Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege. Nad istokom Europe ponovno su se nadvili tamni oblaci. Bubnjevi rata ponovno odzvanjaju. Stotine tisuća ljudi, stotine tisuća vojnika gomilaju se na granicama Ukrajine, Rusije, Bjelorusije. Na demarkacijskoj liniji između Dombasa i ostatka Ukrajine danas već stoje tisuće i tisuće dugih cijevi, topovskih cijevi, višecijevnih raketnih bacača, u Crnom moru se trenutno nalaze stotine ratnih brodova, na Sredozemlju, od Hladnog rata nikada nije bilo toliko nosača aviona, razarača i nikada u svjetskim medijima, od Hladnog rata pa možda i ranije, možda od Kubanske krize, nije bilo riječi o potencijalnom golemom vojnom sukobu. Mi Hrvati smo odabrali saveznike. Odabrali smo ih, za sve one koji su to zaboravili, mislim da je to prvi zaboravio naš predsjednik, slučajni predsjednik Zoran Milanović. On je zaboravio da smo mi 2009. ušli u NATO pakt. U NATO savez. On je zaboravio da smo mi punopravna članica EU, a mi Hrvati nismo kukavice. Nismo kukavice. Nego svoje saveze i danu riječ ne raskidalo olako, odnosno ne raskidamo. I kad smo dali ruku nekome u NATO savezu, kad smo postali jedna od 30 članica NATO saveza, stali smo također sa ostalima u obranu zapadnih vrijednosti, zapadne civilizacije na čelu naravno sa SAD-om ali evo tu imamo i jednu azijsku zemlju, tu je Turska i sve ostalo su zapravo europske zemlje. Za one koji su zaboravili 2014. godine bio je već rat u Ukrajini. Poginule su tisuće ljudi, tisuće vojnika. … [[Govornik se ne razumije.]] su okupirani, također i Krim od onda više nije ukrajinski. Mi smo u Hrvatskoj, neki su u Hrvatskoj evo ja ću reći na koga mislim, sumnjam na Zorana Milanovića zaboravili da smo mi imali sličnu situaciju za vrijeme Domovinskog rata, da smo imali SAO krajinu i dogodila se Oluja, pa smo imali mirnu reintegraciju. I danas olako bez imalo empatije promatramo što se događa u Ukrajini. I naš slučajni predsjednici znaju dati izjave koje nemaju veze s ničim, koje su zapravo kukavičke. Jer to što je taj gospodin rekao to se jedino može nazvati kukavičlukom, jer razvrgavanje saveza, dane riječi zbog toga što je negdje se nadvio mračni oblak rata, zbog toga što bubnjaju i bubnjevi rata. To rade kukavice. To Hrvati ne rade. On je zaboravio također, a i mnogi drugi da ovaj Dom, najviši Dom Hrvatskog sabora odlučuje o tim stvarima, mi odlučujemo, mi koji imamo također izborni legitimitet. I upravo će hrvatski zastupnici u ime hrvatskog naroda dati svoju zadnju riječ i o tome. Sa svoje osobne strane, a reći ću sa velikom sigurnošću da strane hrvatskog naroda mi nismo izdajice, nismo ljudi i nećemo izdati nikoga, pa ni ovaj put Ukrajince bez obzira što slučajni predsjednici misle drugačije, što se kod malo turbulencije ponašaju kao kukavice. Mene ova situacija zapravo podsjeća i na rat, Domovinski rat kad su se i hrvatski interesi sukladno dogovoru, ugovoru, sporazumu Izetbegović – Tuđman nalazili u Bosni i Hercegovini i tamo smo branili Hrvatsku. I da nije bilo hrvatskih mladića koji su tamo ratovali ne bismo obranili ni hrvatsku. Ipak da naglasim slanje hrvatskih vojnika u Ukrajinu nije na stolu, ali nije niti izdaja.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovanog zastupnika Davora Dretara.
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice, uvažene kolege, hrvatska javnosti. Kada je 2017. godine prikazana predstava Olivera Frljića „Vaše nasilje i naše nasilje“ predstavljena je kao citiram: „predstava koja problematizira odnos europske i američke politike prema Bliskom istoku i prokazuje lažnu solidarnost i europsko licemjerje.“ Da podsjetim na tu predstavu. U jednome trenutku glumica na pozornici vadi hrvatsku zastavu iz spolnog organa i onda ju nasred scene siluje Isus Krist. Unatoč činjenici da se radi o grozomornoj provokaciji kojoj je smjer uvrijediti i razjariti vjernike u čemu je nesumnjivo i uspjela evo jednog citata iz pera kazališne kritike. Predstava je u svakom slučaju vrlo direktna otvorena, brutalna i potresna s jedne strane, a s druge strane vrlo poetična. Mislim da je važno u ovome trenutku jer nam postavlja neka pitanja koja mi kao Europljani itekako moramo postaviti. Završen citat. Digla se razumije se i velika bura, bilo je prosvjeda, policija je iz HNK Split izbacila one najglasnije. Poznati književnik i kolumnist Ante Tomić bez problema ih je nazvao, ponovno citiram, krezubima, polupismenim osobama koje do prosvjeda nisu niti znale gdje se splitski HNK nalazi, završen citat. Sada je 2022. godina, izašao ne novi album rep grupe Tram eleven, ali iz nazovi prodemokratskih i slobodno mislećih krugova ovoga puta dolaze bitno drugačiji tonovi. Raskokodakali se navodni zaštitnici slobodne misli, zasmetalo ih što netko bilo misli, bilo govori, bilo pjeva ili repa drugačije i ujedinili se u gromoglasnom stavu zabraniti, zaustaviti, ugasiti, nisu niti mogli, niti znaju drugačije samo slijepo slijede svoje bjelosvjetske učitelje koji braneći slobodu i ravnopravnost bez ijednog moralnog trzaja duše koriste metode koje sami najoštrije osuđuju. Ukloni, popljuj, obezvrijedi. Smirimo strasti. Zaključimo kako svoja umjetnost ima svoja izražajna sredstva kako kazalište tako i glazba. Rep glazba posebna. U njoj se i traži provokativnost, direktnost, oštrina i nepoštivanje bilo kakvih društvenih normi, pa zašto onda proteklih dana svjedočimo prekomjernom granatiranju Tram eleven. Odgovor je vrlo jednostavan i uvijek isti. Zato što misle drugačije od tzv. mainstream-a odnosno od onih koji samo svoje mišljenje predstavljaju kao jedino ispravno i društveno prihvatljivo. Podsjetit ću američki profesor i pisac Ryan Anderson napisao je knjigu When Harry became Sally, kada je Herry postao Sally, djelo koje razotkriva kontrast između bještavila rodnih ideologija kako ih predstavljaju mediji i surove realnosti života takvih osoba. Knjiga detaljno opisuje primjere u kojima su transrodne osobe promijenile svoje tijelo da bi se nakon te drastične transformacije nastavili suočavati sa istim ili još gorim problemima u društvu. Knjigu su samoproglašeni nositelji istine odmah proglasili nepoželjnom i u samo nekoliko dana Amazon bookshelf i ostali Internet prodajni portali uklonili su je iz ponude. Ista je stvar i ovdje kod nas samo što nije Amazon nego je u ovome slučaju Menard. Kultura otkazivanja otkrila se u svojem najgorem obliku pojačana kritičarima koji nas žele uvjeriti u mizernu kvalitetu glazbe, nedostatak inspiracije, promašene stihove i isprazne rime. Nikoga od nas nije impresioniralo njihovo kokodakanje. Moja je poruka kokošima i očerupanim pijevcima u dobro grijanim kokošinjcima nikoga vi nećete zaustaviti, na to nemate niti moralno, a niti zakonsko pravo. Živimo u Hrvatskoj, zemlji koju su u Oluji stvorili sokolovi koji visoko lete i nije ih briga za kokoši koje se razbježe kada udari prvi grom. I zato glumite, pjevajte, plešite i repajte i dalje. Imajte i na to potpuno pravo i potpunu slobodu, ali hrvatski sokolovi budite i vi potpuno slobodni jer kada dođe nova oluja vaša će nam jaka krila trebati, a kokoši će kao i obično čučati u kokošinjcu i čekati da oluja prođe. I za kraj, ipak su to moji kolege, pa ću se ja priključiti njihovom glazbenom izričaju i reći pa pustite Tram eleven neka repa zašto smetaju vam ljudi koji ne vire vam iz džepa. Hvala lijepa.
Hvala, evo sad ćemo napraviti pauzu do 2 sata, u 2 nastavljamo dalje sa dnevnim redom. STANKA U 13,52 SATI. Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovane zastupnice Vesne Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege ja se moram zapitati hoće li Hrvatska propustiti još jednu priliku za rast i dostizanje tog toliko željenog prosjeka EU? Zašto postavljam to pitanje. Krajem prošle godine stigla nam je prva tranša iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost, otprilike 6 milijardi kuna, a uskoro stiže i druga 5 milijardi kuna. Nakon te prve tranše ministar Marić je izjavio da taj novac nije za krpanje rupa iz prošlosti, ali odmah nakon toga nastavlja kako će sredstva dominantno upotrijebiti za vodoopskrbnu mrežu vrtića i osnovne škole. Ako je suditi po najavama i ova druga tranša će nastaviti u tom smjeru. Daleko od toga da Hrvatskoj sve navedeno nije prijeko potrebno, no koliko i kako će se to odraziti na rast i razvoj, te podizanje kupovne moći i BDP-a po glavi stanovnika najvjerojatnije vrlo, vrlo malo. Nacionalni plan oporavka i otpornosti trebao bi biti upravo onaj mehanizam i sredstva koja će nas pomaknuti sa začelja EU. Hrvatska nikada nije postigla brzinu približavanja europskom prosjeku kakvu su u protekla tri desetljeća bilježile Poljska, Češka, baltičke države pa i Rumunjska. Hrvatska je tek na skromnih 64% realnog BDP-a EU. Naravno kod većine stanovnika, pa tako i kod mene to stvara frustraciju i osjećaj da smo jednu priliku već propustili i postavljam pitanje još jednom hoćemo li propustiti i ovu priliku. Kada se krene u diskusiju o ovim temama onda se vladajući obično jave sa argumentom kako je Hrvatska imala rat. No budimo barem jednom iskreni i objektivni i recimo da je bilo i subjektivnih čimbenika, a o korupcijskim aferama da i ne govorim. No, što napraviti kako bi konačno dosegnuli taj toliko željeni prosjek EU? Bez obzira na prijepore između nas ekonomista svi ćemo se vrlo brzo usuglasiti da je nužna efikasna administracija, dobra poslovna klima, dobre institucije općenito kao što je na primjer vladavina prava, obrazovanje i upravo su to stvari koje ćemo istaknuti, koje su presudne za razvoj. Zanimljivo je da nitko od nas ne spominje valutu kao presudan čimbenik. Uvođenje eura nije presudno za investicijsku klimu kao što neki ističu, a navesti ću samo nekoliko primjera iz okruženja koji to potvrđuju – Poljska, Mađarska i Srbija privukle su daleko više greenfield investicija od Hrvatske a one nemaju euro. Srbija nije čak ni članica EU, stoga vratimo se na meritum. Kod usvajanja Nacionalnog plana za oporavak i otpornost svi smo se složili kako o načinu na koji će se trošiti sredstva iz Plana za oporavak, ovisi hoće li i dalje Hrvatska tavoriti na začelju EU ili će konačno krenuti u izgradnju konkurentnog gospodarstva. Upravo o tome ovisi hoće li naše stope rasta BDP-a i dalje biti prosječno 1%, hoće li razina investicija biti tek mizernih 20% BDP-a i u konačnici, hoće li i dalje zbog rentijerske ekonomije nepotizma, korupcije i klijentelizma naša djeca ići u tuđinu. Ako je suditi po tome, na što će se trošiti ova sredstva koja stižu iz ove prve dvije tranše, čini se da će moja generacija koja pamti još i one stabilizacijske programe iz Jugoslavije, koja pamti Domovinski rat, pamtit će nažalost, ne samo jednu nego dvije propuštene prilike da Hrvatska konačno ravnopravno stane uz bok razvijenih europskih zemalja.
Slijedi iznošenje stajališta u ime kluba Socijaldemokrata poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Danas ću ovaj govor u ime Kluba socijaldemokrata posvetiti g. novinaru i pravniku, kolegi koji živi danas slobodno sa teškim uspomenama i sa sjećanjima u svojoj rodnoj Opatiji, Oleg Mandić. Oleg Mandić dječak je koji je zadnji izašao iz zloglasnog logora Auschwitz. On je zadnja preživjela žrtva nacističkog terora koji se dogodio prije 77 godina. Kao što smo jutros započeli rad ovdje u HS-u jednim govorom našeg predsjednika i minutom šutnje za sve žrtve i kao što smo se jutros poklonili na groblju Mirogoj, mi u Klubu socijaldemokrata smatramo da je potrebno iznova svaki puta na ovakve dane i na ovakve obljetnice ponavljati što se je u našoj prošlosti dogodilo kako se to nikada više nikome ne bi ponovilo. Zato 77 godina nakon što se dogodio Auschwitz, nakon što se dogodilo oslobođenje, nakon što se je dogodila ta najcrnija povijest, u kojoj je stradao 1,1 milijun ljudi u Drugome svjetskome ratu, mi moramo glasno govoriti o vrijednostima koje zagovaramo, mi glasno moramo govoriti o pravu koje naši sugrađani imaju, mi jasno moramo govoriti o slobodi i o napretku. Moramo zagovarati ideje slobodarstva i ideje progresivnosti da dječaci kao što je bio Oleg sa svega 11 godina ne bi cijeli život pamtili te nekakve industrijske komplekse u kojima su se događala zlodjela, da ne bi pamtili uspomene koje su crne nažalost jer su patili njegova obitelj, njegova majka i njegova baka. Nažalost mi smo generacija koja je jednako tako prošla zlo i prošla teror. Moramo biti svjesni toga i razvijati suradnju, razvijati edukaciju i o tome govoriti. Ponavljam da se u demokratskom društvu u 21. st. to ne bi ponovilo. I zato riječi koje možemo čitati u intervjuima Olega Mandića, trebamo pamtiti. On kaže, na prozivci sam proživio tzv. selekciju, odnosno situaciju u kojoj svaki 5. iz reda istupa i biva odveden. Odveden u krematorij, samo zato što je bio 5. u tom redu. Ja sam bio u 4. redu i nisam bio 5. i tako to nekako išlo, stalno u strahu od selekcija, a izbjegli smo i marš smrti te uz puno sreće dočeli noć s 26. na 27. siječnja 1945. g. Tada smo oslobođeni. Tada su oslobođeni malobrojni. Ponavljam, 1,1 milijun ljudi ostao je u Auschwitzu. Njihovi životi tamo su ugašeni i to je naše nasljeđe. Ja vas molim, kolegice i kolege, da to u potpunosti osvijestimo da se takve stvari nikada više ne bi ponavljale, da građani koji su među nama ne bi bili obilježeni po svojoj različitosti jer Međunarodni dan sjećanja na žrtve holokausta je dan u kojem se mi moramo sjećati i mi ne smijemo zaboravljati. Zato obilježavamo ovaj dan da bi nam ostao u živom pamćenju, da bi se sjetili hrabrih ljudi kao što je bio Oleg, ponavljam, posljednji dječak koji je izašao iz zloglasnog Auschwitza. Pozivam vas sve skupa da se priključimo inicijativi izraelskoga veleposlanstva da tko god može, danas oda pijetet svim žrtvama podizanjem jednog natpisa koji kaže „We remember.“ Sjetimo se toga i ne zaboravimo. Hvala vam puno.
Idemo sad na izjašnjavanje, slobodni govor po klubovi, iznošenje stajališta. Prvi prijavljeni je Kluba zastupnika Centra i GLAS-a i njihova poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Vjerodostojno tumačenje zakona pravni je institut kojim zakonodavac u slučaju pogrešnog ili različitog tumačenja određene zakonske odredbe u praksi radi pravilnog tumačenja i jedinstvene primjene utvrđuje njeno autentično značenja aktom koji ima snagu zakona. Poslovnikom HS-a propisan je postupak donošenja vjerodostojnog tumačenja po kojem se prijedlog podnosi predsjedniku Sabora, a potom predsjednik Sabora prijedlog upućuje Odboru za zakonodavstvo i Vladi radi ocjene njegove osnovanosti. S obzirom da se u ishođenju vjerodostojnog tumačenja predsjednik Sabora i Vlada ne mogu preskočiti, nema smisla pokrenuti ovakvu jednu inicijativu iako bi jedno vjerodostojno tumačenje bilo potrebno kako bismo razumjeli što se u državi zapravo događa i kako bismo potaknuli nadležna državna tijela da se prime posla. Očito je da ne rade, možda im je nejasno odnose li se pojedine odredbe zakona na stvarne životne situacije o kojima ovih dana progovaraju zviždači, a prenose mediji. Naime, čl. 295 Kaznenog zakona, propisano je kazneno djelo trgovanja utjecajem, pa se tako u st. 1 kaže da to kazneno djelo čini onaj koji iskorištavanjem svog službenog ili društvenog položaja ili utjecaja posreduje da se obavi službena ili druga radnja koja se ne bi smjela obaviti ili da se ne obavi ona službena ili druga radnja koja bi se morala obaviti. Pa me sad zanima, kad predsjednik Sabora nazove državnog tajnika u Ministarstvu državne imovine kako bi od njega zatražio da urgira u državnoj tvrtki Državne nekretnine, kako se osobi za koju predsjednik HS-a zove ne bi naplatila zakupnina za korištenje poslovnog prostora u državnom vlasništvu, je li to spada pod opis kaznenog djela trgovine utjecajem? Bi li predsjednik Sabora bio u nezgodnom položaju kad bi zahtjev za vjerodostojnim tumačenjem trebao uputiti na Vladu da se Vlada očituje o njegovoj osnovanosti? Čak i kad bi preskočili predsjednika HS-a, taj zahtjev bi teško mogao doći na dnevni red, a da prije toga ne prođe kroz ruke predstojnika Ureda predsjednika Vlade Zvonimira Frke Petešića. Bi li on bio u nezgodnom položaju kad bi pročitao da se u tom zahtjevu za vjerodostojnim tumačenjem, između ostalog, traži da se pojasni je li situacija u kojoj on traži od trgovačkog društva Državne nekretnine da se promptno izvrši popravak i obnova državnog stana u kojem on stanuje, preko reda, prije nego što su pravila o načinu i redoslijedu obnove uopće donijeta, a suprotno od pravila i uvjeta koji su propisani za bilo kakve intervencije u zajedničke dijelove višestambene zgrade, je li dakle to spada pod opis kaznenog djela trgovine utjecajem? Sve kad bi nekako i preskočili g. Frku Petešića, brine me kako će se o osnovanosti tog zahtjeva očitovati, primjerice, ministar obrane Mario Banožić, s obzirom da bi se u tom zahtjevu za vjerodostojnim tumačenjem, između ostalog, zatražilo pojašnjenje, je li trgovanje utjecajem, kad si kao resorni ministar državne imovine odabereš stan u vlasništvu države kojeg prije nego što se u njega useliš treba malo i adaptirati i urediti, pa zatražiš da na temelju svog položaja kao nadređena osoba u upravi trgovačkog društva Državne nekretnine da ti baš taj stan pripreme i ulože u njega par stotina kuna s time da bi baš on kao resorni ministar trebao znati da ne postoji uredba koja bi trebala propisivati kriterije za dodjelu državnih stanova, pa se bez ikakve pravne osnove i mjerila uzme stan koji je za 30-tak kvadrata veći od stana na kojeg su imali pravo drugi ministri koji su dobili stan na korištenje prije njega. Dakle, ne znam jel' bi stvarno trebalo pokrenuti ovakav zahtjev pa da se to rastumači ili da jednostavno svi poput DORH-a šutke prijeđemo preko činjenice da se stanovi i poslovni prostori u vlasništvu države dijele po stranačkoj, partijskoj vezi, da se nekretnine o javnom novcu uređuju za nečiji privatni smještaj, da se dugovi od nekoliko stotina tisuća kuna ili par milijuna kuna opraštaju i ne naplaćuju kad predsjednik Sabora za svog čovjeka urgira je li opravdano očekivati da u Hrvatskoj profunkcionira pravna država ili ćemo HDZ-u priznati da je korupcija i klijentelizam sustav veza, pogodovanja, izvlačenja državnog novca u privatne džepove postala službena državna politika. Jer jedino ako to priznamo onda predsjednik Hrvatskog sabora može nastaviti sjediti tu gdje sjedi i jedino se tako možemo pretvarati da imamo predsjednika Sabora, predsjednika Vlade, Vladu a ne kriminalni klan na vlasti. Zahvaljujem.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovanog zastupniče Ante Kujundžića.
Hvala predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Dakle rezultat svih politika u našoj Hrvatskoj, povijesno gledajući, možemo svesti na činjenicu današnje pojave jednog oblika sjenastog totalitarizma kojemu je demokracija samo jedan oblik paravana ili alibija jer živimo u državi u kojoj još uvijek možeš samo malo misliti, a ukoliko se ohrabriš određenu stvar i izgovoriti, a ona nije u suprotnosti s onim šta vladajući furaju, dogodi se ono što se dogodilo u Zadru. Čovjek koji je nešto komentirao je proglašen teroristom sa jajima u ruci, i onda krene salva alpinista koji počimaju sa razno raznim opet sebi znanim forama braniti ono što se nikada braniti niti trebalo, valjda bi ta vremena trebala biti daleko iza nas. No, tako nam i treba. Treba nam to. Treba nam da se sve vlasti u zadnjih 30 godina rugaju, smiju u lice ovom narodu. To nam treba. Treba nam da se svi busaju u prsa svojim domoljubljem, svojoj vjerom u Boga, s, pa svim i svačim. Treba nam da oni diktiraju tko to može biti domoljub po kojim kategorijama, kojim uzusima, tko bi se mogao, na koncu konca i približiti vrlo blizu jednoj takvoj, usudio bi se reći, kasti. A vrhunac rugačine sa ovim narodom dogodio je se u imenovanjima nadzornih i upravnih odbora bilo koje državne firme na bilo kojem području Lijepe naše. I sve redom su ti direktori bili velike Hrvatine i velike poštenjačine i tko sam ja ili tko su svi oni drugi u prošlosti ili tko ste vi svi ovdje za njih. I to je vrhunac kojeg je očito ovaj inatni i pošteni narod i zaslužio. Pljačka ove države je započela sa pretvorbom i privatizacijom i ona je se nastavila. I lako je čak što se nitko nije niti ispričao, pa lako je čak što je ovom narodu skinuta majica s njega i izvučen remen iz gaća. Pa čak je i lako što netko ne dopušta, pa da te hlače same spadnu pa da budemo kukavi do kraja, nego nam ih se na silu i skida. Problem je što danas nitko nije u stanju barem zašutiti. Sukus cijele politike i crvena nit koja je vidljiva jesu podaci korupcije i percepcije korupcije koju Hrvatsku su smjestili iza jedne Ruande na 63. mjesto. Pa samo Imotska krajina je u zadnjih više od 20 godina, nabrajajući sve redom, dakle i Milanovića i sve ostale koji su bili i vodili ovu državu, su zaboravili da je bila riječ o bogatom kraju, usudio bih se reći i gospodarskom središtu tog dijela zaleđa. Razno razna obećanja su dovela Imotski da se u proteklih 30 godina zatvorilo 11 pogona, koji su hranili preko 9000 ljudi. Jedan bogat kraj je danas doveden na prosjački štap, sliči na štracu s kojom je pitanje da li možemo i pod obrisati, a taj kraj je hrvatskoj državi dao sve. I nije nam trebalo pomagati. Danas nam treba pomoć, već cijeli niz godina nam treba pomoć i ona nažalost izostane. Spomenut ću samo Biokovku, Trimot, Agrokoku, napredak gdje ni dan danas se ne zna tko i gdje je nešto odnio. Postupak je bi više-manje isti. Država da poticaj, da potporu novčanu, nakon toga se određena tvornica proglasi neprofitabilnom, nakon toga, naravno ide otpuštanje radnika, stečajni postupci i na kraju se proda za kikiriki. Ono što je problem sve kontrolira, a kad se stečajem sve okončalo, provjereni znalci koji su rukovodili tim pogonima je netko zakopao u zemunicu, nije ih bilo ni čut ni vidjet, a onda kad su trebali se otkopat ih je opet netko otkopao. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Mario Kapulica.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kada je nedavno bio u Vatikanu predsjednik Milanović izjavio je na novinarsko pitanje o Međugorju, bilo bi dobro da se gospa ne pojavljuje svaki dan. Nakon njegovih posljednjih izjava mislim da većina političke javnosti smatra da bi bilo dobro da se Predsjednik Republike ne pojavljuje svaki dan, pa se možda ne bi našao na vrlo problematičnoj crnoj listi najveće nevladine organizacije u Ukrajini i poštedio bi nas štete i sramote koja je nemjerljiva. Ovako imamo izjave koje ne odgovaraju dosljednom službenom stajalištu Hrvatske, nanose štetu bilateralnim odnosima i potkopavaju napore EU i NATO saveza u odnosu na aktualne sigurnosne prijetnje u Europi. One su problematične višestruko kako na području unutarnje, tako i vanjske politike jer pokazuju prvo nemarnost za izrečeno. Drugo ne doprinose smirivanju tenzija i treće pokazuju samovolju u odlučivanju o stvarima od državnog interesa. Slanje kao i povlačenje hrvatske vojske iz NATO misije ojačane … [[Govornik se ne razumije.]] prisutnosti nije jednostrana odluka i monopol odlučivanja predsjednika države. To je proces unutarnjeg usuglašavanja između ovog Sabora, Vlade i predsjednika kao i dogovora sa partnerima u NATO savezu. Kada je 2014. Krenula aneksija Krima bilo je jasno da Rusija stoji iza toga iako vojnici nisu imali ruskih oznaka. To je politika Moskve rekao je Milanović koja nam nije neprijatelj ali je prekršila pravila koja se ne smiju kršiti. Citiram: „Rusija je trebala poslati jasnu poruku da je ono što je, Rusiji treba poslati jasnu poruku da je ono što je učinila gore od neprihvatljivog. To je agresija i okupacija jednog dijela države. Rusija je prešla crtu dopustivog. Postupci ukrajinske strane bili su razumljivi baš kao i njihova očekivanja da u tim trenutcima vanjske invazije dobiju podršku Hrvatske kao države sa sličnim povijesnim iskustvom. Zoran Milanović“ Danas je Ukrajina korumpirana zemlja u kojoj je pravo na suverenost i teritorijalnu cjelovitost upitno jer se nalazi u interesnoj zoni onih koji su 2014. godine učinili gore od neprihvatljivog. U veljači 2015. američka najava da će sudjelovati u vojnoj pomoći Ukrajine bila je kako je to rekao predsjednik Republike, tada predsjednik Vlade odluka koju kao što se nas tiče možemo razmotriti sa razumijevanjem. Gdje se ono izgubilo i što se promijenilo to je pitanje na koje netko treba odgovoriti. Gdje je nestao Zoran Milanović koji je kao predsjednik Vlade nakon summita u Minsku rekao Rusija je povrijedila suverenitet susjedne države, oduzela je Krim, to ne može ići tako. Zašto je problem to ponoviti? Zašto je problem nastaviti se zalagati za mirno rješenje, prihvatiti da Ukrajina ima svoj put i dati joj potporu u tome kako je nekad govorio i Zoran Milanović. A sada to ponavljaju mnogi pa i SDP-ova zastupnica u Europskom parlamentu koja i sama žali zbog ovakvih izjava koje su nezgodne, koje ne idu u pravcu do eskalacije napetosti i koje predstavljaju ozbiljan politički skandal. U jednom istupu stranim novinama u ožujku devedesete predsjednik Tuđman je podsjetio kako je u knjizi „Bespuća“ davno zapisao da se na našim prostorima namnožilo toliko iracionalnosti da je zadnji trenutak za otvoren razgovor pametnih ljudi. Mislim da pametnih ljudi imamo u svim strankama i da moramo iznaći put iz ove talačke krize u kojoj Hrvatsku drži predsjednik Milanović. Njegove posljednje izjave zbog kojih je stekao status zvijezde ne samo u ruskim medijima bile su takve da sam u jednom trenutku pomislio da će zatražiti da uvedemo sankcije u Ukrajini. Nije to učinio, ali je poslao poruku da je predgrađe Moskve i da je njena suverenost s pravom se može propitkivati. I nije to poruka upućena samo Ukrajini, ona je upućena i EU i našim NATO saveznicima. Ona je upućena i Sjedinjenim Američkim Državama koje naglo nakon dogovora o Bradleyima prestaju biti naš strateški partner i postaju država koja se gubi u njenim unutarnjim proturječnostima. I završno evo uspio se predsjednik naše države izabran uz potporu SDP-a, HSS-a, lijeve koalicije, ali i DP-a izboriti za međunarodnu vidljivost nakon silnih uvreda i doskočica u našem javnom prostoru, pa je malo pecnuo Austriju i njezin fašizam, Francusku i njen korumpcionizam, Mađarsku, Poljsku, Bugarsku pa onda u đuture EU i NATO savez. Dvije godine apsolutno nije pomogao Hrvatskoj u ostvarivanju niti jednog vanjsko-političkog cilja, a na unutarnjem planu prihvaća oporbenu ulogu i u odnosu na Sabor i na Vladu i zaboravimo to sve, zaboravimo sve što je rekao ali zapitajmo se koji je naš stav u odnosu na pitanje slobode, koji je stav [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] poklapa li se on sa stavom Zorana Milanovića. Hvala vam lijepa.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika IDS poštovanog zastupnika Marina Lerotića.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Želim danas u ime kluba IDS-a govoriti o novoj financijskoj omotnici koja je već otpočela financijska omotnica dvadeset prva dvadeset sedma. Međutim, prije nego što počnemo upozoravati na neke probleme koji nam se očigledno spremaju treba spomenuti da smo u prvoj financijskoj omotnici od kad smo ušli u EU imali na raspolaganju 10,8 milijardi eura, a u ovom trenutku smo povukli 7 milijardi eura, odnosno 65,44%. Novih ugovaranja više nema, a do 2023. odnosno do kraja 2023. znači još malo manje od dvije godine imamo da povučemo još to sredstva što je ostalo i na žalost već sad znamo da nećemo biti zadovoljni sa postotkom koji smo uspjeli povući. I danas s razlogom možemo postaviti pitanje ima li Hrvatska kapacitete za povući sredstva koja su nam na raspolaganju kad vidimo da i u prvom dijelu, odnosno u prvoj omotnici di smo imali više nego duplo manje sredstva, znači 10,8 milijardi eura nismo polučili dobre rezultate, a u ovoj omotnici imamo gotovo 24 milijarde eura. A zašto pitam to pitanje jesmo li sposobni? Već sad imamo ogroman problem. Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i imovine prijeti nam povrat 5 milijardi kuna koje smo dobili iz Fonda za solidarnost za obnovu potresom razrušenih područja. I kao što su se vladajući voljeli hvaliti, da to je najveći predujam ikad, a vrlo vjerojatno će biti i najveći povrat ikad. Do sada smo povukli odnosno iskoristili samo 2%, a rok je lipanj ove godine još 4 mjeseca. Već sad imamo problem sa kadrovima, a imamo preklapanja. Imamo do kraja 2023. mogućnost povlačenja ovih sredstva koje smo ugovorili, a isto tako aplicirati za nova sredstva. I umjesto da smo se na vrijeme pripremili, obučili kadrove, vidjeli da li ih imamo uopće dovoljno mi smo tek sad naručili skeniranje situacije u Središnjoj agenciji za financiranje i ugovaranje, u Ministarstvu gospodarstva i u Državnoj komisiji za kontrolu javne nabave. I ono što je najgore rezultat će biti porazan i reći će da nemamo dovoljno stručnih kadrova a nismo ih obučili, nismo ih educirali i teško da ćemo ih negdje uspjeti nabaviti. A da bi paradoks bio veći u javnoj upravi imamo 100 000 zaposlenih više, a tamo gdje imamo ogromna sredstva kako bismo stvorili konkurentno i otporno gospodarstvo, kako bismo podigli društveni, gospodarski, ekonomski standard naših građana tamo ljudi koji će to odraditi nemamo, a hvalili smo se da smo dobili 24 milijarde eura i dobili smo ih. Dobili smo ih zato što nam je pad u drugom kvartalu 2020. Bio drugi najveći u Europi 15,1% zato što nemamo ozbiljno gospodarstvo, nemamo ozbiljnu ekonomiju i očigledno da nismo ništa iz toga naučili i nećemo iskoristiti ovu priliku kako treba. Ova kriza Hrvatskoj na žalost neće postat prilika i pitanje je kako će to sve skupa završiti, a vidimo da ozbiljnih i kvalitetnih reformi nema na vidiku, nema ozbiljne reforme obrazovanja, ozbiljne porezne reforme, ozbiljne reforme pravosuđa i svih onih drugih bitnih reformi koji bi omogućili ponavljam bolji društveni, ekonomski, odnosno gospodarski standard. Sredstva Fonda za oporavak i otpornost ići će kroz Ministarstvo financija. Tamo već sad znamo da nam fali 30 stručnjaka i već sada možemo prognozirati zagušenje sustava i pripremu za neuspjeh. Na žalost bojim se da ne znamo što ćemo, ne znamo kako ćemo, a još manje s kim ćemo.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovana zastupnica Anja Šimpraga.
