Spoštovane kolegice in kolegi! Začenjam nadaljevanje 16. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Alenka Bratušek, Maša Kociper, mag. Barbara Žgajner Tavš, mag. Melita Župevc, mag. Jana Jenko, Marija Plevčak in Ivan Hršak. Lepo vas pozdravljam. Pozdravljeni, kolegica Jana Jenko, napačna informacija, tudi gospod Ivan Hršak. Slabo se pretakajo informacije v Državnem zboru. Vse prisotne lepo pozdravljam! Preden preidemo na obravnavo 27. točke dnevnega reda, vas bi želel ponovno spomniti, nas bo danes ob 11.20 nagovoril gospod Ban Ki-moon, generalni sekretar Organizacije združenih narodov. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZA RAZREŠITEV ČLANOV UPRAVE AGENCIJE ZA UPRAVLJANJE KAPITALSKIH NALOŽB REPUBLIKE SLOVENIJE. Vlada je z dopisom z dne 5. julija 2012 Državnemu zboru predlagala, da v Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije razreši člana uprave, to sta gospod Marko Golob in mag. Danilo Grašič. Besedo dajem predstavniku Vlade ministru za finance dr. Janezu Šušteršiču za dodatno obrazložitev predloga. Izvolite minister.
Lepo pozdravljeni! Vlada je predlagala razrešitev obeh članov uprave AUKN, zaradi tega, ker meni, da sta pri svojem delovanju prekoračila svoja pooblastila, glede na Zakon o upravljanju kapitalskih naložb, da sta svoje delo opravljala nestrokovno in nevestno, zlasti s tem, ko sta javnosti, poslancem in nekaterim interesnim skupinam, sindikatom na primer, posredovala neutemeljene in neresnične informacije, za katere bi morala vedeti ali pa opozoriti, da temeljijo na domnevah, pa tega nista storila. Prikazovala sta jih, kot da gre za dejstva, o katerih sta onadva informirana, čeprav o dejstvih v zvezi z dokapitalizacijo NLB, za kar je tukaj šlo, nista bila informirana, ker pač nista bila vključena v pogajalsko skupino. In drugič, v teh navedbah, v tem pismu, ki so ga tudi poslanci dobili, sta navajala stvari, za katere bi kot izkušena upravljavca premoženja morala vedeti, da niso mogoče. Če dam samo dva primera, jih je pa v obrazložitvi še veliko več, navajala sta, da naj bi Nova Ljubljanska Banka od KBC odkupila hibridno posojilo po 100 % nominalni vrednosti, čeprav bi morala vedeti, da je to nemogoče. Takšen odkup v okviru programa dokapitalizacije mora potrditi Evropska komisija in ta, če nihče drug, če že ne sama ekonomska logika, zahteva, da se taki odkupi naredijo z diskontom, se pravi po neki tekoči tržni vrednosti posojila. Ta diskont je bil potem pri enem posojilu celo večji od 50 %. Druga podobna zadeva je bila trditev, da bo KBC vložila kapital v Novo Ljubljansko Banko po ceni 0,8 knjižne vrednosti, kar je bilo tudi nemogoče, zaradi tega, ker tudi takšne cene Evropska komisija ne bi dopustila. Banka mora biti tržno ovrednotena, ne sme se vlagati po ceni, ki je višja od neke normalne pričakovane tržne vrednosti, in ta je bila na koncu ocenjena na 0,42 knjižne vrednosti, kot veste, se pravi, približno za pol manj. Druga stvar, ko očitamo nestrokovno, nevestno ravnanje, to je morda celo pomembnejše od teh dezinformacij, gre pa za to, da sta kot člana neke uprave – in to ni gospodarska družba, niti ne podjetje, ni deoo in ni dede, ni samostojna družba, tudi ni hortikulturno ali pa sindikat, ampak je državni organ po svoji zakonski opredelitvi –, kot člana uprave tega državnega organa sta šla tako daleč, da sta v neki točki na dan ključnega glasovanja o zakonu o bančništvu in odlokih o bankah, ki naj bi omogočilo izvedbo dokapitalizacije, poslancem poslala pismo s temi zavajajočimi, neresničnimi navedbami, za katere bi sama morala vedeti in sem prepričan, da sta tudi vedela, da ne morejo biti resnične, vse z namenom, da bi preprečila glasovanje o tej zadevi. Če takrat spremembe zakona o bančništvu ne bi bile izglasovanje, dokapitalizacija na način, kot je bila izvedena s pogojno zamenljivimi obveznicami, ne bi bila mogoče, se pravi bi lahko to njuno ravnanje povzročilo resno materialno škodo ne samo proračunu, ki bi moral potem dejansko vlagati svoj denar, ampak Republiki Sloveniji, ki bi se morala zadolžiti za dodatni odstotek bruto domačega proizvoda ali pa ker tega najbrž ne bi bilo možno v enem tednu izvesti, bi to verjetno resno lahko ogrozilo stabilnost finančnega sistema. Šlo je za scenarij, ki smo ga pri agenciji in njenem ravnanju že videli v preteklosti, recimo pri dokapitalizaciji Nove Kreditne banke Maribor, kjer je agencija že v preteklosti ravnala v nasprotju s pričakovanji vlade, dobesedno v zadnjih dneh minirala načrte vlade z dokapitalizacijo. Pri NLB smo bili zelo blizu tega scenarija. Med tisto sejo Državnega zbora, kjer se je odločalo o spremembah državnega zakona o bančništvu, smo dobivali sporočila tudi iz Belgije, kaj se pravzaprav dogaja, ali bo agencija spet potegnila poteze, s katerimi bo preprečila takrat dogovorjene načrte. K sreči smo to uspeli umiriti, ampak bili smo zelo blizu temu, da bi bili zaradi nekega populističnega, po mojem tudi politikantskega in politično motiviranega ravnanja, dveh članov uprave ogroženi ne samo načrti vlade, ampak predvsem ekonomski interesi države pri dokapitalizacije. Zato menimo, da je ta razrešitev nujna, da je tudi potrebna, da je lahko za zgled, kako se ne sme ravnati, in pričakujemo, da jo boste podprli. Hvala.
Hvala, gospod minister. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija. Za predstavitev poročila komisije bi dal besedo gospe Sonji Ramšak, predsednici, vendar se odpoveduje. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo in vsem lep pozdrav! Vlada je po odstopu predsednice uprave AUKN gospe Komar posredovala v Državni zbor še predlog za razrešitev obeh članov uprave, gospoda Grašiča in gospoda Goloba. Predlog Vlade je ustrezno argumentiran in z obrazložitvijo se v naši poslanski skupini strinjamo. Kar zadeva reševanje oziroma dokapitalizacijo Nove Ljubljanske banke je pravzaprav nemogoče spregledati intervencijo dveh članov uprave agencije, ki sta brez soglasja predsednice uprave z javnimi pozivi in pismi, naslovljenimi na nekatere institucije, posameznike in javnost, obtoževala vlado, da namerava pod mizo in poceni prodati Novo Ljubljansko banko solastniku KBC. Te intervencije so verjetno povzročile veliko škode mednarodnemu ugledu države, banki, Novi Ljubljanski banki, in bančnemu sistemu, povzročile so nemir med potencialnimi interesenti za nakup CoCo obveznic, na koncu pa je vse moral dokapitalizirati državni proračun. Zgodilo se ni prav nič od zasejanih dvomov, porušilo pa se je tudi zaupanje v upravljanje z državnim premoženjem. Čeprav člana uprave trdita, da pisma nista odposlala, pa vsebino dobro poznata. Morda tega pisma res nista odposlala, vendar tudi nista storila nič, da bi ugotovila, kdo ga je odposlal znotraj agencije. Če take vsebine res uhajajo iz agencije, potem lahko domnevamo, da uhajajo tudi druge zaupne poslovne informacije, in lahko smo zaskrbljeni nad načinom dela in upravljanja z državnim premoženje, torej nad načinom dela Agencije za upravljanje s kapitalskimi naložbami. Glede na agresivnost in številčnost ter predvsem populističnost nastopov enega izmed članov uprave AUKN v zadnjih nekaj tednih, se ugotovitev, da gre za politično motivirane napade na vlado, ponuja sam od sebe. Nova Ljubljanska banka je že sama po sebi problem. Decembra lani je odstopil predsednik uprave in po osmih mesecih še vedno nimamo operativnega direktorja s polnimi pooblastili. In v treh letih se je podoben primer v Novi Ljubljanski banki zgodil že drugič in agencija, ki ima tudi pristojnost nad delom Nove Ljubljanske banke, pravzaprav na tem področju, da bi dobili direktorja s polnimi pooblastili, ni storila nič. Veliko je bila govora, da agencija zelo dobro upravlja z državnim premoženjem. Vsaj tisti, ki branite upravo agencije, to trdite. Vendar lahko že iz poročila agencije ugotovimo, da je donosnost naložb, ki jih upravlja AUKN, slaba. Leta 2010 je bila donosnost minus 2,86 %, lani, se pravi leta 2011, le plus 0,23 %. V povprečju torej kar krepko negativna, kar pomeni, da pada realna vrednost naložb oziroma državne srebrnine. Če upoštevamo še izgube in dokapitalizacijo v tem času, potem imamo namesto nekih pozitivnih učinkov z državnim premoženjem predvsem velike stroške. Naj vas, nekatere, spomnim, da ste v začetku prejšnjega mandata, v začetku leta 2010, razrešili Romano Jordan Cizelj na čelu predsednice Sveta sklada NEK, to se pravi, sklada za razgradnjo jedrske elektrarne, pri čemer je bil eden od pomembnih očitkov predvsem ta, da je donosnost portfelja sklada prenizka. Vendar