne bi padlo pod ta dohodek, da ne bi odpirali še drugih novih socialnih problemov. Pri tolikšnem številu zaposlenih, kot jih imamo v javnem sektorju in v teh podjetjih, kjer ima država pomemben delež, sem prepričan, da bi prišli do dosti velike številke. Ne poznam tistega junaka, ki bi to službo v javnem sektorju, ki je sigurna služba, dal na kocko zaradi tega, če bi mu eventualno potem prišel osebni dohodek nekje 75, 100 evrov manjši konec meseca. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Rudolf Petan, obrazložitev glasu.
Seveda tega zakona ne bom podprl. Ko pa poslušam argumente, pa slišim, da ko zmanjka argumentov z nasprotne strani, se takoj začne zapletati z delom prejšnje vlade. Kako prejšnja vlada ni dosti naredila za naklonjenost ljudem pa premalo dala malemu človeku, pa bi bilo zanimivo vedeti, zakaj ta vlada ne more narediti iste izravnave plač in dobesedno jamra, kako ne more izplačati 500 milijonov za izravnavo osebnih dohodkov. To se pravi, zakaj pa potem vi ne plačate ali pa zakaj sploh to ugotavljate, če pravite, da prejšnja vlada nič ni naredila! To se pravi, očitno je naredila preveč, vi tega niti izvršiti ne morete in se zapletate sami s seboj. Če so socialni transferji bili tako majhni, kot vi pravite, da ni bilo posluha za majhne ljudi - zakaj pa vi sedaj zamrzujete? Zato tega ne bom podprl, ker vi ne zamrzujete, v prejšnjem mandatu se je pa to povečalo. Seveda! Razlika je ta, ki je vi sedaj ne morete plačati, zato ker niste sposobni. Kaj pa potem govorite, da prejšnja vlada ni opravila! Seveda, pa še kako dobro je opravila! vi danes ne morete tega izvršiti, zato zamrzujte tistim najmanjšim.
Prosim, mir v dvorani.
V prejšnjem mandatu je bil glavni argument, da tisti bogati dobijo mercedes, tisti ta drugi pa bombončke, vi pa danes delate ravno obratno. Tisti, ki že imajo mercedes, jim dajete še enega, povečujete jim od 5 do 7 razredov plače, tistim, ki imajo najmanj, ki rabijo socialno pomoč, ki so na socialnih transferjih, jim pa zamrzujete. To je narobe svet, narobe logika! Ker vi nimate argumentov, se takoj preide na prejšnjo vlado, kako ni več naredila. Ja, vi še tega ne morete izpolniti, kar je naredila! Kaj bi bilo, če bi še naredila več? Bi morali še bolj črtati, pa bolj zamrzovati, pa ne samo zamrzovati, stran jemati! Zaradi tega, kar vi delate, da tistim, ki imajo mercedes, jim dajete še enega, tistim, ki pa nimajo nič ali pa zelo malo, jim pa zamrzujete te prihodke in prejemke, zato seveda ne bom podprl tega.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Breda Pečan. Prosim.
Glasovala bom za ta zakon. Moram takole povedati. Treba je najprej vedeti, zakaj sploh je treba omejevati rast pokojnin in socialnih transferjev. Zaradi tega, ker se pač sredstva za pokojnine zbirajo iz povprečne plače in povprečna plača je zrastla - zakaj? Zaradi tega, ker v preteklih štirih in več letih ni prišlo do strukturnih sprememb, ki bi omogočale, da bi ohranjali stopnjo zaposlenosti, kakršna je bila do preteklega leta, ampak je brez kakršnihkoli strukturnih sprememb seveda naše gospodarstvo prišlo nepripravljeno v največjo krizo po letu 1929 v preteklem stoletju. Zaradi tega seveda je navidezno povprečna plača zrasla medtem ko pa v resnici masa prispevkov v pokojninsko blagajno rapidno pada, zaradi tega, ker je seveda število ljudi, ki prispevajo v pokojninsko blagajno, toliko manjše. In drugo, kar bi rekla: treba je vedeti tudi še nekaj, da v preteklem obdobju je bila večkrat opozorjena Vlada, da se socialni transferji ne usklajuje z zelo visoko inflacijo. Medtem ko danes inflacije skorajda ni, kar niti ni tako zelo dobro. Zelo visoka inflacija je bila, pa kljub temu se socialni transferji niso usklajevali dvakrat na leto, ampak samo enkrat na leto in še to samo z delom za nazaj. Tako so prejemniki socialnih transferjev v preteklih dveh, treh letih izgubili ogromne vsote denarja, če gledamo, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]kakšni so njihovi socialni transferji bili. Tako da - bodimo pošteni in pravični! Govoriti o klobasah in mercedesih - ja. Davke ste zniževali tistim, ki imajo največ denarja!
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Srečko Prijatelj. Prosim.
Hvala, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Ne bomo podprli, tudi sam ne bom podprl teh predlogov, ker so, kot rečeno, nedorečeni in so zelo pavšalni. Ni treba poudarjati, veste, da smo v krizi. Tisti, ki je lačen, to zagotovo. In tem slojem mi jemljemo danes. Tistim, ki nimajo za osnovno preživetje, na te smo se spravili. Krize ne boste rešili na tak način. Povedal bom samo nekaj ukrepov, ki jih tu pogrešam. Zakaj se takoj premier ne odzove na številne pozive, da zmanjša plače direktorjem državnih podjetij? Vsaj na svojo raven. Drugo, zakaj ne razlasti tistih, ki so demaonterji slovenskega gospodarstva, ki so si napolnili žepe, ki so v bistvu krivi za to gospodarsko krizo, ki imajo enormno bogastvo na bankah, doma in v tujini? Zakaj tega ukrepa enostavno ne uvedemo? Sledljivost imetja je možna, saj se lahko vidi. Vsak mora svoje premoženje dokazati, koliko ga ima in kje ga ima. Zakaj ne zmanjšamo javnega sektorja? V javnem sektorju se kar veča število zaposlenih. Zmanjšajte ta sektor, pa boste imeli denar, pa ne bo treba teh bednih ukrepov, da boste delavcem, upokojencem, invalidom, družinam jemali denar - tem, ki že tako ali tako nimajo. Drugo, zakaj ne počrpate vseh evropskih sredstev, ki jih imate na razpolago? Mi ugotavljamo katastrofalno slabo črpanje evropskih sredstev. Novi projekti bi iz tega lahko nastajali, nova dodana vrednost, nova delovna mesta. Nič ne naredimo na tem področju! Sodnikom, povečali smo jim plače. Zakaj enostavno tega ukrepa ne zamrznemo? Če je kriza, naj bo kriza za vse. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Dobili boste več denarja, kot ga potrebujete. Vsi ti socialni transferji, ki so danes sprejeti v Državnem zboru - to financiranje ne dela. Financiramo čakanje na domu, financiramo [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Melita Župevc.
Hvala lepa, gospod predsednik. Seveda bom zakon podprla. Zakon ni idealen, tako kot ni idealen proračun, o katerem bomo glasovali malce kasneje. Kar se tiče razprave o prejšnji in sedanji Vladi, če se še dobro spomnim, je sedanja opozicija štiri leta porabila za to, da je govorila o prejšnji Vladi. Bom pa navedla podatek iz poročila o razvoju leta 2008: "Po poročanju UMAR-ja se je minimalna plača leta 2007 realno znižala za 1,1%. Manj ugodna so bila gibanja na strani minimalne plače, predvsem kot posledica sprememb usklajevalnega mehanizma..." in tako dalje, da ne berem naprej. Tisti, ki veste, za kaj gre, dobro veste, o čem govorim. Samo eno stvar bom rekla za konec. Sprejemamo interventne ukrepe zaradi krize - krize, ki je nismo povzročili mi, ki je ni povzročila ta Vlada, mora pa se z njo soočati. In za konec še to: če bi se dalo demagogijo namazati na kruh, bi jaz glasovala proti temu zakonu, ker pa se je ne da, bom glasovala zanj. Hvala.
Hvala lepa. Prosim za prijave za obrazložitev glasu. Alenka Jeraj, prosim.
Hvala za besedo. Nisem se nameravala oglasiti, ampak pri teh pompoznih besedah je pa le treba nekaj reči. Če spreminjate oziroma znižujete ali pa želite na drugačen način urejati usklajevanje, ni nobene logike, da smo nekaj mesecev nazaj pa sprejemali zakon, s katerim smo dodeljevali enkratno pomoč. Ker ste sami ugotovili, da so nekateri ljudje v tej državi potrebni dodatne pomoči, smo jim odobrili enkratne dodatke, s tem jim pa znižujete. To kaže samo na to, da ne veste danes, kaj boste počeli jutri, ali pa se to zelo razlikuje od tega, kar ste počeli včeraj. In to je že malce smešno, no.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Ivan Grill.
Hvala lepa. Seveda tega zakona ni moč podpreti, kajti ta zakon - ne da je slab, ampak je katastrofalen in to za najšibkejše sloje našega prebivalstva, ki jih je iz meseca v mesec več. Resnično se jemlje tistim, ki se jim ne da jemati v bistvu ničesar več; tistim, ki ne morejo več začetka meseca sestaviti s koncem meseca. Ampak to še ni vse. Kaj šele sledi! S tem zakonom jemljete tistim, z naslednjimi ki se pa načrtujejo v naslednjem letu, ko boste obdavčili še z dodatnimi davki nepremičnine, ko boste povečali davek na kurilno olje, ko boste povečali davek - bog ve, kaj še vse te ljudi čaka, ki z grozo v očeh sprašujejo, kaj se jim še obeta v naslednjem letu. Ne se sklicevati na prejšnjo vlado! Leto dni ste na položaju, pa niste naredili nič, da bi bila ta kriza manjša. Ne bi bilo treba, da imamo minus 8% gospodarske rasti. Lahko bi imeli mogoče minus 1, minus 2. Kaj bi šele bilo, če ne bi prejšnja vlada, na katero se tako sklicujete, tako dobro delala? To ni smešno.
Prosim mir v dvorani!
Ni smešno. Tako zapuščino, hvala bogu, hvala bogu za tiste ljudi, da jo imajo, kajti brez take zapuščine bi bilo danes verjetno marsikomu bistveno bistveno težje. Zato ne se tukaj sklicevati na nekaj, kar v bistvu ni res. Ljudje vam ne verjamejo. Dajte vzeti, dajte spremeniti zakon, da se sodniške plače ponovno vrnejo na tisto razmerje, ki je bilo prej. Dajte tistim, ki ste jim povečali plače za pet razredov ali več, neupravičeno, tistim dajte to vzeti. S tistim amandmaje, ko smo ga seveda mi predlagali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala. Do sedaj sem še s kolegi govoril in sem skušal tudi dopovedati, da je pač tako, kot rad rečem: če je vojna, je vojna za vse in pač je treba varčevati tudi tam, kjer ni popularno varčevati. A kljub temu sem sam - mislim, da trikrat - opozoril na 8. člen Zakona o ukrepih, o katerih govorimo. Trikrat sem opozoril, da če je vojna, je vojna za vse. Veste, sedaj pa tudi sam ne morem več prenašati, da zmanjšujemo neke pravice. Pa če gremo po vrsti po členih, da ne bomo govorili na pamet: Zakon o vrtcih, usklajevanje pokojnin itn., in pridemo do 8. člena, kjer pa že spet javnim uslužbencem dajemo in to jim dajemo iz naslednjega razloga, da lahko dobijo za plačilo delovne uspešnosti pri opravljanju rednih delovnih nalog uporabnika proračuna 20%. Veste, kaj bom rekel, zelo rad bi izvedel, kaj so te nadpovprečne delovne uspešnosti. Tisto, kar moramo in morajo javni uslužbenci početi, in kar mi mislimo in jih nagradimo, da je nadpovprečno, bi morali početi vsak dan pod izrazjem povprečno. In zdaj smo si izmislili, ko drugim jemljemo za vse te, poleg teh 20%, za nadpovprečno delo še 10% za povečani obseg dela. Lepo vas prosim, 30% vseh uslužbencev, vključno z nekaterimi, ne samo na moji, ampak na 210 občinah in upravnih enotah se sprehaja in malica po eno uro. In zdaj jih bomo nagrajevali, drugim pa jemali. Zaradi tega, konkretno in jasno, zaradi tega bom jaz proti, kljub temu, da razumem Vlado in da razumem, da so potrebni nekateri ukrepi, ampak ta bi lahko bil zamrznjen in odmaknjen.
Hvala lepa. Še enkrat prosim za prijavo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani. Jaz bom zakon zavrnil. Res je, da obstoječa koalicija in Slovenija ni kriva za nastanek te krize, globoko odraža na socialnem položaju ljudi z najnižjimi prejemki, še posebej upokojencev in prejemnikov socialnih transferjev. Ni bilo pravočasnih ukrepov. Kriza se je poglabljala. Slovenija je padla iz nekaj odstotne gospodarske rasti v skoraj 10% gospodarski padec. To je tako hud šok, ki ga je Vlada namesto z ukrepi za spodbujanje gospodarske aktivnosti pospremila z ukrepi, kako privarčevati pri tistih, ki nimajo več kaj privarčevati. To je pri upokojencih in prejemnikih socialne pomoči. Vlada je v nasprotju tudi z logiko začela dvigovati davke. Poglejte, kaj ste počeli s trošarinami preteklo oziroma letošnje leto. Trošarine so drastično podražile življenje, pogonska goriva in tudi kurilno olje. Če ne bi bilo teh trošarin bi bilo tudi življenje v Sloveniji lažje kljub krizi, pa ste tu obremenili ljudi. Obremeniti želite ljudi tudi z drugimi dajatvami iz naslova dajatev za onesnaževanje z emisijami CO2, za obnovljive vire in podobno. Torej, namesto da bi ljudem priskočili na pomoč preko gospodarske aktivnosti, greste z ukrepi, kako pobrati več davkov in kako stisniti še tiste, ki so že izcedili zadnje kaplje.
Mir v dvorani!
To je napačna logika in žal se Vlada ne spomni očitno nič drugega kot to, zavrača pa, žal, naše predloge, ki smo jih že neštetokrat ponovili v tem parlamentu.