Hvala potpredsjedniče, uvažene kolege i kolegice. Danas obilježavamo Međunarodni dan sjećanje na žrtve Holokausta. Kao i svake godine ponavljamo kolika bi trebala biti svijest o ovom tragičnom poglavlju prošlosti. Međunarodni dan sjećanja na Holokaust utemeljen je kako bi se naglasila važnost podučavanja mladih o onome što se dogodilo, ali i sprječavanja sličnih strahota u budućnosti. Ono što možemo naučiti iz Holokausta je važno, jer su etnička i rasna mržnja još uvijek prisutne. Svaka izgovorena riječ u javnom prostoru itekako utječe na svijest i razmišljanje, zato je bitno obrazovanje o ljudskim pravima, toleranciji kao i ukazivanje na diskriminaciju i govor mržnje. Upravo poznavanje stradanja i kulture Židova, Roma, Srba i drugih i njihovih različitosti predstavlja bogatstvo i bolje međusobno razumijevanje. Danas je za Srpsku zajednicu važan dan, dan kad obilježavamo sv. Savu. Učenici u školama u kojima se izvodi nastava na srpskom jeziku i ćirilićnom pismu slave svog svetitelja začetnika i zaštitnika školstva i zdravstva. I možda se baš u tome i ogleda najveći značaj svetog Save, jer pored civilizacijskih i kulturnih temelja koje je postavio ostao je do danas duhovna vertikala svom narodu, simbol požrtvovnosti, patriotizma, samoodricanja, svetitelj koji je nosio mir božji u sebi i sa sobom. Miritelj svoje zavađene braće i susjednih zemalja. Značaj koji je sveti Savo imao za srpsku umjetnost, književnost, teologiju, medicinu, prosvjetu, za sveukupnu kulturu nemjerljiv je. Pravo svakog pojedinca jeste da živi u slobodi i pravo svakog naroda jeste da njeguje svoju tradiciju i kulturu. Završit ću riječima velikog čovjeka. Vrlina je metoda, sredstvo i cilj prosvjetiteljstva i to ukazuje da u osnovu svakog obrazovanja stoji istina cijelog čovjeka. Znanje bez vrline je opasno i štetno, a najveću štetu nanosi samom čovjeku. Zato s ovog mjesta kličem kako između sebe moramo odbaciti mržnju, prihvatiti multikulturalnost naše zemlje i pokloniti se svakoj žrtvi. Iskazivanjem poštovanja nevinima čuvamo sjećanje da se ove strahote nikad više ne ponove. Uskliknimo s ljubavlju. Hvala.
Dobro jutro, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Prije nego što danas krenemo s radom, želio bih vas izvijestiti da Izaslanstvo HS-a jutros na groblju Mirogoj položilo vijenac povodom Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta koji su proglasili UN 2005. g. donošenjem Rezolucije o danu sjećanja ja holokaust. Iste godine Hrvatska se pridružila Međunarodnom savezu za sjećanje na holokaust koji se obvezao promicati trajno sjećanje na žrtve te poticati istraživanja i učenja o holokaustu, njegovim uzrocima i posljedicama. Članice Saveza usvojili su 2016. radnu definiciju antisemitizma te potaknule države da taj dokument koriste kao smjernicu u podučavanju u holokaustu. Saborski Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu 2020. g. donio je zaključak kojim potiče institucije i organizacije civilnog društva u Hrvatskoj promoviranje radne definicije antisemitizma. Odbor je također, naglasio kako presudnu ulogu u sprječavanju i borbi protiv ksenofobije i rasizma imaju edukacija i obrazovanje, posebice mladih. Kolegice i kolege zastupnici, dana 27. siječnja 1945. g. oslobođen je najveći nacistički koncentracijski logor Auschwitz u Poljskoj, zloglasni simbol holokausta, nezamislivog stradanja židovskog naroda u Drugom svjetskom ratu. Holokaust je provodio nacistički režim nad 6 milijuna Židova, djece, žena i muškaraca, ali i pripadnika drugih skupina koji su prema sramotnoj nacističkoj ideologiji bili nepoželjni. U Auschwitzu su se odvijali monstruozni zločini te je ostao trajni simbol svih mjesta na kojima su sustavno mučeni i brutalno ubijani ljudi, samo zato što su pripadali nekom narodu. Na ovaj dan prisjećamo se i zloglasnog ustaškog logora Jasenovac u kojem su ubijani pripadnici židovskog naroda, ali i Romi, Srbi i Hrvati. Danas se sjećamo i žrtava drugih genocida i nezamislivih zločina, sjećamo se Vukovara, Škabrnje, Srebrenice i drugih stratišta nevinih žrtava u modernoj europskoj povijesti. Uz holokaust i oni su trajni podsjetnik na strahote, mučenje i okrutnosti te služe kao primjer budućim generacijama kakva zla mogu prouzročiti mržnja, rasizam, ksenofobija i nesnošljivost. Ne smijemo nikada zaboraviti da je holokaust započeo govorom mržnje, a završio djelima zla. Međutim, holokaust nas uči da i tijekom tog mračnog doba naše novije povijesti bilo ljudi koji su imali ogromnu hrabrost, odvažnost i suosjećanje pa su pod cijenu vlastitog života spašavali živote drugih ljudi. Među njima je i 120 ljudi iz Hrvatske koji su proglašeni pravednicima među narodima. To su hrabri ljudi koji su se odupirali nacističkom režimu spašavajući pripadnike židovskog naroda. Povijest nas uči da svaki pojedinac umjesto pasivnog promatranja ljudske patnje može odabrati i pružiti ruku drugom čovjeku i tako učiniti dobro djelo. Na 75. obljetnicu holokausta 2020. g. obilježavajući Međunarodni dan sjećanja, tim velikim ljudima odali smo počast i izložbom u UN-u pod nazivom Pravednici među narodima Hrvatske koja je priređena u koordinaciji s Memorijalnim centrom Yad Vashem iz Izraela. Izložba je ispričala priču o 47 od 120 hrvatskih pravednika koji su spašavali živote Židova u vrijeme Drugog svjetskog rata. Poštovane zastupnice i zastupnici, Međunarodnim danom sjećanja na žrtve holokausta brojnim edukativnim i kulturnim aktivnostima u svijetu želi se odati pijetet žrtvama te u javnosti podići svijest o važnosti prevencije govora mržnje, nasilja, rasizma i genocida. Njegujući sjećanje na žrtve kroz jasnu osudu zločina i edukaciju, trebamo raditi na promicanju tolerancije u društvu i međusobnom uvažavanju različitosti. Tema ovogodišnjeg obilježavanja i sjećanja, dostojanstvo i pravda. Onda poziva na važnost iskazivanja pijeteta prema žrtvama, očuvanja povijesnih činjenica i borbu protiv njihovog iskrivljavanja. To su preduvjeti kako bi pravda bila zadovoljena i kako bismo spriječili ponavljanje takvih zločina u budućnosti. Holokaust je vječna opomena kakva zla mogu nastati iz ksenofobije i rasizma. Obilježavanjem ovog dana podsjećamo na važnost poštivanja prava svakog čovjeka i zaštite njegovog ljudskog dostojanstva neovisno o njegovoj rasi, spolu, naciji, jeziku i vjeri. Kroz solidarnost, toleranciju, borbu protiv diskriminacije i uvažavanje drugih, svatko od nas daje svoj doprinos temeljnim vrijednostima demokratskog društva. To je zalog kako se u budućnosti više nikad ne bi ponovili zločini koji su počinjeni u Drugom svjetskom ratu, ali i u Vukovaru, Škabrnji, Srebrenici i drugim mjestima ljudske patnje i stradanja. Poštovane zastupnice i zastupnici, svijet u kojem živimo ubrzano se mijenja. U kratkom vremenu suočili smo se pandemijom, prirodnim katastrofama, gospodarskom krizom, ugrozom života i zdravlja. S velikom pozornošću pratimo i što se događa oko nas. Odvijaju se geopolitičke krize i potencijalni ratni sukobi, događaju se velike migracije, klimatske promjene i brzi tehnološki napredak. Svi ti procesi mijenjaju način života koji smo do sada poznavali te izazivaju sigurnost i utječu na našu budućnost. Kroz promjenu društvenih okolnosti i razvij društvenih mreža, u svijetu je vidljiv porast lažnih vijesti, dezinformacija, govora mržnje, ksenofobije, rasizma i netolerancije. To je u suprotnosti s vrijednostima promicanja mira i slobode, nepovredivosti ljudskog dostojanstva, jednakosti, poštovanje ljudskih i manjinskih prava. Poruke Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta podsjećaju nas da snagom pojedinca i kolektiva možemo savladati mržnju i zlo i ostati privrženi zaštiti povijesne istine i dostojanstva svakog čovjeka. I zločina počinjenih tijekom 20. st. u kojima su stradali milijuni ljudi, svi zajedno možemo i moramo izvući pouke. Budućim generacijama trebamo ostaviti u nasljeđe poruku da njegujući kulturu sjećanja i pijeteta prema žrtvama, stremimo porukama mira, solidarnosti i prihvaćanju drugih. S tom mišlju pozivam vas da minutom šutnje odamo počast svim žrtvama holokausta kako se takvi zločini više nikada ne bi ponovili. - Minuta šutnje Neka im je vječna slava!
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HSLS-a i reformista poštovana zastupnica Natalija Martinčević.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Prije nekoliko dana na jednom portalu objavljen je članak pod nazivom imamo pola milijuna ljudi manje, a sto tisuća ljudi više u javnom sektoru. I zaista novi popis stanovništva o tome se puno govorilo ovih dana pokazao je da je Hrvatska izgubila u odnosu na popis stanovnika iz 2011. nešto manje od 400 000 ljudi, a u odnosu na popis iz 2001. više od pola milijuna. Istovremeno kada govorimo o jedinicama lokalne i regionalne samouprave u tih 20 godina kada smo izgubili pola milijuna ljudi broj zaposlenih povećao se u općinama i gradovima za dva i pol puta. U županijama broj zaposlenih je udvostručen, a u gradovima se broj zaposlenih u upravi povećao za 50%. Vrlo konkretno. 2002. godine u županijama imali smo 1200 zaposlenih, da bi 2019. bili na 2400. U gradovima broj zaposlenih se sa 7200 popeo na 10700, a u općinama sa 2200 na nevjerojatnih 5800 zaposlenih. Ukupno broj zaposlenih u jedinicama lokalne i regionalne samouprave narastao je sa 10700 na 19000 odnosno porastao za čak 78,4%. Isti trend prati naravno i zapošljavanje u državnom javnom sektoru. Doći do ukupnog broja zaposlenih u državnom javnom sektoru je pravi poduhvat, jer ne postoje objedinjeni podaci zaposlenih i potrošnje u javnom sektoru, jer tu su i ministarstva i sustav zdravstva i obrazovanja, pravosuđa, agencije itd. Ali analizom nekoliko dokumenata od kojih je naravno najvažniji proračun, odnosno stavka rashodi za zaposlene. Jasno se vidi da u zadnjih 13 godina su rashodi za zaposlene narasli za 11,8 milijardi kuna odnosno za 68%. U komparaciji sa državama EU Hrvatska ima četvrti najveći udio radnika u javnom sektoru, dakle mi smo tu u društvu sa Danskom, Finskom, Švedskom. Mislim da je suvišno obrazlagati da između razvijenih zemalja Skandinavije i Hrvatske postoje neke male razlike. U toj statistici posebno zabrinjava činjenica da u javnom sektoru, dakle koji je u Hrvatskoj kao što sam rekla uključuje i te glomazne sustave i zdravstva i obrazovanja i pravosuđa i socijale itd. Najveći porast bilježi zapošljavanje tzv. čiste birokracije, ali još je zabrinjavajuća činjenica da hrvatski javni sektor prema brojnim europskim nezavisnim analizama, ali i ono što je zapravo najvažnije prema ocjenama korisnika, odnosno hrvatskih građana je jedan od najgorih u Europi. Dakle da rezimiramo. U Hrvatskoj danas imamo pola milijuna ljudi manje, što znači da je broj korisnika javnih usluga drastično smanjen. Živimo u stoljeću informatizacije i digitalizacije što svim korisnicima omogućava samostalno obavljanje cijelog niza usluga što znači naravno ono ponovno smanjuje opseg poslova postojeće javne uprave. I mi paralelno s tim procesima uspijemo zaposliti dodatnih sto tisuća ljudi koji kroz proračune naravno plaćaju naši građani, naši gospodarstvenici, naši obrtnici, naši poljoprivrednici. Da ne bi bilo dakle zabune, ovdje nije problem u ljudima problem je koji su u javnoj upravi zaposleni, problem je naravno u sustavu koji treba hitno mijenjati i učiniti racionalnim i efikasnim. U toj upravi glomaznoj, tromoj, skupoj i neefikasnoj su ogromni resursi za ozbiljne injekcije našem covid izmučenom gospodarstvu i upravo to očekujemo od Vlade i ministra Malenice. Mi smo sada evo već na pola mandata. Niti jedne riječi o reformi javne uprave nismo do sada čuli. Dakle pozivamo ministra da u najskorije vrijeme izađe sa planom i programom koji će ovu našu javnu upravu učiniti ekonomičnijom, efikasnijom, jeftinijom i na taj način ozbiljno rasteretiti naše građane i naše gospodarstvo. Hvala.
Državna tajnice slobodna ste. Ali ide i idući zakon pa je ponovo vaš, da. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, to je drugo čitanje, P.Z.E. br. 218. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Dario Zurovec, zastupnica Katarina Peović, zastupnica Marija Selak Raspudić, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, Klub zastupnika IDS-a, zastupnica Renata Sabljar Dračevac, zastupnica Ljubica Lukačić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnik Silvano Hrelja, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Klub zastupnika SDP-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, pa bih sada molio ponovo poštovanu državnu tajnicu u Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne Margaretu Mađerić da se očituje o navedenim amandmanima. Idemo redom, prva je amandman zastupnice Marije SElak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Predložena načela u tekstu konačnog prijedloga zakona izražavaju osnovne vrednote i pravila u području socijalne skrbi, a kroz daljnje odredbe pobliže su uređena prava korisnika u sustavu socijalne skrbi.
Budući da zastupnice nema glasovat ćemo o navedenom amandmanu. Idemo sada na amandmane 2, 3 i 4 oni su identičnog sadržaja, vi ćete se državna tajnice onda jednom očitovati, a onda će svi imati priliku od onih koji su predložili se očitovati o onome što ste vi rekli. Izvolite.
Amandmani se ne prihvaćaju. Svaka osoba ima pravo na informacije o naknadama i uslugama u sustavu socijalne skrbi te pravo na podršku u prevladavanju komunikacijskih teškoća koja pridonosi zadovoljavanju osobnih potreba i poboljšanju kvalitete života u zajednici, uključujući po potrebi prevoditelja za osobu koja ne vlada hrvatskim jezikom, radi prijevoda na jezik koji ta osoba razumije.
Idemo redom, amandman 2 bio je prijedlog Kluba zastupnika SDP-a kolegica Glasovac, izvolite.
Ovim amandmanom traži se da se svim korisnicima sustava socijalne skrbi odnosno usluga sustava socijalne skrbi omogući prevladavanje komunikacijskih teškoća i ostvarivanje prava na informaciju o naknadama i uslugama u sustavu socijalne skrbi. To pravo u ovom trenutku imaju gluhe i gluho slijepe osobe, pravo na stručnog prevoditelja. Međutim, osobe koje ne vladaju u dovoljnoj mjeri hrvatskim jezikom da bi uspješno usvojile informacije o naknadama i uslugama u sustavu socijalne skrbi to pravo nemaju. Na to vas je upozorila i pučka pravobraniteljica i ovog amandmana ne bi bilo da se u praksi pokazuje da sve osobe neovisno o tome vladaju li ili ne hrvatskim jezikom mogu doći do informacija na kojem kao temeljnom načelo imaju pravo, a to je da budu informirani o svim uslugama i informacijama u sustavu socijalne skrbi. Stoga tražim glasanje o amandmanu.
Dobro. Tko će se očitovati u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Kolegice Urša Raukar, izvolite.
Ja bih samo nadodala na kolegicu Glasovac da je i to dio prava koje migranti naprosto imaju po svim zakonima, odredbama, uredbama, direktivama i ostalim dokumentima na području EU i mislim da je minimum da se omogući razumijevanje njihovih prava, tako i u Hrvatskoj. I zbog toga i mi isto tako ostajemo kod zahtjeva za glasanje. Hvala.
Dobro. I 4. amandman zastupnice Renate Sabljar-Dračevac, izvolite vaše očitovanje.
Zahvaljujem i isto tako ostajem pri ovom amandmanu jer doista smatram da je potrebno da svi imaju mogućnost pristupu informacija, pa tako i oni koji ne razumiju dobro hrvatski jezik. Hvala.
Hvala vama. Idemo na 5. Amandman, zastupnica Marija Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Osobe s težim duševnim smetnjama koje nisu lišene poslovne sposobnosti obuhvaćene su st. 1. čl. 10. prema kojem imaju pravo sudjelovati i davati mišljenje u postupcima u kojima se odlučuje o njihovim pravima i interesima.
Izvolite zastupnice očitovanje.
Dakle, tražila sam da se proširi odredba st. 4. na način da se i osobama s težim duševnim smetnjama omogući da sudjeluju u davanju mišljenja u postupcima u kojima se odlučuje o njezinim pravima i interesima. Budući da smo raspisali i druge osobe koje imaju pravo suodlučivanja mislim da nam ne može škoditi da i na ovom mjestu eksplicitno navedemo osobe s težim duševnim smetnjama. Stoga ću tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje. Hvala.
Dobro. 6. i 7. amandman Klub zastupnika SDP-a i zastupnice Renate Sabljar-Dračevac su identični, pa državna tajnice jedno očitovanje, a onda će se predlagatelji očitovati na ono što vi kažete, izvolite.
Amandmani se ne prihvaćaju. U smislu konačnog prijedloga zakona kućanstvo je zajednica osoba koje zajedno žive i podmiruju troškove života. Ostvarivanje pojedinih naknada i usluga uvjetovano je prihodovnim ili imovinskim cenzusom kućanstva i odnosi se jednako na sve korisnike.
Prvo će se očitovati Klub zastupnika SDP-a. Kolegice Glasovac da li, ne kolegica Vlašić Iljkić, izvolite.
Ispričavam se, malo smo se konzultirale. Smatramo da i dalje odnosno stojimo pri tome da tražimo glasanje o amandmanu jer smatramo da korisnici koji mogu ostvariti samo pravo na jednokratnu naknadu i oni koji su na privremenom smještaju ako to zahtijevaju životne okolnosti u kojima su se našli, a druga prava primjerice zajamčena minimalna naknada im nije dostupna. Smatramo da osobe trebaju primati pomoć i da oni u slučajevima kada se ne priznaju prava od socijalne skrbi temeljem njihovih osobnih okolnosti i činjenice da žive u kućanstvu za korisnike socijalne skrbi i na taj način umanjuju njihova prava, te tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
Može. Zastupnica Renata Sabljar-Dračevac, izvolite.
Također tražim da se glasa o ovom amandmanu. Već je kolegica najvažnije dijelove iznijela. Hvala.
Idemo na 8. amandman Klub zastupnika SDP-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Budući da se 100% osnovica odnosi na radno sposobne samce navedeni iznos smatra se dostatan u odnosu na ostale kategorije osoba jer uz zajamčenu minimalnu naknadu korisnik ima pravo i na troškove stanovanja, naknadu za ugroženog kupca energenata i prema potrebi i jednokratne naknade.
Kolegice Glasovac, izvolite. Isključite, isključite se sami vi, može.
Ne slažem se s vašim obrazloženjem. Povećane naknade nisu dovoljne i ne možemo govoriti o socijalnim naknadama kao smanjenju rizika od siromaštva. Povećat će se iznos zajamčene minimalne naknade odnosno osnovice, a smanjuje se iznos prava na naknadu za troškove stanovanja. Kad se sve zbroji dolazimo do manje-više nažalost istih iznosa. Primjer radno nesposobni samac ima pravo na zajamčenu minimalnu naknadu u mjesečnom iznosu od 920 kuna, te naknadu za troškove stanovanja u iznosu od 50% iznosa zajamčene minimalne naknade, što bi bilo 460 kuna, što zajedno čini iznos od 1.380 kuna. Po novom zakonu takav korisnik imat će pravo na zajamčenu minimalnu naknadu u iznosu od 1.040 kuna, te naknadu za troškove stanovanja u iznosu od 320 kuna, što zajedno čini iznos od 1.360 kuna, čak 20 kuna manje od ovog maloprije što sam rekla. Pohvalno je što su se povećali iznosi za članove kućanstva, međutim samačko kućanstvo je u većem riziku od siromaštva nego kućanstvo s više članova i stoga ovim amandmanom tražimo od vas i smatramo da je nužno povećati iznos zajamčenih minimalnih naknada za radno nesposobnog samca za minimalno 150% osnovice. Tražim izjašnjavanje i glasanje.
U redu. Idemo sada na 9. i 10. amandman, ponovo su identičnog sadržaja Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Renata Sabljar-Dračevac. Molim očitovanje državna tajnice.
Amandmani se ne prihvaćaju. Budući da je svrha zajamčene minimalne naknade podmirenje osnovnih životnih potreba beskućniku kojemu je osiguran smještaj u prihvatilištu ili organiziranom stanovanju, kao i žrtvi nasilja u obitelji, te žrtvi trgovanja ljudima kojoj je priznata usluga smještaja opravdano je priznavanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu u visini od 50% iznosa zajamčene minimalne naknade. Navedeno predstavlja dodatnu potporu prilikom prestanka smještaja navedenih korisnika.
Klub zastupnika SDP-a kolegica Glasovac ponovo.
Ne mogu prihvatiti vaše opravdanje, odnosno obrazloženje zašto ne prihvaćate ovaj amandman. Ovim člankom određuje se iznos zajamčene minimalne naknade posebnim kategorijama osoba, odnosno beskućnicima kao što ste rekli koji se nalaze u prihvatilištu kao i žrtvama nasilja u obitelji i žrtvi trgovanja ljudima na privremenom smještaju u kriznim situacijama. Smatramo kako bi naknada za beskućnike u prihvatilištima kao i za žrtve nasilja u obitelji i žrtve trgovanja ljudima na privremenom smještaju trebala biti priznata u visini od 100% iznosa zajamčene minimalne naknade umjesto 50 postotnog iznosa kako je to predloženo ovim vašim konačnim prijedlogom zakona. Ponovit ću, radi se o posebno ugroženim kategorijama osoba kojima je financijska pomoć u višem iznosu prijeko potrebna bez obzira na okolnost da li se nalaze u sklopu određene vrste smještaja. Stoga ne prihvaćam vaše obrazloženje i tražim glasanje o amandmanu.
Deseti amandman zastupnica Renata Sabljar-Dračevac. Izvolite i vi.
Dakle, kao što je kolegica već rekla radi se o posebno ugroženim kategorijama osoba kojima je financijska pomoć u višem iznosu prijeko potrebna bez obzira na okolnosti da se nalaze u sklopu određene vrste smještaja. Žene žrtve obiteljskog nasilja, te žrtve trgovine ljudima najčešće su osobe koje nemaju u vlasništvu nekretninu za stanovanje ali nemaju ni mrežu socijalne podrške i u povećanom su riziku od beskućništva jednako kada izađu iz privremenog smještaja. Zbog toga molim da se glasa o ovom amandmanu.
Može. 11. amandman Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Budući da je svrha zajamčene minimalne naknade podmirenje osnovnih životnih potreba beskućniku kojem je osiguran smještaj u prihvatilištu ili organiziranom stanovanju kao i žrtvi nasilja u obitelji, te žrtvi trgovanja ljudima kojoj je priznata usluga smještaja opravdano je priznavanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu u visini od 50% iznosa zajamčene minimalne naknade. Navedeno predstavlja dodatnu potporu prilikom prestanka smještaja navedenih korisnika.
Očitovanje kolegica Urša Raukar. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]]
12. amandman zastupnica Renata Sabljar-Dračevac. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Odbijanje prihvaćanja ponuđenog zaposlenja kao i otkaz ugovora o radu smatra se dovoljnim razlogom za nepriznavanje prava.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Zahvaljujem. Ovim člankom određeno je da je korisnik prava na zajamčenu minimalnu naknadu dužan prihvatiti zaposlenje, odnosno da se pravo na zajamčenu minimalnu naknadu prestaje ako korisnik ili član njegovog kućanstva odbije prihvatiti ponuđeno zaposlenje ili otkaže ugovor o radu, odnosno da se pravo neće priznati u roku od 6 mjeseci nakon što je odbio prihvatiti ponuđeno zaposlenje ili je otkazao ugovor o radu. Nedvojbeno postoje opravdani razlozi uslijed kojeg korisnici ili članovi njihovog kućanstva mogu odbiti zaposlenje ili otkazati ugovor o radu, a kako je predviđeno u propisu primjenjiv na radni odnos kao što su recimo okolnosti diskriminacije, uznemiravanja ili mobbinga na radnom mjestu ili druga kršenja propisa o radu. Stoga smatram da članak 34. treba izmijeniti na predloženi način.
Dobro. Idemo na 13. i 14. amandman. Oni su identičnog sadržaja. Klub zastupnika SDP-a i ponovno zastupnica Sabljar-Dračevac, pa molim državnu tajnicu očitovanje o oba amandmana.
Amandmani se ne prihvaćaju. Konačnim prijedlogom zakona propisana je obveza priznavanja prava troškova stanovanja u najmanjem iznosu uzimajući u obzir povećanje iznosa zajamčene minimalne naknade. Mogućnost priznavanja prava do punog iznosa zajamčene minimalne naknade nije potrebno zakonom propisivati, jer ista ne predstavlja obvezu za jedinicu lokalne samouprave i grad Zagreb. Isti mogu priznati pravo u iznosu većem od propisanog ako za to imaju osigurana financijska sredstva.
Dobro. Izvolite očitovanje kolegica Glasovac.
Krasno! Vidi se po ovome kako zapravo novim zakonom ukidate teško stečena i dobra prava iz starog zakona. U situaciji kada inflacija divlja, u situaciji kada se ljudi suočavaju sa posljedicama potresa, covida vi ste odlučili eto baš naknadu troškova za stanovanje smanjiti na 30%. Jedinice lokalne samouprave prema ovome bit će dužni izdvajati za troškove stanovanja korisnika 30%. Mi ovim amandmanom tražimo da se taj postotak poveća na najmanje 50% zato što smatramo da je to realno. Jer upravo iz ove naknade za troškove stanovanja naši socijalno ugroženi građani korisnici zajamčene minimalne naknade plaćaju svoje režije i drugog izbora nemaju, oni ovise o državi. No međutim vi to ne želite. Drugi dio amandmana ne manje važan je da JLS odnosno Grad Zagreb u osobito teškim životnim prilikama može priznati naknadu za troškove stanovanja i do punog iznosa zajamčene minimalne naknade priznate samcu odnosno kućanstvu. To rješenje je postojalo u zakonu do sada, vi ga ovim zakonom ukidate, to nije dobro. Zašto? Zato što postoje brojni slučajevi u kojima je ovo, posebne životne okolnosti gdje je ovo opravdano kao npr. ako želimo izbjeći odvajanje djeteta od roditelja. U nekim drugim teškim životnim situacijama npr. kada beskućnici izađu iz prihvatilišta oni nemaju mogućnost smjestiti se u nekakav socijalni gradski stan i znamo da je to užasno teško za, za realizirati. Oni ovise zapravo o državi. Isto tako i kad se radi o starijim osobama oštećenog zdravlja kojima je usprkos ostvarenim socijalnim naknadama teško pronaći stan u najmu. Meni je jako žao državna tajnice što niste prepoznali važnost ovog amandmana i da neke stvari koje su u prošlom zakonskom rješenju bile riješene bolje u korist korisnika sada ovaj isto tako promijenite, ovo uvažite, vi nećete. Stoga ja tražim glasanje o ovom amandmanu.