je v tistem času donosnost tega sklada znašala 6,30 %. Zdaj ta člana uprava ob slabi donosnosti portfelja branite na vse pretege, podobno kot ste v prejšnjem mandatu Kresalovo in Golobiča. AUKN je vlada, prejšnja vlada ustanovila zato, da bi zagotovila neodvisno in strokovno upravljanje z državnim premoženjem, vendar se sprašujem, ali je bilo res tako. Če se spomnimo postopka dokapitalizacije Nove Kreditne banke Maribor, naj vas spomnim na nenaden zasuk in pritiske tedanjega ministra za finance Križaniča ter stricev iz ozadja, to se je dogajalo do aprila leta 2011, zaradi česar je agencija prisilila tri dobro stoječa državna podjetja, Pošto Slovenije, GEN energijo in Elektro, da so v odkup delnic Nove Kreditne banke Maribor investirale 47 milijonov evrov, zaradi česar smo si tudi prislužili za takrat veliko nezaupanje finančnih trgov. V tem kratkem času se je vrednost vložka teh treh slovenskih podjetij zmanjšala za približno petkrat. Zdaj pa sprašujem tudi: Ali je kdo od koga zahteval odgovornost za ta finančni fiasko? Kakšne so bile tedaj posledice za upravo? Pravzaprav nikakršne. Le tedanji predsednik vlade gospod Pahor je upravo agencije, se pravi Komarjevo, Grašiča in Goloba, zaradi sumov koruptivnih ravnanj naznanil Komisiji za preprečevanje korupcije. Po letu in pol odgovora te komisije še nismo dobili. Nikogar nič ne skrbi glede odgovora protikorupcijske komisije. Vendar je v tem času protikorupcijska komisija izdala tudi neka sporočila, ki se nanašajo na način obravnave zakonov v Državnem zboru in glede nujnih postopkov, ki pa pravzaprav s korupcijo nimajo nič. Vendar jo vsi tisti, ki imate tako radi Protikorupcijsko komisijo, kar zelo radi citirate. Torej, v letu in pol bi najbrž Komisija za preprečevanje korupcije lahko ugotovila, ali so bili sumi bivšega predsednika vlade glede koruptivnih ravnanj uprave AUKN in morda še koga v tem postopku utemeljeni ali ne. Veliko je bilo govora tudi o tem, da je agencija zagotovila tudi predvsem ali izključno strokovno kadrovanje na posamezne funkcije. Ampak kakorkoli obračamo, gospod Boris Sovič, ki je bil pred nekaj meseci imenovan za direktorja Elektro Maribor, je slovenski javnosti poznan samo kot dolgoletni politik in dolgoletni funkcionar SD, Socialnih demokratov, in ne kot strokovnjak. Mi bomo predlog za razrešitev obeh članov uprave podprli. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov! Danes obravnavamo predlog za razrešitev članov uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Zelo jasno je treba povedati, da članom uprave, ki naj bi jih danes Državni zbor razrešil, ni bil dopuščen zagovor na Mandatno-volilni komisiji. V skladu s predpisi in postopki razrešitve sta tudi oba podala pisne obrazložitve vseh očitkov in odgovore na vse očitke, ki jih je navedel minister Šušteršič kot predlagatelj za razrešitev. In iz tega gradiva je razvidno, da gre za neutemeljene razloge za razrešitev. Še posebej nas skrbi tudi dejstvo, da se minister boji soočenja s člani uprave, ker bi seveda v tem soočenju tudi javno ovrgli vse očitke. Dejstvo je, da tudi Vlada Republike Slovenije noče obravnavati poročila Agencija za upravljanje kapitalskih naložb za leto 2011, ker bi se izkazalo, da je bil narejen velik napredek pri upravljanju z državnim premoženjem. Dejstvo je tudi, da je Odbor za finance s strani koalicije zavrnil točko dnevnega reda, kjer smo Socialni demokrati zahtevali predhodno razpravo o poročilu Agencije za upravljanje kapitalskih naložb v letu 2011. Tudi na Odboru za finance ste preprečili razpravo o poročilu agencije. Socialni demokrati verjamemo, da želi koalicija najprej diskreditirati člane uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, potem pa likvidirati tako člane kot tudi agencijo. Zakaj je interes za to likvidacijo? Postopku lahko sledimo že s spreminjanjem Zakona o upravljanju kapitalskih naložb. Namreč, marca letošnjega leta je koalicija spremenila zakon, s katerim je agenciji odvzela neodvisnost in jo želi in jo je želela v celoti podrediti Vladi. To ji v celoti ni uspelo, ker je to bilo tudi v nasprotju s predpisi, ki določajo korporativno upravljanje gospodarskih družb v državni lasti, in je tudi v nasprotju s cilji in stališči OECD. Vendar dejstvo je, da je agencija in posebej dva člana, ki ju danes poskušate razrešiti, opozorila na številne nepravilnosti pri poslovanju bank. In sprašujemo se, zakaj minister za finance blokira posebno revizijo Nove Ljubljanske banke, ki jo je predlagala agencija. S to revizijo predlagajo revidiranje vseh poslov, opravljenih med skupino Nove Ljubljanske banke, člani nadzornega sveta ter člani komisij nadzornega sveta in z njimi povezanimi osebami. To pomeni, da želi blokirati ugotavljanje krivcev za nastalo situacijo v banki, glede na dejstvo, da je veliko članov SDS nadziralo banko, ko so se podeljevali tajkunski krediti bank. In tu vidimo tudi razlog, zakaj danes koalicija nasprotuje takšnemu delovanju agencije in zakaj danes podpira razrešitev članov uprave. Enkrat smo že javno govorili na seji Državnega zbora o tem, in sicer, ko se je sprejemal odlok o Novi Ljubljanski banki in Novi Kreditni banki Maribor, s katerim se je mimogrede odvzela pristojnost Državnemu zboru, da spremlja postopek razprodaje Nove Ljubljanske banke in Nove Kreditne banke Maribor. In takrat smo tudi zelo jasno izpostavili dejstvo, ali bo minister za finance odstopil, če bodo zastarali nekateri primeri v Novi Kreditni banki Maribor, ko se je, kot lahko razberemo iz številnih izjav, denar fizično v kovčkih nosil iz te banke. Gre pa za 10-milijonske zneske, ki so očitno bili preneseni na varne lokacije, in ta denar se lahko črpa za številne akcije, ki se jih izvaja bodisi v času predvolilne kampanje ali pa za uveljavljanje drugih kapitalskih interesov. In v tem trenutku se danes v parlamentu pogovarjamo o tem, da se razrešijo tisti, ki želijo preprečiti pranje denarja v bankah. Torej, koga ščiti minister, koga ščiti koalicija? V Novi Ljubljanski banki je bil v času največjega kreditiranja s strani bank predsednik nadzornega sveta član SDS, gospod Igor Marinšek. Tega ste želeli imenovati v nadzorni svet Nove Kreditne banke Maribor, pa ste na podlagi medijskega pritiska to imenovanje ustavili. Naj navedem samo še nekaj razlogov, ki jih je Vlada predlagala in jih je Agencija za upravljanje kapitalskih naložb preprečila, predvsem pa ta dva člana, s katerima danes želite obračunati. Agencija je namreč preprečila imenovanje ljudi tudi v Luko Koper in druge organe, ki jih ta podjetja kazensko preganjajo, zaradi tega, ker so že prej sodelovala pri poslih, ki so škodovali tem podjetjem in pripeljali do tega, da se je oškodovalo državno premoženje. Iz kabineta ministra za infrastrukturo, torej gospoda Černača, se je pošiljal kar seznam imenovanja nadzornikov v Telekom Slovenije, Vlada pa je zahtevala sprejem takšnega sklepa tudi na seji. To je očitno protizakonito delovanje Vlade. In ravno na primeru Telekoma, Nove Kreditne banke Maribor in Nove Ljubljanske banke je to mogoče utemeljeno trditi. In o zakonitosti vladnega kadrovskega cunamija zdaj dvomi celo pravna služba Vlade, kar lahko razberemo tudi iz dnevnega časopisja, recimo 15. junij 2012. Skratka, Socialni demokrati bomo glasovali proti razrešitvi članov Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, ker želimo, da se najprej opravi revizija poslov v bankah. To je tudi podlaga, če bo treba, za ukrepanje kriminalistov, če ni revizije, kriminalisti nimajo vstopa v poslovanje bank. In to, kar je Vlada ta hip počenjala z internimi pregledi bank, je zgolj in samo zaradi nadaljnjega prikrivanja škodljivih poslov, zaradi katerih imamo danes v težavah gospodarstvo in banke. In Socialni demokrati ne bomo glasovali za razrešitev, ker ne želimo dopustiti političnega klientelizma, ki izčrpava banke in gospodarstvo, zaradi katerega se bomo posledično soočili s poceni razprodajo slovenskih bank, zavarovalnic, podjetij, še posebej podjetij, ki delujejo na energetskem področju. Skratka, zamenjava teh dveh članov v agenciji odpira politični klientelizem in omogoča izpeljavo številnih postopkov še preden se bo sploh sprejel nov zakon o slovenskem državnem holdingu, ki ga pa , tudi po včerajšnji informaciji, morate bistveno spremeniti ravno na podlagi opozoril OECD. Do zdaj smo Socialni demokrati opozarjali na napake, ki jih delate pri upravljanju kapitalskih naložb, in do zdaj smo imeli vedno prav. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Državljanske liste gospod Rihard Braniselj.