Hvala. Obrazložitev glasu Miran Györek.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Mnogo tega so že povedali moji kolegi iz stranke, ampak ne morem, da ne bi tudi sam v svojem imenu nekaj povedal. Seveda takšnih ukrepov ne podpiram niti osebno, niti jih v Slovenski nacionalni stranki ne podpiramo. Gre za brezglave ukrepe, zagotovo ne bodo rešili takšne situacije, v kateri se naša država nahaja. Ukrepi so po moje nesistemski, so krivični, so socialno krivični in bodo delali še naprej večje razlike med prebivalstvom. Verjetno boste v kratkem, ko se bo zgodil narod, ugotovili, da ne delate dobro. Primer vam samo povem, da se zopet vrnem v moje Pomurje. Pri reševanju Pomurja ste izkusili, kaj delate, dejansko oživljate mrliča, ko ste imeli pacienta, ga niste zdravili in podobno, izgleda, lahko pričakujemo tudi v bodoče. In pa, spoštovani Social demokrati, ime imate zveneče in lepo, človek bi pričakoval, da boste v skladu svojim imenom tudi delovali. Prej bi rekel, da ste socialni demanterji kot pa demokrati in pa tudi da se ta zgodba socialdemokratske politike, izgleda ponavlja kot v naši soseščini. Če pogledamo samo Avstrijo, Nemčijo, kadar pridejo na oblast socialdemokrati ali socialisti ali če posplošim leva politična provinjenca, se zgodi gospodarski kolaps. Če vam povem v obraz, imam občutek, da enostavno z denarjem ne znate delati. V Avstriji je to tipičen primer, kar desnica dopoldne težko pridela, prigara, to levica popoldne lepo zapravi in tam se ta zgodba že desetletje ponavlja. Zgleda, da Slovenijo čaka podoben proces in siguren sem, da se bo tako končal, ker vsi ti vaši predlogi reševanja te krize in zgovarjanja v nedogled [[..]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Cenjeni gospod Györek, midva sva že imela enkrat zaplet okoli obrazlaganja glasu. Jaz bi vas rad res opozoril, vse skupaj, da se pri obrazložitvi glasu ne polemizira, ampak se poskuša predstaviti stališča, zakaj bo nekdo glasoval tako, kot misli glasovati. Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Majda Potrata, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predlog zakona o interventnih ukrepih zaradi gospodarske krize bom podprla. Ime tega zakona pove vse. Je interventni zakon, torej ni zakon sistemske narave, je posledica gospodarske krize in tisto, kar se mi kot temeljno vprašanje zastavlja, je, ali je mogoče sprejeti tak interventni zakon, s katerim bi bili zadovoljni vsi. Ampak, ko govorimo o tem, da moramo porazdeliti breme krize, se mi zdi, da je v teh interventnih ukrepih vendarle mogoče vidite nasledke tistega, kar se je dogajalo v letih nazaj, pa bi bilo mogoče v letih nazaj zadeve drugače urejati. Znova bi spomnila na to, da so razlike nastale največ zaradi neustreznega Zakona o usklajevanju transferov posameznikom in gospodinjstvom v prejšnjem mandatu, da v prejšnjem mandatu ni bilo storjenega nič za to, da bi odpravili posledice znižanja praga revščine pri tistih ljudeh, ki so v času dobrega gospodarskega stanja države bili v slabem položaju in je revščina kazala hude podobe. Se spomnim, kakšne odgovore sem dobivala s strani tedanje vladajoče garniture, in bi se bilo mogoče tudi vprašati, kaj bi bilo, če ne bi z investicijami, ki so tudi na kreditiranju temeljile, dosegali sicer na videz nekaterih ugodnih gospodarskih rezultatov, ampak cela gospodarska kriza v Evropi in v svetu je združena ravno z velikim zadolževanjem in prekomernim investiranjem. To je bilo, marsikaj, povezano z obljubami na kredit, ta opcija jih mora pa reševati.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo. Obrazložitev glasu, Marjan Bezjak.
Lepo pozdravljeni. Predsednik. Poslanke in poslanci in vsi prisotni. Tega zakona nikakor ne morem sprejeti in potrditi ravno iz tega vidika, kajti s tem zakonom boste šibke ljudi naredili še bolj šibke. Zavedati se morate, ti šibki ljudi so si tudi zgradili domove, vzeli na kredi stanovanja ali zgradili hišo. Vam je cilj, da postane banka lastniki teh hiš, teh stanovanj? Morda, potem še jim nastavite v stanovanja vrvice, da bodo lahko to počeli, kar počne vojska na Kosovem, naša vojska. Če želite takšen odziv slovenskega prebivalstva, potem je slabo. Jaz bi želel, da vsi skupaj razmislimo, da v Sloveniji v tej krizi tudi ti šibki ljudje lahko preživijo, ne pa, da jih dejansko potopimo na dno morja, zato tega zakona nikakor ne morem potrditi, dati v sprejem, še manj pa, verjemite, ti državljani in državljanke, ki bodo utrpeli to škodo. Hvala.
Obrazložitev glasu, Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Tega zakona ne bom podprl. Rad bi pa povedal, da je Vlada v prejšnjem mandatu za 7% točk znižala javni dolg, torej kredite, da je Vlada v prejšnjem mandatu izredno znižala javnofinančni primanjkljaj oziroma dosegla celo presežek, da je zvišala socialne ukrepe, izboljšala, poveča socialne transferje in dodatke, da je za 1,2 milijardi evrov znižala obremenitve gospodinjstev in gospodarstva. In to je bila torej tista vlada, za katero pravite, da je bila slaba. Ta vlada, ki naj bi bila dobra, pa zvišuje, je za 13, 14, 18% zvišala javni dolg, že samo v tem letu. Povečala javnofinančni primanjkljaj na 5%, pa še ni konec, zato ker bo treba verjetno še kaj sprejemati in dopolnjevati zadeve. Sprejela je številne ukrepe za privilegirane skupine. Ni bil noben problem izglasovati dodatek ovdovelim osebam oficirjev Jugoslovanske narodne armije, ni bil problem. Izreden problem je bilo omogočiti socialne dodatke za kmetijske zavarovance. Zdaj smo v situaciji, ko bomo spet posegli po pravicah upokojencev, po otrocih, se pravi, po tistih, ki so upravičeni do socialnih transferjev. Na drugi strani pa smo se soočili s tem, da so, bi rekel, praktično stečajni upravitelji dobivali neomejene honorarje, da so se povečevale plače kabinetnim uradnikom, da so se povečevale plače sodnikom, da sprejemamo ukrepe za izbrisane, ki bodo ustvarjali podlago za dodatno črpanje proračuna in uveljavili dodatne zahteve itn. Skratka, problem smo nekateri, ki smo bili v prejšnjem mandatu dobri, slabi so tistih, ki so odlični. Hvala lepa. Proti bom.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Dušan Kumer. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom podprl ta predlog iz enega preprostega razloga. Sedaj, ko poslušam te obrazložitve, kar je preveč, je pa res že preveč. Saj res, in sedaj bom trditev postavil, saj res ni veliko ali nič naredila prejšnja vlada v štiriletnem mandatnem obdobju z več kot 6% rastjo. Je pa res, da je pa nekaj naredila. Zapustila je "puf" in anuitete tega dolga so zapadle leta 2009 v začetek odplačevanja tega dolga. In sedaj smo v situaciji, ko poleg tega vašega dolga in gospodarske situacije in krize, v kateri smo, seveda moramo uravnavati tudi te transferje in to je vse zgodba v tej vaši filozofiji, ko govorite, kaj vse ste dobrega storili v preteklosti. Tisti, ki pa govorite, sedeli ste v tej sredini, se spomnite s katerimi sem polemiziral o socialnih transferjih in socialnih zadevah. Kolega Grill se bo spomnil na najnižjo plačo, na zajamčeno plačo, kaj ste takrat govorili in kaj ste takrat sprejemali na iniciativo opozicije. Tako, da lepo prosim - kar je preveč je preveč!
Hvala lepa. Samo trenutek. Prosim poslanke in poslance da pri obrazložitvi glasu ne polemizirajo z drugimi poslankami in poslanci ali poslanskimi skupinami. Ker ni bilo prakse prekinjanja v obrazložitvi, nobenega nisem prekinil, ampak sem ga post festum opozoril in za naprej vas prosim, da se tega držite, sicer bom moral - zelo nepriljubljeno - komu poseči v besedo. Prosim, da se držite teh načel, do katerih smo nekako le s težavo prišli v dosedanjem delu. Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Renata Brunskole. Prosim.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni. Glas obrazlagam predvsem zato, ker sama osebno ocenjujem, da nekatere od današnjih razprav res ne vodijo nikamor. Ne vodijo nikamor, ne zato, da bi hotela kolege iz opozicije, iz SDS-a kakorkoli [[...]], ampak tudi nekatere čisto ostale ljudi tukaj, kolege poslance, ki debatirajo o nekih okoliščinah, tudi območjih, ki imajo težave, kot ima težave Pomurje jih ima tudi Bela krajina, ima mogoče Koroška in ostali. In nekateri zdaj razpravljajo tako demagoško drugače, o nekih demonterjih - meni to deluje izredno žaljivo do volivk in volivcev, ki so nekomu ali nam, zaupali svoj glas, da smo postali poslanke in poslanci Državnega zbora. Danes pa poslušamo o tem, jaz osebno se ne čutim tukaj kot poslanka noben demonter, ampak se počutim kot predstavnica državljank in državljanov Republike Slovenije v Državnem zboru. Sam Predlog Zakona o interventnih ukrepih oziroma protikriznih ukrepih bom zagotovo podprla, saj menim, da nobena pot ni tako slaba, da ne bi mogla biti boljša. In prepričana sem, če bomo s skupnim sodelovanjem tukaj tudi podprli določene ukrepe, ki so v danih razmerah nujno potrebni, bomo tudi Slovenijo pripeljali naprej v čase, o katerih smo včasih že govorili, pa mogoče jih nismo v celoti, čisto v celoti žal ne, izkoristili.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Silva Črnugelj. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Tudi jaz bom ta interventni zakon zaradi gospodarske krize z veseljem podprla, in sicer ne zato, ker bi pričakovala, da je ta zakon idealen ali pa, da bodo učinki, ki jih bo ta zakon imel, idealni, ampak zaradi tega, ker menim, da so v tem trenutku pravi in na pravi način tudi izbrani. Idealnih zakonov ni, zlasti v tem trenutku in v tem času ne bodo nikoli. Vemo, da bomo morali v tem obdobju dejansko krpati vse tistega zadeve, ki smo jih v preteklosti, v minulih letih slabo naredili. Če bomo zmogli toliko moči samokritike, bomo tudi videli, kje in na kakšen način. Letošnji zakon je pač tak in v takem obsegu, da bo pač učinkoval na način, ki sicer ne bo imel ne vem kakšnih učinkov, ampak vendarle bo pomagal tistim, ki so pomoči potrebni in zaradi tega bom z veseljem ta zakon podprla. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu. Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu, Robert Hrovat.
Hvala lepa. Tega predloga seveda ne bom podprl. Gre za tako imenovani interventni zakon, ki pa gre na škodo tistih najrevnejših. Sam nikoli ne bi podprl tega zakona, nikoli ga tudi predlagal ne bi v takšni obliki. Zakaj ne? Če se spomnimo pred volitvami, kakšno je bilo predvolilno geslo tistih, ki ste sedaj na oblasti, Slovenijo je mogoče voditi bolje. To ste govorili takrat, ko ste vedeli za tiste dolgove, o katerih je bilo prej govora. Vedeli ste za to in zavestno ste volivkam in volivcem lagali, da je Slovenijo možno voditi bolje, sedaj ste dokazali, kako se jo da voditi bolje. Sedaj smo pa res "zapufani", sedaj pa gremo proti 10% primanjkljaja in to je žalostno. Torej, spomnite se tistih obljub izpred volitev, ko ste govorili, kako se bosta cedila med in mleko, sedaj smo pa priče realni sliki, to pa je, da se lomijo kopija na tistih najšibkejših. Mene je pravzaprav sram, pa nimam nič s tem zakonom, seveda bom glasoval proti, kako se šele počutite vi.
Ta obrazložitev ni bila korektna in vas opozarjam, gospod Hrovat, da se v prihodnje držite poslovnika. Obrazložitev glasu, France Cukjati.