14. amandman zastupnica Renata Sabljar-Dračevac, izvolite.
Dakle, slažem se sa kolegicom Glasovac i neću ponavljati šta je ona sve navela, ali ono što je jako važno reći ako nismo u stanju kao država osigurati da im se plaća onako košto je bilo do sada zašto onda nemamo određenu količinu smještaja u socijalne stanove odnosno socijalne stanove na dispoziciji za ovako teško ugrožene građane. Mi se nedovoljno brinemo o građanima u problemima. Hvala. Tražim glasovanje.
15. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Iznos, uvjeti i svrha prava na jednokratnu naknadu propisane su konačnim prijedlogom zakona, a izvanredne troškove zbog kojih korisnik nije u mogućnosti podmiriti osnovne životne potrebe nije moguće taksativno propisat zbog objektivne nemogućnosti predviđanja svih životnih situacija. Stoga je potrebno zadržati dosadašnju praksu odlučivanja diskrecionom ocjenom na temelju činjeničnog stanja utvrđenog svim sredstvima prikladnim za dokazivanje u svakom pojedinačnom slučaju.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Slažem se zaista da kad bi to bilo tako kako vi kažete da se može diskrecionim načinom osigurati da stručnim radnicima i socijalnim radnicima zaista bude mogućnost donijeti takvu odluku. No u praksi je zaista drukčije jer upravo zbog naknada svih koje su premalene ljudi ne mogu osigurat osnovne životne potrebe dovoljno i zapravo jednokratna naknada im služi kao dodatno naknada s kojim podmiruju osnovne životne potrebe, što zapravo nije intencija jednokratne naknade. Jednokratna naknada onda gubi smisao i nije dovoljno prepoznata i korisnici onda kada zaista trebaju, građani koji nemaju pravo na zajamčenu minimalnu naknadu, a obraćaju se centrima za socijalnu skrb trebaju dobiti jednokratnu naknadu u iznosu za zadovoljavanje svoje osnovne potrebe koja im je tada primarna. Nemaju mogućnosti to ostvariti upravo zato što sustav nije organiziran na način da se konkretno pomogne toj obitelji nego u smislu da se jednokratne naknade ajmo reć podijele onoliko koliko na razini u određenom mjesecu sredstava u sustavu ima po pojedinom centru, što nije smisao i intencija zapravo jednokratne naknade. Zato tražimo da ta naknada ispunjava svoju svrhu propisivanjem pravilnikom i da se točno odredi u kojim uvjetima, koji su to troškovi, da se propišu i dodatne situacije na kojima, u kojima se nalaze građani, te da se točno propišu slučajevi opravdani kada se može odobriti i veća naknada odnosno 10.000 kuna jednokratne pomoći. Zahvaljujem i tražim glasanje.
16. amandman isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Izvanredne troškove, kao i osobito opravdane slučajeve zbog kojih korisnik nije u mogućnosti podmiriti osnovne životne potrebe nije moguće taksativno propisat zbog objektivne nemogućnosti predviđanja svih životnih situacija. Stoga je potrebno zadržati dosadašnju praksu odlučivanja diskrecionom ocjenom na temelju činjeničnog stanja utvrđenog svim sredstvima prikladnim za dokazivanje u svakom pojedinom slučaju uz ograničenje visine prava na jednokratnu naknadu.
Izvolite očitovanje, ponovo ista zastupnica.
Zahvaljujem. Na tragu ovog što sam rekla još bi samo dodala i predložila da napravite zaista analizu u koju svrhu su se jednokratne naknade isplaćivale u protekloj godini, koji su to korisnici bili i koji su iznosi tih naknada bili, pa ćete se uvjerit da to nisu bili izvanredni troškovi nastali uslijed trenutnih životnih okolnosti nego su tu mahom, pa mogu reć slobodno i 80% naknade koje su zapravo služile kao za zadovoljavanje osnovnih životnih potreba budući da su naknade premale u sustavu socijalne skrbi. Zahvaljujem i tražim glasanje.
Sada ćemo ići na 17. amandman Klub zastupnika Hrvatskih suverenista.
Amandman se ne prihvaća. Ostvarivanje prava na osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu prema drugim propisima zapreka je za priznavanje prava na osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu u sustavu socijalne skrbi jer se ne može naknada za istu svrhu primati u dva različita izvora.
Izvolite kolegice Vučemilović, očitovanje.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice, mislim da je temeljni cilj Zakona o socijalnoj skrbi da bude pravedan. I ono što mi u Klubu Hrvatskih suverenista to je da bi se brisanjem ovih točaka i dodavanjem čl. 51.a. ipak postigla veća pravednost u odnosu na predloženi zakonski prijedlog, pa onda sukladno tome tražim da se glasuje o ovom amandmanu. Hvala.
Sada ćemo prijeći na 18. i 19. amandman koji su identičnog sadržaja, Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar-Dračevac. Izvolite očitovanja o oba amandmana državna tajnice.
Amandmani se ne prihvaćaju. Ostvarivanje prava na osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu prema drugim propisima, zapreka je za priznavanje prava na osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu u sustavu socijalne skrbi te stoga nije moguće priznavanje razlike prava.
Izvolite u ime kluba zastupnika očitovanje, Kluba zastupnika SDP-a kolegica ponovo Iljkić Vlašić, izvolite.
Zahvaljujem. Razumijem i to je tako stajalo i u prethodnom zakonu, odnosno sada važećem, no smatramo da zaista treba osobe s invaliditetima poistovjetiti na način da im se trebaju omogućiti jednaki uvjeti pa tražimo usklađivanje da ipak mogu korisnici primati posebno invalidninu, odnosno doplatak i u drugom sustavu te da im se može osigurati razlika između ta dva iznosa. Na taj način bi se zapravo na isti način riješio, prema Zakonu o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji te prema Zakonu o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata gdje je to osobama s invaliditetom omogućeno. Zahvaljujem i tražim glasanje.
Dobro. Isto sada…
Slažem se dakle sa kolegicom prijedlog je u sukladu, u skladu s načelom supsidijarnosti te je istovjetan zakonu, zakonskim rješenjima Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihove obitelji, kao i sa Zakonom o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata u čl. 65.
Dobro. Idemo sada na 20. amandman Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, ponovo.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao iza prethodna dva amandmana.
Izvolite kolegice Vučemilović.
Hvala lijepa. Pa neću se ponavljati, već su kolegice rekle, znači radi o tome da bi i osobe s invaliditetom imale isti tretman kakav se donio znači u Zakonu o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, čl. 64 odnosno Zakona o civilnim stradalnicima, čl. 65. Predložili smo nešto slično, samo nomotehnički na drugi način i također tražim da se glasuje o ovom amandmanu. Hvala.
21. amandman zastupnice Ljubice Lukačić, izvolite.
Amandman se prihvaća.
Onda on postaje sastavni dio prijedloga Zakona. 22. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite očitovanje.
Amandman se ne prihvaća. Prihvaćeni amandman saborske zastupnice Ljubice Lukačić koji je povoljniji za korisnike prava za osobnu invalidninu prema kojem pravo miruje korisniku koji boravi u inozemstvu dulje od 6 mjeseci.
Kolegica Urša Raukar, izvolite.
Presretna sam. Zahvaljujem. Očekivano je uvijek to da se prihvaćaju vladajući. Ovaj je bolji, slažem se, ali ipak bih naglasila, tj. primijetila da je nevjerojatno da je uopće u Zakonu se moglo dogoditi da se stavi 2 mjeseca, kad znamo da je minimalno, da je uobičajena turistička viza 3 mjeseca, pa eto, za ubuduće da nam se takve situacije diskriminatorne prema osobama s invaliditetom ili bilo kojim ranjivim skupinama više ne događaju. Hvala najljepša. Povlačim amandman u ime kluba. Hvala lijepo.
Povlačite? Dobro. Hvala vam. 23. zastupnica Sabljar-Dračevac, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Smatra se opravdanim mirovanje prava na osobnu invalidninu u situacijama opisanim u čl. 53 Konačnog prijedloga Zakona o socijalnoj skrbi i sukladno tome, donošenje rješenja o mirovanju i prestanku mirovanja prava na osobnu invalidninu.
Moram priznati da nisam upoznata koji je čl. prihvaćen i da li je ovo jednim dijelom prihvaćeno u tome pa ću onda dati svoje obrazloženje. Predlažem povećanje postotka osnovice razmjerno prijedlogu povećanja postotka osnovice za osobe s, osobnu invalidninu. Tražim glasanje.
Dobro. Idemo na 24. i 25. amandman, identičnog su sadržaja, Kluba zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar-Dračevac, molim državna tajnice, očitovanje o oba amandmana.
Amandmani se ne prihvaćaju. Konačnim prijedlogom Zakona o socijalnoj skrbi povećan je iznos osnovice ili postotak osnovice za osobe s najtežim oštećenjem zdravlja te osobe koje nemaju dovoljno sredstava za podmirenje osnovnim životnih potreba.
Izvolite očitovanje, prvo Klub zastupnika SDP-a, Vlašić Iljkić, zastupnice, izvolite.
Zahvaljujem. S obzirom da ste povećali osobnu invalidninu, tražimo da se poveća i naknada doplatak za pomoć i njegu, pogotovo zato što su to oštećenja 3. stupnja i 2. stupnja, a razlika između 3. stupnja i 4. stupnja je zaista u nekim slučajevima, je minimalna i korisnici također, imaju velike i pojačane životne potrebe, s obzirom na njihovo teško zdravstveno stanje. Smatramo da usklađivanje odnosno povećanje osnovice sa 120 na 150% za doplatak za pomoć i njegu u punom opsegu i za 84% na 100% u smanjenom opsegu bi u konačnici rezultiralo znači povećanjem kod doplatka za pomoć i njegu u punom opsegu na 750 kuna i na smanjenom opsegu na 500 kuna, što smatramo da u ovom trenu zaista je posebno osobama s invaliditetom i na taj način izjednačavamo zapravo tretman svim osobama s invaliditetom u kontekstu ovog Zakona, a ne samo za povećanje znači kategoriji što se tiče osobne invalidnine. Tražimo glasanje i zahvaljujem.
Ja sam već prije iznijela dakle ovo obrazloženje, a nadam se da je, kao što je kolegica Raukar bila izrazito zahvalna sa tim što se je prihvatio prijedlog amandmana, da je isto tako prihvaćeno i ovaj dio koji sam ja rekla prije. Hvala.
Sada ćemo raspraviti 26. i 27. amandman, Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnika Zurovca, a oni su identičnog sadržaja pa molim očitovanje o oba amandmana.
Hvala lijepo. Amandmani se ne prihvaćaju. Obrazloženje jednako kao i za prethodna 2 amandmana.
Kolegica Urša Raukar, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle ostajemo kod ovog amandmana i tražimo glasovanje iz jednostavnog razloga što bismo trebali imati u vidu koliki su troškovi osoba s invaliditetom, trebali bismo imati u vidu da su to osobe koje su najčešće na slabije plaćenim radnim mjestima što je isto tako problem ovoga društva pa i ovoga sabora. Smatram da u jednom socijalnom društvu što nam propisuje 1. Točka našeg Ustava bismo trebali imati puno, puno veću brigu i osjetljivost i spoznaju o tome kako žive i s kojim sredstvima za osobe s invaliditetom. I zbog toga nastavno ostajem kod zahtjeva za glasanje o ovom amandmanu i ovo što i mi predviđamo ovo povećanja smatram nažalost da je i to premalo. Hvala najljepša.
Izvolite kolega Zurovec.
Zahvaljujem predsjedniče. Pa samo bih napomenuo da što se tiče svih amandmana u ime kluba Fokusa i Nezavisnih zastupnika … prvenstveno preusmjerio roditelje djeteta koje je nažalost osoba s invaliditetom, a baš a propos ovog amandmana. Znači pomoć i njega su ostali u istom iznosu dok isto koriste osobe s invaliditetom drugog i trećeg stupnja i djeca s teškoćama u razvoju s visokim stupnjem oštećenja zdravlja. Stoga smo tražili usklađivanje i podizanje sredstava za navedene korisnike s ovim prijedlogom zakona stvara dodatni financijski jaz i u jednu ruku se diskriminira jedna skupina osoba s invaliditetom i djeca s teškoćama u razvoju u odnosi na osobe s invaliditetom četvrtog stupnja. Stoga ćemo tražiti naravno glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
28 amandman Klub zastupnika IDS-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje jednako kao za prethodna četiri amandmana.
Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani, ostajemo pri amandmanu i tražimo glasovanje. Smatramo da ovo povećanje doplatka za pomoć i njegu osoba s invaliditetom koje trenutno iznosi 600 kuna naprosto nije dostatno pogotovo kada znamo da imamo sveopće rast cijena proizvoda i usluga, a ovo povećanje sa 600 na 1.000 kuna, slažem se s kolegicom, također nije neko pretjerano veliko, međutim smatramo da je u jedan mali korak u pravom smjeru i ponavljam, tražit ćemo glasovanje.
29. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Pravo na doplatak za pomoć i njegu priznaje se u svrhu osiguranja pomoći i njegu druge osobe u svom domu. Osobe koje se nalaze na smještaju imaju osiguranu pomoć i njegu druge osobe u okviru usluge smještaja bez obzira na način plaćanja troškova smještaja.
Hvala lijepa.
Kolegica Antolić Vupora izvolite. Ok, sve je u redu samo moram zbog zapisnika.
Hvala lijepo. Krenula ja objašnjavati ono što je zapravo jako nepravedno zbog toga jer često se događa zapravo kada pružateljima usluge korisnik u cijelosti podmiruje trošak smještaja, dakle onaj koji se brine za svog korisnika u cijelosti mora doprinijeti za trošak njegovog smještaja. Vrlo često je takav slučaj i dakle u obrazloženju formalno mogu navesti da uvjet primanja imovinskog i dohodovno je jedino ostao kod ostvarenja doplatka za pomoć i njegu u smanjenom opsegu. Ako primanje niti imovina nije uvjet za osobnu invalidninu i puni opseg također nije uvjet kao visina primanja nego jedino imovina. U tom nema socijalne pravde da oni s najmanjim prihodom 1.250 za samca i 1.000 kuna po članu obitelji nemaju pravo za doplatak za pomoć i njegu. Stoga predlažemo da se prihodovni i imovinski cenzus i za doplatak za pomoć i njegu ukinu te se izjednače uvjeti za sve osobe s invaliditetom te da pravo ovisi isključivo o zdravstvenom stanju odnosno stupnju invaliditeta. Također smatramo štetnim postojanjem sklopljenog ugovora o doživotnom ili dosmrtnom uzdržavanju kao zapreke kod priznavanja doplatka za pomoć. Navedenim brisanjem odredbi izjednačavamo mogućnosti i prava osoba s invaliditetom te jedini uvjet koje pravo će se korisniku odobriti će ovisiti koji stupanj oštećenja funkcionalnih sposobnosti mu je utvrđen vještačenjem. Osobe koje same podmiruju troškove smještaja u ustanovama socijalne skrbi i kod drugih pružatelja socijalnih usluga u zdravstvenoj ili drugoj ustanovi odnosno organiziranom stanovanju mogu primiti [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] doplatak za … njegu i pomoć. Molim glasanje.
Vrijeme je isteklo. Prelazimo ponovo na dva amandmana opet Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar Dračevac, to su amandmani 30 i 31 isti sadržaj. Izvolite državna tajnice.
Amandmani se ne prihvaćaju. Ostvarivanje prava na osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu prema drugim propisima zapreka je za priznavanje prava na osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu u sustavu socijalne skrbi te ni stoga nije moguće priznavanje razlike prava.
Tko će u ime kluba zastupnika? Vlašić Iljkić zastupnice, izvolite.
Također istovjetno je i kod osobne invalidnine prema načelu supsidijarnosti znači zahtijevamo da se istovjetno odredi i riješi prema zakonskom rješenju i prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji kao i kod Zakona o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata gdje je takvo rješenje moguće. Tražimo glasanje. Zahvaljujem.
Zastupnice nema Sabljar Dračevac tako da morat ćemo glasovati o tom amandmanu. Idemo na 32. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni prijedlog suprotan je načelu socijalne pravičnosti budući da se radi o korisnicima s blažim stupnjem težine invaliditeta oštećenja funkcionalnih sposobnosti.
Tko će? Kolegice Urša Raukar, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana, ne prihvaćamo vaše obrazloženje ostajemo kod zahtjeva za glasanjem. Dakle, taj ukinuti dohodovni i imovinski cenzus za ostvarivanje prava na osobnu invalidninu i morao bi biti ukinut i za doplatak za pomoć i njegu jer se također radi o djetetu s teškoćama u razvoju ili o osobi s invaliditetom ali s manjim stupnjem oštećenja. Zar zaista mislimo da je taj mali stupanj manji stupanj oštećenja predstavlja i manju brigu i manje potrebe? Možemo biti sasvim sigurno sigurni da u najvećem postotku slučajeva ne. Prema tome, smatramo da se osobe s manjim oštećenjima u ovom smislu diskriminira u odnosu na druge i zbog toga ostajemo kod zahtjeva za glasanje. Hvala.
Dobro. Idemo sada na amandman broj 33. zastupnice Marije Selak Raspudić. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Pravo na doplatak za pomoć i njegu priznaje se u svrhu osiguranja pomoći i njege druge osobe u svom domu. Osobe koje se nalaze na smještaju imaju osiguranu pomoć i njegu druge osobe u okviru usluge smještaja bez obzira na način plaćanja troškova smještaja.
Izvolite kolegice Selak Raspudić.
Dakle, tražila sam da se u Članku 57. mijenja točka 3. koja glasi, kojoj je osiguran smještaj u ustanovi socijalne skrbi kod drugih pružatelja socijalnih usluga u zdravstvenoj ili drugoj ustanovi odnosno organizirano stanovanje sukladno odredbama ovog zakona ili drugim propisima osim ako usluge smještaja u cijelosti podmiruje iz vlastitih prihoda imovine. Smatram da je potrebno urediti pitanje ostvarivanja osobne invalidnine kod korisnika koji svojim prihodima podmiruju u cijelosti troškove smještaja kojeg ostvaruju na temelju rješenja ili uputnice. Postojeća formulacija prijedloga zakona svim kategorijama korisnika usluga smještaja i organiziranog stanovanja i onima koji u cijelosti snose trošak tih usluga iz vlastitih prihoda imovina, kao i onima koji te usluge koriste na teret ministarstva uskraćuje pravo na osobnu invalidninu. Stoga se predlaže iz ograničenja izuzeti osobe koje usluge smještaja u cijelosti podmiruju iz vlastitih prihoda imovine, a podredno eventualno odgovarajućom izmjenom odredbe Članka 45. nacrta prijedloga zakona predvidjeti za ovu kategoriju korisnika izuzeće od mogućnosti istovremenog ostvarivanja prava na naknadu za osobne potrebe i osobne invalidnine. Dakle, tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Hvala.
Idemo sada na amandmane 34., 35. i 36. zastupnice Ljubice Lukačić, zastupnice Marije Selak Raspudić i zastupnika Daria Zurovca. Izvolite državna tajnice.
Amandmani se prihvaćaju.
Postaju sastavni dio zakona. Idemo onda na 37. amandman zastupnice Katarine Peović. Izvolite.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku kroz prihvaćeni amandman saborske zastupnice Ljubice Lukačić.
Kolegice Peović. Dakle, prihvaća se u izmijenjenom obliku.
Da, moram priznati da ne razumije možda praksu zašto se jedan amandman prihvaća, a drugi ne, ali svakako pozdravljam da ste prihvatili taj amandman i onda povlačim ovaj amandman, ne moramo glasati o njemu.
Hvala vam lijepa. Idemo na 38. amandman Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća u odnosu na amandman 38. Amandman se ne prihvaća u odnosu na Članak 58. stavak 2. Amandman se djelomično prihvaća u odnosu na Članak 58. stavak 1. kroz prihvaćeni amandman saborske zastupnice Ljubice Lukačić. Obrazloženje. Konačnim prijedlogom zakona napušten je prihodovni cenzus samo za najranjivije skupine osoba s invaliditetom koje zbog težine invaliditeta, oštećenja funkcionalnih sposobnosti nisu u mogućnosti samostalno ili bez pomoći druge osobe zadovoljiti životne potrebe.
Izvolite u ime Kluba zastupnika SDP-a, zastupnica Vlašić Iljlić.
Zahvaljujem. Dobro je da ste brisali onu pogrešku koja je bila stavljena kako smo bili zaista utvrdili da bila riječ o pogrešci iako niste to htjeli jasno i decidirano reći. I brisali ste znači mogućnost da netko drugi odluči koje pravo će korisnik primati da li će to biti pravo na doplatak za pomoć i njegu ili osobnu invalidninu. Tako da ste ovim zapravo mijenjanjem ukinuli takvu mogućnost i na taj način umirili sve korisnike koji su se obratili putem udruga djece sa poteškoćama. Nadalje, ipak tražimo glasanje o amandmanu budući da u stavku 2. tražimo da se pravo na doplatak za pomoć i njegu u smanjenom opsegu priznaje osobi bez obzira na imovinski i dohodovni cenzus i na taj način izjednačava mogućnost i svih osoba s invaliditetom u kontekstu ovog zakona i omogućujemo da osobe sa drugim i trećim oštećenjem neovisno o prihodima također imaju pravo na doplatak za pomoć i njegu budući nije socijalno pravedno da osobe koje imaju mala primanja 1.250 kuna za samca i 1.000 kuna po članu obitelji nemaju pravo na doplatak za pomoć i njegu. Ponavljam, to je jedino pravo vezano za osobe s invaliditetom koje je ostalo uz imovinski odnosno dohodovni cenzus. Tražim glasanje. Zahvaljujem.
39. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se djelomično prihvaća u odnosu na Članak 58. stavak 1. kroz prihvaćeni amandman saborske zastupnice Ljubice Lukačić, a ne prihvaća se u odnosu na Članak 58. stavak 2. obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Kolegice Urša Raukar, izvolite.
Hvala. Znači drago nam je kao i kolegici da ste prihvatili evidentnu rekla bih pogrešku. A za ovaj dio koji ne prihvaćate mi ostajemo kod glasanja, zahtjeva za glasanjem, ne prihvaćamo vaše obrazloženje zato što želimo ukazati na potrebu ukidanja cenzusa za osobe kojima je utvrđen drugi stupanj težine invaliditeta oštećenja funkcionalnih sposobnosti i odobriti pravo na doplatak i pomoć i njegu osobama kojima je utvrđen prvi stupanj invalidnog oštećenja u iznosu od 120% od osnovice iz jednostavnog razloga što smatramo da se ne smije raditi takva razlika koju radite ovim, ovim člankom. S obzirom na potrebe prvog i drugog stupnja oštećenja mislim da je naš amandman izrazito opravdan i ostajem kod zahtjeva za glasanje. Hvala lijepo.
40. amandman zastupnik Dario Zurovec, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom zakona napušten je prihodovni cenzus samo za najranjivije skupine osoba s invaliditetom koji zbog težine invaliditeta oštećenja funkcionalnih sposobnosti nisu u mogućnosti samostalno ili bez pomoći druge osobe zadovoljiti životne potrebe.
Izvolite kolega Zurovec, očitovanje.
Evo za početak zahvaljujem se na prihvaćanju prethodnog amandmanu, evo u ime roditelja koji nažalost su u nezavidnoj situaciji. A što se tiče ovog amandmana na čl. 58. st. 2. samo bih evo malo obrazložio, pa da se ako ništa drugo razmisli za budućnost. Životna i otegotna okolnost da što netko ima bilo kakav stupanj tjelesnog oštećenja u ovom slučaju drugi stupanj, a prema ustavom zajamčenih prava, te kako glase temeljne odredbe posebice prema čl. 1. RH jedinstvena je i nedjeljiva demokratska i socijalna država, te smatram neophodnim dokazati ili pokazati u ovom konkretnom slučaju da nema potrebe da … [[Govornik se ne razumije]] prijedlogom zakona diskriminiramo osobe s invaliditetom. Neovisno o stupnju tjelesnog oštećenja … [[Govornik se ne razumije]] takav način stvara stvarno nepotreban jaz između navedenih skupina, te im se dodatno otežava život koji je dovoljno kompleksan, stvarno inače pun prepreka i dosta pun predrasuda. U svakom slučaju hvala na prethodnom amandmanu, a nadam se evo da će u budućnosti biti nešto ovako prihvaćeno. Povući ću ovaj amandman.
Idemo na 41. Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Predlažemo da se članak briše budući ukidanjem uvjeta imovinskog i dohodovnog cenzusa nema potrebe za specificiranjem prihoda budući je u tom slučaju članak nije primjenjiv. Predlažemo i dalje da se dohodovni i imovinski cenzusi za doplatak za pomoć i njegu ukinu, te da se izjednače sve osobe sa invaliditetom, te da pravo ovisi isključivo o zdravstvenom stanju odnosno o stupnju invaliditeta. Tražimo glasanje.
42. amandman zastupnice Ljubice Lukačić.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. 43. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Smatra se da je potrebno zadržati mirovanje prava na doplatak za pomoć i njegu za vrijeme boravka korisnika u istražnom zatvoru, na izdržavanju kazne zatvora, u zdravstvenoj ustanovi, a trajanje boravka korisnika u inozemstvo produženo je na vrijeme dulje od 6 mjeseci kroz prihvaćeni amandman saborske zastupnice Ljubice Lukačić koji je povoljniji za korisnike prava na doplatak za pomoć i njegu.
Ponovo kolegica Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Budući da ste kod osobne invalidnine ukinuli te odredbe zaista mi nije jasno zašto kod znači doplatka za pomoć i njegu osobi koja se nalazi u istražnom zatvoru, na izdržavanju kazne zatvora i u zdravstvenoj ustanovi da pravo za doplatak za pomoć i njegu ne miruje osim u slučaju boravka u inozemstvu. Smatramo da osoba s invaliditetom i osoba s invaliditetom bila trećeg stupnja, četvrtog stupnja i da treba primijeniti jednake odredbe što se tiče boravka u ovom dijelu u istražnom zatvoru i na izdržavanju kazne zatvora, znači ne razumijemo zašto kod osobne invalidnine ste to ukinuli, a kod doplatka ste ostavili. Zahvaljujem.
44. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Trajanje boravka korisnika u inozemstvu produženo je na vrijeme dulje od 6 mjeseci kroz prihvaćeni amandman saborske zastupnice Ljubice Lukačić koji je povoljniji za korisnike prava na doplatak za pomoć i njegu.
Kolegice Raukar Gamulin, izvolite.
Da razumijem, divno, divno, ja sam zaista zahvalna da je to sa 3 mjeseca dignuto na 6. Dirnuta sam i voljela bih da se tako odnosimo prema svim osjetljivim kategorijama. Zahvaljujem i povlačim amandman. Hvala lijepo.
Dobro. 45. amandman zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Trajanje boravka korisnika u inozemstvu produženo je na vrijeme dulje od 6 mjeseci kroz prihvaćeni amandman zastupnice Ljubice Lukačić.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Da, evo i meni je drago, ovo je već drugi amandman koji se posredno prihvaća. Naravno za očekivati je da prednost imaju amandmani Kluba HDZ-a i način na koji su oni formulirani, ali bez obzira na to mislim da je svrha ovime ostvarena, tako da ću povući ovaj amandman i eto drago mi je da je otvoren prostor za suradnju barem u nekim dijelovima jer je ovo jedan od zakona koji doista treba veliko poboljšanje, a ključan je i nažalost bit će još ključniji u narednom razdoblju koje predstoji Hrvatskoj s obzirom na neimaštinu koja raste. Hvala vam.
Amandman 46. zastupnica Sabljar-Dračevac, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Budući da zastupnice nema, glasovat ćemo. Idemo sada na 47. i 48. amandman Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar-Dračevac, identičan je sadržaj, izvolite.
Amandmani se ne prihvaćaju. Uvjeti iz čl. 61. obuhvaćaju djecu s teškoćama u razvoju i osobe s invaliditetom s najtežim oštećenjima zdravlja.
Dobro. Tko će u ime kluba, ponovo zastupnica Vlašić Iljkić.
Ovim prijedlogom našim bi omogućilo se ostvarivanje prava na status onim nepokretnim osobama i uz pomoć ortopedskog pomagala i osobama sa jednom vrstom oštećenja zdravlja koji nije tjelesno, a čiji intenzitet i najveći stupanj uvjetuju potpunu ovisnost u zadovoljavanju životnih potreba i aktivnosti zbrinjavanja, tako da tražimo glasanje.
48. amandman. Nema zastupnice Sabljar-Dračevac. Bit će onda i o njemu glasovano. 49. Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Izvolite očitovanje kolegice Raukar.
Zahvaljujem. Ostajemo kod zahtjeva za glasanje i ne prihvaćamo vaše obrazloženje zato što naprosto smatramo da je potrebno na jedinstveni način obuhvatiti sve kategorije osoba sa invaliditetom, sve vrste invaliditeta neovisno o postojanju jedne ili više vrsta takvih teškoća. Nekako radi se o elementarnoj pravednosti. Hvala vam.
Tražite glasovanje?
Rekla sam poštovani na početku.
Oprostite nisam uhvatio. Dobro. Idemo na 50. amandman zastupnica Ljubica Lukačić.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandmani 51., 52. i 53. identičnog su sadržaja Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i zastupnica Sabljar-Dračevac pa vas molim jedinstveno objašnjenje.
Amandmani se ne prihvaćaju zbog toga što je prihvaćen amandman saborske zastupnice Ljubice Lukačić koji jasnije propisuje koje osobe mogu brinuti o osobi sa invaliditetom.
Dobro. Idemo očitovanja. 51. SDP kolegice Vupora, izvolite.
Poštovani, ne prihvaćamo obrazloženje i molimo glasovanje o amandmanu jer je potrebno predvidjeti mogućnosti ostvarivanja prava i za osobe koje trebaju podršku u obitelji, a nemaju članove obitelji, kućanstva koji to žele i mogu pružiti. Stoga smatramo da je opravdano proširenje kruga njegovatelja pa čak i na osobe izvan obiteljskog kruga. Ukoliko u obitelji nema osoba koje žele koristiti status njegovatelja ili osoba nema članove obitelji ili osoba sa invaliditetom ne želi podršku člana obitelji nego druge osobe stavljena je u nepovoljniji položaj činjenicom odrješenje statusa na članove kućanstva i to je izravno u suprotnosti sa samom svrhom ovog prava kao i odredbama Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom člancima 5., 19. i 28. pravo na život sa obitelji bez izdvajanja u ustanovu jasno je definirano odredbama Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom, a pravo na obiteljski život i posebno zaštitu osoba sa invaliditetom garantiraju odredbe Ustava RH. Molim glasanje.
52. Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite kolegice Vučemilović.
Hvala lijepa. Budući da je naš amandman nešto … [[Govornica se ne razumije.]] nego ovo što je predložila kolegica Lukačić. Tražimo da se glasuje, jer smatramo da pravo na život u obitelji bez izdvajanja u ustanovu je definirano i Konvencijom o pravima osoba sa invaliditetom, a u konačnici to im jamči Ustav Republike Hrvatske, tako da mislimo da bi se taj krug trebao proširiti i ne samo znači ovo što je predložila kolegica Lukačić, znači gdje su djeca u pitanju koja su u kategoriji osoba sa invaliditetom, nego isto tako i sve kategorije. Hvala. Tražimo glasovanje.
Dobro. I kolegica Sabljar-Dračevac budući je nema glasovat ćemo i o 53. amandmanu. Amandmani 54. i 55. ponovo su identični Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar-Dračevac. Izvolite državna tajnice.
Amandmani se ne prihvaćaju budući da određeni broj djece sa teškoćama u razvoju i osoba sa invaliditetom objektivno zbog zdravstvenog stanja ipak nije moguće uključiti u programe i usluge u zajednici predlaže se povećanje naknade roditeljima njegovateljima odnosno njegovateljima. Isti su prije svih prvenstveno dužni voditi računa u najboljem interesu djeteta s teškoćama u razvoju, odnosno osoba sa invaliditetom.
Poštovana ne slažem se sa obrazloženje i molim glasanje o amandmanu, jer je potrebno izbjeći i opasnost da interes njegovatelja za povećanom naknadom … [[Govornica se ne razumije.]] osobe sa invaliditetom djeteta s teškoćama u razvoju, da se uključi u programe usluge u zajednici. Zakonskim prijedlogom potrebno je izbjeći razlikovanje o visini naknade ovisno o tome da li je osoba sa invaliditetom uključena u programe i usluge u zajednici. Izražavamo veliku zabrinutost glede utvrđivanja ključne činjenice da je osoba zbog zdravstvenog stanja se ne može uključiti, a s obzirom da to nije definirano u osnovu kojeg kriterija bi se trebalo utvrđivati ova činjenica. Uključivanje u programe usluga u zajednici, osmišljavanje različitih usluga i mogućnosti trebalo bi prioritetni cilj biti socijalne politike. Prvenstveno je nužno usmjeriti sve društvene snage na osiguravanje svih vrsta programa i usluga u zajednici za sve osobe u potrebi, pa je za osobe sa najtežim invaliditetom, a istovremeno omogućiti obitelji nesmetano funkcioniranje.
Dobro. 55. je amandman zastupnice Sabljar-Dračevac. O njemu ćemo glasovati. Sada opet imamo dva amandmana istog sadržaja 56. i 57. Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar-Dračevac. Izvolite državna tajnice.
Amandmani se ne prihvaćaju. Prilikom izrade konačnog prijedloga zakona izvršene su promjene u članku 68. točci 2. koji proizvode iste pravne posljedice, jer pravo na status roditelja, njegovatelja ili njegovatelj prestaje ako osoba sa invaliditetom, odnosno njen zakonski zastupnik povuče svoju suglasnost.
U ime Kluba zastupnika SDP-a Antolić-Vupora zastupnica, izvolite.
Poštovani ne prihvaćamo ovakvo obrazloženje i molimo glasovanje o amandmanu. To trebam reći na kraju zapravo, a sad ću obrazložiti. Prijedlog je usklađen sa odredbom članka 63. stavka 3. osigurava osobama sa invaliditetom aktivno sudjelovanje u odlučivanju, ostvarivanju prava a i prekidu prava. Zakonskim prijedlogom nije propisano da samo osoba sa invaliditetom može tražiti prestanak ovog prava čime se stavlja u poziciju objekta prava. Ured pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom je do sada zaprimio više upita osoba sa invaliditetom o mogućnostima da osobno utječu na prestanak statusa najčešće zbog njihove namjere sklapanja bračne zajednice, a i drugih razloga odlazak na studij, preferirano korištenje usluga osobnog asistenta i sl., nemogućnost da sama osoba s invaliditetom na bilo koji način odlučuje o prestanku prava na status roditelja njegovatelja ili status njegovatelja ili ... [[Govornik se ne razumije.]] njegovatelja u izravnoj je suprotnosti s čl. 12, čl. 17 i čl. 19, 21 i 22 Konvencije o pravima djeteta s invaliditetom. I dalje naglašavamo da status njegovatelja treba biti pravo djeteta, osobe s invaliditetom na njegov, a ne na osobe njegovatelja na naknadu. Molim glasanje.
57. amandman zastupnice Sabljar-Dračevac, glasovat ćemo. 58., Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Pravo na status roditelja njegovatelja odnosno njegovatelja veže se uz njegu djeteta s teškoćama u razvoju odnosno osobe s invaliditetom zbog čega nema osnove za predloženu izmjenu.
Kolegice Raukar, izvolite.
Zahvaljujem. Smatram da ima sve osnove za predloženu izmjenu. To je zahtjev već godinama postoji iz zajednice osoba s invaliditetom i njihovih njegovatelja. Radi se o vrlo teškoj situaciji kada premine osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju i njihovi njegovatelji i njegovatelji roditelji koji su godinama brinuli u o njima ostaju preko noći bez svih sredstava za život, nemaju pravo na vrijeme žalovanja, nemaju pravo na psihološku pomoć, nemaju pravo na vrijeme za prekvalifikaciju, za dokvalifikaciju, jer su godinama bili odsutni sa tržišta rada upravo zato što su njegovali osobe s invaliditetom i djecu s teškoćama u razvoju. Elementarna socijalna država koja nam je zagarantirana, danas sam već jednom citirala, a i kolega Zurovec 1. čl. Ustava RH. A osim toga, ljudsko nekakvo i .../nerazumljivo/... razlozi ljudski nam nalažu da se u zakonu prepozna teškoća i težina onih zadaća koje obavljaju njegovatelji i roditelji njegovatelji pa je minimum da im se omogući da imaju taj period od 6 mjeseci i žalovanja i za psihološku pomoć i za prilagodbe za povratak na tržište rada. Zato što oni obavljaju ono što ne stižu i ne mogu obavljati institucije. Ovaj put jako inzistiram na glasovanju. Zahvaljujem.
Onda ćemo jako glasovati [[Upadica: Pa bilo bi dobro da jako glasujete za. Hvala vam.]] Dobro. Idemo sada na 59. i 60. amandman Kluba zastupnika SDP-a i zastupnice Sabljar-Dračevac. Identični sadržaj, državna tajnice, izvolite.
Amandman se ne prihvaća.
Izvolite u ime Kluba zastupnika SDP-a očitovanje. / Izvolite kolegice Dobro. Idemo sada na 20. amandman Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Idemo sada na 59. i 60. amandman Kluba zastupnika SDP-a i zastupnice Sabljar-Dračevac. Identični sadržaj, državna tajnice, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmani se ne prihvaćaju, radi se o potpuno novoj usluzi za koju nije predložen pružatelj usluge, sadržaj usluge i trajanje, što je potrebno za provođenje bilo koje usluge.
Klub zastupnika SDP-a, kolegica Antolić Vupora, izvolite.
Hvala vam. U Zakon je potrebno ugraditi novu uslugu. Pomoć i podršku roditelje s invaliditetom. Ova obveza proizlazi iz čl. 23 Konvencije o pravima djeteta s invaliditetom koji je određena dužnost države potpisnice pružiti odgovarajući pomoć osobama s invaliditetom, a u provedbi njihove dužnosti u podizanju djece. Bez postojanja sustava podrške roditeljstva osoba s invaliditetom, postoji opasnost od odvajanja djece od roditelja, samo na temelju postojanja invaliditeta roditelja. Sve navedene, predlaže se sukladno čl. 7, 8 i 9 Zakon o pravobranitelji za osobe s invaliditetom. Molim glasanje o amandmanu.
60. je amandman zastupnice Sabljar-Dračevac i o njemu ćemo glasovati. Idemo sada na 61. zastupnice Selak Raspudić, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Jednako je obrazloženje kao za prethodna dva amandmana.
Izvolite zastupnice, očitovanje.
Dakle ne mogu prihvatiti ovo obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje jer je riječ o jednom od onih amandmana koji sadržano doista mijenjaju intenciju ovog Zakona. Ono što ovdje smatram problematičnim, a što su istaknule i stručne udruge je način na koji se propisuju socijalne usluge, a ovaj Zakon ima tendenciju propisivati socijalne usluge. Tako se ranijih 10 socijalnih usluga, broj socijalnih usluga narastao na 15 no nije učinjena značajna kvalitativna promjena, i što se sada događa? Mi imamo, ne znam po kojim kriterijima je sada trenutno raspisano tih 15 usluga, a postoji mogućnost da će se morati u te usluge uključiti i neke nove usluge i da će se to događati bržim tempom nego što se zakon izmjenjuje. Zbog toga je naš prijedlog bio da se način propisivanja socijalnih usluga uredi na drugačiji način, odnosno da se one više propiši kao nekakav klaster usluga opisno, u koji onda kasnije mogu ući različite socijalne usluge. Tako su socijalne usluge, to smo mi tražili da se promijeni i glasi, usluge smještaja izvan vlastitog doma, pod a, pod b, usluge podrške u zajednici za uključivanje, obrazovanje, zapošljavanje i život zajednice, pod c, usluge za psihosocijalno osnaživanje korisnika i pod e, usluge asistencije za funkcioniranje u svakodnevnom životu i pomoć u domu korisnika. Dakle, time bismo omogućili da sve socijalne usluge koje će se pojavljivati u budućnosti mogu potpasti pod ove klastere i da riješimo problem toga da nam se mijenja ili nejasnim kriterijima propisuje koje sve socijalne usluge mogu ući u zakon, a neke druge, poput asistencije, koje su izrazito važne su unutar ovog, ovih propisanih usluga isključene. Tražit ću da se o amandmanu glasuje. Hvala vam.
62. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom zakona je za sve usluge propisano njihovo trajanje radi cjelovitog uređenja obuhvata usluge.
Tko će? Dogovorite se. Kolegice Glasovac, izvolite.
Hvala lijepa. Brzo se mi dogovorimo u našem klubu. Znači ovako, ja se ne slažem s vama zato što ne možete, mislim to je život i različite su potrebe i ne možete propisati trajanje određene usluge da će trajati toliko tjedana, a u tom tjednu toliko puta. Naš amandman ide upravo u tom pravcu da se zapravo brišu riječi do tri susreta, a iznimno prema procjeni stručnjaka do pet susreta jer je nemoguće specificirati broj savjetovanja i nemoguće je kvantificirati zapravo broj savjetovanja jer ovisi o individualnim slučajevima i o obiteljskim okolnostima. A ako zamišljamo sustav socijalne skrbi kao takvu vrstu suporta i usluge koji treba podići svakom specifičnom slučaju onda je suludo unificirati trajanja usluge na ovakav način odnosno maksimizirati određenim brojem što je onaj maksimum koji netko može dobiti od sustava socijalne skrbi jer će mu trebati možda puno više. A možda upravo zbog tog više što će mu trebati ćemo … i imati neke novinske članke ili natpise što nitko od nas zapravo ne želi neke tragične slučajeve. Ja se ne slažem s vašim obrazloženjem amandmana i tražim glasanje o našem amandmanu.
63. amandman isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Svrha predmetne odredbe je zaštita korisnika doplatka za pomoć i njegu radi čega je predviđena iznimka u pogledu odobravanja usluge pomoć u kući za aktivnosti koje mu ne mogu pružiti osobe iz čl. 100. st. 1. Konačnog prijedloga zakona.
Tko će sada? Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite. Kolegice Glasovac samo se isključite.
Zahvaljujem. Dakle, članak propisuje da se usluga pomoći u kući može odobriti i iznimno i korisniku doplatka za pomoć i njegu. Zapravo koristi se riječ iznimno kao i u dosadašnjem zakonu što mislimo da nije dobro jer se ne određuju koje su tu iznimke da se može pravo priznati i korisniku doplatka za pomoć i njegu. Ako nigdje ne piše gdje je zapreka, ako je korisnik doplatka za pomoć i njegu čemu onda navoditi da iznimno može biti odobreno? Dakle, navedeno stvara dojam da se korisniku ne pristupa individualnim pristupom nego je stvar raspoloživosti unutar sustava i resursa. Ukoliko imamo povećani broj onih korisnika koji imaju i pomoć u kući i doplatak za pomoć i njegu možemo znači imati nekakva očitovanja od strane stručnih radnika zašto je tome tako, ali nigdje ne propisuje zašto zapravo to ne bi bilo u interesu i u korist korisnika. Zahvaljujem i tražimo glasanje.
64. amandman isti Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Sadržaj usluge organiziranoga stanovanja i osiguranje stanovanja uz stalnu ili povremenu stručnu ili drugu pomoć ili potporu onim korisnicima čije potrebe ne mogu biti zadovoljene u vlastitoj obitelji odnosno domu, pružanjem drugih izvan institucijskih socijalnih usluga.
Izvolite očitovanje kolegice Raukar.
Zahvaljujem predsjedniče. Zaista nisam razumjela objašnjenje evo iskreno, pa dobro ostajem kod zahtjeva za glasanje, ali bih ipak napomenula ponovno jednu te istu stvar da se vidite u ovakvim birokratskim razmišljanjima izgubimo realitet, izgubimo čovjeka. Zašto smo mi podnijeli ovaj amandman? Iz jednostavnog razloga što je činjenica da određeni broj osoba s invaliditetom posjeduje svoje vlastite nekretnine, ali im je u tome potrebna podrška da bi tamo ostali. Širenju pružatelja usluga organiziranog stanovanja često puta je prepreka upravo nedostatak nekretnina, nedostatak stambenih jedinica i na ovaj način smatramo i sigurni smo korištenjem vlastitih nekretnina bi se na tu situaciju moglo djelovati. Osobama s invaliditetom sasvim sigurno pružiti jedan kvalitetniji i zadovoljavajući život, pa eto samo se radi o nekako kako da kažem širenju pogleda izvan usko birokratskih odredbi. Ostajemo kod amandmana i molimo glasanje. Hvala lijepo.
65. amandman isti Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Obzirom da se radi o korisniku u sustavu socijalne skrbi koji nije zadovoljan pruženom uslugom, postupanjem ili propuštanjem postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi navedeno se ne može uzeti u obzir. U ime korisnika pritužbu može podnijeti njegov zakonski zastupnik.
Kolegice Antolić Vupora izvolite.
Hvala lijepo. Nismo zadovoljni s obrazloženjem. S obzirom da važećim pravilnikom o standardima kvalitete socijalnih usluga predviđeno je da korisnici usluga obitelji i druge zainteresirane osobe mogu se žaliti na odluke koje su donijela nadležna tijela ili pojedini zaposlenici te zahtijevati i dobiti rješenje o žalbi o pružatelju usluga bez straha od posljedica s punim povjerenjem da će se na sve njihove prigovore odgovoriti. Standard 10, prigovori i žalbe. Stoga smatramo da novim zakonom ne bi se trebalo ići ispod tog standarda. Također neprihvatljivo je da primjerice članovi obitelji plaćaju ili sudjeluju u plaćanju troškova cijena usluge smještaja u domu socijalne skrbi, a da ne mogu podnijeti pritužbu na kvalitetu usluge za koju snose troškove. Molim glasanje o amandmanu.
66. amandman zastupnica Sabljar Dračevac. Izvolite očitovanje.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Glasovat ćemo i o tom amandmanu. 67. Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi.
Očitovanje kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Nismo zadovoljni što se nije prihvaćeno i dodatno obrazlažem da osnivanjem Povjerenstva za odlučivanja o osnovanosti pritužbe podnositelja koji nije zadovoljan odgovoran ministarstva šalje se poruka građanima da ministarstvo u odlučivanja predstavkama je pristrano, da se ne drži zakonskih odredaba i štiti ustanova kojima je osnivač. To je loša poruka koja stvara nepovjerenje u zakonitost rada institucija. Brojčano predstavke nadilaze mogućnosti malobrojnog članstva povjerenstva da ih prouče, konzultiraju se i zauzmu mišljenje naročito ukoliko im nije bliska problematika. Uobičajeno je da se pojedinci svakodnevno javljaju i pišu pritužbe i žale se na svaku odluku često neosnovano silno opterećuje sustav sada im se proceduralno daje veći prostor. Osnivanje Povjerenstva za pritužbe je bespredmetno i štetno za struku i same korisnike. Ukoliko je intencija u javnosti približiti se, približiti postupanje stručnih radnika i propitati smjer razvoja i metode rada ministarstvo može jačati suradnju s terenom, povećati javne rasprave u društvu s uključenom zainteresiranom javnošću te će se procjenjivati postupanja ali i javnosti jasno komunicirati očekivanja i mogućnosti usluga korisnicima u sadašnjem sustavu socijalne skrbi. Molimo glasanje o amandmanu.
68. amandman Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća budući da se ne radi o upravnom postupku ne može se pokrenuti upravni spor.
Izvolite očitovanje, zastupnica Orešković.
Zahvaljujem. Dakle, osnivanje Povjerenstva za odlučivanje o pritužbama smatramo protuustvanim, doista se radi i štetnom i opasnom presedanu i to je naša najveća zamjerka novom Zakonu o socijalnoj skrbi. Ovdje se odstupa od uobičajenog mehanizma kontrole upravnih akata, ovo jesu upravni akti. Osnivanjem povjerenstva narušava se pravni poredak i uspostavljen je sustav kontrole upravnih akata putem odluka upravnih sudova stoga smo i predlagali da se protiv odluka ministarstva može pokrenuti upravni spor, a ujedno se korisnicima krše njihova ustavna prava na žalbu pred tijelom koje pruža pravnu zaštitu u smislu Članka 18. Ustava te pravo na sudsku kontrolu zakonitosti pojedinačnih upravnih akata tijela vlasti. Naime, zašto tvrdimo da se ovdje radi o povredi ustavnih prava? Zato što se Ustavom jamči pravo na žalbu pred sudom ili drugim ovlaštenim tijelom, a to pravo može biti iznimno isključeno u slučajevima određenim zakonom ako je osigurana druga pravna zaštita. E sad, imajući na umu da se ovo povjerenstvo sastoji od 5 predstavnika građana koji nemaju pravnu naobrazbu očito je da se takvo tijelo ne može smatrati tijelom koje bi korisnicima moglo pružiti pravnu zaštitu u onom smislu kako je ona garantirana odredbama Ustava RH. Tražimo da se o amandmanu glasa.
69. isti klub zastupnika, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati uvjete za člana povjerenstva.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. S obzirom na to kako su već sada zamišljeni uvjeti za člana povjerenstva očito je da se to tijelo neće moći smatrati niti stručnim, niti neovisno. Dakle, ovom odredbom propisivali su se opći uvjeti za člana povjerenstva među kojima se ne navodi kao kriterij vrsta i stupanj stručne spreme. Takav sastav povjerenstva degradira stručnost koja bi bila potrebna u provođenju ovog zakona i u prvom i u drugom stupnju, a korisniku se ne jamči da će se kontrola upravnih akata i postupaka nadležnih tijela i ustanova provoditi u skladu s ustavnim jamstvima iz Članka 18. i Članka 19. Ustava RH. Dakle, povjerenstvo kao drugostupanjsko tijelo potrebno je u potpunosti ukinuti i uspostaviti one mehanizme pravne zaštite koji su uobičajeni u našem pravnom poretku, a odustati od ovog vrlo štetnog i opasnog presedana. Tražim da se o amandmanu glasa.
70. amandman isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Dakle, ovim člankom propisuje se kao kriterij za člana povjerenstva da se radi o osobi koja uživa profesionalni i osobni ugled i ima najmanje 5 godina iskustva u području obiteljsko pravne zaštite sa žrtvama nasilja ili u području socijalne skrbi. Tako postavljeni kriteriji u potpunosti negiraju važnost stručne spreme po vrsti i stupnju koja je potrebna za pravilnu ocjenu rada i zakonitosti rada u provedbi Zakona o socijalnoj skrbi. Dakle, ovaj zakon uređuje prava i obveze najranjivijih pojedinaca i najranjivijih socijalnih skupina. Sa stajališta ustavnih jamstava nužno je osigurati ustavnopravnu prihvatljivu kontrolu nad načinom na koji su prava iz ovog zakona priznata u njegovoj provedbi. Kontrola koju provodi povjerenstvo sastavljeno od 5 članova kao predstavnika građana, a ne predstavnika struke za čije se članove ne traži nikakva propisana stručna sprema ne može se smatrati ustavnopravno prihvatljivim načinom pravne zaštite nad aktima i postupcima koje provode tijela iz sustava socijalne sigurnosti. Tražimo stoga da se o ovom amandmanu glasa.
71. amandman isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisat mandat članova i izbor predsjednika povjerenstva.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Kao i kod prethodnih članaka predlažem da se ukine povjerenstvo kao drugostupanjsko tijelo, te da se odustane od ove nakaradne ideje. Propisivanjem mandata i trajanje mandata uz mogućnost reizbora a bez ikakvih ograničenja izbor predsjednika i zamjenika predsjednika na konstituirajućoj sjednici između samih članova sve to upućuje na zaključak da članovi povjerenstva imaju dužnosnički status, a nije ujedno definirano i da članovi povjerenstva imaju i obaveze koje iz takvog statusa proizlaze. Dakle, samim time to povjerenstvo je nepotrebno, ne može provoditi pravnu zaštitu nad radom i odlukama ministarstva u provedbi Zakona o socijalnoj skrbi, pa su vaši navodi o tome da će to tijelo djelovati neovisno i kao takvo provoditi kontrolu nad izvršnom vlasti u potpunosti su neutemeljene i paušalne. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
72. amandman isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati razrješenje člana povjerenstva.
Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem. Predlažemo kao i kod ostalih amandmana da se u potpunosti ukine ova ideja povjerenstva kao drugostupanjskog tijela. Doista je ovo jedna čudnovati kljunaš. Ne postoji takvo tijelo u pravnom sustavu Republike Hrvatske. Ne znam zašto smo se odlučili za ovaj model. Ne vidim kakvu bi korist takav oblik kontrole mogao proizvesti osim proizvoljnosti, paušalnosti i ponovno tretiranje socijalnih naknada i socijalnih prava koja se jamče ovim zakonom na jedan način kojim se nekome može pogodovati bez adekvatne kontrole jesu li odredbe zakona primijenjene na ispravan način. Tražim da se o amandmanu glasa.
Može. Idemo na 73. Amandman isti klub zastupnika. Sa nama je sada državna tajnica Marija Pletikosa umjesto kolegice Mađarić. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanju osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati čuvanje tajnosti podataka od strane članova povjerenstva.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Dakle, predlažem da se ukine povjerenstvo kao drugostupanjsko tijelo i da se odustane od ove nakaradne ideje koja odstupa od kompletnog pravnog poretka Republike Hrvatske. Ovim konkretnim člankom propisuje se da se članovi povjerenstva obvezuju na čuvanje tajnosti osobnih podataka koje su doznali u rješavanju pritužbi na rad stručnih radnika u ustanovama socijalne skrbi čime se još jednom ističe ustavno-pravna neprihvatljiva situacija u kojoj se nadzor nad radom stručnih radnika povjerava tijelu čiji članovi ne moraju nužno imati bilo kakve stručne i pravne kompetencije za donošenje odluka o podnesenim pritužbama. Nevjerujem da na razini tijela u drugim državama članicama EU postoji ovakav primjer jedne institucije peteročlanog sastava ljudi koji bez ikakvih znanja, bez ikakvih kriterija odlučuju o ovako osjetljivim pravnim pitanjima. Tražim da se o amandmanu glasa.
74. amandman isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati Poslovnik o radu povjerenstva.
Izvolite očitovanje.
A taj Poslovnik će propisati samo to povjerenstvo. Dakle, ovom odredbom propisuje se da povjerenstvo donosi Poslovnik kojim uređuje pitanja iz svog djelokruga. S obzirom da postupak u kojem povjerenstvo samo donosi odluku o podnesenim pritužbama, dakle ni na jednom drugom mjestu to nije tako propisano. Ovim se poslovnikom mogu i moraju predvidjeti pravila postupanja pred tim povjerenstvom. U svojoj dosadašnjoj praksi Ustavni sud Republike Hrvatske je više puta naglašavao da se odredbe kojim se odlučuje o nečijim pravima, dakle postupovne odredbe mogu propisivati i uređivati samo zakonom, a ne i neki internim podzakonskim aktom. Pritom u ovom konkretnom slučaju aktom kojeg donosi samo to tijelo koje postupak provodi. Stoga je i ovaj članak zakona ustavno-pravno neprihvatljiv u svjetlu i u onom značenju kako je to već do sada razjašnjeno u praksi Ustavnog suda RH i u nekoliko ključnih predmeta i zakona takva praksa je do sada bila dosljedno potvrđivana. Stoga tražim da se o ovom amandmanu glasa.
75. amandman Klub zastupnika GLAS-a ponovno.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati postupanje povjerenstva povodom pritužbe.
Izvolite očitovanje.
Predlažemo ukidanje povjerenstva kao drugostupanjskog tijela s obzirom da je to tijelo ustavno-pravno neprihvatljivo. Naime, iz ovog članka proizlazi da ukoliko povjerenstvo utvrdi da je pritužba osnovana ministarstvo je tada dužno ponovno odlučivati o osnovanosti prve pritužbe i time jasno proizlazi da povjerenstvo ima ovlasti slične onima koje bi imao sud, u sudskoj kontroli zakonitosti rada i akata tijela upravne vlasti. A s obzirom na sastav i s obzirom na način rada povjerenstva koji se definira ovim poslovnikom koji sam prethodno osporavala, jer poslovnik povjerenstvo donosi samo. Takvo tijelo je ustavno-pravno neprihvatljiv oblik kontrole. Ovim člankom ujedno je propisano da administrativnu i tehničku pomoć Povjerenstvu pruža Ministarstvo. E ta sama situacija u kojoj administrativnu i tehničku pomoć tijelu koje provodi kontrolu pruža ono tijelo čiji se rad i odluke trebaju kontrolirati je situacija institucionalnog sukoba interesa u kojoj ne postoji dostatna razina neovisnosti i nepristranosti Povjerenstva, stoga su svi vaši navodi koje uporno ponavljate da će Povjerenstvo neovisno djelovati, potpuno paušalni i promašeni. Tražim da se o amandmanu glasa.
76. amandman isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati postupanja povodom odluke Povjerenstva.
Izvolite očitovanje zastupnice.
I ove ovlasti Povjerenstva su ustavnopravno neprihvatljive. Dakle ovim člankom propisujete da Povjerenstvo može predložiti Ministarstvu provođenje nadzora nad stručnim radnikom ili stručnim timom u odnosu na kojeg se u jednoj kalendarskoj godini u 3 godine utvrdilo da su podnese pritužbe bile osnovane. Ustavnopravno je neprihvatljivo da Povjerenstvo kao tijelo koje nikakve, niti stručne niti profesionalne, a niti pravne kvalifikacije utvrđuje osnovanost pritužbe na rad stručnog radnika ili stručnog tima te da povodom 3 takve odluke k tome još može naložiti ministarstvu da provede nadzor nad tim stručnim radnikom. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
77. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati podnošenje godišnjeg izvješća HS-u.
Očitovanje.
Zahvaljujem. Dakle djelovanje Povjerenstva će biti protuustavno kao što je protuustavno i njegovo osnivanje. Ovom konkretnom odredbom propisuje se da će to Povjerenstvo jednom godišnje podnositi izvješće o svom radu HS-u, a ujedno nije naznačena nit svrha tog izvješća niti posljedice njegovog eventualnog usvajanja ili neusvajanja. Primjerice, nije definirano je li svrha tog izvješća da se na temelju njega ocijeni rad samog Povjerenstva ili da se stekne slika o stanju socijalne sigurnosti u RH radi poduzimanja nekakvih daljnjih koraka iz nadležnosti HS-a ili da se utvrdi eventualna odgovornost resornog ministarstva. Kao što sam rekla, sve upućuje da je osnivanje i rad Povjerenstva jedna krajnje neustavna i bizarna kategorija, predlažemo njegovo ukidanje, a tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
78. amandman Klub zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati naknadu za člana Povjerenstva.
Očitovanje.
Zahvaljujem. Predlažemo ukidanje Povjerenstva kao drugostupanjskog tijela te umjesto toga provođenje sudske kontrole zakonitosti u upravnom sporu pred nadležnim upravnim sudovima. Dakle, u hrvatskom pravnom poretku ne postoji ništa niti približno slično ovom nakaradnom tijelu. Ovom konkretnom odredbom zamislili ste da član Povjerenstva ima pravo na naknadu u visini 1% prosječne neto plaće isplaćene u RH u prethodnoj godini za svaki završeni predmet, a time se tijelo koje je postavljeno u kontrolnu ulogu u odnosu na rad tijela javne vlasti, stavlja u situaciju u kojoj su plaćeni po učinku. Time su motivirani rješavati predmete da na način da ih sami generiraju, odnosno da potiču podnošenje novih pritužbi o kojima će se rješavati na način da se te pritužbe prihvaćaju, što ozbiljno može ugroziti i nepristranost i objektivnost u radu samog Povjerenstva te ujedno dodatno ugroziti prava i interese korisnika sustava socijalne sigurnosti. Doista tražim da odustanete od ove ideje i da iz kompletnog zakona brišete sve odredbe koje se odnose na Povjerenstvo za odlučivanje o osnovanosti pritužbi i tražim da se ovom amandmanu glasa.
79. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama građana djelovat će kao neovisno tijelo u cilju bolje zaštite korisnika sustava. Ono će odlučivati o osnovanosti pritužbe podnositelja vezano za uslugu i postupanje osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi. Shodno navedenom potrebno je propisati evidenciju pritužbi.
Osvrt.
Hvala. Predlažemo ukidanje Povjerenstva kao drugostupanjskog tijela te umjesto toga provođenje sudske kontrole zakonitosti u upravnom sporu pred nadležnim upravnim sudovima. Dakle, ovim člankom predvidjeli ste da ministarstvo vodi evidenciju pritužbi. U hrvatskom pravnom poretku nije poznat slučaj u kojem bi, za potrebe tijela koje provodi kontrolu, evidenciju nad zaprimljenim predmetima i evidenciju o njihovom daljnjem statusu vodilo isto ono tijelo čije se odluke u podnesenim pritužbama osporavaju. Ovakvo rješenje ugrožava neovisnost rada i odlučivanja Povjerenstva, stoga apeliram da odustanete od ove nakaradne ideje i tražim da se o ovom amandmanu glasa.
80. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Evidencija sklopljenih ugovora o raspolaganju imovinom u koji se upisuju ugovori o doživotnom uzdržavanju i ugovori o dosmrtnom uzdržavanju ne može biti u nadležnosti sustava socijalne skrbi budući da navedene ugovore može sklopiti svaka osoba koja procijeni da je isto u njenom interesu i ne mora biti korisnik sustava socijalne skrbi.
Osvrt.
Zahvaljujem. Dakle, uvođenje ovog registra bilo je jedna od preporuka pučke pravobraniteljice iz izvješća za 2019. godinu, a njegovo ustrojavanje i vođenje predlaže se radi povećanja transparentnosti i omogućavanja kontrole pridržavaju li se pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi propisane zabrane sklapanja takvih ugovora s korisnicima. Naime, iz prakse je poznato da se takvi ugovori sklapanju unatoč izričito propisanoj ništetnosti. Pri tome se oni koji krše zabranu oslanjaju na slabu informiranost primatelja uzdržavanja i na male šanse da će im takav ugovor sudskim putem biti poništen. Registar je nužan i za zakonitu provedbu drugih odredbi ovog zakona s obzirom da je postojanje ugovora o dosmrtnom ili doživotnom uzdržavanju zapreka ostvarivanju određenih socijalnih usluga. Mene doista čudi što ste vi odbili ustrojiti ovakav jedan registar, kažem ovo nije samo naš amandman ovo je prijedlog nadležnog državnog tijela koji je na određene primijetio u praksi i ukazao na to u svom izvješću. Mene zanima kako će resorno ministarstvo provoditi kontrolu pridržavanja i poštovanja drugih odredbi iz ovog zakona ako nemate takav registar i ako ne možete provjeriti jesu li domovi za socijalnu skrb sklopili ovakav ništetni ugovor sa svojim korisnicima. Dakle, čitav zakon vam je jedna šuplja farsa. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Amandman 81. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Zavod će u okviru prenesenih javnih ovlasti obavljati poslove vezane uz djelatnost dadilje i rješavati u prvom stupnju o ispunjavanju uvjeta, a ne obiteljski centri koji će pružati usluge preventivnog i tretmanskog karaktera i neće provoditi upravne postupke.
Osvrt, izvolite.
Zahvaljujem. Mi tražimo amandmanom da se znači poslove vezano za obiteljski centar odnosno za dadilje obavlja i dalje u obiteljskom centru kao što je to do sada u podružnici obiteljski centar budući smatramo da su poslovi dadilja više oslonjeni na preventivni karakter kakav je smisao dosadašnjih podružnica obiteljskih centara odnosno budućih obiteljskih, budućeg obiteljskog centra sa svojim podružnicama odnosno ispostavama tako da ostajemo pri tome da se za amandman glasa.
Amandman 82. Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Obveznici postupanja prema odredbama Zakona o sprječavanju sukoba interesa uređeni su navedenim zakonom.
Osvrt.
Dakle, kada se u ovom saboru raspravljalo o Zakonu o sprječavanju sukoba interesa onda sam izričito tražila da se predvidi i to da će uskoro i ovaj zakon stupiti na snagu pa da se članovi upravnog vijeća izričito smatraju dužnosnicima. Nije se to napravilo u tom zakonu i sada to odbijate učiniti u ovom. Dakle, ovim zakonom u suštini stvara se jedno mega tijelo postojeća, postojećih 72 centara za socijalnu skrb sada se stavljaju pod krov jedne nove institucije Hrvatskog centra za socijalnu skrb. To tijelo će dobiti upravno vijeće, vrlo, vrlo moćne ljude u sustavu socijalne skrb koji će odlučivati o svemu onome što su do sada odlučivali svi ovi maleni otočići socijalne sigurnosti u pojedinim sredinama. I vi te ljude ne želite podvrgnuti pravilima o sprječavanju sukoba interesa. Postavlja se pitanje zašto? Dakle, zavodom upravlja upravno vijeće koje imenuje Vlada RH što znači da će na neki način biti politički podobni. Na mandat od 4 godine. Iz svega toga proizlazi da je njihov položaj, razina odgovornosti, a time i nužno povezan korupcijski rizik takav da je on istovjetan onoj razini koja postoji kod svih drugih kategorija obveznika iz Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Smatram krajnje suludim i neprihvatljivim vaše obrazloženje i tražim da se o ovom amandmanu glasa. Dakle kratko i jasno članovi upravnog vijeća zavoda za socijalnu skrb moraju biti dužnosnici u smislu Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Hvala.
Amandman 83. Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Obveznici postupanja prema odredbama Zakona o sprječavanja sukoba interesa uređeni su navedenim zakonom.
Osvrt.
Prava je šteta što su pravila Poslovnika takva da ja vama sada ne mogu postaviti pitanje pa da ste vi dužni na to pitanje i odgovoriti, a moje pitanje bi glasilo jesu li po Zakonu o sprječavanju sukoba o sukobu interesa koji je nedavno usvojen i stupio na snagu, ravnatelj zavoda, zamjenik ravnatelja i pomoćnici ravnatelja dužnosnici u smislu tog zakona, tražila bih odgovor vrlo kratak ili jasan, da ili ne. S obzirom da je Zakon o sprječavanju sukoba interesa već stupio na snagu, s obzirom da u tom zakonu nije izričito predviđeno tijelo koje se ovim zakonom tek osniva u interesu pravne sigurnosti i preciznosti bilo bi dobro kada bismo u ovom zakonu izričito naveli da su ove osobe koje sam navela, dakle ravnatelj zavoda, zamjenik ravnatelja i pomoćnici ravnatelja dužnosnici u smislu Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Amandman 84. Klub zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedloga zakona predlaže se da statut zavoda kao samostalne pravne osobe s javnim osobama donosi upravno vijeće uz prethodnu suglasnost Vlade RH.
Osvrt.
Hvala. Da kratko pojasnim, ovim amandmanom tražili smo da statut zavoda donese Vlada RH. A zašto? Pa zato što je Člankom 180. ovog zakona propisano da se izbor, djelokrug i odgovornost upravnog vijeća utvrđuje statutom, dakle izbor, djelokrug, odgovornost upravnog vijeća. Situacija u kojoj bi statut donosilo upravno vijeće predstavljala bi institucionalizirani sukob interesa koji je kao takav neprihvatljiv. S obzirom da je čl. 177. st. 2. ovog zakona propisano da je zavod dužan jednom godišnje do 31. siječnja izvijestiti ministarstvo o svom radu u prethodnoj godini, te da je čl. 178. st. 4. ovog zakona propisano da je zavod dužan svake godine dostaviti ministarstvu statističko izvješće do 31. ožujka svake godine očito je da se zavod smatra tijelom koje za svoj rad odgovara izvršnoj vlasti i opravdano je stoga da se ovlast za donošenje statuta zavoda povjeri Vladi RH, a ne onom tijelu, dakle samom upravnom vijeću koje bi donijelo dokument, donijelo bi akt kojim će samoj sebi definirati izbor, dakle način izbora, djelokrug rada i svoju vlastitu odgovornost. Dakle, za takav slučaj doista ne znam u hrvatskom pravnom poretku i nije mi jasno zašto se predlagatelj zakona za ovakvo blesavo rješenje u ovom zakonu odlučio. Tražim da se o amandmanu glasa.
85. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Djelatnost obiteljskog centra različita je od djelatnosti zavoda radi čega je potrebno osnivanje obiteljskog centra kao samostalne ustanove koja će obavljati poslove savjetodavnog, preventivnog i drugog stručnog rada za djecu, mlade i obitelj u lokalnoj zajednici.
Osvrt.
… [[Govornik se ne razumije]] to što obiteljski centar obavlja drugačije djelatnosti ne znači da se različite djelatnosti ne mogu obavljati unutar iste institucije. Pa kad ste već išli na racionalizaciju sustava na način da postojeće centre za socijalnu skrb stavljate pod kapu jednog jedinstvenog zavoda onda ste s tim idejama trebali ići do kraja. Naime, ne postoji opravdan razlog za to da se djelatnosti obiteljskog centra obavljaju potpuno odvojeno od sustava za obavljanje svih drugih socijalnih usluga iz ovog zakona. Dakle, racionalnije bi bilo i operativno jednostavnije da se i obiteljski centri formiraju kao ustrojstvena jedinica unutar hrvatskog, unutar Zavoda za socijalnu skrb. Ono što ćete zapravo dobiti ovakvom konstrukcijom obiteljskih centara je to da imamo još jednu instituciju u kojoj će se zbrinjavati određeni kadrovi, a one intencije koje je struka zapravo kritizirala, al ajde ja ću za početak dati šansu da vlada pokaže da se racionalizacijom mogla postići i određena korist, dakle sve će to biti dovedeno u pitanje zbog toga što ćete obiteljske centre voditi po odvojenom kolosijeku. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
86. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Obiteljski centri će pružati usluge preventivnog i tretmanskog karaktera i neće provoditi upravne postupke. Zavod će u okviru prenesenih javnih ovlasti obavljati poslove vezane uz djelatnost dadilje i rješavati u prvom stupnju o ispunjavanju uvjeta za djelatnost dadilja.
Osvrt.
Kao i prethodno što sam bila rekla smatram da je postoji vezano uz djelatnost dadilje više naslonjen i pripada obiteljskom centru nego što zavodu bez obzira što se provodi upravni postupak i sada se provodi upravni postupak u obiteljskom centru i ne vidimo razlog zašto ne bi i u budućoj ustanovi također se mogao obavljati upravni postupak i donesti rješenje za obavljanje djelatnosti sukladno Zakonu o dadiljama. Naime, radi se djelatnosti koja predstavlja izvaninstitucionalnu skrb o djeci, koja je na više načina povezana sa djelatnošću obiteljskog centra upravo zato što je to podrška obitelji u širem smislu, znači nije naslonjena na korisnike, što je intencija cjelokupnog Obiteljskog zakona odnosno obiteljskog ovog centra budućeg da se budući korisnici ne stigmatiziraju, da se proširi krug korisnika, da se daju usluge građanima u lokalnoj zajednici, tako da mislimo da je zaista su poslovi vezane za dadilje apsolutno naslonjene na poslove obiteljskog centra. Ne vidimo uopće smisao povezanosti sa zavodom i zaista tražimo glasanje.
87. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Djelatnost zavoda različita je od djelatnosti obiteljskog centra radi čega se predlaže osnivanje obiteljskog centra kao samostalne ustanove kojom upravlja upravno vijeće sukladno zakonu kojim se uređuje osnivanje i ustrojstvo ustanova.
Osvrt.
Kao što sam rekla, predlaže se osnivanje obiteljskog centra kao ustrojstvene jedinice unutar zavoda, a ne kao samostalnog posebnog državnog tijela. Stoga je postojanje upravnog vijeća u potpunosti nepotrebno. Ali kad ste se već odlučili za posebno državno tijelo koje će imati svoje posebno upravno vijeće doista mi nije jasno zašto se toliko opirete tome da se izričito navede da su članovi upravnog vijeća s obzirom na ovlasti koje imaju, s obzirom na moć i položaj kojeg imaju dužnosnici u smislu Zakona o sprječavanju sukoba interesa tražim da se o ovom amandmanu glasa.
88. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Obveznici postupanja prema odredbama Zakona o sprječavanju sukoba interesa uređeni su navedenim zakonom.
Osvrt.
Hvala. Lijepo ste to pročitali, vrlo suhoparno ponavljate već kroz nekoliko odredbi da su dužnosnici u smislu Zakona o sprječavanju sukoba interesa propisani tim zakonom, a ja sam uvjerena da ovog trena ne možete čak i kad biste po Poslovniku mogli, ne možete se jasno i decidirano očitovati jesu li onda članovi upravnog vijeća ravnatelj i pomoćnici obiteljskog centra, dužnosnici, odnosno obveznici postupanja po Zakonu o sprječavanju sukoba interesa ili nisu? Ponavljam, Zakon o sukobu interesa je raniji zakon, donesen je, definiran je krug onih na koje se taj Zakon donosi, ova tijela osnivamo nakon što je Zakon o sprječavanju sukoba interesa već stupio na snagu pa je u interesu pravne sigurnosti i preciznosti oportuno, mudro i u javnom interesu to da se izričito kaže da su članovi upravnog vijeća, ali isto tako ravnatelj i pomoćnici obiteljskog centra, dužnosnici u smislu ovog Zakona, kažem, kad ste se već odlučili na to da obiteljske centre osnujete kao posebno samostalno državno tijelo. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
89. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Djelatnost Zavoda različita je od djelatnosti obiteljskog centra radi čega predlaže osnivanje obiteljskog centra kao samostalne ustanove, koja će obavljati poslove savjetodavnog i preventivnog rada i druge stručne poslove za djecu, mlade i obitelj na razini lokalne zajednice.
osvrt.
Dakle, kada bi djelatnost obiteljskih centara bila baš toliko jako različita da se ne mogu ubuhvatiti ni na koji način sa onim temama i područjima s kojima se bavi hrvatski centar za socijalnu skrb, onda ne bi bilo niti logike da se djelatnosti obiteljskih centara uopće uređuju ovim Zakonom nego bi za svaku od tih djelatnosti trebalo donositi poseban zakon. Dakle na isti način na koji ste preventivne tretmane u sustavu socijalne skrbi definirali istim zakonom kojim definirate i sve ostalo, e pa po istoj logici se sve to skupa moglo staviti pod nadležnost jedne institucije, tim više što u praksi, kada govorimo o korisnicima, kada govorimo o pojedincima ili društvenim skupinama koje se u nekoj fazi života nađu u nepovoljnoj životnoj situaciji, vrlo često imamo istovremenu primjenu i tih preventivnih i onih drugih mjera. Stoga ponavljam, nema nikakvog racionalnog opravdanja da se djelatnost obiteljskog centra vodi u odvojenoj ustanovi, a onda i sve što ovaj članak definira, zapravo je nepotrebno, nepotrebno je donositi posebne statute i interne akte nove institucije nego naprosto stavimo obiteljske centre kao ustrojstvenu jedinicu unutar samog Zavoda, a način rada možemo definirati pravilnikom o radu, pravilnikom o unutarnjoj sistematizaciji i drugim općim aktima. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
90. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Akademije se osniva kao javna ustanova radi razvijanja, standardiziranja, organiziranja i provođenja programa trajnog stručnog usavršavanja stručnih i drugih radnika u sustavu socijalne skrbi u suradnji s Ministarstvom, strukovnim komorama, akademskom zajednicom i ustanovama socijalne skrbi. Akademija će usavršavati stručne i druge radnike Zavoda, centra za posebno skrbništvo, obiteljskog centra, pružatelja usluga, vježbenike, ravnatelje, udomitelje, voditelje mjera za zaštitu prava i dobrobiti djeteta i ostale.
Osvrt.
Podržavam cjeloživotno učenja, ali nisam sigurna da je ovo najbolji mogući oblik i do sada se zaposlenici u sustavu socijalne skrbi itekako nužnost im je usavršavati se i ta usavršavanja provode i Hrvatska udruga socijalnih radnika i Komora i studij socijalnog rada i vi kao Ministarstvo, različite udruge, pa i same ustanove socijalne skrbi. Ta usavršavanja mogu biti dobra, loša, može ih se unaprjeđivati, međutim, bojim se da ovakvim jednim pristupom iskazujemo jedno snažno nepovjerenje onima koji zapravo u sustavu socijalne skrbi najviše znaju i do sada su već upregnuti u sam sustav kako bi doprinijeli stručnom usavršavanju onih koji u njemu rade. Ne znam je li ovo tijelo neophodno, mi držimo da nije, a ovdje se, prije svega, ne vodimo našom paušalnom ocjenom nego snažnim iskazom nezadovoljstva koje su iskazali upravo oni koje vi želite stručno usavršavati kroz ovu Akademiju, stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
91. amandman Klub zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom zakona, Akademija se osniva kao javna ustanova koja ima svojstvo pravne osobe.
Osvrt.
Dakle protivimo se osnivanju Akademije kao posebne pravne osobe. U prethodnom amandmanu tumačili ste kako će Akademija obrazovati stručne djelatnike. Meni se čini da će više služiti za zbrinjavanje stranačkih kadrova. Ne postoji opravdan razlog za osnivanje potpuno odvojenog sustava za obavljanje tih djelatnosti koje su stavljene u nadležnost Akademije, izvan sustava Hrvatskog zavoda za socijalnu skrb, dakle taj zavod je mogao provoditi edukaciju svojih zaposlenika. S druge strane, Hrvatska ima organizirano obrazovanje za socijalni rad na dva sveučilišta, a pored njih postoje i druga sveučilišta koja bi bila kompetentna za provedbu različitih oblika cjeloživotnog učenja za socijalne radnike, što bi predstavljalo puno racionalniji model od uvođenja potpuno novog državnog tijela za potrebe edukacije djelatnika, samo za jedan segment javnog sektora. Tražimo da se od osnivanja Akademije odustane te da se o ovom amandmanu glasa.
92. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom zakona, Akademija se osniva kao javna ustanova koja ima svojstvo pravne osobe stoga se unutarnje ustrojstvo Akademije uređuje statutom sukladno zakonu kojim se uređuje osnivanje i ustrojstvo ustanova.
Osvrt.
Hvala, kao i kod prethodnog amandmana mi predlažemo da se akademija ne osniva kao posebna pravna osoba, kao posebna ustanova već da eventualno djeluje kao unutarnja ustrojstvena jedinica unutar samog zavoda, dakle ne kao samostalno posebno državno tijelo stoga smatramo da se i pitanje unutarnjeg ustrojstva te akademije ne treba rješavati statuom već u tom slučaju bi se mogla riješiti pravilnikom. Tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
93. amandman Klub zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom zakona akademija se osniva kao javna ustanova koja ima svojstvo pravne osobe kojom upravlja upravno vijeće. Izbor i imenovanje članova upravnog vijeća te djelokrug i ovlaštenje upravnog vijeća utvrdit će se statutom akademije.
Osvrt.
Zahvaljujem. Dakle, mi se protivimo osnivanju akademije kao samostalne ustanove, predlažemo eventualno osnivanje akademije kao ustrojstvene jedinice unutar samog zavoda pa samim time smatramo da je i formiranje jednog posebnog upravnog vijeća, nove ustanove potpuno nepotrebno, ali kad ste se već odlučili za takav put i takav model onda ste sve ono što sada govorite da će se rješavati statutom trebali riješiti i samim zakonom. Dakle, rješavanje ovih pitanja podzakonskim aktima ustavnopravno je neprihvatljivo i govori u prilog tome da ili u samom startu intencije zakonodavca nisu odnosno predlagatelja nisu bile sasvim jasne pa ni ne znate što ćete s tom akademijom ili već sada imate jasne ideje koje su suprotne javnom interesu. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
94. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom zakona akademija se osniva kao javna ustanova koja ima svojstvo pravne osobe kojom upravlja upravno vijeće. Izbor i imenovanje članova upravnog vijeća te djelokrug i ovlaštenje upravnog vijeća utvrdit će se statutom akademije.
Osvrt.
Zahvaljujem. Pitanja koja ste naveli nisu primjerena za rješavanje internim aktima i statutom akademije stoga tražim da se o ovom amandmanu glasa. Ponavljam, protivimo se osnivanju akademije kao posebne ustanove, njezine djelatnosti može komotno preuzeti zavod putem neke svoje unutarnje organizacijske jedinice. Tražim da se o amandmanu glasa.
95. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Obveznici postupanja prema obvezama Zakona o sprječavanju sukoba interesa uređeni su navedenim zakonom.
Osvrt predlagatelja.
Hvala. Pa kao i kod samog zavoda za socijalnu skrb, kao i kod obiteljskih centara tako i ovdje ukazujemo da je Zakon o sprječavanju sukoba interesa ovaj novi zakon, raniji zakon usvojen je prije nego što smo mi sada u postupku formiranja nekakvih novih državnih tijela stoga nažalost u Zakon o sprječavanju sukoba interesa nisu predviđene one državne funkcije koje nisu ni postojale kada se taj zakon donosio. Kako ne bismo povjerenstvo doveli u situaciju da mora interpretirati pojedine odredbe čisto radi preciznosti, pravne sigurnosti i jasnoće tražili vrlo jednostavnim intervencijama u ovaj zakon da se izričito navede da se nove javne dužnosti koje se tek osnivaju ovim zakonom obuhvate obavezama koje su propisane Zakonom o sprječavanju sukoba interesa. I doista mi nije jasno zašto se predlagatelj takvom prijedlogu tako snažno opire. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Sada imamo 3 amandmana potpuno identičnog sadržaja od Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i zastupnice Renate Sabljar Dračevac, to su amandmani 96., 97. i 98.
Amandmani se ne prihvaćaju. Pružatelj usluge kojem je zabranjen rad brisat će iz registra pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi iz Članka 166. konačnog prijedloga zakona. Registar će biti javno dostupan na mrežnoj stranici Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike.
Predlagatelji osvrt izvolite, SDP.
Mislim da je možda jednostavnije rješenje ići ovim putem koji smo mi predložili u amandmanima, a to je da se na internetskoj stranici nadležnog ministarstva zapravo objavi popis ili ako već hoćete registar, ali vrlo jasan popis pružatelja usluga smještaja kojima je zabranjen rad. S obzirom na tu zaista rasprostranjenu praksu nastavka rada pružatelja usluga smještaja i nakon rješenja o zabrani rada, zapravo ono što je bitno je našim korisnicima kroz sve moguće mehanizme koji nam stoje na raspolaganju na najbrži mogući način dati uvid one smještajne jedinice odnosno one potencijalne pružatelje usluga koje to pravo na pružanje usluga nemaju jer su se već ogriješili o zakon. Bojim se da ovim putevima koje ste vi rekli da ćemo na ovdje, ondje, dužni smo objavljivati registar da će to biti put gdje ćemo zapravo zadovoljiti zakonsku formu da to nešto objavimo, a korisnici zapravo neće znati gdje da to traže, to mora biti na nekom vidljivom mjesto. Mislim da je ministarstvo, ministarstvo najvidljivije mjesto za sažetak ovakve jedne bitne informacije. Tražim glasanje o amandmanu.
Od zastupnika Hrvatskih suverenista.
Hvala lijepa. Ovo što ste vi naveli zvuči slično, ali nije ni približno slično. Znači bit će objavljen registar onih kojima je dozvoljen rad pri tom ovo što mi predlažemo znači dodavanje stavka kojim bi se na internetskoj stranici nadležnog ministarstva objavio popis onih pružatelja kojima je zabranjen rad. Znači vi ćete ih brisati, objavit ćete registar, tamo njih više nema ali ono što mi predlažemo je ipak jedna malo veća doza transparentnosti u koju se toliko zaklinjete, koju toliko ističete zajedno sa vašim koalicijskim partnerima i to vam je nešto kao crna lista poreznih dužnika. Znači što vas sprječava, ako se neko ogriješio, ako mu je zabranjen rad, što vas sa sprječava da na internetskoj stranici ministarstva napravite crnu listu onih kojima je zabranjen rad, ne samo zbog toga što je rekla kolegica Glasovac da oni znaju se nekad i ogriješiti o to pa i dalje nastaviti pružati uslugu, ali i da pomognete korisnicima kako ne bi morali lutati po stranicama, po registrima nego jednostavno napravite crnu listu i stavite je vrlo transparentno, vrlo jasno na internetsku stranicu? Ne vidim tu ništa sporno, ali evo odbili ste da se glasuje o amandmanu. Hvala.
Zastupnica Renata Sabljar Dračevac. Nje nema. 99. amandman zastupnika Silvana Hrelje.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 100. amandman zastupnika Silvana Hrelje.
Amandman se prihvaća.
101. amandman zastupnika Silvana Hrelje.
Amandman se prihvaća.
I 102. amandman zastupnice Ljubice Lukačić.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. S tim smo iscrpili amandmane. I imamo u ime Kluba zastupnika SDP-a predlaže se sljedeći zaključak „Obvezuje se Vlada RH da u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu zakona izmjeni uredbu o mjesečnom iznosu naknada za ugroženog kupca energenata, načinu sudjelovanja u podmirenju troškova energenata korisnika naknade i postupanju nadležnih centara za socijalnu skrb NN br. 140/15 na način da se naknada za ugroženog kupca određuje u iznosu do najviše 300 kuna mjesečno te da isto učini kod donošenja nove uredbe iz čl. 43. st. 5. sukladno čl. 327. st. 1. Zakona.“ I drugo „Obvezuje se Vlada RH da u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu zakona donese propise iz čl. 43.st.1. zakona kojim će konačno jasno definirati energetsko siromaštvo, proširiti kriterije za stjecanje status ugroženog kupca uvođenjem tog prava i za plin i za toplinsku energiju u korisnike prava za naknadu za ugroženog kupca energenata uz korisnike zajamčene minimalne naknade i korisnike osobne invalidnine uključiti i korisnike doplatka za pomoć i njegu te sve osobe koje žive u posebnom riziku od energetskog siromaštva“. Molim predstavnika da se očituje o predloženom zaključku.
Zaključak se ne prihvaća. Vlada je već pristupila na analizama i provjeri stanja temeljem kojih će pristupiti izmjenama propisa u pogledu osobe koje imaju status ugroženog kupca energenata.
Osvrt predlagatelja.
Hvala lijepa. Ovo je uvredljivo i ponižavajuće za milijun i 600 tisuća hrvatskih građana koji žive u siromaštvu ili u riziku od siromaštva. Četiri mjeseca vi analizirate i sada kažete odbijate zaključak jer vam treba još više vremena za analize. Pa te vaše analize dovode do paralize, do paralize onih kojih je u Hrvatskoj 15% koji ne mogu platiti struju, 7% isto tako prema izvješću Europske komisije koji ne mogu zagrijati svoj dom. Ova naknada vaučeri za električnu energiju nije se mijenjala od 2015., tada je prvi put i uvedena vizionarski rekla bih, da se energetski ugroženim građanima olakšaju troškovi stanovanja koje ste btw usput za one druge režijske troškove isto osakatili kroz ovaj zakon i tu ste im uzeli s 50 na 30% … Sada ne želite prihvatiti zaključak da u roku od 30 dana povisite visinu vaučera za energetski ugrožene kupce na 300 kuna, da proširite dijapazon da se oni ne odnose samo na električnu energiju nego i na plin i da proširite bazu sa postojećeg kruga korisnika koji su samo korisnici zajamčene minimalne naknade i osobne invalidnine i na kategoriju korisnika naknade za pomoć i njegu u kući i na one stvarno energetski ugrožene građane, vi to nećete. Meni je žao i ja se nadam da će HS sutra na glasanju ovo pristati napraviti. Mi više nemamo vremena, mi imamo kao zastupnici za čekanje, ali ljudi koje grize zima nemaju. Europska komisija je u rujnu dala državama članicama preporuku kako trebaju djelovati da bi spriječili udar inflatorni na siromašne građane, vi niste napravili ništa. Sjedite, analizirate i promatrate. Dosta je toga.
Slijedi izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu, drugo čitanje, P.Z. br. 219. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnici Domagoj Hajduković i Furio Radin, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Socijaldemokrata. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovana državna tajnica Marija Pletikosa. 1., 2. i 3. amandman su identičnog sadržaja podnijeli su ih Klub zastupnika Socijaldemokrata, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnici Domagoj Hajduković i Furio Radin. Izvolite.
Amandmani se ne prihvaćaju. Čl. 9. nije obuhvaćen Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu, a odlukom i rješenjem Ustavnog suda RH od 29. siječnja 2020.g. odbijen je zahtjev 1/5 zastupnika u HS-u za ocjenu suglasnosti s Ustavom čl. 9. točke 3., čl. 11. st. 3. i čl. 13. st. 2. Zakona o udomiteljstvu odnosno nisu prihvaćeni prijedlozi za pokretanje postupaka za ocjenu suglasnosti s Ustavom čl. 9. točke 3. i čl. 11. st. 3.Zakona o udomiteljstvu.
Osvrt Klub zastupnika Socijaldemokrata.
Hvala lijepo. Pa gđo. državna tajnice lijepo ste nam sasuli paragrafe, ono tu su nam paragrafi, pa zagrabi … [[Govornik se ne razumije]] No, ono što niste rekli iako ovaj članak nije obuhvaćen izmjenama zakona po Poslovniku HS možemo u njega intervenirati ako za to postoji potreba. Ovdje postoji potreba zato što je evidentna diskriminacija hrvatskih građana, hrvatskih građana koji žele djeci dati dom, biti udomitelji, koji su možda istog spola, koji su životni partneri. Zašto ako imamo Zakon o životnom partnerstvu, ako su po ustavu svi jednaki, to ne možemo ugraditi u Zakon o udomiteljstvu? Znači indirektno govorimo tim osobama nemojte udomljavati, a domovi su nam puni nezbrinute djece. Tim više što kada ljudi dođu usvajati svi žele malu bebu tek rođenu bijelu, a ovo vam je populacija koja želi udomljavati i braću i sestre i romsku djecu i stariju djecu itd.. Prema tome, ovdje je na djelu diskriminacija, diskriminacija jednog velikog djela populacije, ali na kraju i diskriminacija i djece koja neće dobiti dom, koja će morati ostati u ustanovi, koja će opteretiti na kraju i sustav i kojoj neće bit pružen optimalan, optimalno odrastanje. Prema tome, držimo da je intervencija u zakonu u ovom smislu više nego opravdana i zbog toga ćemo tražiti glasanje.
Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Zahvaljujem. … [[Govornik se ne razumije]] sve što je kolega Hajduković rekao ja ću nadodati. Znači ustanovili smo i znamo, to je apsolutno poznata činjenica koliko djece čeka na udomiteljstvo. Isto tako znamo koliko posljedično po toj informaciji kako nemamo dovoljno udomitelja. Ne postoji apsolutno niti jedan jedini razlog da nam neke ideološke zasade koje nemaju utemeljenje niti u Ustavu RH, a niti u nekom elementarnom poštenju priječe i važnije su nam od dobrobiti djece. Podsjetila bih da je danas u govoru predsjednik sabora govorio o tome, danas u govoru na obilježavanju Dana sjećanja na žrtve Holokausta da takve situacije počinju mržnjom, govorom mržnje i završavaju nezamislivim zlom. Govor mržnje omogućuje i ovakva vrsta diskriminacije. Smatram da je ovakva odredba i ne prihvaćanje ovakvog amandmana upravo podilaženje onim skupinama građana koje se služe govorom mržnje i isključuju jednu zajednicu koja ima sva ista prava kao i svi drugi građani RH i zbog toga mislim da će ustavni sud ipak na ove stvari reagirat. Zahvaljujem. Ostajemo kod zahtijeva za glasanje.