Spoštovani predsednik, minister, kolegice, kolegi! Pred nami je predlog Vlade o razrešitvi članov uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Poslanska skupina Državljanska lista je podrobno preučila razloge in dokaze, ki jih je predložila Vlada, preučila obširna mnenja obeh članov uprave, ki sta jih oba predložila Državnemu zboru v odgovor na očitke Vlade po tretjem odstavku 20. člena Zakona o upravljanju kapitalskih naložb ter se seznanili še z dodatnimi pojasnili, ki sta jih oba člana uprave podala ustno na sestanku v naši poslanski skupini. Poslanci Državljanske liste menimo, da je predlog Vlade o razrešitvi iz krivdnih razlogov utemeljen, saj je evidentno, da sta oba kršila peto in šesto alinejo drugega odstavka 20. člena Zakona o upravljanju kapitalskih naložb. Histerija z dezinformacijami, kot se je zgodilo ob zadnjem pismu obeh članov uprave poslancem Državnega zbora in Banki Slovenije, kaže na populistično, nestrokovno in neetično ravnanje. Njuno ravnanje je bilo tudi vseskozi nekooperativno do Vlade Republike Slovenije in je v veliki meri blokiralo učinkovito upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Vprašamo se, kakšno sporočilo je ob tej in ob takšnem ravnanju dobila domača in mednarodna javnost in ali ni zaradi tega tudi močno okrnjen ugled naše države in njih institucij ter ali ni nastala ob tem in takšnem ravnanju tudi materialna škoda. Uprava Agencije za upravljanje kapitalskih naložb je kolegijski organ in svoje odločitve sprejema z glasovanjem vseh treh članov uprave, vendar v skladu s tretjim odstavkom 14. člena Zakona o upravljanju kapitalskih naložb zgolj in samo predsednica uprave agencijo predstavlja in zastopa navzven. Jasno je, da sta oba člana uprave ravnala nezakonito, ko sta pošiljala pisanja poslancem in Banki Slovenija v imenu institucije ter mimo vednosti direktorice agencije. Državljanska lista bo predlog Vlade o razrešitvi iz krivdnih razlogov podprla. Ti razlogi so resni in utemeljeni. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! V prejšnjem mandatu je vlada Boruta Pahorja ustanovila Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb. Ob njenem sprejemanju so poslanci Slovenske ljudske stranke, poleg opozoril o nepotrebnih dodatnih stroških, novem zaposlovanju, dodatni administraciji, posebej izpostavljali še eno dejstvo. Agencija bo uporabljena kot instrument izogibanju odgovornosti. Natančno to se je tudi zgodilo. Takratne koalicijske stranke so nastavile v agencijo svoje kadre in politično delo s prenosom odgovornosti se je lahko začelo. Če se je kdo v tem dobrem letu dni in pol do predčasnih volitev vseeno drznil podvomiti v gospodarnosti in kakovosti upravljanja z državnim premoženjem, so takrat vladni predstavniki preprosto dvignili roke, to sedaj ni več v naši pristojnosti, tam je AUKN, to je neodvisna agencija. Očitno so povsem naključno največji strokovnjaki prihajali prav iz strank SD, Zares in pa LDS. Nekateri opozicijski poslanci v zadnjih tednih izpostavljate dosežke agencije v odstotkih, torej koliko se je poslovanje državnih podjetij izboljšalo. Izboljšalo se je seveda zaradi tega, ker je tisti najhujši gospodarski krč takoj po začetku krize leta 2009 popustil in ne zaradi kakršnegakoli dejanskega vpliva s strani same agencije. Konec koncev pa so člani takrat vladajoče SD imeli 3 leta časa, da sprožijo revizije in preiskave neupravičenih kreditov državnih bank. V Slovenski ljudski stranki smo že ob ustanavljanju agencije, pa tudi pozneje, v predvolilnem času ves čas vztrajali na enakem stališču. Nehajmo si metati pesek v oči o tem, kako je lahko neka agencija, ki sodi pod državo in jo aktualna oblast tudi kadrira, neodvisna. Ne, AUKN je bila ustanovljena z namenom, da se odgovornost umakne neposredno z vlade, hkrati pa se ohrani vpliv v upravljanju preko politično nastavljenih kadrov v AUKN. In to je vse skupaj nesmiselno. Spomnimo se, ko si je nekdanji minister za finance Franc Križanič zaželel svežih sredstev za dokapitalizacijo Nove Kreditne banke Maribor. Takrat je AUKN poslušala zapoved, najuspešnejša državna podjetja, tista, ki bi morala svoje dobičke nalagati v razvoj, v nove naložbe, so bila praktično prisiljena kupovati delnice Nove Kreditne banke Maribor, danes pa v svoji bilanci beležijo prevrednotenja oziroma kapitalske izgube. Da farse okoli Kadrovsko-akreditacijskega sveta niti ne omenjam. In če se sedaj pomaknem proti sami razrešitvi članov uprave. Koliko nam je znano, Vlada ni želela ukiniti Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, če še pomnite, v aprilu mesecu smo agenciji vzeli neposredna pooblastila in jih prenesli na Vlado, vendar bi agencija še naprej lahko delovala kot analitično in svetovalno telo. Kasnejši agresivni medijski nastopi obeh članov uprave so nas hitro prepričali v to, da je bila to napačna odločitev. Zanimivo je bilo opazovati dogajanje v tej agenciji potem, ko je sedanja vlada nastopila svojo funkcijo.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. A, sem mislil, da imate dovolj [[...]]
Namreč koalicijska pogodba je bila jasna, prav tako večina predvolilnih programov koalicijskih strank, ki je napovedala odpravo ali pa vsaj preoblikovanje Agencije za upravljanje kapitalskih naložb oziroma prenos njenih navideznih pooblastil. Tedaj se je začel medijski šov, predvsem enega izmed članov uprave, ki je očitno deloval po principu, saj nimam kaj izgubiti, lahko pa se poslovim v velikem slogu. Še do pred nekaj meseci slovenska javnost ni vedela, kdo je ta gospod Marko Golob. Nenadoma pa je postal ena najbolj izpostavljenih medijskih osebnosti. Kot ostri kritik vladnih odločitev, je postal prava medijska zvezda, po številu minut in omembah v tiskanih medijih je prehitel praktično vse ministre sedanje vlade. Javna pisma, pogosto pojavljanje in komentiranje v javnosti, navajanja številnih domnev, neresnice ali samo polresnice, sklicevanje novinarskih konferenc, celo razkrivanje zaupnih podatkov, sestankovanje s poslanci in drugimi funkcionarji. Več o tem je povedal že finančni minister, ki je koalicijskim poslancem, to moram poudariti, na naših srečanjih redno poročal o ravnanju obeh članov uprave. Vsekakor pa lahko rečemo, da je pri dogajanju z AUKN v zadnjih mesecih šlo predvsem za grobo zlorabo te institucije za namen političnega obračunavanja. To se je tudi izkazalo. Ali gre res samo za upornika z razlogom, borca za neodvisnost agencije? V Slovenski ljudski stranki smo preprosto predolgo v tem političnem prostoru, da bi lahko temu verjeli. Hvala.
Hvala. To je zdaj konec, gospod Prevc? Dobro. Sledi razprava poslank in poslancev. Najprej ima besedo gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Miha, dobro so ti napisali. Moram reči, da kot opozicija, ko ste bili v prejšnjem mandatu opozicija, ste imeli veliko idej, kako rešiti to gospodarstvo. Te ideje ste danes izgubili, nimate pravih idej, vam je pa ostala zelo dober občutek za kadrovanje. In danes se dokazuje, kako ste leta 2004–2008 delali in kako boste delali tudi do konca mandata. Zamenjali boste človeka oziroma dva člana uprave, ki sta poštena, ki dobro delata, z Vitoslavom Tϋrkom, ki ima veliko težav s tožbami, s firmami, ki jih bo od danes naprej nadzoroval. In vas resnično sprašujem, kakšne vatle boste imeli čez pol ure, čez eno uro, ko boste imenovali gospoda Vitoslava Tϋrka za v. d. direktorja AUKN. Gospe in gospodje, dokazali ste kaj znate in kaj zmorete.
Hvala. Gospod Mihael Prevc ima besedo, za njim pa gospod Matevž Frangež. Gospod Mihael Prevc se odpoveduje. Gospod Matevž Frangež. Ga ni. Mag. Majda Potrata, za njo gospod Franc Pukšič. Ni vam ostalo več časa. Gospod Franc Pukšič. Želite besedo? Ne. Mag. Ivan Vogrin, izvolite.