Hvala za besedo. Zagotovo smo pri pomembnem zakonu, kot je celotno glasovanje o proračunu pomembno. Vsi moramo priznati, tako pozicija kot opozicija, da smo v težkih časih in da je resnično treba zategovati pas. Strinjam se z vsemi temi parolami ali obrazložitvami, da ni enostavno dobro voditi države skozi ta leta, ne samo letos, tudi naslednje leto. Pa vendar so nekateri - in tu se pridružujem gospodu Žerjavu -, ki nikakor niso zategnili pasu, ampak so ga razširili. Mnogo lažje bi potrdil ta zakon in bi rekel, tudi upokojenci, tisti, ki živijo "na sociali", tudi vsi drugi, nekoliko manj bo denarja. Pa vendar v primerjavi z letom 2008 Vlada v naslednjem letu predvideva za 24% več sredstev. Država bo potrošila, porabila 24% več sredstev kot leta 2008 [[sprejeli smo zaključni račun]] , in sicer, leta 2008 so bili odhodki 8,5 milijarde, sedaj jih bo 10,5 milijarde. Nekdo v tej državi razsipa. In zaradi tega je težko prepričati upokojence in vse druge, zategnite pas! Vlada ga je za 2 milijardi sprostila. In to ni dobro. To je tisto, kar nekako manjka v tej državi. Proračun bi mnogo lažje sprejemali, tudi v restriktivni obliki, če bi začutili solidarnost na vseh področjih. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 31. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 22. točko dnevnega reda - obravnava Dopolnjenega predloga proračuna za leto 2010. Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 25. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je splošni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. V zvezi z amandmaji poslanskih skupin SDS, SLS in SNS vas želim opozoriti, da se nanaša le na zmanjšanje sredstev pri posameznih podprogramih v okviru različnih uporabnikov in ne vsebuje predloga za povečanje sredstev pri določenih programih. O tem amandmaju se glasuje v okviru prvega navedenega uporabnika, to je predsednika Republike Slovenije, torej k proračunskemu uporabniku 1111 predsednik Republike Slovenije in drugi uporabniki. Prehajamo na odločanje o amandmaju uporabnika 1111 Predsednik republike in drugi uporabniki. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besed ima mag. Andrej Vizjak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa. Spoštovani. Opozicijske poslanske skupine oziroma opozicijski poslanci smo vložili že na prvi predlog proračuna tako za leto 2010 kot za leto 2011 ta zelo težak, močan, finančno zajeten amandma. S tem smo želeli Vladi sporočiti, da do dopolnjenega predloga proračuna prouči sporočilo, ki veje iz tega amandmaja. Sporočilo pa je, omejite zaboga odhodke iz tega proračuna in zmanjšajte primanjkljaj državnega proračuna na mejo, na raven 3% BDP. To je na raven, ki je še tista najvišja dopustna raven po paktu stabilnosti in rasti. Amandma sledi preprosti logiki, da se lahko pokrijemo s takšno odejo, ki je toliko velika, kolikor je pač velika in nič večja. Da ne trošimo preko meja, da omejimo zlasti tam, kjer se da omejiti, torej na tekoči porabi in na neproduktivnih investicijah. Kaj smo želeli sporočiti s tem amandmajem? Da naj Vlada izkoristi krizo za priložnost, da se malo pogleda v ogledalo, da vidi, katere procedure znotraj celotne birokracije so odvečno breme za ljudi in gospodarstvo, da debirokratizira državo, tako v smislu procedur kot določenih uradnikov. Da zmanjša število zavodov, agencij, skladov in številnih nepotrebnih institucij, ki vedrijo in oblačijo Slovenkam in Slovencem ter seveda podjetnikom. Želeli smo, da Vlada v času krize racionalizira, reorganizira tudi sama sebe, ne pa, da posega samo po drugih in jim reže zasluženo. Če bi Vlada spoštovala ta amandma, če bi ga vsaj delno vkomponirala v dopolnjen predlog proračuna, potem bi imeli tudi veliko več argumentov v koaliciji, da omejujete rast pokojnin, socialnih transferjev in ostalih pravic, ki so bile v preteklosti uzakonjene. Torej, v Slovenski demokratski stranki bomo seveda ta amandma podprli in upamo, da bo doživel tudi večinsko podporo.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 42. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma k proračunskemu uporabniku 1537, Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu, podprogram Podpora Slovencem v zamejstvu in tujini, ki je amandma Poslanske skupine SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, gospod Aleksander Zorn.
Hvala lepa. Predlagamo, da se vzame milijon evrov administraciji okrožnih sodišč in se jih da podpori Slovencev v zamejstvu in tujini. Tu gre za številne organizacije, ki zaradi ukrepa Berlusconijeve vlade doživljajo prvi polom. Pa tudi drugod po svetu ni dosti bolje. Naj naštejem nekaj osnovnih, ne vseh, organizacij, ki bi prejele ta denar. Zneski so razmeroma majhni, vendar za njih ogromni in bistveni za preživetje. Gre Stalno slovensko gledališče v Trstu, Primorski dnevnik, Društvo Anton Gregorčič Gorica, Sklad MITJA Čuk Občine, Narodni svet v Celovcu, Zvezo slovenskih organizacij v Celovcu, Skupnost koroških Slovencev in Slovenk, Zvezo koroških partizanov, Klub slovenskih študentov na Koroškem, Razvojno agencijo Slovenska krajina na Madžarskem, slovensko šolo Antona Martina Slomška v Argentini, slovensko medijsko hišo Glas Slovenije v Avstraliji, za Slovence v Braziliji, za Baragov dom v Kanadi, Slovenski kulturni center Korotan v Avstriji, za društva v Nemčiji, na Švedskem, v Bosni in Hercegovini in za društvo Slovenska izseljenska matica ter Svetovni slovenski kongres. Mislim, da bi tem slovenskim organizacijam res lahko dodelili nekaj denarja, kajti tako jih bomo tudi ohranili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 41. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 1611 Ministrstvo za finance - podprogram Obveznosti države do SPIS. Glasujemo o prvem amandmaju Poslanske skupine SLS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslanec. Za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju Poslanske skupine SDS v okviru podprograma obveznosti države do SPIS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslanec. Za je glasovalo 31, proti 43. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k proračunskem uporabniku 2311 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano v okviru podprograma Urejanje kmetijstva, gozdarstva in ribištva. Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SLS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslanec. Za je glasovalo 34, proti 43. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru podprograma Delovanja služb in javnih zavodov glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SLS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslanec. Za je glasovalo 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2415 Direkcija Republike Slovenije za ceste v okviru podprograma Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo o prvem amandmaju Poslanske skupine SLS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslanec. Za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o drugem amandmaju poslanske skupine SDS. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? V imenu Poslanske skupine SDS, mag. Branko Grims. Prosim.
Spoštovani! Gre za cesto Hotemaže - Britof, za tri kilometre ceste, ki se z dveh strani konča v njivi. To je najstarejši nedokončan regionalni projekt cest v Sloveniji in se vleče od leta 1981. Na obeh teh koncih, o katerih sem govoril, je že prišlo do hudih nesreč. Še posebej tragična pa je tista trikilometrska trasa ceste, ki sedaj poteka po stari cesti skozi vasi na tem območju in seveda ni prilagojena modernemu prometu in obsegu, s katerim se danes sooča. To je cesta, ki drži neslaven rekord po številu tragedij otrok in s tem tudi družin na kilometer ceste. Ta projekt je v minulem mandatu s pomočjo občin na tem območju, predvsem občine Šenčur in s pomočjo mestne občine Kranj, dobil vse potrebne akte, pridobil vsa potrebna soglasja in je že v fazi izvajanja. Tam že potekajo odkupi nepremičnin, vključno z obema hišama, ki se nahajata na trasi te ceste. Gre torej, tam ni nobenega mostu, nobenega predora, gre samo za vprašanje politične volje, da se nameni sredstva, ki so bila že zagotovljena v proračunih v minulem obdobju, in ki ste jih tudi vi v preteklem obdobju v letošnjem letu dvakrat potrdili ob sprejemanju obeh rebalansov proračunov za leto 2009. To cesto je namreč mogoče z ustreznim denarjem dokončati v samo dveh letih. Gre za vprašanje hitrejšega razvoja, torej gre za razvojni interes celotne Slovenije, gre za vprašanje razvoja turizma in tranzita na tem območju pa tudi siceršnje pomoči podjetništvu na tem delu gorenjske, in gre tudi za strateško povezavo, saj gre za del ceste, ki vodi do sosednje države Avstrije. Predvsem pa gre za vprašanje odnosa do vrednote, za katero sem trdno prepričan, da bi morala biti pri odločanju o teh stvareh na prvem mestu - za vprašanje varnosti, zlasti za vprašanje varnosti naših otrok. Zato prosim vse vas, zlasti pa seveda gorenjske poslance, da ste dosledni v svojem ravnanju in tako kot ste že dvakrat to cesto potrdili tudi v rebalansih proračuna, da vrnete denar, samo za to gre, ki je namenjen za hitrejši odkup in nato dokončanje te izgradnje v razumnem roku. Naši otroci si to zagotovo zaslužijo.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za 35, proti 39. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o tretjem amandmaju Poslanske skupine SDS. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, mag. Branko Grims.
V tem primeru je znesek še bistveno nižji. Tudi v tem primeru gre za projekt, ki je že v fazi izvajanja. Tudi tam so bili s pomočjo občine že sprejeti vsi odkupi. Gre za krožišče na cesti, ki povezuje avtocesto in pa letališče Brnik in poteka v danem primeru skozi občino Šenčur. Tam je krožišče, ki je nujno potrebno zaradi izgradnje industrijske cone, ki se tam izjemno hitro razvija. V tem hipu je tam zaposlenih na stotine ljudi, kmalu jih bo okoli 2000. Vsi tudi dobro poznate ta primer, tam je namreč cesta po sredini zagrajena kar z nekimi plastičnimi ovirami in na tem odseku je že prišlo do več nesreč. Ker je tudi tam že vse po formalni plati pripravljeno potekajo že odkupi, tudi s pomočjo občinskih sredstev. Gre torej zgolj za vprašanje politične odločitve, da se vrnejo sredstva, ki so bila prav tako že, kot v prejšnjem primeru predvidena v proračunih za minulo obdobje, tudi obeh rebalansih proračunov, za katere ste sami glasovali in da se torej omogoči, da se ta del ceste varno uredi, saj gre za strateško vprašanje hitrejšega gospodarskega razvoja, na katerega tudi prisega koalicija in po drugi strani gre za vprašanje varnosti tamkaj živečih in tamkaj zaposlenih. Projekt pa je tako kot prejšnji tudi v slovenskem interesu, se je razvojni center letališča Brnik opredeljen kot strateški razvojni projekt za celotno Slovenijo in je seveda ureditev infrastrukture za ta razvojni projekt prav tako v strateškem razvojnem pomenu za celotno državo. Zato pričakujem vašo podporo.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 41. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o četrtem amandmaju, predlagatelj Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani. V teh dneh smo veliko slišali, kako je ta proračun razvojno naravnan. In, če je to tako, res pa je, da se pristopi lahko različni, potem prav gotovo lahko rečemo, da je cestna infrastruktura, objekti na tej cestni infrastrukturi, da so prav gotovo tisti, ki pripomorejo k razvoju. Brez dobre cestne infrastrukture ni razvoja. Gre za objekt krožišča v Zrečah. Vse je pripravljeno za začetek izgradnje tega objekta. Projekti so se pripravili pred dvema letoma, da bi se že v tem letu začela izgradnja. Vendar se je s predlogom novega proračuna za naslednje leto zadeva, ne da se je črtala, vendar se je izgradnja premaknila v naslednja obdobja. Vsi veste, da je cesta, ki gre iz Slovenskih Konjic proti Zrečam in naprej proti Rogli, da je to del turistične infrastrukture, da se s to cesto napaja turistično središče same Zreče, kjer so terme in tudi zimsko športno središče na Rogli, kjer se gradi športna infrastruktura z evropskimi sredstvi, in sicer tekaški poligon na Rogli, kjer bodo tekmovanja. Naj omeni, da je to krožišče prav gotovo v funkciji organizacije zimske univerzijade leta 2013, ko bodo na Rogli tekmovanja v smučarskih tekih. Glede na to, da s samimi projekti ni težav, da so pripravljeni, da tudi z zemljiščem ni nobenih težav, da zaenkrat, hvala bogu, ni nobene civilne iniciative, ki bi nasprotovala. Po drugi strani pa je res, da je ravno ob tem križišču, ki je sedaj trikrako, nastalo naselje. To naselje potrebuje tudi priključek. Ker je tu veliko mladih družin, je tudi veliko otrok. Ravno zaradi tega je treba urediti to križišče, ki bo sedaj krožišče, tako da bo varno tudi za otroke, da bodo lahko otroci varno odšli v šolo. Zaradi tega v Slovenski demokratski stranki vlagamo ta amandma, da bi se to krožišče uredilo tako, kot je bilo predvideno že pred dvema letoma in da se ne bi zamaknilo za naslednje obdobje, kajti to ravno predvideva ta novi predlog proračuna za naslednje leto. Zato prosimo za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 42. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o petem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupine Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Torej, tudi pri tem projektu pod zaporedno številko 5 gre za cestno infrastrukturo, in sicer za križišče na magistralni cesti Slovenske Konjice - Celje, odcep za Zreče. To je tisto križišče, ki je črna točka, predvsem takrat, ko se malo bolj zgosti promet, ne ob tistih slavnih konicah, ampak ko se malo bolj zgosti promet, ker ni možno ali je zelo oteženo zavijanje v levo, in to v vseh treh smereh, se pravi iz Zreč proti Celju in tudi iz Celja proti Zrečam. To križišče se sicer večkrat ureja, vendar promet vedno prehiteva situacijo in v razvoju Zreč in Zreškega Pohorja je to vedno bolj črna točka. In tu se zgodi vedno več prometnih nesreč, po drugi strani pa hvala bogu, da se Zreče tudi industrijsko dobro razvijajo tako, da so tudi velike potrebe po samem prevozu repromateriala in končnih izdelkov iz Zreč in to križišče je resnično cokla v razvoju. Težavno postane še posebej v zimski turistični sezoni, ko se veliko turistov, predvsem z Madžarske in Hrvaške, pripelje na to območje in resnično nastajajo veliki zastoji in prometne nesreče. Zato je izgradnja tega križišča nujna in ne samo, da je nujna zdaj, ampak bi bila potrebna že včeraj. Projekti so pripravljeni, vse je pripravljeno, edino ta predlog novega proračuna predvideva, da bi se izgradnja, ki je bila že predvidena za naslednje leto, premaknila še za kakšni dve leti, kar pa je glede na stanje zelo težko in težko razumljivo in menimo, da je tudi to križišče eno od tistih, ki bi pripomoglo k hitrejšemu razvoju, zato smo vložili ta amandma in prosimo za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 43. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o šestem amandmaju, ki ga je predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine SDS. Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo. Torej, gre še za en cestni infrastrukturni objekt na cesti Slovenske Konjice - Poljčane, in sicer v naselju Tepanje, kjer je tudi priključek na avtocesto in ravno zato tudi gre. To krožišče je dobrih 100 metrov stran od priključka na avtocesto in ob prometnih konicah nastajajo kolone proti Slovenskim Konjicam, kar je pa še bolj problematično, promet skoraj ni možen iz avtoceste, to se pravi izstop iz avtoceste skoraj ni mogoč, ker se nabere takšna kolona, ker zavijanje v levo nima posebnega pasu. Poleg tega se je na tem območju zgradila tudi kolesarska steza, ki je prišla prav do tega objekta, ki bo sedaj krožišče, in ta novi projekt ureja tudi kolesarsko stezo, varen prehod za kolesarje, tudi za pešce. Problem je še toliko večji, ker je zraven tega križišča tudi bencinska črpalka, zaviti na bencinsko črpalko ali pa iz nje je prava umetnost. Projekti so tudi tu pripravljeni, tudi razpis je že pripravljen, vendar, ker novi predlog proračuna za naslednje leto predvideva zamaknitev financiranja, je izgradnja tega objekta pod vprašajem. Verjetno ni treba posebej poudarjati, da je tudi ta objekt v službi turističnega gospodarstva in tudi predvidene univerzijade leta 2013, tako da je izgraditev tega krožišča po predvidevanjih, ki so bila po planu, ki je bil izdelan pred leti že, nujno in zato tudi tu prosim za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejeti. V okviru istega podprograma glasujemo o 7. amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, dr. Vinko Gorenak. Prosim.