Zastupnici Domagoj Hajduković i Furio Radin.
Dakle ponovit ću i prisnažit ću i ono što je rekla kolegica Urša Raukar Gamulin. Holokaust se nije desio samo Židovima, desio se i homoseksualcima i baš je možda i znakovito da na taj, na današnji dan raspravljamo i o ovim pokušajima intervencije u zakon kako bismo zaista omogućili da svi naši građani budu jednaki, ali ova vlada opetovano pokazuje da postoje jednaki i postoje jednakiji. Imamo zakone koje ne provodimo, koje ne poštujemo, imamo presudu ustavnog suda uostalom koju također ne poštujemo i ne ugrađujemo u promjene zakona. E pa gospodo i gospođe iz vlade toga je stvarno dosta. Ne možete imati dvostruka mjerila, ne možete jednima ugađati, a druge ignorirati. To jednostavno nije po standardima 21. stoljeća, to nije po uzusima EU, to nije po uzusima Vijeća Europe čega je Hrvatska je više nego ponosna članica. Pa možda bi premijer Plenković objasnio svojim kolegama u Briselu zašto se jedan dio hrvatske populacije sustavno ignorira i baš zbog toga kolega Furio Radin i moja malenkost odlučili smo dati ovaj amandman i tražit ćemo izjašnjavanje o njemu kako bi svim našim građanima omogućili jednaka prava, ali također kako bi i djeci omogućili topli dom.
Amandman br. 4. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Mjere za zaštitu prava i dobrobiti djeteta su mjere sukladno zakonu kojim se uređuju obiteljsko pravni odnosi. Također zbog nejednakog postupanja centara za socijalnu skrb i na inicijativu pojedinih stručnih radnika u timovima za udomiteljstvo redefinirana je zapreka u pogledu trajanja mjera za zaštitu prava i dobrobiti djeteta. Važno je naglasiti da centar udomitelja tijekom provođenja postupka za donošenje rješenja o dozvoli za obavljanje udomiteljstva provodi procjenu osobe odnosno obitelji.
Osvrt.
Zahvaljujem. Ostajemo pri tome da treba glasiti članak kao i u sadašnjem važećem Zakonu o udomiteljstvu da je zapravo izrečena mjera za zaštitu prava i dobrobiti djeteta zapreka za obavljanje ili bavljenjem udomiteljstvom budući da osobi kojoj je nekada bila izrečena mjera, dakle to je mjera nad nadzorom izvršavanja roditeljske skrbi odnosno mjera za zaštitu prava i dobrobiti djeteta, to nije savjetodavni rad, to nije stručna podrška i pomoć, to je bila mjera koja je takvim osobama bila izrečena i upitno je da li su one sposobne i podobne zapravo uopće za bavljenjem udomiteljstvom i pružiti skrb djeci u udomiteljstvu ako im je bila izrečena mjera s obzirom na vlastitu djecu. Tako da smatramo da je to apsolutno zapreka i da treba vratiti zapreku kao apsolutnu u Zakonu o udomiteljstvu i tražimo glasanje.
Amandman br. 5. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Radi ujednačenijeg i efikasnijeg postupanja centara za socijalnu skrb, kao i kvalitetnije zaštite prava korisnika, potrebno je dodatno razraditi predmetni članak u pogledu pribavljanja dokaza za određene zapreke za obavljanje udomiteljstva i usklađivanja sa zakonom kojim se uređuju kaznena djela. Također, zbog nejednakog postupanja centara za socijalnu skrb i na inicijativu pojedinih stručnih radnika u timovima za udomiteljstvo, redefinirana je zapreka u pogledu trajanja mjera za zaštitu prava i dobrobiti djeteta, koja je usklađena s rehabilitacijom u odnosu na propisana kaznena djela kao zapreke, pri čemu je važno naglasiti da centar udomitelja tijekom provođenja postupka za donošenje rješenja o dozvoli za obavljanje udomiteljstva provodi procjenu osobe, odnosno obitelji.
Osvrt.
Ne slažemo se naravno, s tim obrazloženjem i tražimo glasanje o amandmanu. Potpuno je neprihvatljivo da se predloženim čl. 5 omogućuje da udomitelj bude netko kome je bila izrečena mjera za zaštitu prava i dobrobiti djeteta. Neprihvatljivo je. Mi svjedočimo svakodnevno o ponavljanju istih nedjela i zbog toga dolazimo do društvenih tragedija nevjerojatnih razmjera, a poglavito jer ćemo gledati, ovaj Zakon ipak, vjerujem, u cjelini. Zanimljivo je i za svaku osudu da mi zakonom dozvoljavamo nekome tko je zlostavljač djece, da ne idem dalje, njemu dozvoljavamo da bude udomitelj i to nam se čini poželjno, a istospolnim zajednicama ne. Pa bravo, svaka čast. Zaista sramota. Sramota. Tražim glasanje o amandmanu.
Amandman br. 6 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Naveden prijedlog bi proizveo nejednako postupanje u odnosu na smještaj djece kod udomitelja koji obavlja standardno udomiteljstvo. Također, napominjemo da je predmetna odredba bila propisana Zakonom o udomiteljstvu na sadržajno isti način te da primjena iste ne ukazuje na potrebu drugačijeg definiranja Konačnim prijedlogom zakona. Nadalje, propisano je da se djeca i mlađe punoljetne osobe s 4. stupnjem težine invaliditeta oštećena funkcionalnih sposobnosti prema propisima o vještačenju i metodologijama vještačenja, smještavaju kod udomitelja koji obavljaju specijalizirano udomiteljstvo za djecu. Mogućnost smještaja većeg broja djece od zakonom propisanog broja je već propisana st. 2 čl. 21.
Osvrt, SDP.
Zahvaljujem. Zapravo, izmjenama omogućujemo da se omogući smještaj kod jedne udomiteljske obitelji zajedno bez obzira na broj odnosno dodatno više od troje djece, ukoliko se radi o braći i sestrama, uz prethodnu suglasnost centra udomitelja. Naravno da je važno da se prati i analizira situacija i s obzirom na potrebe djece i s obzirom na resurse u pojedinom centru za socijalnu skrb i smatramo da pojedinačno treba omogućiti i ukoliko do takvih potreba dođe, da su one u zakonu predviđene. Smatramo također, da je potrebno bolje analizirati situaciju vezano za udomiteljstvo, da se trebaju napraviti iznimne nove mjere koje bi doprinijele zapravo za povećavanjem interesa za udomiteljstvom. Zahvaljujem i tražimo glasovanje.
Slijedi amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Naveden prijedlog bi proizveo nejednako postupanje u odnosu na smještaj djece kod udomitelja koji obavlja standardno udomiteljstvo. Također, napominjemo da je predmetna odredba bila propisana Zakonom o udomiteljstvu na sadržajno isti način te da primjena iste ne ukazuje na potrebu drugačijeg definiranja Konačnim prijedlogom zakona. Nadalje, propisano je da se djeca i mlađe punoljetne osobe s 4. stupnjem težine invaliditeta, oštećenja funkcionalnih sposobnosti prema propisima o vještačenju i metodologijama vještačenja, smještavaju kod udomitelja koji obavljaju specijalizirano udomiteljstvo za djecu te je propisana iznimka u pogledu broja korisnika ukoliko se radi o braći i sestrama.
Osvrt.
Ja, ja vas nisam razumjela, ali ako sam dobro shvatila, da je to već propisano da braća i sestre mogu ostati zajedno kod udomitelja, podržavam, međutim, smatram isto tako, da je potrebno i u ovom članku Zakona to naglasiti. Zato što osobe s invaliditetom, djeca s teškoćama u razvoju, to nisu ni brojevi, to nisu ormari, ne smještamo ih po policama nego su to ljudi koji već u tako teškim životnim okolnostima vlastitim trebaju barem u nekoliko članaka zakona, ako već kažete da je to negdje predviđeno. Treba im biti omogućeno da ostanu zajedno kao prvo familija i ostajem kod cijelog amandmana, ovo prvo nisam razumjela, prebirokratski mi govorite. Hvala. Znači tražim glasanje.
S tim smo završili izjašnjavanje o amandmanima. Imamo klub, prijedlog Kluba zastupnika SDP-a o sljedećem zaključak: Obvezuje se Vlada RH da u roku od 30 dana predloži HS-u izmjene i dopune Zakona o udomiteljstvu u skladu s Odlukom i Rješenjem Ustavnog suda RH br. Ui-144/2019 i drugi od 29. siječnja 2020. na način da se istospolnim zajednicama obiteljskog života formalnim i neformalnim životnim partnerima osigura ravnopravno sudjelovanje u svim aspektima društvenog života što uključuje i pristup javnoj usluzi udomiteljstva. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku.
Zaključak se prihvaća. Ustavni sud RH nije naložio izmjene Zakona o udomiteljstvu već je utvrdio da su nadležna tijela dužna tumačiti i primjenjivati odredbe Zakona o udomiteljstvu na način koji će svim osobama pod jednakim uvjetima omogućiti sudjelovanje u javnoj usluzi udomljavanja, dakle neovisno o tome živi li potencijalni udomitelj u životnom ili neformalnom životnom partnerstvu. Sukladno odluci i rješenju Ustavnog suda RH, ali i trenutnim postupanjima centara za socijalnu skrb o zahtjevima za obavljanje udomiteljstva životni partneri imaju mogućnost baviti se udomiteljstvom.
Osvrt izvolite.
Tražimo od vas da u roku od 30 dana predložite HS-u izmjene i dopune ovog zakona koje ćete uskladiti sa Zakonom o suzbijanju diskriminacije, Zakonom o ravnopravnosti spolova, Zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola, s Europskom konvencijom o ljudskim pravima i presudom Ustavnog suda donesenom 29.siječnja 2020.g. na taj način promjenom zakona morate omogućiti da se istospolnim zajednicama obiteljskog života, neovisno o tome radi li se o formalnim ili neformalnim životnim partnerima osigura ravnopravno sudjelovanje u svim aspektima društvenog života uključujući i pristup usluzi udomiteljstva i upravo to vam je između ostalog Ustavni sud. I lažete kad kažete da Ustavni sud nije tražio od vas izmjenu zakona u čl. 9., 11. i 13., on je samo rekao da bi u tom trenutku suspendiranje tih triju članaka dovelo do pravne praznine koja bi negativno utjecala na korisnike. Ali sada pošto idete u novi zakon, potpuno je jasno što morate poštivati. Morate poštivati Europsku konvenciju o ljudskim pravima i tri zakona koji brane diskriminaciju, sve bez toga vi sami donosite zakone kojima kršite i neke druge zakona. Uostalom, kršite ljudska prava u RH. Korisnici nezbrinuta djeca, odrasle osobe koje trebaju uslugu udomiteljstva njima je bitno da te osobe prođu sve stručne procjene da bi bili dobri udomitelji, a ne kojeg su spola, rase, nacionalnosti ili s kim dijele kuću ili krevet i to je potpuno jasno, a vi diskriminirate upravo na toj osnovi.
Slijedi izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o djelatnosti psihoterapije, drugo čitanje, P.Z. br. 220. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Katarina Peović, zastupnica Andreja Marić, Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Ivan Ćelić. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovana državna tajnica Marija Pletikosa. 1. i 2. amandman su identičnog sadržaja, podnijeli su ga Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Katarina Peović, molim očitovanje.
Amandmani se ne prihvaćaju. Čl. 6. st. 1. Konačnog prijedloga zakona propisani su uvjeti prethodnog sveučilišnog obrazovanja za obavljanje djelatnosti psihoterapije za psihoterapeute na način da ovlašteni psihoterapeut može biti osoba sa prethodnim obrazovanjem iz područja medicine, psihologije, pedagogije, socijalne djelatnosti i logopedije. Navedeno je promijenjeno sa ciljem osiguranja kvalitetne razine usluge ove profesije jer se procijenilo da prethodno obrazovanje iz navedenih područja sadrži dostatna znanja za nadogradnju znanja i vještina iz područja psihoterapije, a što nije slučaj kod područja tehničkih ili prirodnih znanosti.
Osvrt Klub zastupnika SDP-a.
Hvala lijepa. Nisam zadovoljna s vašim pojašnjenjem odnosno obrazloženjem i tražim da se glasa o amandmanu. Naime, vi ste tu sad prilično reducirali tko ima pravo obavljati djelatnost psihoterapije, a zapravo uopće ne vodite računa o tome o svim onim stručnjacima iz tog područja koji su uz svoje dotadašnje odnosno dosadašnje obrazovanje stekli niz godina dodatnog obrazovanja iz područja psihoterapije plus godine iskustva u radu u tom području koji imaju europski certifikat u psihoterapiji i u krajnjoj liniji imate deklaraciju o psihoterapiji iz Strasbourga koja je opće prihvaćena od EU i od strane tijela EU gdje je jasno definirano da je psihoterapija nezavisna znanstvena disciplina čija praksa predstavlja nezavisnu i slobodnu profesiju. Dakle, uopće niste predvidjeli nikakva retrogradna priznavanja dosadašnjih edukacija, niste predvidjeli nikakvo prijelazno razdoblje gdje bi se svim tim ljudima koji su stekli svih tih godina adekvatnu edukaciju i uložili i svoje vrijeme i novac koji i rade i što sad s tim ljudima? Dakle, zato tražimo da se o tom amandmanu glasa jer ako ovako ostane vi ćete sve ove visokoobrazovane stručnjake protjerati iz Hrvatske. Hvala.
Zastupnica Katarina Peović.
Uz ono to je rečeno mogu samo dodati da je Prijedlog zakona o djelatnosti psihoterapije od 17. prosinca prošle godine koji je išao na pravo čitanje bio rezultat rada radne skupine Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike te predstavnika struke Hrvatske komore psihoterapeuta i Saveza psihoterapijskih udruga Hrvatske, najvećeg strukovnog udruženja psihoterapeuta koji obuhvaća sve psihoterapijske prakse aktivno organizirane u RH. Znači u Konačnom prijedlogu Zakona o djelatnosti psihoterapije nalazi se neopravdana ograničenja koja nisu postojala u prvoj verziji i prilikom izrade tog konačnog prijedloga zakona su onda zanemareni prijedlozi struke čiji su predstavnici naravno najbolje upoznati s tim koji su to pravci, koji su to strukovni oblici znači obrazovanja koji dozvoljavaju da se ovo uvrsti u ovaj zakon tako da tu bih ja slušala struku tako da ću inzistirati na ovom amandmanu.
Amandman broj 3. zastupnice Andreje Marić.
Amandman se ne prihvaća. Člankom 6. stavkom 1. konačnog prijedloga zakona propisani su uvjeti prethodnog sveučilišnog obrazovanja za obavljanje djelatnosti psihoterapije za psihoterapeute na način da ovlašteni psihoterapeut može biti osoba sa prethodnim obrazovanjem iz područja medicine, psihologije, pedagogije, socijalne djelatnosti i logopedije. Navedeno je promijenjeno sa ciljem osiguranja kvalitetne razine usluge ove profesije jer se procijenilo da prethodno obrazovanje iz navedenih područja sadrži dostatna znanja za nadogradnju znanja i vještina iz područja psihoterapije, a što nije slučaj kod područja prirodnih znanosti.
Osvrt, Andreja Marić.
Hvala lijepa. Također ću tražiti glasanje o ovom amandmanu. Slična pojašnjenja kao i prije išli ste na redukciju prava na priznavanje statusa psihoterapeuta, a niste vodili računa da bude ipak malo širi dijapazon fakulteta odnosno znanosti koje se završavaju plus još sva ona edukacija iz područja psihoterapije bez ikakvog retrogradnog priznavanja, bez prijelaznih odredbi, bez slušanja struke što smo rekli kolegica Peović i ja, bez uvažavanja europskih direktiva na koje se rado pozivamo, a onda kada imamo deklaraciju koju sam već spomenula iz Strasbourg-a e onda se to ne poštuje. Tražim glasanje o amandmanu.
Amandman broj 4. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte komore kao i presumpcija suglasnosti ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku. Suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koje financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će dati u primjerenom roku u skladu sa složenosti svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
Osvrt, SDP.
Hvala lijepa. Ne slažem se s vašim obrazloženjem, tražim da se glasa o amandmanu. Nije mi baš shvatljivo o kakvoj vi to složenosti akata pričate. Znam da vi svi u ministarstvima imate jako puno posla, ali morate znati da obzirom da se praktički ovim novim zakonima koje predlažete događa hiper reguliranje ministarstva nad komorama morate znati da ako se ne donese mišljenje odnosno suglasnost ministarstva na ove akte koje se i spomenuli, a to je članarina, plan rada, godišnji plan rada, financijsko izvješće itd., ako se to u roku barem do 30 dana ne donese onda će komore neće moći djelovati. Dakle, da li ste svjesni da ćete na taj način usporavati i blokirati rad komora? Kako će komora raditi ako nema odluku o visini članarine? Kako će funkcionirati? I što je vama primjereni rok, pa mi čekamo kao zastupnici odgovore na pitanja ne u propisanom roku od 30 dana koji jasno stoji, čekamo po nekoliko mjeseci. Koliko će se sada čekati iz ministarstva? Imat ćemo još tih amandmana pa onda se nadam da ćete se izjasniti koji je to primjereni rok po vama iz ministarstva ako nije do 30 dana. Hvala.
Amandman broj 5. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte komore kao i presumpcija suglasnosti ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku. Suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koje, koje financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi, naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će se dati u primjerenom roku u skladu sa složenošću svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
Osvrt u ime Kluba SDP-a.
Hvala. Također kao i za prethodni amandman nismo zadovoljni sa vašim obrazloženjem. Tražimo da se o amandmanu glasa. Evo niste mi u prilici broj 2, a bit će ih još naveli što je vama primjerni rok. Primjereni rok prema onome što smo vidjeli do sada u praksi seže prema onome što su nam iz komore rekli čak i do 18 mjeseci. Znači to zaista nije primjereni rok, a do 30 dana bi se zaista moglo dati mišljenje odnosno suglasnost na sve ove važne akte koje sada propisujete da je komora obavezna tražiti od ministarstva. Pa evo molim vas onda i u slijedećim izlaganjima što je, što ćete vi kao ministarstvo obećati da je primjereni rok. Hvala.
6. amandman Kluba, zastupnika Ivana Ćelića.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. Amandman broj 7. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte komore kao i presumpcija suglasnosti ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku. Suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koji financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi, naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će se dati u primjerenom roku u skladu sa složenošću svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
Osvrt, Kluba zastupnika SDP-a.
Kao i u prethodnim obrazloženjima, nisam zadovoljna naravno, ovim što ste naveli. Opet niste rekli što je primjereni rok, što je to, po vama, složenost svih tih akata. Znači do 30 dana bi trebalo dati mišljenje, odnosno suglasnost, vi se evo, toga držite, odbijate to. Mi ćemo tražiti glasanje o ovom amandmanu i molim vas, u sljedećem pojašnjenju recite nam tu svima što je po vama primjereni rok. Hvala.
Amandman br. 8 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je Ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte Komore, kao i presumpcija suglasnosti, ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku, suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koji ih financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi, naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će se dati u primjerenom roku u skladu sa složenosti svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
Osvrt, Klub zastupnika SDP-a.
Također, isto objašnjenje. Opet nismo čuli što je primjereni rok, mogli ste ga bar u nekakvom izmijenjenom obliku prihvatiti pa staviti neki broj dana koji vi smatrate u Ministarstvu da bi bio primjereni rok pa da se onda i u komorama mogu voditi sa tim, po vama, primjerenim rokom, međutim, ostavili ste to visiti u zraku pa eto, poruka očito vaše iz Ministarstva komorama, a čekajte, možda i bude u godinu dana, tako da tražimo da se glasuje o ovom amandmanu. Hvala.
Amandman br. 9 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je Ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte Komore, kao i presumpcija suglasnosti, ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku, suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koje financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi, naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će se dati u primjerenom roku u skladu sa složenosti svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
Slijede izjašnjavanja [[Upadica: Mogu ja svoje?]] A ispričavam se, je. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo vi od svog teksta ne odstupate, ne odstupam niti ja od svog, tako da tražim da se glasa o ovom amandmanu i molim za razumijevanje i kolege, evo, kolegica će tu prenijeti kolegama iz HDZ-a i ostalih iz vladajuće opcije da prihvate sutra na glasanju o ovom amandmanu da ipak treba biti nekakva odgovornost Ministarstva, ako nešto traže od komora, što vidimo po ovim zakonima koje predlažete, onda bi bilo u redu i da Ministarstvo da svoj doprinos tome da onda sustav može kvalitetno funkcionirati. I upravo u tom smislu bi ovaj rok do 30 dana koji za mnoge stvari i postoji kao takav, dakle nismo ga izmislili, mislimo da bi taj rok bio primjeren i da bi na neki način ipak ovaj, koliko toliko omogućio da i komore mogu funkcionirati uz sve ono što im je Ministarstvo, nažalost nametnulo, a što niste poslušali u raspravi, odnosno amandmanima. Tražim da se glasuje o ovom amandmanu. Hvala.
Slijedi izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o edukacijsko-rehabilizacijskoj djelatnosti, drugo čitanje, P.Z. br. 221. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Ivan Ćelić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovana državna tajnice Marija Pletikosa. Amandman br. 1. ... [[Upadica se ne čuje.]] za klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se predlaže promjena definicije obrazovne kvalifikacije koja je jedan od uvjeta za obavljanje djelatnosti. Razina obrazovanja kao uvjet za obavljanje djelatnosti je izrađena i usklađena sa predstavnicima akademske zajednice i uvjetima sveučilišnih institucija.
Osvrt.
Zahvaljujem. Ne prihvaćam vaše obrazloženje zato što intencija zakonodavca je kao kvalifikaciju alternativno zahtijevati bilo preddiplomsko, bilo diplomsku razinu studija i to studija rehabilitacije pa nema potrebe uz diplomsku razinu nužno vezati i preddiplomsko jer je ona sama po sebi uvjet te diplomske. Ne možete doći do diplomskog ak niste završili preddiplomsko. Za sad još nije predviđeno da se to preskače. Ali imamo još malo vremena pa ću si dozvoliti još jedan komentar. Sada mi je puno jasnije gledajući vas i slušajući, poštovana državna tajnice, zašto nije došlo do usaglašavanja sa strukom, a hvala vam što me gledate, sa strukom, s akademskom zajednicom i sa korisnicima. Cijelo vrijeme obrane ovih amandmana i naše rasprave, vi ne slušate, vi ste zadubljeni u svoje papire, vi obavljate svoju dužnost, vi znate da ste u pravu i da to sve što mi ovdje govorimo uopće ne dolazi u obzir. Vidite, vaš kolega Bilaver, jučer, isto je državni tajnik, vođena je jedna rasprava u kojoj se vidjelo da to Ministarstvo na čelu tog odsjeka, sektora, g. Bilaver, zaista slušaju. Ne samo opoziciju, nego opoziciju kao predstavnike građana, slušaju građane, slušaju primjedbe. Znate kako će taj zakon proć? Sa velikim, velikom potporom ovog Sabora. A vi idete … za vas ne postoji komunikacija i ne postoji kompromis, evo. Ako možete poradite na tome da slijedeći put imamo jednu reformu koju će svi prihvatiti objeručke da je mogu i provesti. Hvala lijepo.
Slijedi amandmani Kluba zastupnika SDP-a. Amandman broj 1.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte komore kao i presumpcija suglasnosti ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku. Suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koji financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi, naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će se dati u primjerenom roku u skladu sa složenosti svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
SDP osvrt.
Hvala. Kao što sam rekla i na prethodnom pomorskom zakonu vezano uz djelatnost psihoterapije tako ću i evo sada reći i za sve ostale djelatnosti. Prvo, zakonski vaši prijedlozi su loši ne sluša se struka. Zadire se zapravo u autonomiju ovih profesionalnih organizacija i upravo zato što ne prihvaćate da bar u tom nekakvom razumnom roku od 30 dana donesete potrebne suglasnosti koje ste nametnuli svim ovim komorama ipak ostavljate mogućnost da se na taj način onemogućava normalan, protočni rad komora i zapravo na taj način narušavate uopće njihovu mogućnost redovnog funkcioniranja pogotovo kada su u pitanju članarine ili financijsko izvješće itd. Tako da evo još pozivam sad nema nikoga iz HDZ-a ovdje ali molim da onda sutra barem podržite, ove sve amandmane i da bude nekakav zakonski rok definirani i da se u tom roku od 30 dana onda izjasni i ministarstvo u vezi ovih suglasnosti odnosno mišljenja. Tražim da se glasa o amandmanu.
Amandman broj 2. istog kluba.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Klub SDP-a.
Evo i vi ste prestali čitati sav ovaj tekst koji imate, pa evo ja ću ponoviti kao što sam rekla i prije tražimo da prihvatite ovaj razumni rok barem do 30 dana i da se u tom roku ministarstvo očituje, a kažem mogli ste onda barem u izmijenjenom obliku prihvatiti i staviti nekakvu svoju brojku, a ne ostaviti ovako. Razumni rok po vama može biti i više mjeseci, a to je neprihvatljivo. Stoga pozivam kolege iz HDZ-a da sutra odnosno iz vladajuće većine da sutra to podrže. Tražim da se glasa o amandmanu.
Dobro. Amandman broj 3. istog kluba.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte komore kao i presumpcija suglasnosti ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku. Ostalo, ostalo obrazloženje isto kao u prethodnom amandmanu.
Osvrt.
Isto kao i prije molim da se podrži ovaj naš amandman sutra i da se definira rok. Tražim da se glasa.
Amandman broj 4. istog kluba.
Amandman se ne prihvaća. Isto obrazloženje kao za prethodni amandman.
Osvrt.
Također isto, tražimo da se glasa o tom amandmanu i da prihvatite ovaj rok od 30 dana što je stvarno razumno. Hvala.
Dobro. Amandman broj 5. istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Osvrt.
Danas ću biti jako tjelesno aktivna s ovim stajanjem i spuštanjem, ali mislim ne damo se jel, tako da tražim da se glasuje o ovom amandmanu i da i vi vladajući to podržite. Razuman je rok do 30 dana, a ne nekoliko mjeseci što je praksa.
Dobro. Slijede amandmani zastupnika Ivana Ćelića. Jedan amandman, izvolite.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. Slijedi izjašnjavanje o amandmani na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o psihološkoj djelatnosti, drugo čitanje, P.Z.E. broj 222. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Ivan Ćelić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovana državna tajnica Marija Pletikosa. Prvi je amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se prihvaća.
Prihvaća, postaje sastavni dio. Slijede amandmani Kluba zastupnika SDP-a. Amandman broj 1.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte komore kao i presumpcija suglasnosti ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku. Suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koji financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi, naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će se dati u primjerenom roku u skladu sa složenosti svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
Osvrt u ime Kluba SDP-a.
Kao i u dosadašnjim pojašnjenjima također tražimo da se glasa o ovom amandmanu i pozivamo vladajuće da ga podrže. Treba biti nekakav propisani rok, a ovo je razumno 30 dana. Hvala.
Amandman br. 2 istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao za prethodni amandman.
Osvrt.
Također, tražimo da se glasuje o amandmanu.
Amandman 3 istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao u prethodnom amandmanu.
Tražimo glasanje, hvala.
Slijedi amandman Ivana Ćelića.
Amandman se prihvaća.
Prvi, a drugi?
Amandman se prihvaća.
Dobro, prihvaća se ova dva amandmana. Slijedi izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o djelatnosti socijalnog rada, drugo čitanje, P.Z. br. 223. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Ivan Ćelić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Uvažena državna tajnica Marija Pletikosa. 1. amandman je Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, amandman br. 1.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se predlaže promjena definicije obrazovne kvalifikacije koja je jedan od uvjeta za obavljanje djelatnosti. Razina obrazovanja kao uvjet za obavljanje djelatnosti je izrađena i usklađena sa predstavnicima akademske zajednice i uvjetima sveučilišnih institucija.
Osvrt, u ime Kluba zeleno-lijevog bloka. Imate?
Zahvaljujem. Ne prihvaćamo vaše obrazloženje jer kao što sam već govorila u prijašnjem amandmanu, intencija zakonodavca je da kao kvalifikaciju alternativno zahtijeva bilo preddiplomski, bilo diplomsku razinu studija socijalnog rada, pa diplomsku razinu nije potrebno posebno vezati uz određenu preddiplomsku razinu jer je ona sama po sebi uvjet za diplomsku razinu. To je valjda jasno. Dakle u praksi osoba može završiti i diplomski studij socijalnog rada uz prethodno završeni neki drugi preddiplomski studij, ne nužno preddiplomski studij socijalnoga rada, a s druge strane, ako osoba ima završen preddiplomski socijalnoga rada, onda je samim time, kako bih rekla, kvalificirana već tom prvom alternativnom i nije ju potrebno, zapravo i relevantno koji je diplomski studij nakon toga završila. Znači sve to zajedno nema ukratko, da pojednostavimo, nema nikakve potrebe posebno naglašavati diplomski studij socijalne politike. Nikakve. Eto. Ostajemo kod zahtjeva za glasanjem zato jer smatramo da ove odredbe nepotrebno dodatno kompliciraju ovaj Zakon koji ionako nije dobar. Hvala.
Amandman br. 2 istog kluba.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. Klub zastupnika SDP-a, amandman br. 1.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže propisivanje roka u kojem je Ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte komore, kao i presumpcija suglasnosti, ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku. Suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koje financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi, naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će se dati u primjerenom roku u skladu sa složenosti svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
Osvrt u ime kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Naravno, nisam zadovoljna s objašnjenjem, kao ni prije. Tražimo da se glasa o amandmanu. Ministarstvo traži od Komore da se u nekakvim rokovima ovaj, pošalju izvješća Ministarstvu, znači nameće im se nekakva obaveza, govorite da želite da budete partneri s komorama, a očito niste partneri zato što komore moraju nešto odraditi, a vi sebi zadajete rok, kažete primjereni, a zapravo ga uopće ne definirate. Mislim da je razumno do 30 dana i opet, pozivam kolege iz vladajuće većine da to podrže sutra, tako da evo, tražim da se glasa.
Amandman br. 2 istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz jednako obrazloženje kao za prethodni.
Osvrt, u ime Kluba SDP-a.