Spoštovani zbrani! Nazadnje so mi rekli, da malo pretiho govorim, tako da bom poskušal zdaj malo glasneje. Če pa bom preveč glasen, me opozorite. Jaz sem že nekajkrat povedal, da vlada mora imeti vzvode za učinkovito vladanje, to pa je, da tam, kjer je odgovorna, ima tudi pristojnosti in da ima možnost imenovati posredno ali neposredno člane uprav, predsednike uprav, nadzorni svet in tako dalje. Te pravico in dolžnosti nobeni vladi ne sme nihče oporekati. Je pa zadeva takšna, če pa gre za krivdno razrešitev nekoga, pa menim, da mora biti v vsaki demokratični državi, instituciji, podjetju ali kjerkoli drugje dana možnost, da tisti, ki ga je organ potrdil, imenoval ali kakorkoli drugače, da ima tudi možnost, da argumentira svoja dejanja, stališča, svoje delo v preteklosti. Jaz ne trdim, ker imam premalo informacij in mislim, da nas ima premalo informacij veliko, da sta seveda člana uprave delala dobro, tega ne trdim. Iz nekaterih dejstev pa je vendarle mogoče zaključiti nekaj stvari. Letno poročilo, ki nam je bilo dano – tega letnega poročila nihče ni argumentirano ovrgel, da navedbe, številke v letnem poročilu ne držijo. Nihče tega ni naredil. Torej jaz lahko smatram, da je to letno poročilo verodostojno. In če je verodostojno, potem na osnovi tega letnega poročila jaz ne vidim razlogov za krivdno razrešitev. Jaz ne vidim. Ampak, tukaj nas je več. Torej, jaz bi pričakoval, da vendarle najdemo toliko zrelosti in damo ljudem možnost, da bodo pojasnili svoja dejanja. Kako bi se počutil katerikoli od nas v drugi poziciji, če bi ga krivdno razreševali, pa ne bi imel možnost zagovora. Jaz menim, da ni dobro. In tretjič, če očitki držijo in bosta krivdno razrešena, potem je jasno, da mora biti uveden kazenski postopek in mora priti vsaj do začetka sojenja. Na to, kakšna bo razsodba, seveda mi ne moremo vplivati, ker je sodišče samostojno in avtonomno, vendarle to pričakujem. Sicer bo najbrž pomenilo, da zadeva vendarle ni bila čisto jasna in nedvoumna. Takšno ravnanje jaz pričakujem v tem primeru pa tudi seveda v vseh nadaljnjih primerih. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jakob Presečnik, za njim gospod Jože Tanko. Gospod Presečnik ne želi. Gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Ni ravno veliko časa, pa morda le nekaj pojasnil, da ne bo ostalo to vse v zraku. Mislim, da je bilo poročilo AUKN najbrž obravnavano na Odboru za gospodarstvo in vsi tisti, ki ste želeli temu prisostvovati, bi lahko to tam tudi opravili in poslušali. Druga stvar, ki je, ko je tukaj govoril gospod Veber, da se je v enem obdobju v Novi Kreditni banki Maribor odnašalo denar s kovčki, bi pa kazalo opozoriti, da je bil zelo dolgo časa, šele pred dobrim letom je bil šele razrešen, predsednik nadzornega sveta Nove Kreditne banke Maribor gospod Danilo Toplek, bivši direktor Taluma in tudi, po zapisih iz medijev, iz Financ, tihi družbenik v podjetjih, ki so sodelovala z njegovo matično družbo. Skratka, ko govorite o nekaterih ugotovitvah, potem povejte stvari do konca, kdo so bili člani uprave takrat, ko se je to odnašalo, kdo so bili člani nadzornega sveta in pa najbrž bi bilo tudi dobro, ker ste to očitno že takrat vedeli, da se je to odnašalo s kovčki, kakšne ukrepe je takrat sprejela aktualna politika do članov nadzornega sveta ali pa, recimo, tudi uprava AUKN, ker takrat se je to očitno vedelo. Nekateri smo za to odnašanje izvedeli nedavno. Hvala lepa.
Hvala. Dobrodošla, Poslanska skupina Pozitivne Slovenije, nazaj v parlamentarne klopi! Pogrešali smo vas. Bilo je malo tesno pri srcu ob pogledu na te prazne sedeže. Želi mogoče minister še besedo? Izvolite, minister Šušteršič.
Hvala za besedo. Rekel bi rad tri stvari. Prva je ta, da smo mi navedli zelo konkretne razloge in zelo konkretna dejanja za razrešitev. Govorjeno je bilo danes o marsičem, kar je AUKN počela v preteklih mesecih in letih. Seveda niti v plus niti v minus. Kar je bilo rečeno, je pravzaprav z vidika obrazložitve našega predloga precej brezpredmetno. Mi smo predlagali razrešitve zaradi tistih stvari, ki ste jih nekateri videli kot pozitivne, ampak zaradi tistih stvari, ki so v obrazložitvi navedene in so po naši oceni nesporno negativne in takšne, da to razrešitev utemeljujejo. Drugič. Glede tega, da smo preprečevali kakšne revizije AUKN. Nismo AUKN ničesar prepričevali, ker AUKN takšne revizije ni predlagal, kot je bila navedena. Predlagala sta jo dva člana uprave, ne AUKN. In ta revizija, kot je bila predlagana, je imela nekaj problemov. Prva je bila, da bi v velikim meri počela isto, kot je počel skrbni pregled, ki je že takrat v banki potekal oziroma bil pripravljen. In drugič, da so bile tam predvidene tudi nekatere stvari, ki se jih enostavno ne da naložiti oziroma bi bilo vprašanje, ali lahko to takšna revizija počne. Kar je bolj pomembno v tem kontekstu, ves čas se ustvarja, to je eden od razlogov, o katerem smo govorili, ves čas se ustvarjata vtis, da se tukaj govori o agenciji, o odločitvah agencije, o opozorilih agencije, o predlogih agencije itn. Ne gre za to! Gre za to, da so bila vsa ta dejanja, o katerih sem govoril, dejanja dveh članov uprave, ki sta se zelo potrudila, da sta svoja dejanja, svoja pisma, svoja opozorila, svoje izjave prikazovala kot stališče celotne agencije, kljub temu, recimo, da se predsednica uprave v nekaterih primerih celo zelo zelo eksplicitno in javno ni strinjala s tem, kar sta počela, da tudi to pismo, ki je bilo poslano Državnemu zboru, kjer je uprava sprejela sklep, da se to pismo posreduje Državnemu zboru, sta ta sklep podpisala dva člana uprave, medtem ko ga predsednica uprave ni podpisala in je celo izrecno zapisala, da takšnemu sklepu nasprotuje. Ves čas je bilo potem v medijih govora, da gre za pismo agencije in se mu je s tem dajala še dodatna teža. Nihče od njiju se ni nikoli potrudil, da bi opozoril na to, da vendarle ne gre za pismo agencije, da sta ga poslala brez ustreznih pooblastil konec koncev in brez ustreznega soglasja v sami upravi. Se pravi, bi ga lahko predstavila zgolj kot svoje osebno mnenje, ne bi ga smela niti, po mojem mnenju, poslati na uradnem papirju te agencije, niti nikoli, ko bi ga predstavila, nastopati kot predstavnik agencije. In tretjič. To bi pa posebej rad povedal. Glede tistega, kar je bilo mimogrede navrženo, da bomo morali zakon o Slovenskem državnem holdingu popravljati, temeljito popravljati zaradi stališča OECD. Midva sva bila z gospodom Vebrom včeraj skupaj na enem sestanku. Na tistem sestanku sem jaz natančno informiral o stališčih, ki nam jih je OECD poslala glede Predloga zakona o Slovenskem državnem holdingu. Dobili smo jih en dan prej. Potrudili smo se, imeli s seboj celotna stališča, imeli tudi povzetek v slovenščini, imeli tudi napisano, kaj bomo glede na to v v predlogu zakona še spremenili. Šlo je za štiri amandmaje, nobeden od njih ni bil bistven z vidika vsebine niti ne bistven z vidika strukture samega holdinga, šlo je bolj ali manj za tehnične popravke, za neko izboljšanje formulacij, morda neko izboljšanje odnosov znotraj holdinga, ampak ni šlo niti za spremembo koncepta niti za spremembo temeljne arhitekture tega holdinga. Jaz sem na tistem sestanku vprašal, s seboj sem imel kopije, če kdo želi to dobiti. Nihče, niti gospod Veber, ni izrazil takšne želje. Zato me preseneča, da potem pride naslednje jutro, verjetno po neprespani noči, ne vem, morda ni bil zadovoljen s tistim sestankom, in začne razlagati, kako nam je OECD naložila bistveno spremembo tega zakona o Slovenskem državnem holdingu. Kar je še toliko bolj cinično zaradi tega, ker smo se dejansko odločili, da zamaknemo obravnavo tega zakona v Državnem zboru, da bi lahko tudi gospod Veber pa tudi poslanci opozicije ali poslanske skupine sodelovali pri usklajevanju tega zakona, tudi s svojimi predlogi, da bi lahko natančno predstavili rešitve. Kljub temu, da smo včeraj dobili, po našem mnenju, pozitivno oceno s strani OECD. To boste lahko sami tudi kmalu presojali, ker imamo tudi pooblastilo, da ta stališča predstavimo javnosti, tako da ne bo nobenega dvoma, ali jaz ne znam povzemati ali gospod Veber ne zna poslušati ali kaj podobnega. Tako da bodo te zadeve zelo jasno predstavljene. Včeraj smo dobili tudi soglasje sindikatov oziroma njihovo zagotovilo, da če še nekatere stvari v zakonu uredimo glede statusa Kada, ne bo niti referendumov. Kljub vsem tem pozitivnim zagotovilom, smo se odločili včeraj, da odločanje o tem zakonu prestavimo zato, da bomo lahko v nekem sodelovalnem duhu tudi s poslanskimi skupini opozicije še izboljšali nekatere rešitve v tem zakonu. Jaz sem včeraj na tem sestanku izrazil pričakovanje, da bodo te zadeve potekale tako, kot pričakujemo. Treba bo delati hitro, vendar premišljeno. Treba bo delati v nekem sodelovalnem duhu. Ko bomo poslali prečiščen predlog zakona v naslednjih dneh pričakujemo pozitivne, konstruktivne odzive, resno delo. Včeraj sem rekel, da si ne želim, da bo ta delovna skupina, ki jo bomo naredili, začela delati tako, da se bomo najprej vprašali, ali je to prava verzija zakona, imeli 17 proceduralnih pripomb, kakšen teden se pogovarjali o tem, ali se sploh kje dobimo in kje se dobimo in tako naprej, so se nekateri predstavniki opozicije smejali. Vesel sem bil, da se smejijo, ker sem ta smeh razumel kot neke sorte, "ne se sekirati, saj ne bomo, ja, smo resni ljudje, bomo delovali konstruktivno". Niti ni minilo 12 ur od takrat, pa se že napačno prikazuje tisto, kar je bilo tam predstavljeno. Skuša se informacije, ki smo jih dali v dobri veri, obrniti, zmanipulirati, narediti iz njih nek napad na vlado, še en dodaten argument proti temu zakonu. Čeprav za to ni nobene potrebe, ker smo se včeraj dogovorili, kako bomo delali naprej. Upam, da boste v tem duhu, kot smo se včeraj dogovorili, da sodelujemo pri tem zakonu, tudi delovali. Hvala lepa.