Hvala lepa. Gre za 340 tisoč evrov za tako imenovano krožišče v Kozju. Jaz verjamem, da mnogi sploh ne veste, kje to je, in vas tudi razumem, iz temeljnega razloga, ker je kraj kar precej odmaknjen. Namreč kakorkoli gledate, načeloma prej pridete na Hrvaško kot pa v Celje oziroma v Ljubljano. Za relacijo do Celja boste potrebovali praktično eno uro, če greste po kakšni drugi strani pa še več. Vsekakor je zato za ta kraj zadeva taka, da teh 340 tisoč evrov pomeni veliko, pomeni pravzaprav to, da je v kraju to bilo že načrtovano oziroma, da smo to v proračunih že imeli predvideno, pa vendar je koalicija to iz meni neznanih razlogov umaknila. Namreč, načrti so pripravljeni, prostorski plani so po meni dostopnih informacijah narejeni, tako da ni nobenih razlogov, da se zadeva ne bi mogla pričeti izvajati v letu 2010. Vsled tega seveda lahko rečem to, da je v preteklem obdobju bilo v tem kraju narejenega kar nekaj iz vidika cest, sanacij plazov itd., pa vendarle, to je tisto, kar v tem trenutku ta kraj še potrebuje, zato seveda prosim za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za 30, proti 41. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo v okviru istega podprograma, prehajamo na odločanje o 8. amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine SDS, dr. Vinko Gorenak. Prosim.
Hvala lepa. Za optimizem pri tem amandmaju imam pa res veliko razlogov. Namreč, tukaj gre izključno za samo 150 tisoč evrov. Torej enkrat manj in še nekaj manj kot pri prejšnjem amandmaju. Gre za vprašanje rekonstrukcije umeščanja ceste med Celjem in Dobovcem. Gre za tisto cesto, po kateri se vozimo, vsaj tisti, ki se tam vozimo, približno eno uro, da pridemo da avtoceste, nato pa po avtocesti do Ljubljane 45 minut. Prav bi bilo, seveda gre tudi za en trak tako imenovane tretje razvojne osi, ki tako ali drugače tudi zaostaja. Jaz vas seveda tukaj prosim, še posebej za to podporo. Namreč ena od strank, ki jo je - gospod predsednik, poslušajte me - vaša stranka je najavila v lokalnem časopisu, da bo zagotovila nadaljevanje gradnje, zato z velikim veseljem čakam na rezultat in kontrolo na mojem računalniku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 42. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na deveti amandma v okviru istega podprograma, predlagatelj Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Rudolf Petan.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gre za povezavo na širšem pohorskem delu, vzhodnem delu. Gre za tisto konstrukcijo in modernizacija ceste Cezlak - Pesek. Veste, da na Pesku odcepi za Roglo, Lovrenc na Pohorju in prihodnja so povezava proti Kopam. Je ena osrednjih komunikacij za pripravo univerzijade na Pohorju. Po tej cesti se tudi pride v smeri proti Arehu, kjer vemo, da bodo osrednje prireditve na pohorskem delu. Ta del ceste je izredno težaven, zato je bil tudi nekoliko zanemarjen, ker je tudi najdražji. Dela se bodo izvajala nekaj let. Če bi nadaljevali v tem tempu, kot je bil predviden pred leti, potem bi do leta 2013, ko se bo univerzijada odvijala, bilo to komaj izvedeno. Zato menimo, da odložitev izvajanja teh del za leto ali dve, ne bi omogočilo izgradnje. Za ta del Pohorja je to magistralna cesta, je pa v vlogi turističnega gospodarstva in pa, kot sem že dejal, ima izredno pomembno mesto pri organizaciji univerziade leta 2013 v Mariboru, Rušah in Zrečah. Glede na to, da je glede zemljišč vse urejeno, glede projektov tudi, denar je pač bil predviden v tempu in ta proračun, če bo takšen kot je bil sprejet brez amandmaja, se bo izgradnja tega dela ceste odmaknila. Zato prosim za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 43. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma prehajamo na 10. amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na 11. amandma v okviru tega podprograma, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 45. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na 12. amandma v okviru istega podprograma, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, Jože Tanko.
Hvala lepa. Tu je dan predlog za amandma, s katerim bi se dokončal manjkajoči del odseka na cesti Novo mesto-Kočevje. Gre za obvoznico v kraju Stari Log, kjer se je pred 20 in več leti iz neznanih razlogov prekinilo z gradnjo in speljalo cesto skozi naselje. Glede na to, da je ta cesta ena najnevarnejših v Sloveniji - vsaj tako ste lahko včeraj zasledili v medijih -, je treba to cesto urediti in se izogniti vsem nadaljnjim potencialnim nevarnostim, ki so na tej cesti. Istočasno pa je treba tudi poskrbeti, da se cesta dokonča in da se omogoči, glede na to, da je to zelo pomembna tranzitna pot, da se tovorni promet v celoti spelje mimo tega naseljenega območja. Pričakujem, da bo temu amandmaju dana podpora, kajti največja pridobitev na področju varnosti so prav gotovo obvoznice naselij. To je bistveno pomembnejše kot izravnava, recimo, nekega nevarnega detajla. Gre za to, da se celoten promet, ki je vezan na tranzit, in tega na tej cesti ni malo, spelje mimo naselja na tem celotnem odseku. [[Nemir v dvorani.]]
Prosim, mir v dvorani!
Glede na to, da je v tej fazi predlagano, da se odobri 50 tisoč evrov za to, da se popravijo oziroma dopolnijo manjkajoči projekti, da se pripravi vse potrebno za nadaljevanje gradnje ceste, ki bi jo lahko potem v prihodnjem letu, se pravi v letu 2011, resno zastavili. Jaz upam, da najbrž ne bi smelo biti nobenih težav, da bi tak relativno nizek amandma, ki pa je nujno potreben za začetek del na tej cesti, potreben, da ne bi dobil podpore. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 43. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o trinajstem amandmaju, ki ga je predlagala Poslanska skupine SDS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 43. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o petnajstem amandmaju, ki ga je predložila Poslanska skupine SDS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 40. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma prehajamo k šestnajstem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupine SDS. Glasujemo. Pardon. Torej, o petnajstem [[...]]Ste želeli obrazložitev glasu? Petnajsti. Se opravičujem, petnajsti amandma. Ja, se opravičujem petnajsti amandma. Torej, želite obrazložitev glasu ali [[...]]Torej, ja, hvala. Glasujemo o petnajstem amandmaju. Prosim, glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 44. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na šestnajsti amandma v okviru istega podprograma, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu želite? Ne. Glasujemo. Ja, prosim, ja. Enkrat dvigujete roke za to, da poveste kako naj se glasuje, drugič pa za obrazložitev glasu. Torej, obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Enkrat sem dvignil roko zato, ker ste narobe napovedali. Ta amandma je eden izmed tistih amandmajev, ki rešujejo temeljne komunikacijske probleme. Ta je pravzaprav vključen amandma za 3.a razvojno os. Gre za obvoznico na območju Škofljice. Če spremljate dnevno obvestilo, je to eden tistih odsekov državnih cest, ki je najbolj obremenjen v tej državi. Po njej gre približno 20, 22 tisoč vozil dnevno in je pravzaprav problem v tem, da so veliki zastoji stalni. Predlagamo, da se poveča postavka za 700 tisoč evrov, da bi se nadaljevale aktivnosti s pripravo prostorske dokumentacijo, s sprejemom državnega lokacijskega načrta, da bi se izpeljalo ureditev zemljišč, kmetijskih zemljišč, recimo morebitne komasacije, na področju bi se potem zaradi zavarovane živalske vrste pridobilo tudi površine za premestite metuljčka, ki je na tem področju označen kot naravna dediščina oziroma je to področje uvrščeno zaradi tega v področje Nature 2000. Rad bi vas opozoril, da smo leta 2004, ko se je sprejemal nacionalni program izgradnje avtocest, da ste ta amandma sprejeli, da se je ta odsek uvrstil v nacionalni program izgradnje avtocest. Na ta program ste obesili čisto vse razvojne osi in dodatne projekte, o uporu županov v raznih slovenskih predelih. Vlada Republike Slovenije je samo mesec ali dva kasneje sprejela Naturo 2000, kjer je koalicija samo ta amandma izmed vseh teh amandmajev izločila s projektom Nature 2000. Zakaj se je to zgodilo, bi morda znal odgovor povedati kdo drug, vendar kljub temu ni nobenih razlogov, da se aktivnosti na tem projektu ne nadaljujejo, je eden. Pravzaprav je temeljni odsek, s katerim se odpira ribniško območje, se odpira področje Kočevja, Kočevskega in verjetno je to iz tega razloga tudi pravzaprav temeljni amandma poleg enega, ki še sledi, da se izboljšajo komunikacijske, razvojne in druge priložnosti tega območja. Če nam je res toliko do razvoja območij, če nam je res toliko do odpiranja območij, če nam je res toliko do zagotavljanja enakih možnosti in do skladnega regionalnega razvoja, potem koalicija ne bi smela imeti nobenega razloga, da proti temu amandmaju ne glasuje. Kot rečeno, pa bomo v naši poslanski skupini ta amandma podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika 2423 Direkcija za vodenje investicij JŽI. V podprogramu Investicijske dejavnosti na železniški infrastrukturi imamo en amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, SDS, Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Ta amandma pomeni vračanja sredstev, ki so potrebna za obnovo železniške proge od Grosuplja do Ortneka, do Skladišča naftnih derivatov Republike Slovenije. V prejšnjem mandatu, kot veste, smo sprejeli Zakon o poroštvih, kjer smo obnovo te železniške proge tudi uvrstili v ta zakon in rekonstrukcija te proge je tudi stekla. Sedaj predlagamo, da se ta sredstva, ki so bila izvzeta iz te investicije, vrnejo in se omogoči usposobitev te proge za tovorni promet, za varnost prometa, to se pravi, za vse signalno - varstvo naprave in pa tudi za to, da se omogoči tudi potniški promet na tej progi. Tudi to je pač projekt, ki se nadaljuje iz prejšnjega mandata, da ne poslušamo samo očitkov, da se v prejšnjem mandatu ni nič naredilo in da nismo storili nič za posamezna območja, posamezne projekte; smo storili, vendar žal je koalicija v tem mandatu oziroma tudi Vlada storila to, da je sredstva, ki so bila namenjena za take investicije, ki so vitalnega pomena za gospodarski razvoj, za enakomeren razvoj, tudi za razbremenitev pomembnih odsekov, izvzela. In kot kaže, če ne bo ta amandma podprt, bo ta projekt končan na pol poti. Menim, da je upravičeno pričakovanje, da se bo ta amandma podprl. Ne zadostuje samo, da imamo polna usta besed skladnega regionalnega razvoja, da govorimo, kaj vse bi bilo treba storiti, da bi se nekatera področja odprla, da bi se tudi zagotovili pogoji za gospodarski razvoj. Treba je takrat, ko so konkretni predlogi na mizi, tudi nekaj konkretnega storiti. Ocenjujem, glede na to, da je med nami tudi poslanec iz tega območja, ki je v koaliciji, da bi bil sposoben zagotoviti dovolj glasov, da bi take amandmaje, kot je odpiranje Škofljice, ali pa tega projekta železniške infrastrukture ali pa obvoznice Stari Log, ali pa v nadaljevanju tudi pristopa k projektu Rudniškega jezera, da bi pač dobili ustrezno soglasje. Mislim, da so taka pričakovanja normalna. Tu ne gre za to, kdo je kaj predlagal, gre za to, kaj je za neko območje potrebno, nujno, zato da se zadeve odvijajo. Upam, da podpora k temu amandmaju ne bo izostala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 44. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam,da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2511 Ministrstvo za okolje in prostor v okviru podprograma Izboljšanje stanja okolja. Glasujemo o prvem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Mag. Radovan Žerjav, obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tu želim opozoriti na projekt oskrbe s pitno vodo v Pomurju. Najbrž se bomo vsi spomnili, da smo nedolgo tega pri obravnavi zakona o Pomurju veliko govorili o tem projektu in da je za ta projekt v tem zakonu predvidenih 90 milijonov, skozi katere naj bi se ta projekt v naslednjih letih tudi realiziral. Žal je v proračunu za leti 2010 in 2011 vsega skupaj, kolikor sem uspel sešteti, namenjenih le borih milijon 800.000 evrov za ta projekt oskrbe s pitno vodo. Razlage so bile takšne in drugačne, da bo šlo za prerazporeditve, če se bo projekt nadaljeval dobro oziroma če bo dinamika priprave, dokumentacija in tako naprej šlo po planu. Ne znam si predstavljati, kako bomo 90 milijonov - razumel bi, če bi se pogovarjali o milijonu, dveh, treh, štirih, petih, da bi to reševali s prerazporeditvami. Ne znam pa si predstavljati, kako bomo 90 milijonov težak projekt tako ali drugače prerazporejali in iskali sredstva takrat, ko bo to treba za realizacijo tega projekta. Pričakujem, da v proračunu zagotovimo ta sredstva v kolikor smo bili tako glasni in vehementni pri zakonu o Pomurju, kjer smo ta projekt nesli in mu namenili tudi 90 milijonov, da se to avtomatično ustrezno reflektira tudi v proračunih za leto 2010 in 2011.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 40. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o 2. amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 41. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o 3. amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 42. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o 4. amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 42. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o 5. amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 41. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o 6. amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 42. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o 7. amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, Jože Tanko.