Jednako obrazloženju iz naše strane, tražimo da se glasa o amandmanu i da prihvatite ovaj razuman rok od 30 dana, a ako se Ministarstvo ne očituje, da se smatra da je suglasnost data. To smo stavili po svim amandmanima i mislimo da bi to ipak bio nekakav red u komunikaciji na razini komore-ministarstva. Hvala.
Amandman br. 3 istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje za prethodni.
Osvrt.
Također, tražimo glasanje o amandmanu i da svi podržite da se mišljenja daju do 30 dana kako bi se zapravo mogla omogućiti normalno funkcioniranje svih ovih komora. Hvala.
Amandman br. 4 istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Također, tražimo glasanje i molimo da to svi podržite što smo tražili. Hvala.
Slijedi amandman zastupnika Ivana Ćelića.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. I imamo izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalno-pedagoškoj djelatnosti, drugo čitanje, P.Z. br. 224. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Ivan Ćelić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovana državna tajnica Marija Pletikosa. 1. amandman je Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se predlaže promjena definicije obrazovne kvalifikacije koja je jedan od uvjeta za obavljanje djelatnosti. Razina obrazovanja kao uvjet za obavljanje djelatnosti je izrađena i usklađena sa predstavnicima akademske zajednice i uvjetima sveučilišnih institucija.
Osvrt, Klub.
Budući da sam već dva puta, smatram dosta jasno, obrazlagala ovo razmišljanje, dosta kruto i potpuno odmaknuto od realiteta. Skratit ću, evo, sad će nam i slobodni govori pa dakle ne slažem se s vašim obrazloženjem i tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Amandman br. 2 istog kluba.
Amandman se prihvaća.
Postaje …
Da pojasnim, to su samo greške Ministarstva koje su krivo napisali brojeve.
Postaje sastavni dio. Slijedi amandmani Kluba zastupnika SDP-a, amandman br. 1.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se predlaže propisivanje roka u kojem je Ministarstvo obvezno dati suglasnost na opće akte Komore, kao i presumpcija suglasnosti, ukoliko se suglasnost ne dostavi u propisanom roku, suglasnost na opći akt kojim se uređuje način provođenja, sadržaj, rokovi i postupak stručnog usavršavanja, na odluku o visini članarine, na opće akte i odluke koji ih financijski obvezuju članove, godišnji program rada, financijski plan, godišnje izvješće o radu, financijsko izvješće i opći akt kojim se uređuje postupak, troškovi, naknada za provođenje stručnog nadzora i način provođenja stručnog nadzora će se dati u primjerenom roku u skladu sa složenosti svakog pojedinog općeg akta i bez odgode, a navođenje prekluzivnog roka nije primjereno složenosti ovih općih akata.
Osvrt, Klub zastupnika SDP-a.
Tražimo glasovanje o amandmanu, evo, puno sam već govorila, molim evo, kolege sutra sve i vladajuće da podrže ovaj amandman jer je razumni rok stvarno 30 dana. Hvala.
Amandman br. 2 istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao za prethodni amandman.
Osvrt, Klub zastupnika SDP-a.
Također, isto tražimo glasanje. Hvala.
Amandman br. 3 istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao za prethodni amandman.
Osvrt.
Također, tražim glasovanje, sad mi je stvarno već vruće, mogli ste prihvatiti amandmane i ne bi morali toliko raspravljati, a zakonski rok je stvarno 30 dana razuman, hvala.
Dobro. Amandman br. 4 istog kluba.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Također, tražimo glasovanje i molimo da se prihvati ovo što smo tražili. Evo, prenesite vašima u vašim klubovima, stvarno je razumni rok 30 dana da Ministarstvo ono što zapravo zahtijeva i od komora rokove, a samo se ne drži nikakvih rokova. Hvala.
Dobro. Slijedi amandman zastupnika Ivana Ćelića.
Amandman se prihvaća.
Hvala. S tim smo… Hvala državnoj tajnici, iscrpili smo raspravu o ovim amandmanima.
Poštovane kolegice i kolege, sada ćemo krenuti sa radom kako smo najavili. Danas ćemo raspraviti i izjašnjavati o amandmanima, pa idemo prvo na amandmane koji se tiču Konačnog prijedloga zakona o zaštiti potrošača. To je drugo čitanje, P.Z.E. 175. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo Vlade Republike Hrvatske zastupnica Barbara Antolić Vupora, Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Tijekom rasprave predstavnica predlagatelja prihvatila je amandmane odbora, te oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. I amandmani Vlade koji su podneseni prije početka rasprave sukladno članku 202. Poslovnika postali su sastavni dio konačnog prijedloga zakona. A sada molim predstavnika predlagatelja da se očituju o preostalim podnesenim amandmanima. Ovdje je poštovana Nataša Mikuš-Žigman državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja. Idemo redom. Prvi amandman zastupnica Barbara Antolić Vupora. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ovaj amandman se ne prihvaća. Naime, visina zapriječene prekršajne kazne se ne može određivati obzirom na visinu prihoda koji ostvaruje pravna osoba ili obzirom na visinu plaće odgovorne osobe i zapriječene kazne na način kako su predložene ne bi osigurale odvraćajući efekt za potencijalne počinitelje. Međutim, važno je podsjetiti kako se upravo ovim konačnim prijedlogom zakona u članku 148. uređuju slučajevi kada nadležni inspektor neće podnijeti optužni prijedlog.
Izvolite zastupnice očitovanje.
Smatram da bi trebalo amandman ići na glasanje, to ću i tražiti. A s obzirom na to da često u malim tvrtkama vlasnici i direktori budu jedna te ista osoba smatram da je presing na tu osobu zapravo nesrazmjerno veći nego što je to u većim tvrtkama, dakle omjeri su kažnjavanja drugačiji. A s obzirom na to da je intencija samog zakona bila da se jača suradnja, dakle postoji mogućnost da se inspektor pozove i na članak 148. Međutim, činjenica je da je ta presija kazne na male obrtnike, na onoga tko je vlasnik i direktor u istoj tvrtki omjerom prevelika.
Pretpostavljam da tražite glasovanje?
To sam rekla na početku, da.
A je, oprostite. Nisam uhvatio. Dobro može. Idemo na daljnje amandmane Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka amandman broj jedan. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman na članak 11. predlagatelj ne prihvaća uz obrazloženje da je člankom 11. već propisana zabrana davanja osobnih podataka potrošača od strane trgovca trećim osobama bez prethodnog odobrenja potrošača.
Izvolite očitovanje kolegica Urša Raukar.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana mi ostajemo kod amandmana, jer smatramo da bi ipak trebalo naglasiti i podcrtati da se takva davanja osobnih podataka trećim osobama može davati samo uz izr8ičitu suglasnost potrošača. Tražimo glasanje. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Drugi amandman, isti klub zastupnika. Izvolite.
Hvala. Vezano uz dodavanje novog članka 16a. također ne prihvaćamo ovaj amandman. Naime, ne radi se o području i pravnom odnosu koji se odnosi na zaštitu ekonomskih interesa potrošača pri kupovini roba i usluga već u pitanju pravnog položaja dužnika kada vjerovnik prenese tražbinu na drugog vjerovnika. Ustup tražbine vjerovnika prema dužniku već je na odgovarajući način uređen Zakonom o obveznim odnosima i napominjem da u trećem kvartalu ove godine Vlada priprema prijedlog zakona o subjektima koji se bave djelatnošću otkupa i naplate potraživanja kojim će se prenijeti pravna stečevina u nacionalno zakonodavstvo vezano uz ova pitanja.
Idemo sada na, a pardon. Očitovanje, izvolite ponovo kolegica Urša Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Dakle, da ne oduzimam vrijeme i da ne objašnjavam da ne mogu prihvatiti vaše objašnjenje jako smo zadovoljni da će konačno se zakonski odrediti rad Agencija za naplaćivanje dugova koje bit ću vrlo oštra gotovo mafijaškim metodama to rade, a nisu zakonski ni na koji način uređene u ovoj državi i predstavljaju veliku i prijetnju i neugodnost je vrlo mala riječ za naše građane. Međutim do tog vremena dok se takav zakon i dok se zakonska regulativa koja će te zlosretne i strašne agencije za naplatu dugova urediti do tada mislimo da je u Zakonu o zaštiti potrošača neophodno imati ovakve odredbe kako bismo zaštitili naše građane od prijetnji, od svakodnevnog maltretiranja koje nije primjereno ni jednom civiliziranom i demokratskom društvu. I zbog toga ostajem kod ovog amandmana. Tražim glasanje. Zahvaljujem.
Prelazimo na treći amandman isti klub zastupnika. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman vezan uz dodavanje novog članka 153a. se također ne prihvaća. Naime, predloženim amandmanom bi se narušila cjelovitost sustava besplatne pravne pomoći koja je već uređena Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći, te bi se uveo dualizam u ostvarivanje prava na takvu pomoć ovisno o tome da li je korisnik pravne pomoći potrošač ili ne. Nadalje, sva sredstva koja su prikupljena od novčanih kazni su prihod državnog proračuna iz kojih se financiraju sve aktivnosti, između ostalog i za područje zaštite potrošača te isti nije moguće razdvojiti kako je predloženo u zasebni fond.
Izvolite kolegice još jednom očitovanje.
Zahvaljujem. Ne prihvaćamo obrazloženje. Znači direktiva koje je transponirana u ovaj zakon EU predlaže državama članicama upravo to da se dio sredstava od naplate prekršajnih kazni koristi za javne ciljeve zaštite potrošača. Mogu samo konstatirati da se sustav besplatne pravne pomoći u mnogim područjima izrazito ograničava u situaciji u kojoj naši građani su sve siromašniji i imaju sve manje mogućnosti plaćati pravnu zaštitu i odvjetnike. Mislim da se upravo treba raditi suprotno, a to je širiti sustav besplatne pravne pomoći kako bismo doista građanima osigurali elementarna njihova prava i time dokazali i pokazali da smo doista na putu prave demokracije i jednog elementarnog civilizacijskog europskog nivoa. Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem.
Može. Imamo znači i dva zaključka koja predlažu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i Klub zastupnika Socijaldemokrata. Prvi je dakle Klub zastupnika zeleno- lijevog bloka. Zaključak glasi, Vlada RH dužna je u roku od 30 dana od dana donošenja ovog zaključka uputiti u proceduru prijedloge izmjena i dopuna propisa s ciljem onemogućavanja ustupanja i/ili potraživanja koja proizlaze iz potrošačkih ugovora prema potrošačima na treće osobe bez izričitog i pisanog pristanka potrošača. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku.
Hvala lijepo. Zaključak se ne prihvaća. Kao što sam prethodno navela ustup tražbine vjerovnika prema dužniku već je na odgovarajući način uređen Zakonom o obveznim odnosima. On sada propisuje obvezu vjerovnika da obavijesti dužnika o ustupu tražbine, a ako je tako ugovoreno da traži i njegov pristanak. Upućujem ponovo na pripremu Zakona o subjektima koji se bave djelatnošću otkupa i naplate potraživanja u trećem kvartalu ove godine.
Izvolite očitovanje kolega Urša Raukar Gamulin.
Dakle, već sam govorila u prethodnom amandmanu i obrazloženju oko, o agencijama za naplatu dugova. Smatramo da je potrebno homogenizirati različite propise iz područja i kako građanskog tako i trgovačkog prava kako bi se zabrana ustupanja ili prijenosa potrošačkih ugovora i potraživanja na treće osobe bez izričitog pismenog pristanka potrošača dosljedno provela u cijelom pravnom sustavu. Naglašavam, mi već godinama dozvoljavamo da agencije za naplatu dugova djeluju izvan zapravo zakonskog okvira, da dozvoljavamo da naše građane svakodnevno maltretiraju, dozvoljavamo da deseci milijuna odlaze izvan Hrvatske koji bi mogli ostati u Hrvatskoj jer su većina tih agencija zapravo strane agencije. Dakle, višestruko se oštećuje kako građani tako i sam državni proračun. Smatramo da je to neodrživa i nedopustiva situacija i zbog toga inzistiramo i dalje na tom zaključku i lijepo molimo glasanje. Zahvaljujem.
Sada ću vam pročitati i što predlaže Klub zastupnika Socijaldemokrata. Dakle, zaključak prvo obvezuje se Vlada RH da odmah izradi analizu rasta cijena energenata i osnovnih životnih namirnica koji su uslijed inflacije i vala poskupljenja doveli do udara na potrošače u RH. Drugo, obvezuje se Vlada RH da iskoristi sve mehanizme koje ima na raspolaganju i zaustavi rast cijena energenata i osnovnih životnih namirnica te tako spriječi daljnje urušavanje životnog standarda građana. I treće, obvezuje se Vlada RH da o učinjenom izvijesti Hrvatski sabor. Molim predstavnicu predlagatelja da se očituje.
Hvala lijepo. Predmetni zaključak se na prihvaća. Naime, vlada kontinuirano prati kretanje cijena te su već poduzete mjere poput zamrzavanja cijene goriva, a sukladno najavama predsjednika Vlade RH u pripremi su i daljnje mjere radi obuzdavanja rasta cijena energenata.
Očitovanje, kolega Hajduković izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana državna tajnice, da vlada prati kretanje cijena i ne radi ništa. Zamrzavanje cijena goriva je bila privremena mjera na kraju nije polučila rezultate. Zanimljivo je da je cijena energenata u Hrvatskoj odnosno u ovom slučaju goriva i dalje visoka ako uzmemo u obzir i susjedstvo i ako uzmemo u obzir kretanje nafte na svjetskom tržištu. Nažalost vlada ne čini dovoljno da bi obuzdala rast cijena. Vlada ne čini dovoljno ni u poljoprivredi jer je jasno da će poljoprivredna proizvodnja znatno poskupiti što će poskupiti hranu i zbog razloga koje smo i naveli u zaključku tražit ćemo o njemu glasanje. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Došli smo dakle do kraja s amandmanima na prvi zakon. Mi prelazimo sada na treći zakon izjašnjavanje o amandmanima na Konačno prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu rada, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 248. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika SDP-a. S nama je državna tajnica u Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike poštovana Margareta Mađerić. Imate dakle jedan amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Vlada amandman ne prihvaća. Dosadašnji korisnici naknade do zaposlenja zadržavaju stečeno pravo sve dok HZZ ne prevede to pravo sukladno propisanim uvjetima i Zakonu o tržištu rada. Stoga kontinuitet prava nije upitan, a rok od šest mjeseci je krajnji rok za prevođenje prava. Pri tom treba istaknuti kako i dosadašnji korisnici naknade do zaposlenja moraju biti u evidenciji nezaposlenih osoba HZZ-a što uključuje i stručnu pomoć i podršku zavoda s ciljem uspješne integracije osoba s invaliditetom na tržište rada.
Kolegice Iljkić, izvolite, Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana državna tajnice. Radi se o 2.000 korisnika, to su mahom mlade osobe odnosno djeca kojima ste povisili naknadu za mizernih 25 kuna i sada će još čekati usklađivanje do šest mjeseci, a svo to vrijeme oni neće imati pravo na to mizerno povećanje od 25 kuna dok se ne uskladi rješenja odnosno dok se ne izdaju 2.000 rješenja. Dakle, tu će se zakinuti i za to mizerno povećanje ti korisnici. Smatramo da Zavod za zapošljavanje ima resursa za donijeti 2.000 rješenja u šest mjeseci odnosno kako mi predlažemo u mjesec dana, ispričavam se, naspram gotovo 100.000 rješenja koje treba donijet centar za socijalnu skrb odnosno poslovi koji ih čekaju prilikom preispitivanja. Tražim glasanje o amandmanu.
Sada idemo o izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o plovidbi i lukama i unuta li lukama unutarnjih voda, drugo čitanje P.Z.E. broj 212. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena, amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu i Klub zastupnika Socijaldemokrata. Tijekom rasprave vlada je prihvatila amandmane Odbora za zakonodavstvo i Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu te oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima Kluba zastupnika Socijaldemokrata. S nama je državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture poštovani Josip Bilaver. Idemo redom, znači prvi amandman Klub zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovana zastupnice i zastupnici, amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je od, glase odredbom ovog članka ne uređuju se prava državnih dužnosnika na povlašteni prijevoz nego svih hrvatskih državljana koji imaju prebivalište na otoku ili poluotoku Pelješcu bez obzira na njihove materijalne prihode, prilike, prihode, mjesto rada ili funkciju koju obnašaju.
Izvolite kolegice Glamuzina.
Zahvaljujem. Ja bih vas samo zamolila onda dodatno pojašnjenje, mi ćemo svakako ostati pri ovom amandmanu i tražiti da se o njemu glasa, da mi pojasnite je li onda time želite reć da npr. g. Frka Petešić koji prebivalište ima na otoku, a boravište mu je tamo gdje obavlja svoju dužnost i u tom svom mjestu boravišta koristi stan koji mu plaća država zbog toga što je dislociran iz mjesta svog prebivališta, hoćete mi reć da je baš nužno da on i svi mi drugi poput njega koji smo dužnosnici imamo pravo na povlaštenu trajektnu kartu, iako za svo vrijeme dok obavljamo svoju dužnost ukoliko su nam putovanja vezana za obavljanje dužnosti putni trošak nam je i onako plaćen? Znači onih par puta kada bi otišli na otok iz svojih privatnih razloga baš je nužno da plati pola cijene karte, to mi hoćete reć?
Ništa to je to. Tražite glasovanje? [[Upadica Glamuzina: Naravno, naravno rekla sam.]] Dobro. Idemo na 2. amandman isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se ne može prihvatiti s obzirom da se odnosi na materiju za koju je čl. 32. st. 7. Konačnog prijedloga zakona propisano da će se urediti podzakonskim aktom kojim će se utvrditi pravila i kriteriji za korištenje iskaznica o povlaštenom prijevozu te propisati dokumentacija temeljem koje se dokazuje pravo na povlašteni i besplatni prijevoz.
Izvolite još jednom očitovanje.
Zahvaljujem. Dakle, amandman je bio čito da kolege svi znaju vrlo jednostavan da se kad govorimo o vatrogascima da se njihova prava ograniče na one vatrogasce koji su operativni u skladu sa načinom na koji Zakon o vatrogastvu ih dijeli. Znači operativni vatrogasci su oni koji gase požare, sudjeluju u raznoraznim nesrećama itd. u smislu sprječavanja i da se na njih odnosi ta povlastica jer član DVD-a može biti apsolutno bilo tko i teoretski kada je ovo na ovakav način postavljeno cijela se država može učlanit u DVD i propade nam Jadrolinija. Mislim vrlo je jednostavna izmjena samo smo dodali riječ operativni da bude jasno na koga se odnosi i da nam se sada ne desi da populacije cijelih otoka se uključuju u DVD-ove. Ne vidim da je to nekakav problem, ja ću ipak zamoliti glasanje o ovom amandmanu.
Dobro, slobodni ste državni tajniče.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,00 SATI]] Idemo dalje: - Prijedlog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost, prvo čitanje, P.Z. broj 186 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članku 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Želi li, izvolite, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bi se dodatno konzultirali o ovom prijedlogu zakona koji se uopće ne može promatrati kao jedan neovisni prijedlog zakona nego sad već ulazi u slijed zakona koje možemo okarakterizirati kao pohod ministarstva na neovisne institucije koje se tiču obrazovanja. Naime, o čemu je riječ? Prvo, mi da je imalo uređenosti u ovoj državi ne bismo uopće raspravljali o krovnoj instituciji koja odobrava financiranje projekata u znanosti prije nego što bismo imali novi zakon koji se već godinama najavljuje o znanosti i visokom obrazovanju pa vidjeli kako se ta institucija uklapa tamo. A drugo, da objasnim o kakvom se to točno tihom pohodu na institucije radi. Dakle, prethodno smo raspravljali zakon koji se odnosio na Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja. I taj centar, prava i uloga osnivača su prebačeni ministarstvu od vlade i saboru su ovlasti smanjene. A sada se od Hrvatskog sabora traži da se odrekne svoje uloge koju je dosada imao u pogledu Hrvatske zaklade za znanost i da sve od strateškog plana pa do nadzora nad radom zaklade prepusti u ruke resornog ministarstva. Hrvatska zaklada za znanost je izrazito važna neovisna institucija koja treba po načelima najviših vrijednosti birati najbolje znanstvene projekte u RH, a ne biti pod šapom politike. Ovo više nije izdvojen slučaj nego sustavna politika stoga ćemo se mi ovakvim izmjenama gdje sve dolazi pod ministarstvo, a oduzima se ključna uloga saboru oštro suprotstaviti.
Ima li još neki zahtjev? Nema. Onda ćemo nastaviti s radom sukladno Članku Poslovnika 293b. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazložene? Poštovani ministar znanosti i obrazovanja Radovan Fuchs, izvolite.
Uvaženi saborske zastupnice i zastupnice, pred vama se nalazi Prijedlog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost. Hrvatski sabor je na sjednici održanoj 14. prosinca 2001. godine donio Zakon o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj RH kojim je osnovana Nacionalna zaklada za znaost, visoko školstvo, tehnologijski razvoj a koja je kasnije mijenjala naziv u Hrvatski zaklada za znanost. Zakon o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj mijenjao se 2009. godine, 2010. godine, 2012. godine i izmjenama zakona osim naziva zaklade promijenjeni su u odredbe vezane uz svrhu zaklade i tijela zaklade te korisnici i imovina zaklada. Hrvatska zaklada za znanost je osnovana sa temeljnom svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologijskog razvoja RH sa krajnjim ciljem osiguravanja društvenog i gospodarskog razvoja i poticanja zapošljavanja. Radi ostvarivanja svoje temeljne svrhe zaklada osigurava potpore temeljnim, primijenjenim i razvojnim znanstvenim istraživanjima koja su od strateškog interesa za RH. Postojeća zakonska regulativa je zastarjela i ne regulira sustav financiranja znanosti na način kako bi bio usklađen sa svim zahtjevima trenutačno hrvatskog i europskog istraživačkog prostora, a u svojim odredbama ne odgovara niti odredbama Zakona o zakladama te je u tom smislu potrebno uskladiti zakonodavstvo. Dodatno, prema nedavnoj analizi koju je Svjetska banka izradila za Ministarstvo znanosti i obrazovanja u sklopu projekta Pregled javnih rashoda za znanost i tehnologiju i inovacije program Hrvatske zaklade za znanost analiziran je sa aspekta funkcionalnosti i učinkovitosti te su donesene preporuke o dizajnu i provedbi programa financiranju znanstvene djelatnosti. Cilj ovog zakona je jasnije, ova analiza se nalazi na mrežnim stranicama ministarstva i obuhvaća negdje oko 200 stranica tablica i tiskanog teksta, pa ga može svako pogledati. Cilj ovog zakona je jasnije definirati pravni status zaklade te načine njezinog djelovanja kroz povećanje kvalitete, transparentnosti, funkcionalnih znanstvenih projekata i programa i jasniju podjelu rada tijela zaklade. Polazišna točka ovih promjena je Nacionalna razvojna strategija kojom su u okviru strateškog cilja 1 konkurentno i inovativno gospodarstvo definirani prioriteti politika u području znanosti i tehnologije. A to su između ostalih reforma sustava znanosti i akademsko znanstveno istraživačkog sektora radi postizanja svjetskih standarda izvrsnosti i stvaranja inovacija. Zatim, razvoj istraživačkih kapaciteta s naglaskom na ljudske potencijale u STEAM I ACT području. Nadalje, reforma i u financijskom, u financiranju istraživanja inovacija kroz novi institucionalni okvir i programe za istraživanja, tehnološki razvoj i inovacije, posebno u području informatičko komunikacijskih tehnologija, umjetne inteligencije i robotike, biotehnologije i zelenih tehnologija. Nadalje, Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji je odobren od strane Europske komisije podržava gore navedene prioritete kroz predložena, kroz predložene mjere sa ciljem podizanja istraživačkog inovacijskog potencijala u okviru reforme 3 poboljšanje učinkovitosti javnih ulaganja u području istraživanja, razvoja i inovacija. Provedba reforme uključuje donošenje novog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost koji će omogućiti provedbu prilagođenih programa sukladno revidiranom okviru financiranja istraživanja, razvoja i inovacija. Novim zakonskim okvirom koji je, se planira donijeti do kraja trećeg kvartala ove godine omogućit će se transformacija i jačanje kapaciteta zaklade u tijelo koje će omogućiti pojednostavljen i sustavan pristup politici upravljanja projektnog financiranja, istraživanja i inovacija. Proces restrukturiranja zaklade započeo je izradom Prijedloga Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost, a on će obuhvatiti izmjene temeljnih akata i normativnog okvira zaklade uvođenje novog programskog okvira i okvira za praćenje te jačanje operativnih kapaciteta zaklade. Zaklada će imati jasno definiranu misiju podrške za provedbu, koordinaciju, dizajn, praćenje i vrednovanje politika projektnog financiranja i istraživanja i inovacija. Time će se stvoriti jak i neovisan sustav koji će provoditi odabir, financiranje i praćenje učinaka znanstveno istraživačkih projekata i stvorit će se kompetitivni i usklađeni okvir zaklade za financiranje projekata u temeljnim, primijenjenim i razvojnim istraživanjima. Ovaj prijedlog zakona propisuje da zakladu, da zaklada osniva, zaklada je osnovana sa svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologije u RH. Zaklada je i dalje središnja organizacija za financiranje temeljnih znanosti u svim znanstvenim područjima u RH, ali financijska sredstva osim temeljnim istraživanjima dodjeljuje i primijenjenim … [[Govornik nije uključen.]] koja su od strateškog interesa za RH. Zaklada potiče znanstvenu izvrsnost, kompetitivnost u financiranju istraživanja, nacionalnih ili međunarodno priznatih istraživačkih tema te nacionalnih, nacionalnu i međunarodnu suradnju i umrežavanje kao osnovu napretka u stvaranju novog znanja i društva temeljenog na znanju, istraživanju i inovacijama. Kako bi se povećala učinkovitost i funkcionalnost ulaganja u znanstvene projekte i omogućila provedba programa planiranih u sklopu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti predloženo je da se zakonom ne propisuju točni nazivi programa kako bi se programi jednostavnije prilagođavali okviru financiranja, istraživanja razvoja i inovacija. Predloženo je da se vrste programa utvrde općim aktima zaklade. Novim prijedlogom zakona jasnije se definira pravni status zaklade te propisuje da osnivačka prava i obaveze u ime RH obavlja ministarstvo nadležno za znanost koje provodi i nadzor nad zakonitošću rada i postupanja zaklade što važećim zakonom nije bilo propisano. Također jasno se propisuju načela rada zaklade odnosno da se rad zaklade temelji na kompetitivnom sustavu financiranja znanstvenih istraživanja, a s ciljem poticanja znanstvene izvrsnosti, međunarodnim mjerilima kvalitete u istraživanjima, transparentnosti i jednakosti, sprječavanju sukoba interesa, najvišim etičkim standardima i osiguravanju akademskih sloboda. Dok je važećim zakonom propisano da korisnici potpora zaklade mogu biti doktoranti, poslijedoktoranti znanstvenici te znanstvene organizacije u skladu sa propisima koji utvrđuju znanstvenu djelatnost, novim zakonom predlaže se da se korisnici financijskih sredstava zaklade mogu biti pravne osobe a u skladu sa propisima koji uređuju znanstvenu djelatnost jer se financijska sredstva dodjeljuju pravnim osobama, a ne izravno doktorantima, poslijedoktorantima ili znanstvenicima. Dodatno predloženo je da zaklada sa pravnim osobama koje su korisnici financijskih sredstava i odgovorni su za njezino trošenje sklapa ugovor u kojem naravno će jasno biti i definirano tko je voditelj projekta. Nadalje, naziv i zadaće tijela zaklade usklađene su sa Zakonom o zakladama te tijela zaklade čine upravni odbor zaklade, upravitelj zaklade i povjerenstvo za prigovore. Novim zakonom propisano je da članovi zakladnih tijela mogu biti, ne mogu biti članovi Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, zatim nadalje ne mogu biti zaposlenici ministarstva nadležnog za znanost te čelnici visokih učilišta, instituta te drugih znanstvenih organizacija. Dodatno članovi zakladnih tijela dužni su prijaviti svako postojanje sukoba interesa u odnosu na projekte koji sudjeluju u natječajnom postupku. Predloženo je da upravni odbor uz prethodnu suglasnost ministarstva nadležnog za znanost donosi strateški plan zaklade i pravilnik o unutarnjem radu zaklade, statut i pravilnik o uvjetima i postupku dodijele sredstava za, od strane i svrhe zaklade i za ostvarivanje svrhe zaklade. S ciljem povećanja kvalitete i transparentnosti financiranja znanstvenih projekata i programa predlaže se osnivanje novog stručnog tijela zaklade, povjerenstva za prigovore koje odlučuje o prigovorima o dodjeli financijskih sredstava te se zakladom definira mogućnost, te se zakonom definira mogućnost prigovora, što dosada nije bilo propisano. Predloženo je da članove povjerenstva za prigovore imenuje upravni odbor zaklade na temelju javnog poziva na razdoblje od 4.g.. Osim tijela zaklade propisano je kako upravni odbor zaklade može osnivati stalna ili povremena, znanstvena ili stručna povjerenstva za obavljanje poslova iz djelokruga zaklade. Novim zakonom predloženo je da zaklada vodi poslovne knjige i sastavlja financijska izvješća prema propisima kojima se uređuje način vođenja računovodstva proračunskih korisnika, što je u skladu sa odredbama državnog proračuna za 2022.g. koji je HS usvojio na sjednici 8. ožujka 2021.g.. Zaklada se najvećim dijelom, gotovo pa isključivo dosada financirala iz državnog proračuna, a malenim dijelom iz Europskog strukturnog fonda i međunarodne suradnje. Tako da je 2020.g. zaklada ostvarila ukupno 161 milijun kuna prihoda, od čega je 158 milijuna kuna bilo donacije odnosno dodijeljeno iz državnog proračuna. Ukupno u proteklih 18.g. od 2002.g., pa do 2020.g. milijarda i 93 milijuna kuna prihoda je ostvarila zaklada u tom periodu, od čega je čak milijardu i 13 milijuna kuna direktno prihod iz državnog proračuna. Zaklada je tijekom 20.g. postojanja uložila ukupno milijardu kuna za financiranje 1.260 znanstveno istraživačih projekata i 930 mladih istraživača doktoranata. Ukupni iznos financiranja projekata i doktoranata se iz godine u godinu postepeno povećavao do stabilnog iznosa financiranja u posljednje 3.g. od gotovo 200 milijuna kuna godišnje. U 2022.g., dakle u ovoj godini, planirano ulaganje iz državnog proračuna u Hrvatsku zakladu za znanost iznose 186,7 milijuna kuna. Osim toga kroz programe planirane u okviru NPOO-a planirana su ulaganja u Hrvatsku zakladu za znanost u ukupnom iznosu od 621,3 milijuna kuna u periodu od 4.g., dakle od ove godine, pa do '26.g.. Stoga će Hrvatska zaklada za znanost temeljem ovog predloženog zakona uz kombinirano financiranje iz državnog proračuna i europskih fondova postat središnje strateško mjesto i institucija za financiranje izvrsne kompetativne znanosti kako temeljnih znanstvenih istraživanja tako i primijenjenih za razvoj hrvatskog gospodarstva i društva u cjelini. Hvala vam lijepa.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala vam lijepa poštovani g. ministre. Osnovna intencija ovog zakona kojeg danas imamo u prvom čitanju je prije svega unaprjeđenje rada same zaklade i unaprjeđenje kompetetivnog sustava financiranja općenito znanosti. Kad malo promatramo zakon vidjet ćemo da je nekako najviše pozornosti u ovom zakonskom prijedlogu pobudilo pitanje pravne osobnosti i osnivačkih prava same zaklade koje prema ovom prijedlogu zakona u ime RH ostvaruje Ministarstvo znanosti, to je dakle čl. 3. zakona i time se je evo je izrazila stanovita sumnja da se ovim prijedlogom zakona da će se narušiti samostalnost rada same zaklade. Ja osobno se s tom sumnjom ne slažem, ali bih molila vas da kažete svoje mišljenje i da komentirate čl. 3. ovog zakona prema kome se osnivačka prava prenose na Ministarstvo znanosti i obrazovanja.