Hvala. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Nam je pa še ostal čas za obravnavo te točke, zato sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika še kdo razpravljati? Odprl bom prijavo za razpravo. Prijava teče. 3 minute 40 imate na voljo. Najprej je na vrsti mag. Majda Potrata, za njo gospod Branko Grims.
Hvala. Menda obstajajo resni razlogi za razrešitev Marka Goloba in Danila Grašiča. Jaz pa sem resno zaskrbljena nad nivojem razprave, ki je na ravni osebnega obračunavanja s posameznikovo moralno držo, z njegovo osebnostjo in njegovo strokovnostjo. Mislila sem, da me ne more več nič presenetiti, pa me lahko. Ko razpravljamo o odstavitvi Marka Goloba in Danila Grašiča, nekatere moti to, koliko nastopata ne televiziji. Je to argument proti? Slišim besede o gospodu Borisu Soviču. Bil je državni sekretar za energetiko, bil je diplomat, bil je dva mandata župan in je tudi človek z magistrskim nazivom elektrotehniških znanosti. Njegova magistrska naloga nosi naslov Optimizacija oskrbe z obnovljivimi viri energije. Ali to ni kvalifikacija za direktorja Elektro Maribor oziroma vodjo uprave? Ampak gospodu Tanku seveda to ni dovolj, on upa po ljudeh klatiti, kakor se mu pač zljubi, samo velikost macole je spremenljiva. Ne morem reči drugače, kot da se mi zdi neresno, da o etičnosti postopkov govorijo tisti, ki bi se morali najprej vprašati, ali je bilo njihovo ravnanje do zdaj vedno etično ali ne. Ampak, žal, teh meril za pometanje pred svojim pragom ne zmorejo. Tisto, kar je pa posebej zaskrbljujoče, je pa to, da na javni sceni lomimo ljudi, ki so si upali opozoriti na nepravilnosti. Kam drsi država Slovenija, če bodo vsi deležni take diskvalifikacije in diskreditacije, kot smo jih poslušali zdaj. Poslanke in poslanci bi morali kar verjeti, da sta to dva popolnoma nesprejemljiva, nestrokovna in neetična človeka. Ampak taisti ljudje niso dovolili, da se v Državnem zboru obravnava letno poročilo AUKN, iz katerega bi bilo mogoče tudi ugotoviti, kako je AUKN do zdaj deloval. Menda imam gospoda Marka Goloba in gospoda Danila Grašiča rada, ko branim njuno človeško podobo. Jaz do teh dveh gospodov nimam nobene emocionalne relacije. In tudi potrebe ni, da bi jo imela, zato ker opravljata neko javno funkcijo, enako kot jaz. Mislim, da je taka raven razpravljanja za Državni zbor sramota. Hvala.
Gospod Robert Hrovat se odpoveduje. Gospod Jože Tanko, prosim. Za njim gospa Patricija Šulin.
Hvala lepa za besedo. Najbrž ni na mestu, da tisti, ki jim je zaupano upravljanje z državnim premoženjem, svoje poslovne ali kakršnekoli druge odločitve, tudi nestrinjanja, izražajo pri tako občutljivi zadevi, kot je stanje v bančnem sistemu, ali pa scenarija za bančni sistem ne razglašajo javno. Imeli smo tudi zaprto sejo, na kateri je bil guverner, in smo pač določene informacije dobili. Ta dva gospoda sta ravnala pravzaprav zelo nasprotno. Tam, kjer sta imela pristojnosti, recimo, v postopkih imenovanja novega nadzornega sveta Nove Ljubljanske banke ali Nove kreditne banke Maribor, se ni storilo pravzaprav nič pomembnega. Ni se sprožilo, vsaj ne, da bi vedeli, nobenih postopkov proti tistim nadzornikom ali članom uprave, ki so storili v teh dveh, treh letih karkoli kaznivega. Tudi če so odkrili na osnovi poročil v preteklih obdobjih, je še vedno bila možnost. Niso sprožili postopkov. Prav tako je problem, da ta družinska srebrnina, ta državna srebrnina, o kateri govorimo in je zdaj predmet te diskusije, s katero upravlja AUKN, pravzaprav nima nikakršnega donosa. Če gledamo realno vrednost, se njena vrednost znižuje. In tu poslušamo velike govore, navdušujoče govore o tem, kako kvalitetno se upravlja z državnim premoženjem. Če pogledate poročilo, ki ga imate na mizi, boste videli, da je ta donos nikakršen. V zadnjih dveh letih je negativen, v povprečju negativen. In če nam je v ponos, da ima družinska srebrnina ali pa državna srebrnina negativen donos, potem je nekaj najbrž narobe. Tisti, ki jim zaupamo upravljanje s tem premoženjem; večji del ali pa pomemben del tega premoženja je tak, da gre tudi za monopolne družbe, potem je vprašanje, kako tečejo kapitalski in poslovni tokovi pri upravljanju tega premoženja. Veliko vprašanje. In moram reči, da je tu nekaj korenitega treba storiti. Kar zadeva pa kadrovske zadeve, v prejšnjem mandatu smo se soočili z kasi, Kadrovsko-akreditacijskimi sveti, predsednik tega je bil gospod dr. Bogomir Kovač, ki je na koncu sam ugotovil, da nič od te neodvisnosti teh akasov ni. Ker se pa ni dalo mimo kasa kadrovati – in to se je dogajalo v prejšnjem mandatu zelo obilno –, so spremenili pa zakon in s tem na osnovi zakona izvedeli drugačen kadrovski postopek. To so bili primeri prejšnjega mandata. Ko govorimo o gospodu Soviču, jaz sem samo dejal, da ga slovenska javnost ne pozna po ničemer drugem, kot po tem, da je dolgoleten politik in član Socialnih demokratov, in ne po strokovnih preferencah. Hvala lepa.
Gospa Patricija Šulin, za njo gospod Marjan Pojbič. Dobro, gospa Patricija Šulin ne želi razprave. Gospod Marjan Pojbič, tudi ne. Mag. Andrej Šircelj, za njim gospod Janko Veber.
Hvala lepa za besedo. Poglejte, jaz mislim, da, ko govorimo o kadrovskih zadevah, jih seveda ni treba kvalificirati na pozitivno in negativno. Ljudje se danes menjajo, gredo iz službe v službo in pri tem ni nobenih težav. Drugo je, da imajo za seboj takšne ali drugačne rezultate. Mi večkrat govorimo o premoženju Slovenije, kakšno je, in omenjajo se različne številke, enkrat 11 milijard, enkrat 8 milijard, enkrat 7 milijard in tako naprej. Od tega premoženja je treba doseči določen donos, donos zato, da bo državi, to je lastnici, pripadal določen prihodek in da bodo iz tega prihodka imeli določene koristi davkoplačevalci, ali tako, da bodo dobili boljše storitve, ali tako, da bodo plačevali manj davkov. AUKN pač tega ni upravičil. Zadeva je popolnoma enostavna, brez kakršnih političnih vidikov, brez kakršnih političnih aspektov. Če ni bila tukaj zadosti učinkovita, verjetno obstajajo v Sloveniji ljudje, ki bodo lahko to delali bolje, bomo videli. Druga zadeva, ki je, je seveda vprašanje Nove Ljubljanske banke v povezavi z bančništvom. Navsezadnje je Nova Ljubljanska banka že veliko mesecev brez uprave. Ali je bilo tukaj kaj narejenega s strani AUKN? AUKN je tisti, ki bi moral tukaj ukrepati, ki bi moral ukrepati v smeri, da bi Nova Ljubljanska banka začela z boljšim, pozitivnejšim poslovanjem, s tem, da bi dejansko zmanjšala stroške, s tem, da bi nova uprava, nova ekipa dejansko naredila to, kar bi vsak moral narediti, se pravi, da bi vzpostavil takšno poslovanje, takšno stanje v banki, da bi bilo tudi v korist gospodarstvu. To se ni zgodilo in verjetno tudi status quo pomeni slabo. Ne pomeni status quo vedno to, da je nekaj dobrega, treba je pač ukrepati in ukrepalo se ni. Ne glede na to, da je prišlo tudi do pogajanj s tujcem v času AUKN, ki so bila dejansko neuspešna – ne bom zdaj govoril, kakršnokoli že, ampak verjetno vsaj etično sporno –, se pojavljajo v javnostih pisma, ki govorijo o tem, kakšna so bila pogajalska izhodišča KBC, Nove Ljubljanske banke in tako naprej. Za poslovneža, ki upravlja s premoženjem, je to lahko sporno, v vsakem podjetju bi bilo to sporno. Popolnoma sporno. Ne zaradi kakršnihkoli političnih zadev, ampak zaradi same stroke in zaradi same pripadnosti pri upravljanju s tem premoženjem. Zaradi tega jaz ne gledam z vidika kakršnih koli političnih vprašanj ali karkoli drugega, ampak enostavno s tega, da za vsakim lahko pride boljši. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Janko Veber, za njim gospod Matevž Frangež.