Hvala lepa. Rudniško jezero v Kočevju je največja sklenjena površina v tem južnem delu med Ljubljano in reko Kolpo. Očitno gre pri tem jezeru za veliko možnost izrabe potenciala, tako za turistične namene, posledično pa tudi za gospodarski razvoj Kočevja, tudi Ribnice in širše okolice. Sredstva bi se pač rezervirala za to oziroma določila za to, da bi se začelo na tem področju s sistematičnim pristopom, s projekti za ureditev okolice, tudi za ureditev infrastrukture. Menim pa, da je tak pristop povsem logičen in normalen, kajti občina Kočevje je med tistimi občinami v Republiki Sloveniji, ki imajo najvišjo brezposelnost. Izraba potenciala Rudniškega jezera v Kočevju bi lahko v veliki meri pripomogla k izboljšavi slabe socialne strukture, slabe gospodarske strukture in pa tudi k bistvenemu izboljšanju na področju zaposlovanja, tako v rekreativnih dejavnostih kot tudi v gospodarskem delu, v gostinstvu, turizmu in tako naprej. S tem, ko bi to postavko potrdili, bi v proračun Republike Slovenije umestili projekt, s katerim bi se načrtno lotili urejanja problemov tudi na Kočevskem. Menim, da je pravzaprav temeljno, da Republika Slovenija do takih okolij, ki imajo potenciale, pa niso izrabljeni, morda tudi še niso prišle te ideje do ustreznih naslovov v Republiki Sloveniji, da tak amandma podpremo, zadevo uvrstimo v proračun Republike Slovenije in potem v nadaljevanju v načrt razvojnih programov in s tem tudi omogočimo sistematičen pristop k izvajanju neke perspektive na področju, ki je - kot rečeno - hendikepirano, vsaj tako, kot je Pomurje. Ta potencial je zagotovo treba izkoristiti tudi na območjih, kjer na videz vse izgleda, kot da ni nobene perspektive, in kjer je edina prednost teh območij meja s Hrvaško. Prepričan sem, da se na teh območjih da veliko storiti, sploh, če se bo lahko začelo izvajati tudi aktivnosti na področju infrastrukture, na področju pristopa oziroma obvoza na Škofljici, izgraditve oziroma dograditev železniške proge, usposobitve tudi za civilni in potniški promet in s tem tudi za turistične vožnje z železnico. Skratka, potenciali tudi na tem področju obstajajo. Ni potrebno veliko, da se [[...]]
Prosim, mir v dvorani.
[[...]]izkoristijo in se pride nekih pozitivnih trendov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 42. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o osmem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine dr. Peter Verlič.
S predlaganim amandmajem Poslanska skupina Slovenska demokratska stranka predlaga povečanje sredstev za evropski projekt. Za evropski projekt, ki se financira iz evropskih sredstev, in sicer gre za projekt odvajanja in čiščenja odpadnih vod na območju povodja srednje in zgornje Ljubljanice z delovnim naslovom Čista Ljubljanica. Občine Borovnica, Brezovica, Cerknica, Logatec, Pivka, Postojna, Škofljica in Vrhnika so vložile veliko denarja in sredstev za to, da bi do leta 2015 bilo lahko ustrezno priključenih na kanalizacijsko omrežje z nadgrajenimi sodobnimi kanalizacijskimi sistemi in čistilnimi napravami, 51.000 prebivalcev, torej 14.000 prebivalcev več. Obrazložitev, ki jo je podala Vlada v svoji obrazložitvi, ko amandma zavrača, je preprosta, da ti projekti niso pripravljeni v zadostni meri. Vendar pa na vprašanje, ko ima ena izmed občin, konkretno logaška občina, pridobljeno gradbeno dovoljenje za gradnjo čistilne naprave v Logatcu, ki je tudi del tega projekta, to očitno za Vlado ni dovolj. Tudi sam državni sekretar je prej na Odboru za okolje in prostor, kjer smo obravnavali proračun, pa tudi kasneje v razpravi o amandmajih, ugotovil, da so potekali sestanki, da bodo na Vladi pretehtali, kaj in kako se glasi ta amandma, da bi se to ustrezno vključilo v proračun. Toliko na kratko glede tega, je dejal na Odboru za okolje in prostor vladni predstavnik. Predlagam, da amandma podpremo.
Hvala lepa. Gospod Anton Colarič, v svojem imenu? Želi še kdo v imenu poslanskih skupin obrazložiti glas? Ne želi. Gospod Anton Colarič, obrazložitev glasu v svojem imenu.
Hvala lepa. Predlaganega amandmaja ne bom podprl, bom kar takoj povedal. Predlagani amandma se nanaša, kot je bilo rečeno, na projekt Čista Ljubljanica. Ta projekt je zelo pomemben za okolico Ljubljane in za samo Ljubljano, vendar v taki obliki, kot je, verjetno ne more dobiti podpore. Gre za financiranje iz sredstev Evropske unije, hkrati pa je treba za tak projekt zagotoviti tudi ustrezen del lastne udeležbe. Predlagani amandma pa v letu 2011 znižuje integralna domača sredstva in povečuje slovensko udeležbo ter evropski del. Kot vem, tudi prerazporeditev med temi nameni, se pravi, med integralnim delom in evropskimi sredstvi, ni mogoča, zato tudi takega amandmaja v tem trenutku ni mogoče podpreti. Vlada pa ima možnost, da v načrtu razvojnih programov skladno, z veljavno zakonodajo, v letu 2010 in v skladu z dinamiko izvedbe tega projekta uvrsti ta projekt v programe. V naslednjih letih pa se bo videlo, kaj se s tem projektom dogaja. Dejstvo je, da je bilo res že veliko narejenega na tem področju, vendar pa vse zadeve še niso dokončane in je treba delati po etapah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Pardon! Obrazložitev glasu v svojem imenu, Anton Anderlič, prosim.
Spoštovani! Amandmaja ne bom podprl. Tako ta amandma kot tudi drugi pri tem uporabniku so tako rekoč namenjeni predvsem slabitvi drugega proračunskega uporabnika. In tega ne razumem drugače kot tako, da se želi nekatere stvari urediti, vendar pa še bolj na drugem delu oslabiti tiste uporabnike, kjer bo, vsaj predvidevam iz napovedi v zadnjem času, ko berem razne prispevke v sredstvih javnega obveščanja, še kako treba v organih pravosodja zagotoviti vse pogoje, da bodo lahko opravili svoje delo, ko se napovedujejo razpleti nekaterih dogodkov. Ob tem imam v mislih to, da imam občutek, da gre pravzaprav za slabitev enega uporabnika bolj kot za krepitev drugega, da bi lahko izvajal določene naloge, in pa to, kar je bilo rečeno v razpravi, da se bo točno za ta projekt porečje Ljubljanice lahko v vsem tistem delu, kjer so zagotovljeni papirji, kjer so zagotovljeni pogoji, zagotovila tudi izvedba investicije. Mislim pa, da se iz naslova, o katerem sem posebej govoril, da se ne jemlje pravosodju, ki bo v bližnji prihodnosti še kako rabilo denar, da bo razrešilo tiste primere, ki očitno, slovensko javnost čakajo in tudi zanimajo.
Hvala lepa. Če je še interes, prosim za prijavo. Prosim mir v dvorani! Obrazložitev glasu Zvonko Černač. Prosim.
No, ta amandma bom seveda podprl. Gre za enega od kohezijskih projektov, ki je pripravljen do takšne stopnje, da se lahko začne operativno uresničevati z veliko dinamiko na območju več občin, ne samo na območju logaške, tudi na območju postojnske, pivške občine. Tukaj imam dopise županov iz porečja Ljubljanice - vse od Ljubljane do Pivke, ki so zgroženi nad tem, kar je zdaj predvideno v proračunu za 2010 in 2011. Po vseh letih je bil ta projekte peljan do te mere, da naj bi se zdaj v letu 2010 začel intenzivneje uresničevati. Vsa dovoljenja, projekti, soglasja so tekli do tega, da so zdaj že v določenih primerih pridobljena gradbena dovoljenja. Ta projekt ni pomemben samo zaradi porečja Ljubljanice in čiste pitne vode, pomemben je tudi zaradi možnosti za prihodnjo oskrbo Obale in Krasa, kajti s čiščenjem območja, ki se steka v izvir Malnik pri Planini, se odpira širši potencial, ki je izredno strateškega pomena za prihodnji način vodooskrbe priobalnega območja. Mislim, da so ta sredstva, ki so bila v vseh letih predvidena in zagotovljena in kjer gre večinoma za evropska sredstva, tako majhna v primerjavi s potencialom, ki ga izvedba projekta pomeni, da je strateška napaka, če ta amandma ne bo sprejet. Gre pa tudi za enega izmed redkih kohezijskih projektov, kjer so postopki pripeljani do takšne faze, da ga je tudi v tehničnem smislu moč začeti uresničevati jutri. Ne držijo trditve, da je projekt še vseeno predviden v nekih dokumentih, imam tudi dopis s strani državnega sekretarja na Ministrstvu za okolje in prostor, kjer je izrecno napisano, da bo treba proučiti možnost kako, če ta amandma seveda ne bo sprejet, bo mogoče rešiti, kar se rešiti da. Vendar se bojim, da ne bo mogoče narediti ničesar, če ta amandma ne bo sprejet. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 41. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o devetem amandmaju v okviru istega podprograma, predlagateljica amandmaja je Poslanska skupina SDS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslanec. Za je glasovalo 30, proti 42. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o desetem amandmaju v okviru istega podprograma. Amandma je predložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, mag. Branko Grims.
Spoštovani. Projekt Gorki je projekt, ki ga je celotna Gorenjska pripravljala dolgo vrsto let in se dotika vprašanja okolja, zlasti kvalitete vode, ki je kot mnogi ocenjujejo, ključno strateško vprašanje nadaljnjega razvoja in kvalitete življenja ljudi v tretjem tisočletju. To zadeva vse gorenjske občine, saj zajema območje praktično od Kranjske Gore preko Jesenic, Radovljice, Kranja pa vse do Ljubljane, ker pa Sava teče na jug, pa seveda vse, kar bremeni okolje na Gorenjskem, potem bremeni okolje tudi v Ljubljani in po celotnem Posavju pa potem se čez mejo posredno vse tja do Črnega morja. Zato je zelo nenavadna zgodba, da je ta projekt, ki je bil sicer že predviden v prejšnjih proračunih, v prvem predlogu proračuna, ki je prišel v parlament, kratko in malo izginil, z vsemi svojimi postavkami. Šele potem, ko sem s pomočjo nekaterih gorenjskih medijev, zlati Gorenjskega glasa, za kar se jim iskreno zahvaljujem, lahko javnost opozoril na ta problem, se je vendar prebudilo znova spoznanje o pomembnosti tega projekta in se je projekt vrnil nazaj v proračun, vsaj v svojih osnovnih postavkah, kar žal veliko pove o načinu dela te koalicije in njenih ljudi. Vendar ključno je, da se ta projekt, ki, kot rečeno, ni vezan na eno občino, ni vezan na lokalne volitve, tako kot očitno odločitev v zvezi s tistimi, ki sem jih predstavil poprej, ampak je projekt vsegorenjskega in celo vseslovenskega pomena, izpelje do konca. Je pa to projekt, ki je vezan na evropska sredstva in amandma, ki ga predlagamo, zgolj rezervira na transparenten način predvidena sredstva, tista sredstva, ki jih mora dati država Slovenija iz svojega proračuna zato, da se sploh lahko potem pridobi ta evropska sredstva, seveda v bistveno večjem, do štirikrat večjem obsegu kot so tista sredstva, ki jih prispeva država. Gre za znesek, ki omogoča torej nesporno pridobitev teh dodatnih nepovratnih evropskih sredstev, kar je zagotovo v skupnem interesu celotne Slovenije. Opozarjam še, da je ta amandma povezan še z enim amandmajem, ki je pri proračunu leta 2011 in je vsaj tako pomemben, saj gre tam za ureditev vodovoda Krvavec in projekt Gorki, ki bo v celoti zaživel samo, če bo res urejen celovito, če bodo izvedene obnove vseh vodovodov, urejene vse čistilne naprave in torej urejeno okolje in s tem dvignjena kvaliteta življenja vseh, ki živijo v tej regiji in v celotnem povodju Save v Sloveniji in tudi preko meja.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za 34, proti 38. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2523 - Agencija Republike Slovenije za okolje, v okviru podprograma Načrtovanje, varstva na urejanje voda. Glasujemo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina SLS. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za 31, proti 41. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2711 - Ministrstvo za zdravje, v okviru podprograma Zdravstvo in demografsko ogroženih območjih. Glasujemo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine, gospod Ivan Grill.
Hvala. Slovensko zdravstvo prihaja v vedno večje težave, predvsem področje primarnega zdravstva. Kajti, nov način financiranja oziroma spremenjeni način, ki je bil v poletnih mesecih enostransko s strani Vlade spremenjen, to je tako imenovan aneks številka 1, prinaša v zdravstvene domove velike finančne težave, pa tudi med koncesionarje. Danes se že številni zdravstveni domovi soočajo s finančnimi težavami, do konec leta pa napoveduje večina teh zdravstvenih domov izgube, nekateri koncesionarji pa bodo morali vrniti koncesije, ker jim pač dodeljeni znesek ne omogoča več poslovanja. V naslednjem letu 2010 pa bo ta težava še veliko večja. Še posebej se ta težava odraža na območju, ki je demografsko ogroženo. Zato s tem minimalnim zneskom, ki ga v bistvu vračamo v obdobje leta 2009, ko ga je še pretekla vlada namenila ravno zagotavljanju zdravstvenega varstva na demografsko ogroženih območjih, želimo na ta način vsaj deloma omogočiti, da se lahko s pomočjo teh sredstev tudi olajša financiranje zagotavljanja varstva na takšnih območjih. Razlaga, ki jo Vlada daje, da se ravno to področje ureja na drug način, seveda še zdaleč ni dovolj teh sredstev, tudi če so neki drugi načini, to ne omogoča. Tako minimalna sredstva, 330 tisoč evrov, mislim, da je predvsem dokaz, da imamo posluh za to, da se na demografsko ogroženih območjih na ta način skuša omiliti težko finančno situacijo, v katero prihaja našo zdravstvo, predvsem za tiste, ki imajo težko dostopno zdravstveno varstvo. Upam, da bo toliko razuma, da bo ta amandma dobil podporo.
Hvala. Želi še kdo obrazložitev glas v imenu poslanskih skupin? Ne želi. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Tisel.
Lep pozdrav vsem prisotnim. Hvala za besedo, gospod predsednik. Sam bom podprl ta amandma, ki namenja nekaj denarja zdravstveni oskrbi prebivalstvu, ki je demografsko ogroženo oziroma na območjih, kjer gre za demografsko ogroženost prebivalstva. Prejšnji teden sem sam postavil pisno poslansko vprašanje ministru za zdravje glede podeljevanja koncesij zdravnikom na teh odročnih območjih, ki bi morda le nekoliko bolj pritegnilo zdravnike, da bi delali v teh krajih. Dobil sem odgovor, da to pomeni samo prerazporeditev zdravnikov iz enih ambulant v druge in da na ta način te odročne ambulante ne bodo oskrbljene. Zato pa ravno v tem amandmaju vidim tista sredstva, ki bi stimulirala zdravnike v javni službi, da bi delovali tudi v teh odročnih ambulantah. Kot primer navajam ambulanto, zdravstveno postajo na Planini pri Sevnici, ki je 17 kilometrov oddaljena od Šentjurja in ima preko 100 let ambulanto. Pred dvema letoma se je zdravnik upokojil in zdaj delata dva upokojenca. Na vidiku imamo zdravnico, ki ji je finančna stimulacija izziv, da bi delala v tej ambulanti. Če že ne bo koncesij, pa vidim v tem amandmaju tista sredstva, ki bi vendar omogočala zaposlitev zdravnikov na teh demografsko ogroženih območjih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 42. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 3211, Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, kjer v okviru podprograma visokošolsko izobraževanje odločamo o amandmaju, ki ga je predlagala Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine SDS, gospod Ivan Grill.
Hvala lepa. Ob tem amandmaju bo na preizkušnji celotna koalicija, predvsem pa širokoustenje, kako je ta proračun razvojno naravnan, koliko se vlaga v raziskave in razvoj ter da je prihodnost Slovenije v tem, da bomo veliko vlagali v znanost, razvoj in s tem v veliko dodano vrednost. Dolenjska, Novo mesto, kjer smo v prejšnjem mandatu ustanovili državno fakulteto in kjer so vpisna mesta v celoti zasedena, kjer gospodarstvo nujno potrebuje visokošolski, izobražen profil kadra, sedaj potrebuje tudi ustrezno infrastrukturo. In že takrat je bilo napovedano, da bo s tem, ko se ta fakulteta ustanavlja, treba v naslednjih letih zagotavljati ustrezno infrastrukturo. Ta amandma v višini 150 tisoč evrov, kar je drobiž v primerjavi s celotnim proračunom, bi omogočil, da vodstvo fakultete začne pripravljati dokumentacijo, ki bo lahko šele v naslednjih letih omogočala izgradnjo infrastrukture, ki je nujno potrebna za razvoj te fakultete, pa tudi tistih novih, ki jih ima ta del Slovenije namen ustanoviti. Ta regija dosega na prebivalca največji dobiček, in to preko 6.000 evrov na leto, kar pomeni, da je tu izredno razvito gospodarstvo. Vendar to gospodarstvo potrebuje visokošolsko izobražen kader, zato mu to moramo omogočiti. Zato bomo sedaj lahko videli, ali bo ta majhen denar izkaz dobre volje, da se tukaj lahko začne pripravljati dokumentacija, ki bo omogočala, da se ta visokošolski prostor začne tudi razvijati. Bomo videli, ali ste resnično tisto, kar ste v svojih razpravah ves čas poudarjali, sedaj tudi dejansko pripravljeni, da to skozi taka dejanja tudi dokažete. Bojim se, da ne, vendar mislim, da je vaša kredibilnost že tako omajana, da je sedaj priložnost, da vsaj deloma skušate dokazati, da mislite resno. Bojim se, da ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 40. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prihajamo k uporabniku 3311 - Ministrstvo za šolstvo in šport v okviru podprograma Vrtci. Najprej odločamo o prvem amandmaju, ki ga je predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 41. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o drugem amandmaju, ki ga je vložila Poslanka skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 42. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram - Osnovno šolstvo. V okviru tega podprograma glasujemo o prvem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 43. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o drugem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Pardon, se opravičujem. Mi smo o tem amandmaju že glasovali. Zdaj prehajamo na podprogram - pomoči v srednjem šolstvu. Samo trenutek! Tako je, kot sem rekel. Obrazložitev glasu. Glasujemo v okviru podprograma Osnovno šolstvo, o drugem amandmaju, predložila ga je Poslanska skupina SDS, gospod Lah ima obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Projekt izgradnje osnovne šole in vrtca v Mirni Peči je iz razpisa iz leta 1999. Šola je v takem stanju, da do sedaj ni uspela pridobiti uporabnega dovoljenja. Projekt je bil ves čas usklajevan z Ministrstvom za šolstvo in šport, je izdelan tudi v skladu s pravilnikom o učinkoviti rabi energije. Občina je do sedaj vložila v sam projekt za izdelavo projekta in dokumentacije in pridobitev potrebnih zemljišč preko milijona evrov. Do sedaj občina ni nič zadolžena, ker je ves čas računala na to investicijo in se nismo upali zadolžiti za druge projekte. Ministrstvo za šolstvo in šport pa sedaj za ta projekt namenja le toliko sredstev, da komaj presegajo davek na dodano vrednost celotnega projekta. Predlagani amandma ne spreminja proračunskih odhodkov na podprogramu, ampak samo prerazporeja iz sredstev, neporabljenih za razpis iz leta 2009, ki se prenašajo v 2010. Amandma pomeni samo uskladitev z veljavnim zakonom o financiranju občin. Občina, če ne pridobi teh sredstev, projekta ne more začeti oziroma finančne konstrukcije zapreti in ga mora ali opustiti ali pa tožiti državo za sredstva, ki jim gredo po Zakonu o financiranju občin. Zato prosim, da ta amandma podprete, ker mislim, da določene tožbe so bile že sprožene, ravno po tem zakonu o financiranju občin, in da je bolje, da tukaj ne naredimo nobene škode, če ta sredstva prerazporedimo in rešimo enega od mnogih projektov, potrebnih za izgradnjo vrtcev in osnovnih šol. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 43. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na podprogram - Pomoči v srednjem šolstvu. Glasujemo o amandmaju, ki ga je predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 44. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika 3511 - Ministrstvo za kulturo v okviru podprograma Investicije na področju kulture. Glasujemo o amandmaju, ki ga je predložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu Dopolnjenega predloga proračuna v celoti. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 27. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je posebni del Dopolnjenega predloga proračuna v celoti sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 27. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Prosim za malo pozornosti v dvorani, konec koncev glasujemo o proračunu. Končali smo odločanje o posameznih delih Dopolnjenega predloga proračuna. Sprašujem predstavnika Vlade ali je predlog državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov usklajen?
Predlog je usklajen in ne potrebuje uskladitvenih amandmajev.
Hvala lepa. Ker je predlog proračuna usklajen, prehajamo na odločanje o Predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2010 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 27. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je Predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2010 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 23. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna za leto 2011. Prehajamo na odločanje o splošnem delu Dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 29. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je splošni del Dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu Dopolnjenega predloga proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na Uporabnika 1537, Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu. V okviru podprograma odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k Uporabniku 1611, Ministrstvo za finance. V okviru podprograma Obveznosti države do ZPIZ odločamo o amandmaju Poslanske skupine SLS. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k Uporabniku 2311, Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. V okviru podprograma urejanje kmetijstva, gozdarstva in ribištva glasujemo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina SLS. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru podprograma Delovanje služb javnih zavodov glasujemo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupinaSlovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2415 Direkcija Republike Slovenije za ceste. V okviru podprograma Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest, glasujemo o prvem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 45. [[Za je 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o tretjem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o četrtem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS Rudolf Petan.
Hvala za besedo. Gospod predsednik, upam, da mi ne bose zamerili, če bom kar štiri amandmaje obrazložil v istem času. Samo toliko, da spomnim, glede na to, da sem že pri proračunu za leto 2010 obrazložil štiri amandmaje, in sicer pod zaporedno številko 4, 5, 6 in 8. Gre za objekte krožišče v Zrečah, o katerem sem že govoril, potem križišče na cesti Slovenske Konjice - Celje, reče se vam križišče v Lipi, odcep za Zreče in potem krožišče na cesti Slovenske Konjice - Poljčane v Tepanju v bližini odcepa za avtocesto. Pri amandmaju številka 8 pa gre za modernizacijo in rekonstrukcijo ceste Cezlak - Pesek. Ker sem detajlno obrazložil že pri letu 2010, vas ne bom mučil s tem, samo prosim za podporo pri zaporednih številkah 4, 5, 6 in 8. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 43. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o petem amandmaju, ki ga je predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 44. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o šestem amandmaju, ki ga je predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o sedmem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o osmem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 43. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o devetem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o desetem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Jože Tanko, prosim.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Rad bi seznanil kolege poslance, da ne gre več tako kot včasih, ko se je marsikaj zgradilo na udarniški način, kot na primer proga Šamac-Sarajevo ali Brčko-Banoviči. Sedaj je treba zadeve umestiti v proračun Republike Slovenije, če hočemo, da se projekti začnejo. Mi predlagamo, da se območje Kočevske na jugu uredi z obvoznico v Starem Logu. Predlagamo, da se območje Kočevske na severu odpre z obveznico na Škofljici, da zgradimo in usposobimo za tovorni in potniški promet železnico do Kočevja. In v tem proračunu za leto 2011 ponujamo idejo za rešitev tudi gospodarske situacije na tem območju - da se usposobi Rudniško jezero. Skratka, predlagam, če želite, da se karkoli na teh projektih naredi, da se na območju južne Slovenije, tako imenovane kaj stori, potem je treba določene amandmaje, ki so predlagani, sprejeti. Brez denarja in samo z dobro voljo ne gre več. Včasih je bilo to mogoče, ko smo imeli kakšne dobre brigadirje, udarnike, takrat se je to dalo, sedaj so pač razmere drugačne, čas je drug in je treba zagotoviti ustrezna finančna sredstva, da se naredijo projekti, da se zastavijo študije in da se tudi začne potem v nadaljevanju s konkretnimi aktivnostmi na teh področjih. Drugače, žal, ni mogoče. Ugotavljam pa, da izmed vseh amandmajev, ki so bili predlagani k proračunu za leto 2010 in 2011, in ni jih malo, spoštovani predsednik Državnega zbora in spoštovana Vlada, niti eden, pa če gre za še tako malo denarja, ni sposoben, ni primeren za to, da bi ga koalicija podprla in zastavila nov projekt na kateremkoli področju ali pa povišala sredstva. Skratka, človek dobi občutek, da imamo idealno vlado v težkih razmerah in idealno koalicijo, ki zna storiti vse. Jaz sicer upam, če teh amandmajev ne boste podprli pri naslednjih glasovanjih, da vam bo božja pomoč naklonjena in boste te projekte rešili na drug način, če se da, tudi udarniško. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Janko Veber, prosim, Poslanska skupina SD.
Hvala za besedo. No, nekako se zahvaljujem za pozornost, za to pri tem, da se na Kočevskem poskušajo pospeševati investicije. In z amandmaji, ki jih predlaga Poslanska skupina SDS, je to izkazano v zelo primerni obliki. Vendar želim opozoriti, da bi se bilo treba, preden se tak amandma napiše, uskladiti, dogovoriti, ali je to dejansko na tak način, kot je predvideno, tudi primerno. Namreč, jemati Okrajnemu sodišču v Kočevju sredstva za to, da bomo zgradili del ceste, je pač nekoliko nerodna zadeva. Namreč, eden od projektov, ki jih načrtujemo skupaj z Ministrstvom za pravosodje in za javno upravo ter Občino Kočevje, je tudi ureditev upravnega središča v Kočevju in bi bilo nesmotrno z enim projektom onemogočiti drugi projekt, saj bi bil učinek ničen ali pa bi si vsaj zakomplicirali življenje še bolj, kot je mogoče v tem trenutku zakomplicirano. Zato tega amandmaja seveda ni mogoče uskladiti, ker ni usklajen med programi in aktivnostmi, ki že potekajo, zato da se določeni problemi na tem območju rešujejo. Hvala.
Hvala lepa. Želite obrazložitev glasu v lastnem imenu? Gospod Tanko, prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Saj to ni nič nenavadnega, če bi želel tudi v svojem imenu kaj povedati. Rad pa bi dodal, da pri tem konkretnem amandmaju mi ne predvidevamo, da se jemlje sredstva pri Okrajnem sodišču v Kočevju, ampak v Ljubljani. Mislim, da je to oziroma Okrajno sodišče v Ljubljani. Mislim, da je to bistveno [[...]]
Prosim mir v dvorani in prosim, da ni polemike in ne more biti razprave. Prosim, da samo obrazložite svoj glas.
Obrazložitev glasu. Seveda. Mi pač predvidevamo, da se lahko nekatera materialna sredstva tudi v okviru znižanja porabe v javni upravi, v javnem sektorju znižajo in pač v tem primeru je mogoče na Okrožnem sodišču v Ljubljani znižati postavko, ki je relativno visoka za majhnih 100.000 evrov. Predvidevam, da je mogoča tudi tam racionalizacija in da je to prikrajšanje pri stroških Okrožnega sodišča v Ljubljani bistveno manjše, kot bi bili učinki, če bi to obvoznico dejansko na tem odseku zgradili. Predlagam in podpiram vedno rešitev, če se da, da iz materialnih stroškov za delovanje administracije, za neko koordinativno nalogo ali kar koli drugega, sredstva prelijemo v investicijski projekt. To je edino, kar prinaša. Vse ostalo je čista poraba. Zato tudi ta amandma in tudi ostale, ki smo jih vložili v naši poslanski skupini, te rešitve, podpiram. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o 11. amandmaju v okviru istega podprograma, predlagatelj Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o 12. amandmaju v okviru istega podprograma. Amandma je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o 13. amandmaju v okviru istega podprograma, amandma je predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o 14. amandmaju v okviru istega podprograma. Amandma je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prosim mir in zbranost in pozornost v dvorani! Prehajamo k uporabniku 2423 - Direkcija za vodenje investicij JŽI, v okviru podprograma Investicijske dejavnosti na železniški infrastrukturi. Glasujemo o amandmaju, ki ga je predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Pardon, prekinitev. Se opravičujem. Bil sem prehiter, gledal sem samo na stran predlagatelja amandmaja, tako da tukaj mislim, da je bilo prav, da sem prekinil. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. V lastnem imenu. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanskih skupin. [[Ne želi.]] Obrazložitev glasu v lastnem imenu? Janko Veber. Prosim.