Hvala za besedo. Gospod Šircelj, osebno ste preprečil obravnavo poročila Agencije za upravljanje kapitalskih naložb na Odboru za finance. Tega nebi smeli storiti, ravnali ste v nasprotju s Poslovnikom, ampak ste preprečili. In da danes govorite o tem, da je agencija nekje poslovala slabo, je z vaše strani nekorektno. Če bi želeli dopustiti Državnemu zboru, da se seznani s tem, potem danes tega, kar ste govorili, ne bi govorili. Poglejte samo Novo Ljubljansko banko in razreševanje uprave. Preprečil je ustrezno ukrepanje pri nadzornih svetih KBC, Belgijska Banka. Agencija zahteva revizijo v Novi Ljubljanski bBanki. Ali ste za revizijo? Samo ta odgovor dajte ljudem, pa bo jasno, zakaj želite razrešiti gospoda Marka Goloba in Danila Grašiča. Zakaj ne podpirate revizije? Zakaj ne dovolite, da, če je bilo kaj narobe, stopijo kriminalisti v banko in ovadijo tiste, ki so delali te nepravilnosti? Brez revizije tega ni mogoče narediti. In še kar se tiče upravljanja Agencije za kapitalske naložbe. Njihov cilj je bil preprečiti stihijsko prodajo, preprečiti kadrovski vrtiljak, klientelizem, neučinkovitost nadzornih svetov in korupcijo. To je cilj. Če tega ne preprečimo, vlagateljev v Slovenijo ne bo. Če se pogovarjamo o Novi Kreditni banki Maribor, ki ste jo omenjali, agencija je preprečila stihijsko predajo Nove Kreditne banke Maribor na varšavski borzi. Poleg tega je uprava, ki je to želela izpeljati, to želela izpeljati brez soglasja Državnega zbora. Namreč, če želiš prodati več kot 50 % delež države v banki, in v tem primeru gre še za zavarovalnico, potem moraš dobiti soglasje Državnega zbora. Agencija je to preprečila, dokapitalizirala pa je banko s kapitalom domačih slovenskih podjetij in s tem smo še vedno ohranili več kot 50 % delež v tej banki in zavarovalnica je še vedno v naši lasti, mariborska. In ta podjetja, ki so postala lastnik NKBM, imajo te delnice še vedno naložene pri tej banki. Agencija pričakuje od novih nadzornih svetov in uprave NKBM, da bo ta donos rastel, torej imajo podjetja še vedno varno naložen denar. Če ga boste prodali tako, kot je predvideno, z ustanovitvijo Slovenskega državnega holdinga, mimo Državnega zbora, potem verjamem, da vas ta donos ne zanima, ampak vas zanima poceni prodaja slovenskega premoženja. In kar se tiče, gospod minister, moje razprave na včerajšnjem usklajevanju pri predsedniku Vlade, naj še enkrat zelo na glas povem, da smo vas ves čas opozarjali, tudi pri dokapitalizaciji Nove Ljubljanske banke, da imate rešitev že podano v proračunu, ki vam ga je pripravil minister Križanič oziroma prejšnja vlada. In na koncu ste dejansko prišli do tega, da je to edina rešitev, ki je izvedljiva. To sem vam povedal in povedal sem vam tudi, da smo vas Socialni demokrati opozarjali na vse to, kar vam je OECD naložil, da morate zapisati v nov zakon o Slovenskem državnem holdingu. Torej sledite vsem tistim opozorilom, ki smo jih Socialni demokrati dajali in dobili bomo tudi to gradivo na mizo, kjer bo tudi dokazano in razvidno, da so bila naša opozorila utemeljena in opozorila vladi, da mora spoštovati cilje in načela OECD, pravilna. Nas pač niste želeli poslušati, OECD ste pa očitno zdaj morali, ker bi Slovenijo očitno izključili iz te organizacije.
Minister Šušteršič ima besedo, kot predlagatelj.
Gospod Veber, jaz nisem govoril o tem, kaj ste vi govorili včeraj, ampak o tem, kaj ste govorili danes. To, kar ste govorili dane,s je zelo slaba popotnica začetku nekega konstruktivnega sodelovanja, za katerega smo se včeraj dogovorili. Včeraj ste dejansko govorili to, kar ste zdaj povzeli, jaz sem vas tudi opozoril, da to, kar ste včeraj govorili, ne drži, ni res, da smo imeli v proračunu zagotovljena sredstva za dokapitalizacijo NLB, imeli smo zagotovljenih približno 130 milijonov od 500, ki smo jih na koncu dejansko sprojecirali tako ali drugače., to se pravi tretjino. Torej, nismo imeli rešitve, ker ta rešitev niti slučajno ni bila finančno zadostna v primerjavi z luknjo, ki jo je ta banka v preteklih letih pod nadzorom AUKN ustvarila. Tako da glejte, jaz se nič ne sprenevedam, govorim o številkah, medtem ko vi govorite lepo na pamet. Tudi kriminalisti se s to banko že ukvarjajo, tudi za te revizije je bilo v zadnjih letih veliko časa, jaz nisem nobene dobil na mizo od predhodnika na primopredaji, lepo prosim. Mi smo naredili skrbni pregled v tej banki. Ta skrbni pregled je obsežnejši od kateregakoli, ki je bil prej delan. Dal je rezultate, ki so strašljivejši od tistih rezultatov, o katerih je banka sama poročala Banki Slovenije. Tako, da veliko bolje vemo, kakšno je stanje v tej banki, in veliko več smo morali v to banko vložiti, kot je bilo tisto, kar ste nam vi zapustili. Toliko o tem. Sicer pa kar se tiče priporočil OECD, kot rečeno, ko bodo te stvari jasno predstavljene javnosti, bo vsem jasno, da gre za relativno nepomembne zadeve, da je v tem mnenju tudi veliko pozitivnih stvari zapisanih, tudi stvari, katerim ste vi nasprotovali. Tako da glejte, mislim, da si bo potem vsak lahko svojo sliko ustvaril.
Gospod Matevž Frangež, za njim gospod Ivan Grill.
Pri tej temi je veliko za povedati. Jaz obžalujem, da se je vrsta koalicijskih poslancev prijavila k besedi samo zato, da opoziciji odvzame možnost, da nekaj o tem pove. Jaz sem včeraj zvečer z velikim presenečenjem in zadovoljstvo spremljal rezultate včerajšnjega dogovora. Zdelo se mi je, da je prevladala modrost, da smo vsi skupaj pripravljeni stopiti korak nazaj, da dosežemo sprejemljive kompromise za vse. Danes z veliko žalostjo ugotavljam, da ni prav nič drugače, da koalicija z vso srditostjo še vedno zasleduje svoje zelo natančno določene cilje. In pri tem niso važna nobena sredstva, ni važna osebnost, ni važno ime in priimek, glavno je, da imamo dovolj topovskih krogel in da imamo jasno izbrane tarče, tarče, ki nam stojijo na poti do skrbno izbranih ciljev te koalicije. To obžaluje. Tudi zato, ker sem bil sam kritičen do načina imenovanja uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, ko jo je Državni zbor imenoval. Takrat sem trdil, da pogrešam v celotnem postopku eno samo stvar, in sicer možnost poslanke ali poslanca, da tem ljudem postavi eno vprašanje: "Ali ste pripravljeni z vso svojo integriteto, osebnost, znanje zastaviti za to, da dokažete, da je država lahko dober lastnik podjetij? Ali ste pripravljeni to sprejeti kot svoje osebno poslanstvo?" Tega vprašanja takrat trem členom uprave nisem mogel postaviti. Ampak vsaj za dva člana uprave in nobenega od teh nisem poznal prej, za enega celo slišim, da je blizu krogom SDS, lahko trdim, da sta s svojimi ravnanji pokazala, da sta pripravljena s svojim znanjem, svojo osebnostjo, integriteto ščititi državno premoženje. Kaj je tu narobe? Kronski greh naj bi bila dokapitalizacija Nove Ljubljanske banke s strani nekaterih državnih podjetij v letu 2011. Ampak, dragi moji, ta dokapitalizacija je imela podlago v sklepih Vlade Republike Slovenije, v sklepih Odbora za finance in monetarno politiko, za razliko od dokapitalizaciji Nove Ljubljanske banke v juniju 2008, ko naj bi vrsti državnih podjetij, denimo DSU, Zavarovalnici Triglav, Sodu, Kadu, Vzajemnim skladom Triglav, Elektro Slovenija, Dravskim elektrarnam, Savskim elektrarnam, Soškim elektrarnam, Rudniku Trbovlje-Hrastnik, Geoplinu, Istrabenzu, Teol Ljubljana in Telekomu ministri po telefonu mimo skupščin naročali: "sodelujete v dokapitalizaciji Nove ljubljanske banke", po ceni 334 evrov na delnico, po trikratniku knjigovodske vrednosti, po 10-kratniku vrednosti, po kateri ste Novo Ljubljansko banko dokapitalizirali nazadnje. Kaj je torej greh te uprave? Dva člana uprave, kolektivnega organa, gospod minister, in dva od treh je večina, ki sprejema voljo. Vsakršna drugačna interpretacija vodi v blokado dela agencije, vodi v to, da dejansko do odgovorov, kaj se je v Sloveniji v zadnjih letih dogajalo, nikoli ne bomo prišli. Tukaj imamoopraviti z dvema človekoma, ki sta bila pripravljena, ki sta se pripravljena zoperstaviti tej vladi. In to ni lahka naloga, ker vemo, s kakšno oblastjo imamo opraviti, da sta bila pripravljena tukaj z javno besedo zaščititi interes Republike Slovenije. Pri takšni vladi potrebujemo takšne ljudi, da bodo sposobni in pripravljeni narediti to nalogo. Tudi zato morebiti, da se ne bodo dogajale zgodbe, ko kandidatke SDS zahtevajo provizijo zato, da uredijo kredite v [[...]] [[izklop mikrofona]]
Gospod minister, prosim.