Hvala. Tudi ta amandma govori o kočevski železniški progi. Naj povem, da se predvidevajo višja sredstva, višja kot so dejansko tukaj zapisana, 6 milijonov evrov, zato ker ima eno drugo fazo in vir ki je za to namenjen, so pravzaprav vzdrževalna dela v javno korist in investicije v železniški infrastrukturi, zato ta amandma ni potreben in ga ne bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Prosim, gospod Tanko, v lastnem imenu. Prosim.
Hvala lepa. Veste, v tem primeru, ko obravnavamo proračun, odločamo o kompletnem amandmaju in o situaciji, ki se bo dejansko zgodila, če bo amandma sprejet. Tisto, kar se pa predvideva z nekim zakonom, ki bo vložen kasneje, če sploh bo, tisto so pa zadeve, ki so pravljice za naprej. Rad bi vas opozoril, da smo tudi mi že vložili zakon za področje obnove železniških prog pred nekaj dnevi. Tudi ta odsek je zajet notri v nadaljevanju. Tisto se bo zgodilo šele po letu 2012, ko so možnosti za predlagatelja. Prej teh možnosti ni. Mi pa smo predlagali, da se določena sredstva uvrstijo v leti 2010, 2011 in da se potem, če bo zakon sprejet, od 2012 do 2025, ko bo ta zakon v veljavi, da se te zadeve tudi še nadgradijo. Žal, samo opraviti z nekimi amandmaji, da bo nekaj nekdo predlagal, ko bo predlagal, najbrž se ne da. Za tisto, kar se predlaga, je treba imeti tudi podlago v proračunskem aktu. In danes smo pred dejstvom, da o teh zadevah odločamo. To je akt, ki bo veljal v letu 2011. Imamo konkretne amandmaje. In tudi prav je, da se o teh konkretnih zadevah opredelimo. Tisto, kar pa je vizija, tisto pa bo takrat aktualno, ko bo ta vizija prišla na papir v predlog zakona, kar bo usklajeno z Vlado Republike Slovenije, če bo, ali pa bo mogoče na kakšen drug način prišlo v postopek. Ampak danes je situacija taka, da odločamo o tem, kar imamo na mizi.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 46. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika 2511, Ministrstvo za okolje in prostor, v okviru podprograma Izboljšanje stanja okolja. Glasujemo o prvem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma odločamo o drugem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma odločamo o tretjem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma odločamo o četrtem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o petem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? V lastnem imenu? Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanskih skupin? [[Ne želi.]] V lastnem imenu? Janko Veber. Prosim.
Hvala. Ta amandma govori o tem, da se začnejo aktivnosti na rudniškem jezeru v Kočevju in za to se namenja 100.000 evrov. Želim ponovno opozoriti, da se sredstva jemljejo na okrajnih sodiščih. V Kočevju je okrajno sodišče, ima tudi pisarno v Ribnici. Drugo, kar je, je pa seveda ta investicija že začeta in je zagotovljenih milijon in 300.000 evrov. Tako ponovno opozarjam, če že poskušamo nek skupen interes izraziti, je nujno potrebno, da se med seboj res uskladimo, dogovorimo. Ta amandma ni potreben, ker že imamo začetna sredstva v višini milijon 300.000 evrov. Bo pa dobrodošlo v nadaljevanju seveda se pogovarjati o naslednjih zneskih, ki bodo še kako potrebni za to jezero. Vendar želim izpostaviti, da ni smiselno, da jemljemo pri okrajnem sodišču, ki je izjemno pomembna ustanova za to okolje. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa. Če bi korektno prebrali obrazložitev amandmaja in prebrali, kje se sredstva jemljejo [[...]]
Brez polemik.
[[..]]potem bi ugotovili, da piše, da se jemljejo sredstva za delovanje Okrožnega sodišča v Ljubljani. Nima to nobene povezave s tistim, kar trdi kolega. Bi pa rad povedal to, da je pač treba v okviru proračuna Republike Slovenije zagotoviti temu projektu, ki je očitno pomembna razvojna priložnost v tem južnem delu Republike Slovenije, se pa nahaja na območju občine Kočevje, tudi legalen proračunski vir. Jaz mislim, da ni to najbolj primerno, da zadeve potekajo mimo in več ali manj samo preko kakšnih drugih zadev. Potrebno je, da se te zadeve umestijo v proračun in da se na osnovi tega tudi zadeve nadgrajujejo in urejajo. Predlagamo zato, da se v okviru tega projekta poleg urejanja okolice, zaradi tudi celovita druga zadeva. Bi bilo pa prav, da bi se ta postavka potrdila že v proračunu za leto 2010, ker zagotovo za lokalno območje, v katerem se to jezero nahaja in kateremu je ta amandma namenjen, zadeva ni škodljiva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o šestem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Branko Grims.
Še enkrat lep pozdrav. Že prej sem poudaril pomen projekta GORKI, to se pravi ureditve voda, porečja Save na Gorenjskem. In njegov bistven, sestavni del je bil ves čas vsega načrtovanja vseh let planiranja tega projekta tudi krvavški vodovod. Naj vas ime ne zavede, to ni vodovod, ki bi bil ključen samo za občino Cerklje. Iz tega dela gora se napaja praktično celoten severni del gravitacijskega območja mesta Ljubljane. In ta vodovod je bistven sestavni del omrežja vodovodov celotnega območja med Kranjem in Ljubljano, pa vse tja do avstrijske meje. Zaradi tega je seveda ureditev voda, ohranitev kvalitete voda na tem območju in ustrezna ureditev vodovoda bistvenega pomena za uresničitev celotnega projekta. Tudi ta del je vezan na mednarodna sredstva. Sprejem tega amandmaja pa je še toliko pomembnejši, saj takrat, ko je bil sicer zavrnjen tako moj amandma, ki je to celovito urejal, kot tudi amandma spoštovanega kolega Mencingerja, je bila potem dana s strani Vlade obrazložitev, da je smiselno to upoštevano v sedaj predlaganih proračunih. Toda te postavke tega vodovoda noter ne bosta našli. Postavlja se torej vprašanje, če niso bili v tem delu vendarle tudi koalicijski poslanci nekoliko zavedeni. Iz tega razloga, da se tudi ta postavka vrne v proračun, da se omogoči nadaljevanje priprav in v končni fazi tudi izvedba za pridobitev evropskih sredstev za ureditev problema, ki je pomemben za zdravje ljudi na celotnem severnem gravitacijskem območju mesta Ljubljane in celotnem južnem delu Gorenjske, vas da podprete ta amandma, da s tem to postavko vrnemo v proračun, kot je bilo v resnici sicer zagotovljeno in tudi obljubljeno. To urejati morebiti naknadno z rebalansi, je vprašljivo. Veste, da bodo takrat še težje razmere, da bo še več potreb. Zdaj je primeren trenutek in tudi pravočasno ukrepanje je bistveno za to, da se lahko te stvari sploh nadaljujejo. In spomnil bi, da je vse to vezano na tista evropska sredstva, ki so nepovratna in enkratna in ki jih ne bo mogoče koristiti neskončno dolgo, ampak so na razpolago samo še nekaj let. Če smo precizni, najkasneje do leta 2013, potem pa tega vira in te razvojne možnosti sploh ne bo več. Gre za zdravje ljudi.
Hvala lepa. Gospod Anton Urh, v imenu poslanske skupine ali v lastnem imenu? Želi še kdo v imenu poslanskih skupin? [[Ne želi.]] V lastnem imenu gospod Anton Urh.
Hvala lepa za besedo. To, kar je pravkar govoril kolega Grims seveda ne drži v popolnosti. Program, GORKI, [[...]]
Kolega Urh, ni polemik.
Tega amandmaja ne bom podprl. Pojasnil pa bom, da program GORKI je v proračunu in program GORKI je tudi v NRP-jih. Res pa je, da v tem ni krvavškega vodovoda, zagotovljeno pa je s strani Vlade, da bo ta krvavški vodovod, ko si bo pridobil dokumentacijo, prišel v NRP-je in proračun pri prvem rebalansu, če bo takrat imel dokumentacijo. Program GORKI za celo Gorenjsko, zgornjo Gorenjsko in Poljansko dolino, kranjskogorsko, v celoti je to 78 milijonov, je v proračunu in v NRP-jih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Načrtovanje varstvo in urejanje voda. V okviru tega podprograma imamo en amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2523 - Agencija Republike Slovenije za okolje, podprogram Načrtovanje varstvo in urejanje voda. Imamo amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2711 - Ministrstvo za zdravje. V okviru podprograma Zdravstvo na demografsko ogroženih območjih imamo amandma, ki ga je vložila poslanska skupina SDS. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 42. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 3311 - Ministrstvo za šolstvo in šport, podprogram Vrtci. Imamo amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 42. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Osnovno šolstvo. Odločamo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 42. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Pomoči v srednjem šolstvu, kjer odločamo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 3511, Ministrstvo za kulturo, kjer v okviru podprograma Investicije na področju kulture odločamo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 43. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna v celoti. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav tudi v imenu SDS! Tega proračuna v Poslanski skupini SDS zagotovo ne moremo podpreti. Na prihodkovni strani ta proračun odraža zgolj vse zamujene priložnosti te Vlade in te koalicije, da bi se ustrezno, preudarno in razumno soočila z gospodarsko krizo. Na nek način prihodkovna stran proračuna odraža tisto staro spoznanje, da je najbolj uničujoče, kadar se neznanje in nestrokovnost kombinirata z aroganco in napuhom. Kajti drugače ni mogoče razumeti dejstva, da na eni sami seji zavrne vladajoča koalicija 63 predlogov za krepitev slovenskega gospodarstva, celo tiste, ki ne bi stali en sam evro denarja davkoplačevalcev in bi zgolj olajšali položaj slovenskega podjetništva, zlasti malega in srednjega podjetništva, omogočili dobre temelje za nadaljnji razvoj. Na odhodkovni strani pa je očitna izjemna razlika med besedami, koalicijskim programom in dejanji s samo vsebino proračuna. Samo primer. V tem proračunu je zagotovljen denar za plače kar 25 najvišjih vladnih uslužbencev, ki jim je Vlada ob vsem govorjenju o varčevanju dvignila plače za kar pet plačnih razredov. Po drugi strani v tem proračunu niso zagotovljena niti sredstva za celovito uresničevanje zakonsko predvidenih obveznosti za mlade družine, za velike družine, otroke, invalide, upokojence. Kako velikanska je razlika med besedami in dejanji vladajoče koalicije? V bistvu je edini pozitiven prispevek tega proračuna, da prav zato, ker na tako v nebo vpijoč način odraža to razliko med besedami in dejanji sedanje oblasti, na nek način pomaga k oblikovanju in h krepitvi politične kulture v Sloveniji. To spoznanje, da voliti levičarje pomeni privijanje davčnega vijaka, postopno zamiranje gospodarstva in krnjenje kvalitete življenja, je zagotovo nekaj, kar mora Slovenija očitno prepoznavati tudi ob tem aktu. Popolnoma enako zgodbo bi se lahko naučili na primeru sosednje Avstrije in vseh drugih evropskih držav. Toda Slovenija se je na zadnjih volitvah odločila tako, kot se je, in ljudje imajo vedno prav. Vsaj za krepitev politične kulture bo to zagotovo dragoceno. Toda to zagotovo ni razlog [[....]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 28. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je posebni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 29. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih dopolnjenega dela proračuna. Sprašujem predstavnika Vlade, ali je predlog državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov usklajen.
Predlog proračuna za leto 2011 je usklajen in ne potrebuje uskladitvenega amandmaja.
Hvala lepa. Ker je predlog proračuna usklajen, prehajamo na odločanje o predlogu Proračuna Republike Slovenije za leto 2011 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za 44, proti 29. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2011 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 27. točko dnevnega reda - z obravnavo Predloga zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2010 in 2011 v okviru nujnega postopka. Proceduralno, gospod Tanko.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Pred nekaj minutami sem dobil na mizo magnetogram oziroma izpis postopka glasovanja pri proračunu za leto 2010. Ugotavljam, da o amandmaju številka 14, pri Direkciji Republike Slovenije za promet nismo niti razpravljali niti glasovali. Sedaj me zanima, kako boste v tem primeru ravnali. Jaz predlagam, da sejo prekinete, da vidimo, kaj se da na tem področju narediti. To je v magnetogramu. Ni bila odprta niti razprava, niti obrazložitev glasu, niti glasovanja ni bilo o amandmaju številka 14, pri Direkciji RS za promet za leto 2010. Predlagam, da prekinete sejo.
Prekinjam sejo za 15 minut, da bomo ugotovili. Kaj se je zgodilo.
Kolegice in kolegi poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Nadaljujemo sejo. Najprej pojasnilo k temu, kar je bilo rečeno. Najprej je treba reči, da smo glasovali o vseh amandmajih, tudi o 14., 15. in 16.; o 14. - 14:12:16., 15. - 14:13:05 in 16. - 14:17:00. Tisto, kar se je zgodilo, je pravzaprav kvečjemu, še preverjamo, ampak možno, da je lapsus, da je bilo pri 14. rečeno, da smo o 15. amandmaju. Vendar se vidi, da smo potem glasovali tudi o 15. in 16. amandmaju. Glasovanja so bila opravljena in ni potrebe niti po ponovnem glasovanju, niti po odpiranju teh stvari. Možno je, da je bil to moj lapsus, vendar to še preverjamo. O tem ni razprave, gospod Tanko. Dam vam proceduralno, če želite še kaj, vendar je volja tukaj poslancev nedvoumno ugotovljena in glasovanja ne bomo odpirali. Prosim.
Spoštovani predsednik! Vi pač boste interpretirali zadevo tako, kot jo pač boste. Glasovalno večino imate v vsakem primeru zagotovljeno. Koalicija deluje čvrsto in trdno. Vendar iz magnetograma nedvoumno jasno stoji, da je bilo glasovanje o 14. amandmaju izpuščeno. To je nedvoumno jasno. To stoji zapisniško. Kar je prav tako nedvoumno jasno, je pa to, da smo o 15. amandmaju glasovali dvakrat.
Ne.