14. člen Zakona o upravljanju kapitalskih naložb, gospod Frangež, pravi, "predsednik uprave zastopa in predstavlja agencijo", kar pomeni, da brez soglasja in podpisa predsednika uprave agencije dva člana uprave ne moreta posredovati sporočil javnosti, pisati poslancem in zastopati agencije. Lahko to počneta v svojem imenu, ne pa v imenu agencije na njenem papirju in prikazano, kot da gre za stališče agencije.
Proceduralno gospod Frangež. Kot predlagatelj ima vedno v vsakem trenutku pravico, da se vključi v razpravo. Gospod Ivan Grill, za njim mag. Marko Pogačnik. [[Se odpoveduje]] . Gospod Grill.
Hvala lepa. Kdor se spomni razprave v prejšnjem mandatu, ko smo sprejemali zakon oziroma ste ga sprejeli vsi tisti, ki sedite tukaj nasproti, smo mi takrat v opoziciji opozarjali, da ta način ne more voditi v dobrobit slovenskim podjetjem in tudi upravljanju z državnim premoženjem. In takrat ste vehementno razlagali, gospod Frangež je bil eden izmed tistih, ki je najbolj vehementno s temi svojimi filozofskimi frazami opravičeval, kako bo AUKN neodvisna institucija, kako bo to neodvisno upravljanje s premoženjem, kakšni bodo tukaj donosi, dobički in tako naprej. Vesel sem, da ste bili kritični potem, ko je bilo imenovanje, in tudi na dosežke tega, bomo rekli, ali zloglasnega ali pa dobro opevanega s strani zdajšnje opozicije AUKN. Ampak dajmo se mi vprašati, ali je ta AUKN res neodvisna institucija. Moj odgovor je ne. Pa tudi odgovor medijev in drugih institucij, ki to poznajo. Zelo lepo je bilo napisano v enem izmed slovenskih časnikov: "AUKN podaljšana roka ministra Križaniča." In točno to dogodki, ki so se odvijali, dokazujejo. To, kar je minister Križanič njim seveda narekoval, to so seveda tudi oni takrat morali delati. In zato me zdaj čudi, razprava, da je AUKN institucija, ki se zoperstavlja vladi. Ali je to namen take institucije, da se zoperstavlja vladi? To mora biti institucija, ki mora delati z roko v roko z vlado. Vlada je tista, ki je odgovorna, in seveda tudi pozna ne samo informacije, ampak tudi ostale ključne dejavnike pri odločanju. In zdaj, če se dotaknem samo še o delovanju AUKN, ali so oni res delali tako, kot bi morali. Zopet, odgovor je ne. So oni pripravili strategijo, ki bi jo morali, ko zdaj očitate, da vlada nima izdelane strategije prodaje premoženja. V teh šestih mesecih, kolikor je vlada na tem položaju, se seveda niso uspeli poglabljati, da bi šli izdelovati strategijo, AUKN je bila pa že po sklepu prejšnje vlade dolžna, da bi to pripravila. Pa tega ni naredila. In zdaj pisanje dveh članov uprave – predpostavljam, da je bil tukaj glavni avtor samo eden – poslancem, javnosti. Ali je to korekten odnos? Je to, da zlorablja položaj? Jaz mislim, da ni. In tukaj je minister zelo natančno pojasnil, kaj je AUKN do zdaj uspela narediti, kaj bi morala narediti. Tudi to, kar je pred nami, mislimm da je bilo dovolj jasno tudi s strani guvernerja povedano, tudi s strani ministra, da je pred nami čas, ko bo treba najti način, kako sanirati naše banke in seveda tudi, kako upravljati s premoženjem naše države. Ampak AUKN v takšni sestavi, v kakšni je bila do danes, zagotovo te vloge ne more odigrati in zato bom z veseljem podprl, da se to upravo oziroma ta dva člana tudi razreši. Hvala.
Gospa Eva Irgl. Se odpoveduje. Gospod Srečko Meh, za njim gospa Alenka Jeraj. Izvolite, gospod Srečko Meh.
Gospe in gospodje! Gospod Grill, hvala lepa. Priznali ste, da gre za podreditev AUKN Vladi, in se vam za to priznanje zahvaljujem. Kaj pravzaprav v bistvu moti? Moti neodvisnost AUKN. Neodvisnost zato, ker je AUKN tisti, ki je delal strokovno, brez da je politika imela vpliv. Od tukaj naprej ima politika neposreden vpliv na vse, kar se bo dogajalo. Predlagam, da prejšnje mandate pustimo pri miru. Če govorimo, kaj je kdo v prejšnjem mandatu rekel, mi smo zdaj v tem mandatu in v tem mandatu moramo marsikaj narediti. Predlagam, da to naredimo. Oprostite, gospe in gospodje, Janezu Janši je manever uspel. Manever s tem, da je grozil z odstopom, s fiskalnim pravilom, s holdingom, ki bo vse rešil. Ta manever mu je fantastično uspel. Včeraj ste pravilno, dobro umaknili in od danes naprej se pogovarjamo z življenjskimi operativnimi zadevami, zamenjavo kadrov in seveda povsod postaviti tiste kadre, ki bodo poslušni, ki bodo delali in ki bodo takšni, kot si jih pravzaprav želite. Ni prav. Poglejte, mi danes odstavljamo tiste ljudi, ki so dve leti vodili AUKN, ki so imeli dobre rezultate. Te ljudi odstavljamo. In ne vemo, koga bomo postavili, nimamo prav nobenega. In če je naša skrb, gospod minister, za to, da bi bilo upravljanje dobro, potem bi bilo prav, da bi slišali, kaj je bilo narobe, da bi o poročilu AUKN lahko razpravljali, da bi lahko govorili tam, kjer je mesto za govoriti – na odboru, da bi lahko vprašali, da bi ta dva moža postavili na zagovor, da bi imela to pravico, pa tega nismo naredili. Zato ker smo demokrati, ker demokratično delamo in ker nam je veliko za skrb naše dežele in seveda tudi našega premoženja. Poglejte, govori se, kdo je v NLB naredil napako. Vsi v postopku so naredili napake ali smo naredili napake, vključno s tajkunskimi krediti in vsem ostalim, kar se je naredilo, tudi z vsem tem kar ste ali smo pravzaprav želeli. Zato še enkrat vprašanje: Zakaj poročilo AUKN ni tukaj v Državnem zboru? Mi danes razpravljamo o tem, da bomo odstavili dva moža, direktorica je tako ali tako odstopila, nimamo pa poročila, torej ne moremo govoriti o tem, kaj se je v preteklosti dogajalo. Postavili bomo novega, ne da bi vedeli, kaj je v resnici narobe, ne da bi lahko na dejanskih argumentih, vsebini, kresali mnenja, ali je AUKN delal dobro ali ni delal dobro. Zakaj so negativni donosi? Kaj je tisto, kar se bo naredilo? To je seveda tisto vprašanje, ki mene zanima, ki me muči, moti in kjer bi rad marsikdaj kaj vprašal, pa seveda tudi povedal. Pa še enkrat, lepo vas prosim, nehajte s temi strici iz ozadja. Jaz vedno, kadar govorite o stricih iz ozadja, mislim, da mislite na naju dva z Brulcem, ker sva tukaj zadaj. [[smeh v dvorani]] Ni prav, da tako delamo, povejte po resnici, ime in priimek, pogumni ste, povejte, povejte tisto, kar imate za povedati, pa bomo govorili tako kot ljudje. Še enkrat. Zakaj niste dali v Državni zbor poročila AUKN, ki je bilo pripravljeno že v prejšnji vladi? Hvala lepa.
Hvala. Pomemben dogodek današnjega dne je, da smo končno odkrili strice iz ozadja. Besedo ima gospa Alenka Jeraj, za njo gospa Janja Napast.
Hvala za besedo. V tej državi smo očitno imeli že leta težave z upravljanjem s premoženjem, zato smo ves čas iskali neko formulo, s katero bi omogočili boljši nadzor in upravljanje z naložbami, ki jih imamo v podjetjih. V mandatu 2004–2008 je zato Janševa vlada predlagala oziroma omogočila, da so bili člani nadzornih svetov tudi predstavniki opozicijski strank. Vse z namenom, da se bolje nadzoruje in da se nepravilnosti odkrijejo čim prej. Z novo vlado je bilo tega konec. Najprej smo dobili KAS, ki je bil nekajkrat danes že omenjen, in so bili celo tisti, ki so sodelovali oziroma gospod Bogomir Kovač, ki je bil njegov predsednik, do tega organa kritičen. Potem ste si izmislili novo varianto, Agencijo za upravljanje s kapitalskimi naložbami. In praktično od ustanovitve smo gledali prepir med predsednico Dagmar Komar, ki je članica SD, in Zaresovo ministrico Radićevo ravno v zvezi z dokapitalizacijo Nove Kreditne banke Maribor. Tam je bil AUKN najprej proti, potem za, v bistvu dobre družbe prisilil, da so namenile denar, in že takrat so nekateri ocenjevali, da bi morali odgovorne osebe za to ovaditi in da bi stvar morala doživeti epilog na sodišču. Potem smo spremljali zgodbo neukrepanja proti direktorici Darsa, ko so vrabci čivkali, kaj vse je v Darsu narobe. AUKN pa o tem nič. Potem smo spremljali zgodbo, da naj bi gospa Radićeva imela dokaze, da je gospod Grašič pritiskal na vodstvo nekaterih podjetij, naj zaposlijo njegove prijatelje in po izstopu iz vlade Zares celo zahteval zaradi tega oziroma tudi zaradi drugih stvari ukinitev AUKN. Potem smo spremljali zgodbo o izboru odvetniške pisarne, v kateri delata sinova gospe Komar in njen nekdanji mož, prav tako opozorila, da je bil ta izbor narejen mimo razpisov oziroma po prijateljskih linijah. Na koncu je celo predsednik Vlade Borut Pahor takrat prijavil vodstvo oziroma agencijo protikorupcijski komisiji, ker je očitno ocenil, da se stvari tam dogajajo narobe. In kaj vse smo lahko brali 6. septembra 2011 v Delu? Po ustanovitvi agencije je njeno delovanje sprožilo številne spore v vladni koaliciji, zlasti med SD in Zares. Po izstopu Zares iz Vlade je ta stranka predlagala razpustitev AUKN in predlog med drugim utemeljila s politično motiviranem delovanjem AUKN v primeru dokapitalizacije Nove Kreditne banke Maribor, ki je potekala pod pokroviteljstvom finančnega ministra Križaniča. 22. oktobra, prav tako v Delu; tudi nekdanji minister v Pahorjevi vladi Mitja Gaspari, ki je bil eden od idejnih očetov ustanovitve agencije, je bil po njeni ustanovitvi kritičen do njenega delovanja. Rekel je takole: "Ustrezno obliko agencije smo očitno napolnili s pomanjkljivo kadrovsko in drugo vsebino. Dejansko obstajajo neki vzorci vplivanja zunaj uradnih poti." In še zadnje, iz marca letos: "Pravi politični boter AUKN se je dokončno razkril letos marca ob predlogu spremembe delovanja AUKN, ko so med parlamentarnimi strankami v bran agenciji enotno stopili le poslanci SD." Skratka same afere in problemi, ne pa tisto, za kar je bila agencija ustanovljena. Jaz oceni ministra o slabem delu, izdajanju podatkov, resnicah in polresnicah, ki so bile v javnosti, verjamem, zato bom podprla razrešitev obeh članov.
Še gospa Janja Napast. Se odpoveduje. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa, s katerim se razrešita člana uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije gospod Marko Golob in mag. Danilo Grašič. V skladu s prvim odstavkom 18. člena Zakona o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije bo sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslank in poslancev Državnega zbora. Prehajamo na glasovanje. Obrazložitev glasu v svojem imenu gospod Matevž Frangež.
Prej sem na koncu navrgel primer kandidatke Slovenske demokratske stranke za županjo ene od slovenskih občin. Ne bom je imenoval, ker mislim, da to ni [[...]]
Gospod Frangež, to je polemika, oprostite, to ni obrazložitev glasu, ampak je polemika.
To je argumentacija, zakaj bom glasoval za nekaj, ki jasno kaže na to, kakšne utegnejo biti napačne prakse. Jaz ne trdim, da je to lastno samo eni stranki, trdim pa, da moramo v tem parlamentu razvijati mehanizme za to, da takšne dogodke onemogočimo, da razvijamo akreditacijske postopke tako, da nadzornica nove KBM ne bo mogla biti takšna sporna oseba, ki vzame 70 tisoč evrov podkupnine in jih potem razdeli po določenem ključu tistim, ki uredijo kredit, ki bo onemogočila primere, da je lahko tajnica avtošole nadzornica druge največje državne banke, in ki bo preprečila, da je merilo pri tem, kdo je lahko nadzornik naših bank, to, da si slučajno komitent neke banke, predvsem pa to, da imaš člansko izkaznico določene stranke. Koalicijske principe tukaj je treba onemogočiti. Tu smo naredili velikanski korak naprej, priznali vi to ali ne, dajmo nadaljevati s tem. Na naslednji seji boste kandidata SDS na parlamentarnih volitvah imenovali za predsednika uprave AUKN. Dopolnite to upravo z vašim kadrovskim izborom in dajte tej agenciji priložnost, da do konca pokaže, česa je sposobna. To bi bil konsistenten način, ne pa da na polovici poti vedno znova menjamo organizacijske oblike zato, ker nam ne ustrezajo ljudje. To je napačna pot, dame in gospodje, predlagam, da se odpoveste. Jaz bom glasoval proti razrešitvi Danila Grašiča in Marka Goloba, ker sta se v mojih očeh izkazala za verodostojna in dogovorna človeka, ki ju želim imeti na čelu opravljanja [[izklop mikrofona]]
Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 9. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep Državni zbor sprejel in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Ob prehodu na 16.a TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SLOVENSKEM DRŽAVNEM HOLDINGU, dajem besedo za proceduralni predlog oziroma pojasnilo gospodu Janku Möderndorferju.
Spoštovani zbor! V skladu z včerajšnjim dogovorom pri predsedniku Vlade, ki je imel posvet z vsemi predsedniki političnih strank in vodij poslanskih skupin, če se bo to tudi zgodilo v nadaljevanju, verjamem, da se bo, opozicija oziroma poslanska skupina Pozitivne Slovenije prekinja obstrukcijo delovanja na teh dveh točkah. Hvala lepa.
Hvala lepa. V zvezi s to točko dnevnega reda predlagam, da se na podlagi prvega odstavka 74. člena Poslovnika Državnega zbora obravnava in odločanje o predlogu zakona odloži na eno od naslednjih sej Državnega zbora. Želi besedo predstavnik Vlade kot predlagateljica zakona, minister Šušteršič? Ne. Želi besedo predstavnik poslanskega zakona, gospod Möderndorfer? Tudi ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Kaže, da ne. Zaključujem razpravo o predlogu predložitve. Odločali bomo o predlogu za preložitev obravnave in odločanja o Predlogu zakona o Slovenskem državnem holdingu na eno od naslednji sej Državnega zbora. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet, zato bo Državni zbor obravnavo in odločanje o predlogu zakona opravil na eno od naslednjih sej. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG USTAVNEGA ZAKONA O SPREMEMBI 148. ČLENA USTAVE REPUBLIKE SLOVENIJE, vnos zlatega fiskalnega pravila v ustavo. Tudi v zvezi s to točko dnevnega reda predlagam, da se obravnava in odločanje opravi na eni od naslednjih sej Državnega zbora. Želi besedo poročevalec Ustavne komisije? Ne. Predstavnik Vlade? Ne. Predstavniki poslanskih skupin? Tudi ne. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predložitvi. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet in bo Državni zbor obravnavo in odločanje o predlogu zakona opravil na eni od naslednjih sej državnega zbora. Prosil bi vas samo, da za minuto počakate, da povem nekaj stvari. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in zaključujem tudi 16. izredno sejo Državnega zbora. V zvezi s pripravo sklicane 17. izredne seje Državnega zbora vas obveščam, da bodo seje delovnih teles po naslednjem razporedu: seja Odbora za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino čez pet minut, to se pravi ob 9.40 v sobi 217, seja Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje v veliki dvorani na Tomšičevi ob isti uri, torej 9.40, in seja Mandatno-volilne v sobi 212 čez 30 minut, se pravi ob 10. uri in pet minut. Ob 11.20 nas bo nagovoril gospod Ban Ki-moon, generalni sekretar Organizacije združenih narodov, zato predsednico in predsednika delovnih teles prosim, da v primeru, če seja do takrat še ne bo končana, delo prekinete in se pridružite v dvorani, da poslušamo nagovor. 17. izredno sejo Državnega zbora bomo začeli ob 12. uri. Hvala.