Če jaz znam brati magnetogram, pa najbrž sem dovolj pismen in dovolj izkušen, da to znam prebrati, potem vas opozarjam še na ta drugi del, da smo o 15. amandmaju glasovali dvakrat. In sicer je bilo enkrat navzočih 71 in je glasovalo za 31 in proti 40. In to ste tudi razglasili. In drugič je bilo navzočih 74 in je glasovalo za 29, proti je bilo pa 44. Ampak o amandmaju številka 14 pa ga niste dali v možnosti za niti v razpravo, niti nismo opravili o tem obrazložitve glasu. To je nedvoumno. In se o njem tudi ni glasovalo. Volja večine, volja predsednika je pač tista, ki o tem odloča, ampak opozarjam na to, da ta zaključek, ki ste ga zdaj povedali za rešitev problema pri proračunu za leto 2010, ni korekten. Ker ne sledi materialnim zadevam, ki so zapisane v magnetogramu, ki sem ga dobil po glasovanju na mizo. Žal, hitreje ne gre, sprotnega branja ni, sprotnega magnetograma ni, se naredi z zamikom 10, 15-ih minut. Žal je bilo to vse izvedeno po glasovanju. Jaz upam, da se zavedate teže odločitve, ki jo boste sprejeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralno, gospod Bevk, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zelo natančno sem spremljal in glasoval pri teh amandmajih. In to je bil edini amandma, ki sem ga podprl, od vseh amandmajev. Lahko preverite, točno ob 14.12 in 16 sekund. Lahko preverite, to je bil 14. amandma pri Direkciji za ceste, in sicer v zvezi s 4. razvojno osjo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno ugotavljam, da so bila glasovanja o vseh amandmajih izvedena. Ugotavljam, da je verjetno, ker še nisem videl zapisa, prišlo do lapsusa pri napovedi enega od amandmajev. S tem tudi zaključujem to razpravo. Nadaljujemo z drugo obravnavo, torej z odločanjem o vloženih amandmajih pri Predlogu zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije, ki ga bomo opravili na osnovi pregleda vloženih amandmajev z dne 25.11.2009. Na glasovanje dajem 22. člen in amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Glasujemo. Samo trenutek. Glasovanje moramo ponoviti. Torej, glasovanje je bilo korektno. Navzočih je [[...]] [[Smeh v dvorani.]] Se opravičujem, iz tehničnih služb sem dobil obvestilo, da aparatura ni delovala pravilno, zato bomo glasovanje o amandmaju k 22. členu, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS, ponovili. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 40. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 33. členu. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 40. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SLS, SDS in SNS k 39. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Zvonko Černač.
Glede na to, da ni bil sprejet noben amandma, bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke proti temu zakonu. V okviru tega zakona ne gre samo za tehnični zakon, ampak gre za zakon, ki ima kar nekaj pomembnih vsebinskih vprašanj. Eno od tistih najpomembnejših in najtežjih je enormno povečanje zadolževanja države. Obseg zadolževanja se povečuje na 3,6 milijarde v letu 2010, na 2 milijardi 800 milijonov evrov v letu 2011, obseg poroštev v letu 2010 znaša 2 milijardi 450 milijonov evrov in 2 milijardi v letu 2011. Obseg zadolžitve javnega sektorja na ravni države znaša 2 milijardi v letu 2010 in milijardo 200 milijonov evrov v letu 2011. V primeru teh številk gre torej za številke, ki bodo Slovenijo iz ene najmanj zadolženih držav v Evropski uniji, kar smo bili še lani, pripeljale v relativno kratkem roku dveh let do ene izmed najbolj zadolženih držav v Evropski uniji. Če je bil javni dolg leta 2008 izredno nizek - 21,5% bruto domačega proizvoda in se je v vsem obdobju prejšnje vlade zniževal od 28 na teh 21,5%, se ta dolg že v letošnjem letu povečuje na 32,5% bruto domačega proizvoda in se bo v naslednjih dveh letih približal skoraj 50% bruto domačega proizvoda. Odplačilo obresti bo znašalo preko 600 milijonov evrov na letni ravni. To pomeni, da bo Slovenija prišla v položaj, ko ne bo več možnosti za investiranje novih projektov, ko bo treba samo odplačevati tisto, kar se bo zgodilo na podlagi tega zakona o izvrševanju proračuna v letih 2010 in 2011. To je slab črn scenarij, scenarij, ki govori o tem, da bo Slovenija v svojem razvoju bistveno bistveno zaostajala za drugimi državami. Vemo, da smo do leta 2008 rasli najmanj 3% točke hitreje, kot je znašalo povprečje Evropske unije, in vemo, da zdaj, po slabem letu dni, padamo še enkrat hitreje, kot znaša povprečje Evropske unije. Drugi razlog, zaradi katerega ni mogoče podpreti tega Zipra, pa je neenakopraven položaj občin. S tem zakonom se na silo urejajo sredstva, ki so odstopljena občinam, mimo tistega, kar želita obe združenji, na drugi strani pa bomo v Državnem zboru v kratkem odločali o tem, da se gospodu Jankoviču dodelijo iz tega istega naslova odstopljene dohodnine dodatna sredstva. Se pravi, za Ljubljano veljajo ena pravila igre oziroma za gospoda Jankoviča, za vseh 209 občin v državi pa druga pravila igre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev v imenu poslanske skupine. Želi še kakšna poslanska skupina obrazložiti glas? [[Ne želi.]] Obrazložitev glasu v lastnem imenu, Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala. Kljub temu, da sem ob obrazložitvi Zakona o izvrševanju proračuna povedal, da bo Slovenska nacionalna stranka stisnila kvorum pri odločanju, bom jaz osebno nasprotoval Zipru, konkretno zaradi nesprejetega amandmaja k 39. členu. Zakaj verjetno lahko to potrdijo tudi drugi kolegi, ki so kakorkoli vpleteni tudi v življenje lokalne skupnosti, zato, ker se nam je realni proračun iz leta 2009 na 2010 znižal za skoraj 20%. Razmišljam, da se v nasprotju z državo "zapufali" ne bomo. Imamo že tako 70% socialnih trasferov in zaradi ukrepov, ki ste jih danes potrdili, bo teh 70% postalo 80% socialnih transferov, pri 20% manjšem proračunu lahko mirno izračunate, koliko bo ostalo za investicije v lokalni skupnosti. Seveda bomo pritisnili na državo, ta nam ne bo dala nič in prihodnje leto se bomo srečevali s kolapsom in to velikim, v lokalnih skupnostih. In to samo zaradi tega, ker bi vsaka sprememba povprečnine in dolgova te vlade z obema reprezentativnima zastopnikoma lokalnih skupnosti lahko prinesel vsaj delno rešitev. To je zame osebno dokaz, da ni nobene volje in da ni nobenega razmisleka o tem, da ni samo tisti ozek krog državnega proračuna, ampak da je državni proračun še kaj več, da je državni proračun življenje lokalnih skupnosti, življenje regij, razvoj regij, in da ne nazadnje ta denar kroži iz države na nižjo raven in iz nižje ravni nazaj v državo. To je spirala navzdol. Bom glasoval proti.
Ker je še želja po obrazložitvah, prosim za prijavo. Obrazložitev glasu, Franc Bogovič.
Hvala. Tudi sam bom glasoval proti Zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za naslednji dve leti. Svoj glas utemeljujem s podobnimi argumenti kot predhodnika, glede na to, da niso bili sprejeti amandmaji, ki se nanašajo na dve kritični točki, po eni strani na zadolževanje in po drugi strani na poroštva. Predvsem pa nas v Slovenski ljudski stranki skrbi to, da smo v okviru državnega proračuna uspeli prepoznati, da so socialni transferji tista kategorija, ki je najbolj narasla v okviru proračuna Republike Slovenije, občine smo pa izvrševalke politik na mnogih področjih, na katere se ne da vplivati. Te politike so tako na področju otroškega varstva, kjer se po eni strani veselimo povečanega vpisa v vrtce, pa to ne pomeni gradnje novih vrtcev, po drugi strani pa se zaradi padanja plač prebivalstva tudi tisti del, ki ga občine doplačujejo za razliko v ceni, iz dneva v dan, iz meseca v mesec povečuje. Druga kritična zadeva je zdravstveno zavarovanje oseb brez prejemkov, ki je breme občine, pa tudi to, da se število brezposelnih povečuje. Prav tako subvencioniranje stanarin za prebivalce z nizkimi prihodki in konec koncev tudi plače, glede katerih smo danes že govorili. Žal nismo tisti, ki bi lahko določali višino plač, kajti plače so dogovorjene v kolektivnih pogodbah in vemo, da imajo večjo rast, kot je rast povprečnine. V Slovenski ljudski stranki smo želeli poiskati srednjo pot med tem, kar sta želeli združenji in kar predlaga Vlada. In ta srednja pot je bila 3,9% rast, za razliko od Vlade, ki je vztrajala na nekaj več kot 1% rasti. To je samo dokaz več, da se bo moč občin zmanjšala. Bojim se, da bo črpanje evropskih sredstev, kjer so bile občine doslej ena najboljših vej, na katerih smo lahko to črpanje opravljali, ogroženo zaradi tega, ker enostavno ne bo več denarja za lastno pariteto.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, gospod predsednik, predstavniki Vlade! Tisti, ki bodo izvrševanje proračuna danes podprli - sam ga seveda ne bom -, se bodo dvakrat zmotili. In sicer, prvič zato, ker proračuna za leto 2010 tako ali tako ne bo možno izvajati takšnega, kot je bil sprejet, ker bo po spomladanskem naraščanju brezposelnosti, kar se namreč dogaja in se bo še bolj drastično dogajalo v tej krizi, ki nastaja zaradi tega, ker jo ta Vlada še pospešuje, zato se ne bo mogel izvrševati in bo treba pripraviti rebalans. Kar pa se tiče proračuna za 2011, pa je tako ali tako na nerealnih temeljih. Glede na to,da danes ni bil sprejet eden pomembnih, bistvenih temeljev, ki bi zadolževanje zmanjšal za skoraj 800 milijonov evrov in s tem še nekako postavil proračun v neko znosno pozicijo glede zadolževanja, ne pa tako, kot je sedaj, ko ima od 11 do 13% več zadolževanja, kot pa ima davčnih prihodkov in glede na državni BDP zadolžuje preko 30%. Glede na to, da ni bil sprejet en amandma za majhen milijonček evrov za Slovence po svetu in tudi za varstveni dodatek za kmete, ki so celo življenje delali in imajo pokojnine pod pragom revščine, takšnega predloga zakona o izvrševanju proračuna je nemogoče podpreti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu mag. Branko Grims.
Glasoval bom proti, saj pomeni ta zakon vsebinsko uresničevanje proračuna in omogoča njegovo uresničevanje, ki se je pri glasovanju o amandmajih izkazal kot izrazito politikantski, saj so bili zavrnjeni vsi predlogi opozicije, v nasprotju z nekdaj danimi obljubami o iskanju konsenza in partnerstva. Politika, ki jo odraža, pa se je izkazala kot politika, ki se požvižga na temeljne vrednote, kot so varnost ljudi, razvoj, ekonomski razvoj in celo zdravje ljudi. Glasoval bom proti, ker bo ta zakon omogočil uresničevanje proračuna tudi v tistem delu, ki predvideva za 25 visokih vladnih uslužbencev pet razredov višjo plačo, ne zagotavlja pa uresničevanja zakonsko določenih pravic za otroke, velike družine, upokojence invalide. Glasoval bom proti, ker nočem legitimirati tiste vladne politike, ki izhaja iz dejstva, ki sem ga povedal, iz te velike razlike med besedami in dejanji, zaradi katere kadarkoli bo še kdo iz vladajoče koalicije govoril o socialni pravičnosti ali socialni enakosti, bomo to lahko le z nasmehom razumeli kot orwellovsko. Saj poznate živalsko farmo, vse živali so enake, samo pujsi so bolj enaki od ostalih. To je vaša politika.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 29. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o medicinskih pripomočkih. Državni zbor je v četrtek, 20. novembra, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 128. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da sta bila vložena dva amandmaja. Prehajamo na razpravo o vloženih amandmajih. V razpravo dajem amandma Vlade Republike Slovenije k 53. členu. Prosim za prijavo. Besedo ima Štefan Tisel. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo glasovala proti pri tem amandmaju k 53. členu, ki ga predlaga Vlada Republike Slovenije, čeprav podpira zakon. Zakaj bo glasovala proti? Ker ta amandma izničuje amandma poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki je bil v drugi obravnavi sprejet in se nanaša na sedmi odstavek 53. člena, ki govori o prodaji medicinskih pripomočkov v ostalih prodajalnah, se pravi ne v lekarnah, ne v specialnih, ampak v ostalih prodajalnah, kjer se lahko po tem odstavku 53. člena prodajajo oziroma izvaja promet medicinskih pripomočkov, za katere ni potrebno priložiti navodil v embalažo in smo mi dodali še stavek, da za varno uporabo medicinskih pripomočkov ni potrebno strokovno svetovanje, in za medicinske pripomočke, ki preprečujejo prenos nalezljivih bolezni.
Prosim pozorno v dvorani.
In ker je Vlada v amandmaju k 53. členu dodala tisti stavek, ko smo mi še bolj specificirali te ostale trgovine, ki lahko prodajajo določene medicinske pripomočke, da tudi ni potrebno strokovno svetovanje, se pravi ne rabijo v teh trgovinah strokovno usposobljenega svetovalca, zato tega amandmaja Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke ne podpira. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključno razpravo o amandmaju Vlade k 53. členu. Potem lahko preidemo v tretjem branju kar na sprotno glasovanje. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 53. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 18. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma Vlade k 68. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju Vlade k 68. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 65, proti 2. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z odločanjem o amandmajih. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 11. sejo zbora. Poslanke in poslance naprošam, da iz dvorane odnesete vsa gradiva, prenosne računalnike in druge predmete zaradi priprave dvorane na 16. izredno sejo zbora, ki jo bomo pričeli čez eno uro. Kot ste bili obveščeni, bo seja zaprta za javnost. Tudi tokrat bo v zvezi z izredno sejo zbora izvedene aktivnosti v skladu s predpisi, ki urejajo varovanje tajnih podatkov, in sicer vhod v dvorano bo nadzorovala enota za varovanje Državnega zbora, vhod v dvorano bo možen samo po prehodu skozi detektorska vrata in v dvorano ne bo dovoljeno vnašati elektronskih naprav, prenosnih telefonov, računalnikov, diktafonov, fotoaparatov, gradiv, ki ne sodijo na sejo in tako naprej. Prosim vas, da navodila, ki se izvajajo v skladu z zakonom, dosledno upoštevate. Kot rečeno, bomo izredno sejo pričeli ob 17.30.