Hvala lijepa. Da, to je očito jedan od glavnih prijepora. Ja želim naglasiti da upravni odbor zaklade i dalje postavlja odnosno izglasa HS kao i dosada tako je bilo i ranije. Ono što jednako tako mogu podsjetiti da je, pa gotovo ja mislim od 2018., pa do prije godinu dana upravni odbor zaklade tada bio u svojevrsnom, ja neću reć da je bio ilegalan, ali zakonskom vakumu jel je zakon definirao da mandat članova upravnog odbora traje 4.g., a onda je u nekom trenutku zaklada statutarno promijenila i donijela odredbu da mandat članova upravnog odbora traje bez obzira na zakon, dakle statut nije bio usklađen sa zakonom do trenutka dok sabor ne izglasa novo upravno vijeće, što ako je neko na mandatu onda je na mandatu, ne može mu se statutom produživat mandat. Dakle ne, mislim da je bojazan neosnovan.
Vrijeme. Imamo zahtjev za stanku Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, upravo je objavljena vijest da je na današnji dan u Zagrebu u 92.g. života umro član, suradnik HAZU dr. Nedjeljko Mihanović, hrvatski povjesničar politike i književnosti ujedno i predsjednik ovoga doma. Pozvao bih prisutne kolegice i kolege da mi se pridruže ovoj minuti šutnje.
Proglašavam minut šutnje za. … [[Minuta šutnje]] Neka mu je vječna hvala i slava za sve ono što je napravio za Hrvatsku. Nastavljamo dalje s radom, slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Pa evo da se nadovežem na ovu kontroverzu koju kolegica Bedeković ne vidi, a meni je više nego očita. Dakle, ista je procedura bila s Nacionalnim centrom za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Ali ja ću vas ovdje pitati vrlo konkretno, vi očekujete od HS-a da makne sebe kao ključnu instituciju koja je trebala odlučivati o strateškom planu zaklade i da kaže da ga se to više ne tiče da vi sada imate glavnu ulogu u tome uz odbor? Ako samo pogledamo čl. 10.vidjet ćemo nevjerojatne promjene da je sada uz sve što upravni odbor radi dodatno i Ministarstvo znanosti i obrazovanja, ako pogledamo čl. 18.vidimo tko vrši nadzor nad zakladom vidimo opet Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Ključno je za znanost da bude neovisna od politike, a upravljanje ključnom institucijom kojom se financiraju znanstveni projekti ako se da u ruke resornom ministarstvu mi ne možemo postići tu temeljnu odvojenost. Kako to očekujete od HS-a da potvrdi?
Ja tu ne vidim u ovom slučaju nikakav problem zato što mi se čini logičnim da u slučaju definiranja strateških ciljeva unutar istraživanja i razvoja ipak Ministarstvo znanosti i obrazovanja ima nešto za reć u smislu i usklađenosti takovih istraživanja naspram i NPOO-a i svih ostalih izvora financiranja iz EU. Ja sam naglasio da će zaklada i dalje financirati kako temeljna istraživanja tako i istraživanja vezana uz postdiplomante odnosno doktorante štaviše dodatno će se osnažiti ona komponenta koja je usmjerena prema razvoju karijera mladih istraživača. Nisam siguran da bi baš trebalo potpuno staviti izvan bilo kakvog strateškog promišljanja zakladu jer niko ne ulazi u definiranje pojedinog istraživačkog područja kojeg će zaklada financirat. Vrijeme je isteklo, ali mislim da smo imali sada za vrijeme covida jedan vrlo dobar primjer kako se nije moglo financirati ozbiljnije istraživanje vezano uz covid jel nije bio definiran u ovom …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Sljedeća replika poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre. Zaklada koja pomaže mlade znanstvenike u svom istraživačkom radu je vrijedna divljenja i ovih skoro milijardu kuna koji je do sada isplaćeno za 873 mlada znanstvenika zasigurno je mnoge od njih usmjerila da ostane ovdje u Hrvatskoj. Što se tiče ove nadležnosti da li je to sabor ili ministarstvo, ja smatram da mi u svim stvarima moramo biti transparentni, jasni i da ćemo steći povjerenje hrvatskog puka. Dakle, nije važno tko će nam neki biti, tko će nešto upravljati nego na koji način će se to provoditi jer kada se stvori kritična masa, kad ljudi dobiju povjerenje onda zasigurno neće biti nikakve sumnje, nikakve dileme u ono što se radi. Ali najvažnije je da mladi znanstvenici ostaju ovdje u Hrvatskoj i da se to sve transparentno radi. Hvala lijepo.
Potpuno ste u pravu uvaženi zastupniče, dapače u sljedećem periodu programskom itekako je povećan iznos novca kojim je moguće financirati upravo karijere mladih znanstvenika, pa naravno i onih povratnika koji se žele vratiti natrag sa kvalitetnim znanstvenoistraživačkim projektima još više ako su oni usmjereni prema tehnologijskim projektima odnosno inovacijama i patentima, što do sada u tom obliku i u toj mjeri nije bilo moguće jer jednostavno nije bilo dovoljno sredstava što kažem u narednom periodu će biti itekako moguće. S druge pak strane sigurno je jasno da ako su i sredstva, to je konačno i primjedbovala Državna revizija ostvaruje iz državnog proračuna onda vjerojatno netko treba i preuzeti odgovornost za njihovo trošenje.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Uvaženi ministre. Htjela bih vam skrenuti pozornost na nešto što je u ovom zakonu jako loše riješeno i ne bi trebalo tako ostati do drugog čitanja. Naime, čl. 10.propisano je da upravni odbor zaklade između ostalog donosi odluke o financiranju projekata, ovim zakonom po prvi put uveli ste i Povjerenstvo za prigovore jel tako, pa ste rekli da je to stručno tijelo zaklade koje će odlučivati o prigovorima o dodjeli financijskih sredstava, dakle o ovoj odluci koju donosi upravni odbor, a istovremeno taj upravni odbor je zamišljen kao tijelo koje će imenovati članove povjerenstva. Jel shvaćate gdje je institucionaliziran sukob interesa i zašto povjerenstvo koje imenuje upravni odbor ne može propitivati odluke koje taj upravni odbor donosi?
Uvažena zastupnice. Možda nije dovoljno jasno, ali možda treba pojasnit. Upravni odbor ne može donositi samo područja prioritetnog istraživanja u kojima se raspisuju pozivi na projekte, poslije postaje i programska vijeća, dakle oni koji odlučuju koji definiraju gdje se šalju pojedini prijedlozi projekata na recenzije. Do sada se dešavalo da su postojale pritužbe na dosadašnji sistem rada gdje oni koji su podnosili prijave nisu mogli uložiti nikakvu žalbu nikome ako su sumnjali da možda postupak odabira i ocjene projekata kasnije od tog samog istog vijeća nije bio proveden do kraja. Naime, bila je praksa slanja na recenziju na pet različnih mjesta pri čemu je onda kasnije su odabirane recenzije koje su od tih pet, tri koje su bile relevantne odnosno dvije i ako je neko sumnjao nije se imao kome žalit u ovom slučaju sada se može žaliti na postupak.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovani g. Fuchs. Kaže u ocjenama i izvorima sredstava potrebnih za provedbu zakona da neće biti potrebno osigurati dodatna financijska sredstva državnog proračuna za provedbu ovoga zakona. Ono što mene brine je da je dobro poznata činjenica da je Hrvatska na samom dnu Europske ljestvice u izdvajanjima za istraživanja i razvoj. Jedan od tih bitnih preduvjeta za poboljšanje rada zaklade zapravo je povećanje sredstava za njezin rad, a to očito ovim prijedlogom zakona nije potvrđeno i ja znam da mi vi sad možete reći u slijedećem proračunu tražit ćemo više sredstava itd., itd., ali sama promjena zakona neće poboljšat stanje u našoj znanosti i u outputu naših znanstvenih radova ako za to ne planiramo dostatna sredstva. Po mom mišljenju skromnom u sadašnjem proračunu ta sredstva su vrlo, vrlo ispod dostatnih odnosno ispod razine prosjeka EU.
Što više sredstava to bolje. Ja se slažem sa vama uvaženi zastupniče i ne bih imao ništa protiv da su sredstva iz državnog proračuna da ih je moguće osigurati puno, puno više. Ona su koliko vidite i u odnosu na raniju godinu veća, ne onako kako bismo svi željeli, ali upravo zbog toga smo uložili izrazite napore kako bismo osigurali dodatna financijska sredstva koja evo sad stižu iz NPOO-a i rekao sam preko 600 i nešto milijuna kuna, doduše kroz 4.g., al kroz jedno projektno razdoblje i ja vjerujem da će se u hodu i dalje osiguravati izvori financiranja. Upravo zbog toga smo predvidjeli i mogućnost da zaklada zadrži svoj posebni račun na koji se mogu slijevati ekstra sredstva koja nisu sredstva državnog proračuna jel je predviđeno da zaklada može generirati sredstva iz donacija. To ostaje i dalje.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Sanja Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, i sami ste rekli dakle da je iz državnog proračuna isplaćeno oko 185 milijuna kuna za rad zaklade za projekte. Ono što smo vidjeli iz izvješća zaklade koje smo imali na odboru je da zapravo je jako niska alokacija zaklade što se tiče povlačenja sredstava iz eu fondova. Ja pozdravljam da povećamo financijska sredstva zaklade u državnom proračunu, ali gledajte nije li suludo da koristimo sredstva na nešto što smo u potpunosti mogli financirati iz eu fondova i ja vas pitam da li u budućnosti možda su izvršeni kakvi pregovori sa upravljačkim tijelom Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU primjerice za plaćanje školarina tih doktoranata koje se sad plaćaju iz projekata zaklade i koji zapravo su veliki financijski teret projektima, a komotno se u drugim državama financiraju primjerice iz Europskog socijalnog fonda.
Uvažena zastupnice, dosada su projekti koji su se financirali iz Obzora ili sličnih išli mimo samog sustava direktnog upliva zaklade. Prema tome, upravo ovim prebacivanjem i davanje u ingerenciju sredstava, u ingerenciju zaklade sredstava koja ćemo imati na raspolaganju iz Nacionalnog plana obnove i oporavka u ovim projektima koje sam maloprije spomenuo. Skraćujemo upravo taj komplicirani put i postavljamo zakladu u poziciju bržeg donošenja odobrenja i prihvaćanja projekata. Prema tome, upravo u ovom smjeru mislim da smo i ovim zakonskim prijedlogom i postupili. Po pravilima i kako je svakako naravno to predviđeno u pojedinim projektnim pozivima moguće je onda naravno i financirati doktorante ako je to propisima EU predviđeno.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora, uvaženi ministre. Dakle, ja ću se referirati na odredbu čl. 20., to su vam prijelazne i završne odredbe. Dakle, rok je od 90 dana u kojem se treba uskladit statut i drugi opći akti zaklade u skladu s odredbama ovog zakona. Ali ću se referirati na st. 1. i 2. koji kaže da onaj tko je zatečen na dužnosti izvršnog direktora zaklade nastavit će obavljati svoju dužnost do isteka mandata. On se više neće zvati izvršni direktor zaklade nego upravitelj. Dakle, vrlo neobično. Ako imate statut koji ćete dat rok da usklađujete u roku od 90 dana onda statutom mogu biti propisani i neki drugi uvjeti ili neki drugi način naravno sukladno odredbama ovog zakona. Uobičajeno bi bilo da onaj koji je zatečen na radnom mjestu ostane na radnom mjestu dok se ne donose novi statut i da se onda temeljem toga provede natječaj, ovako on ostaje do kraja mandata. Vrlo neobična odredba u zakonu, pa mislim da bi ju svakako trebalo do drugog čitanja promijeniti odnosno uskladiti sa uobičajenom praksom. Hvala lijepo.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala na sugestiji uvažena zastupnice. Razmotrit ćemo to, imamo priliku to ispraviti do drugog čitanja.
Hvala ministre. S tim smo replike ispucali. Idemo na raspravu po klubovima, ministre možete sjest, možete vi sjest. Prvi, ima li neko od odbora želju uzeti riječ? Nema. Onda otvaram raspravu, prvi prijavljeni Klub je zastupnika Mosta, poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Čl. 5. načela rada zaklade. Zaklada samostalno, transparentno i nepristrano obavlja poslove u sklopu djelatnosti utvrđenih ovim zakonom i zakonom kojim se uređuju zaklade. Dakle, ključna odlika zaklade je njezina nezavisnost. Postoji razlog zbog kojeg u ranijem zakonu ovdje nije bilo ministra, nije nitko tada zaboravio da postoji ministar znanosti i obrazovanja nego je netko razmišljao onako kako i jest ispravno, a to je da sustav znanosti i visokog obrazovanja mora biti nedvosmisleno odvojen od trenutne političke moći i zato u Zakonu o zakladi za znanost nije bilo resornog ministra. On ima po svojoj političkoj nadležnosti sasvim dovoljno prostora i mogućnosti u okviru svoji ovlasti na druge načine utjecati na cjelokupan sustav obrazovanja. Međutim, kada govorimo o ključnim institucijama koje uređuju i omogućuju život znanstvene zajednice ministar tu, a ministar jednako je politika nije imala pristupa. Odjednom nama prvo dolazi na dnevni red Zakon o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja i tim zakonom mi mijenjamo odredbe Članak 2. gdje prava i uloge osnivača preuzima resorno ministarstvo, mijenjamo i ulogu sabora. Zatim nam sada dolazi novi zakon koji se tiče druge nezavisne i jedne od važnijih institucija u znanosti i visokom obrazovanju Hrvatske zaklade za znanost i visoko obrazovanje gdje činimo istu stvar. Mičemo sabor i stavljamo ministra. Kao odgovor na moje pitanje zašto bi Hrvatski sabor odlučio sebi smanjiti ovlasti, što preopterećeni smo poslom, mislim da budemo realni stanje sa Hrvatskom zakladom za znanost je vrlo loše i hrvatska znanstvena je izrazito nezadovoljna po svim relevantnim istraživanjima na koje ću se kasnije osvrnuti ako mi ostane vremena, time kako zaklada funkcionira, time koliko transparentno dodjeljuje projekte i uopće njezinom vizijom i ulogom u obrazovanju. Strateški plan, pa gdje nam je strateški plan? Imali smo paradoks onoga preko čega je ministar možda i olako prešao da je upravni odbor ostajao do, do kad mu se htjelo jer eto prestao mandat, nije imenovan novi a trebao je biti i nikome ništa kao što nikome ništa kada ovdje nemamo izvješća kada bismo trebali imati o europskim fondovima svakih 6 mjeseci nego nam dođu 4 za 2 godine i nikome ništa. Zakon se krši svakodnevno. Međutim, sada govorimo o izmjenama kojima će se primjerice strateški plan koji uzgred nije ni donesen za novo razdoblje niti znamo hoće li ikada biti donesen, stali smo na 2018. godini. Hrvatska zaklada za znanost ne radi svoj posao niti znamo koja je njezina uopće vizija. E taj isti plan sada ćemo iduće generacije saborskih zastupnika zaboraviti ako ovo izglasamo da uopće postoji jer mi o njemu na ovom mjestu nećemo razgovarati. I sad vi imate paradoks ovih zakonskih odredbi, a osvrnut ću se na nekoliko njih. Npr. načela rada zaklade Članak 5., kažu da upravni odbor zaklade samostalno donosi odluke o programima i dodjeli financijskih sredstava sukladno ovom zakonu i općim aktima zaklade. Samostalno, to je ključna riječ u stavku 2. Članka 5. Rad zaklade naravno temelji se na sprječavanju sukoba interesa, bitno je napomenuti da on ovdje nije uopće detaljno raspisan, a veliki je problem u hrvatskoj znanstvenoj zajednici pogotovo kada se radi o sredstvima koja se trebaju dodijeliti za projekte, a ta sredstva su kada se radi o prirodnim znanostima često izrazito visoka. Evaluacija projekata u našoj maloj znanstvenoj zajednici i pitanje njezine nepristranosti i transparentnosti ostaje veliki problem, a ovaj zakon ne omogućava da se on uopće dotakne, a trebao bi. O sprječavanju sukoba interesa dakle ništa izuzev nekih uobičajenih floskula koje se pozivaju na Zakon o sprječavanju sukoba interesa i ne uvažavaju specifičnost znanstvene zajednice. E sad da se vratimo na to samostalno. To nam govori Članak 5., a onda dođete na Članak 10. na isti taj upravni odbor zaklade gdje jednom uz stavak 1. sve ono što radi upravni odbor za razliku od ranijeg zakona dodana suglasnost ministra nadležnog za znanost. Tako se strateški plan sada više ne predlaže saboru i ne usvaja u saboru nego se donosi uz prethodnu suglasnost ministarstva nadležnog za znanost. Pravilnik se isto tako donosi uz prethodnu suglasnost ministarstva nadležnog za znanost. Statut također uz prethodnu suglasnost ministarstva. Pravilnik o uvjetima i postupku dodjele sredstava za ostvarivanje svrhe zaklade opet ide uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za znanost. Pa se vratimo na ovaj Članak 5. i zapitajmo se je li ova samostalnost floskula koja je možda i greškom ostala u prethodnom članku. Ja vjerujem da se ministru sviđa uči u djelovanje Hrvatske zaklade za znanost i svoju politiku provoditi kroz tu instituciju. Međutim, ne ide to tek tako, niti bi smjelo ići tek tako i mi bismo ovdje u Hrvatskom saboru prvi kao ono tijelo koje je prethodno imalo te ovlasti trebali jasno ustati protiv prijedloga koji nas izmješta iz naše važne uloge i sve prepušta u ruke politici. Možda bismo i ustali kada bi Hrvatski sabor sebe doista i doživljavao kao Hrvatski sabor, kao jedno tijelo koje ima svoju ulogu u trodiobi vlasti, a ne kao produženu ruku vladajuće većine koja uopće ne postoji samostalno niti misli da treba imati neku značajnu ulogu u društvu. Nadzor nad zakonitošću rada i postupanja zaklade, dakle onaj tko će odlučiti je li sve ok s projektima ili nije opet provodi ministarstvo nadležno za znanost Članak 18. ovog zakona. Dakle, ministar je svugdje. Ministar će čak i sam sebe nadzirati, on će ući u sve ključne dokumente i pravilnike koji će se donijeti i planove, a onda će i nadzirati kako su se proveli. Pa se vratimo opet na onu samostalnost koja je tu uzgred ranije spomenuta. Članak 20. je doista izuzetno problematičan ne mogu ući u to je li to slučajan previd ili je to dio nekog šireg političkog plana, ali umjesto da se radi o novom izvršnom direktoru odnosno upravitelju kojim se suštinski mijenja uloga i da se to odnosi na period umjesto do isteka mandata unosi se rečenica do imenovanja upravitelja iz ovog zakona. Znači, trebalo bi u roku od 2 mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona imenovati upravitelja zaklade na temelju provedenog javnog natječaja u skladu sa člankom 11. stavkom 1. ovog zakona. Znači moramo raspisati natječaj za novog upravitelja. Sada je to izvršni direktor sa skroz ograničenim ovlastima, a novim zakonom enormno rastu ovlasti novog upravitelja i ne možeš onda samo izvršnog prebaciti za novog upravitelja, nego nam treba novi natječaj. Na kraju ću se ako nas zanima kakva bi ta vizija budućnosti rada zaklade koja i sada ne radi u opsegu i kapacitetu kojem bi trebala da služi znanstvenoj zajednici mogla izgledati. Znači, ako vi pogledate Izvješće o provedenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću naići ćete na jednu vrlo neobičnu situaciju. Navikli smo da ta izvješća imaju ukoliko je neki prijeporan zakon u pitanju veliki broj prigovora i to je obično ono za što e-savjetovanje služi. A sada zakonski prijedlog čija je ključna izmjena, a ove sve ostale su kozmetičke i dobro zvuči upravo ubaciti što više ministarstva u rad zaklade, odnosno preuzeti zakladu što ja nazivam već pohodom na institucije budući da ona nije jedina. Vi ovdje imate osim jednog kritičkog prijedloga samo panegirike. Dakle, zamislite postoje naši građani koji su se sjetili uključiti u e-savjetovanje da bi hvalili jedan zakon. Pa razmislite o tome koliko neovisno oni djeluju i razmišljaju kakva će biti budućnost zaklade.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka poštovani zastupnik Damir Bakić.
Hvala. Poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege najprije dozvolite da kažem ovo. Javno savjetovanje o ovom prijedlogu zakona provedeno je u kolovozu prošle godine, dakle u vrijeme koje sigurno nije najprikladnije za javno savjetovanje baš o ovoj temi. Time je de facto znanstvenim organizacijama i visokim učilištima onemogućeno da na strukturiran način iskažu svoja mišljenja o ovom zakonskom prijedlogu. A stvarnog razloga za hitnost zapravo nije bilo i sad to vidimo još jasnije, jer ovaj zakon je u saborsku proceduru ušao 30. rujna. Još 7. listopada je bio predmetom razmatranja Odbora za obrazovanje i sad evo nakon 4 mjeseca skoro tek sad je na plenarnoj raspravi. To dodatno dovodi ili otvara pitanje motiva stavljanja ovog zakonskog prijedloga u javno savjetovanje baš u kolovozu prošle godine. U uvodnom teksta stoji i ova formulacija: „Postojeća zakonska regulativa“ a ministre vi ste to rekli u svom izlaganju, dakle postojeća zakonska regulativa je zastarjela i ne regulira sustav financiranja na način koji bi bio usklađen sa svim zahtjevima trenutačnog hrvatskog i europskog istraživačkog prostora. Ovo zvuči kao snažna rečenica, ali bojim se da zapravo ona sadržajno ne kaže ništa jer je potpuno nejasno što su argumenti za ovu tezu, koje su to odredbe postojećeg zakona koje ne odgovaraju zahtjevima trenutačnog hrvatskog i europskog istraživačkog prostora. Članak 3. temeljna primjedba na zakon odnosi se na članak 3. Njime se kako je već rečeno osnivačka prava i obaveze prenose sa Republike Hrvatske na Ministarstvo znanosti i obrazovanja. U većini država na koje se ugledamo i na koje se želimo i trebamo ugledati odvaja se tijelo odgovorno za donošenje politika i strategija od organizacija odgovornih za provođenje tih politika, a razlog je jednostavan neovisnost je nužna jer samo politička neovisnost omogućuje neovisnost istraživanja i uklanja naravno moguće pristranosti. Vezano uz to, dakle u članku 10. se zaobilazi Sabor. Ključne akte kako piše u članku 10. sad donosi upravni odbor uz prethodnu suglasnost ministarstva. To je nedopustivi utjecaj politike na djelovanje zaklade. Dodatno prema članku 18. i nadzor nad zakonitošću rada i postupanja zaklade ponovno provodi, dakle i ovdje ministarstvo. Potpuno je onda nejasan smisao odredbe stavka 4. članka 18. kojom se propisuje da je Upravni odbor zaklade obavezan jednom godišnje Saboru dostaviti izvješće o radu zaklade gotovo da nam se ostavlja samo eto neka protokolarna dužnost. Članak 4. Zašto je u članku 4. gdje je opisana svrha zaklade izostavljeno baš ono prvo što piše u dosadašnjem zakonu, a citirat ću: „Potpora naprednim istraživanjima prepoznatih na međunarodnoj razini ulaganjem u vrhunske znanstvene ideje i izvrsne istraživače.“ S druge strane u članku 4. piše da se zaklada osniva sa svrhom razvoja i promicanja znanosti, a to nije niti bi trebala biti. Zaklada se osniva, odnosno osnovana je za financiranje znanstvenih istraživanja. Tome služi. Nadalje u stavci dva i tri tog istog članka 4. nisu usklađeni i posebno ne vidi se razlog zašto se posebno apostrofiraju znanstvenici na početku znanstvene karijere, jer naglasak treba biti na kompetitivnosti i izvrsnosti na međunarodnoj razini. Sve temeljne znanosti trebale bi biti od strateškog značaja, jer inače pojam koji se spominje, citirat ću „od strateškog značaja za RH“ taj pojam može biti podložan interpretacijama i pogrešno iskorišten za neke druge interese. Nejasno je u st. 4. i što znači sintagma međunarodno prepoznate istraživačke teme i također u tom istom čl. 4.ja bih rekao da deklarativno poticanje umrežavanja predstavlja prilično dubioznu poziciju jer se sve pozicije mogu favorizirati u suradnji koje može i neće biti produktivne ili kompetitivne. Čl. 7. i čl. 12. je li nam zaista potrebno formiranje Povjerenstva za prigovore? Netočno je naime da do sada prostora ili procedure koja je omogućavala prigovore nije bilo. Povjerenstvo ovako kakvo je zamišljeno ipak ne može odlučivati već samo davati mišljenje jer inače bi to Povjerenstvo za prigovore bilo nadređeno upravnom odboru što bi bilo jako loše. O prigovorima kao i do sada mogu odlučivati paneli za pojedina područja znanosti u kojima bi trebali u tim panelima sudjelovati kao i do sad, eminentni znanstvenici u pojedinom području jer u tom jednom povjerenstvu tko bi bio u jednom povjerenstvu dovoljno stručan da procijeni opravdanost prigovora baš za sva područja znanosti koja pokriva odnosno financira Hrvatska zaklada za znanost. Čl. 8., „Članove upravnog odbora zaklade imenuje HS na prijedlog Vlade RH iz redova vrhunskih znanstvenika osobito onih koji imaju svjetski priznate znanstvene radove i rezultate vodeći računa o zastupljenosti svih znanstvenih područja“, tako piše. Problem je međutim u tome što nisu propisani kriteriji na temelju kojih bi se birali znanstvenici koji uistinu jesu vrhunski i međunarodno priznati. A sasvim nedavno imali smo priliku vidjeti kako se u praksi predlaganje i imenovanje članova upravnog odbora zaista i odvija bez vidljivih kriterija. I zaista ne vidi se ni po kojim mjerilima da upravni odbor nedavno izabran čine članovi odabrani iz redova vrhunskih znanstvenika vodeći računa o zastupljenosti svih znanstvenih područja. I da li sad to znači da će po usvajanju ovog zakona upravni odbor biti raspušten? Čl. 13. „Za obavljanje poslova iz svog djelokruga upravni odbor može osnivati znanstvena i stručna povjerenstva.“ U dosadašnjem zakonu izrijekom se kaže da članovi tih povjerenstava mogu biti i strani eksperti, a sada toga nema, pa nejasno je zašto je tako. I konačno čl. 17., ovime se zaklada pretvara u proračunskog korisnika, prema čl. 17. st. 3. „Zaklada će sada trebati voditi poslovne knjige i sastavljati financijska izvješća prema propisima kojima se uređuje način i vođenje računovodstva proračunskih korisnika.“ Mislimo da to nije dobro. Čuli smo u obrazloženju još prije četiri mjeseca, tako i piše u uvodnom dijelu zakonskog teksta sa pratećim materijalima, čuli smo dakle na sjednici odbora da je Ministarstvo financija tražilo da bude tako, čak i ako da, vjerujemo da jest, ali ne mislimo da je to sadržajni argument. Uostalom Zakon o zakladama u čl. 38. propisuje da zaklade moraju voditi financijsko poslovanje, izvještavanje i računovodstvo prema propisima kojima se uređuje način financijskog poslovanja i vođenja neprofitnih organizacija. Kako ćemo sad to dvoje pomiriti? Evo to bi bilo najkraće i najvažnije o ovom zakonskom prijedlogu. Zbog svega što smo naveli, zbog svih prijepora i spornih elemenata u ovom zakonu, ne možemo podržati predloženi tekst zakona u ovom obliku. Hvala vam lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Orešković i PUljak.
Hvala predsjedavatelju. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. U profesionalnom, a potom i u političkom radu posebno sam usmjerena na unutarnji ustroj države u cjelini, a potom i na unutarnji ustroj pojedinih državnih tijela i ustanova. Loš, namjerno loš i ciljano loš kroj pojedinih državnih tijela i institucija, pogrešno definirane ovlasti tijela tih institucija, disfunkcionalan su sustav, a takav disfunkcionalni sustav koji nema dobro osmišljen sustav unutarnje i vanjske kontrole i nadzora to je obilježje države nereda. Da bi se u takav jedan sustav koji kao što sam rekla namjerno tako loše krojen, da bi se jednog dana uveo red, da bi se jednog dana smanjio prostor za korupciju i klijentelizam bit će nužno razmontirati sve ono što je HDZ-ova vlast ovako loše složila. Naravno to možemo jednog dana kad HDZ više neće biti na vlasti, a do tada ostaje nam samo ukazivati, ukazivati i ukazivati. Dakle, iz dosadašnjeg rada Zaklade za znanost može se zaključiti da je manje-više služila interesima odabranih krugova bliskih. Hoćete vi uvaženi predsjedavatelju uvesti malo reda ja ne čujem samu sebe od žamora sa desne strane sabornice, to ne čujete, ne čujete, ja čujem. Dakle, iz dosadašnjeg rada zaklade za znanost može se zaključiti da je više služila interesima odabranih krugova koji su bliski interesnim ciljevima HDZ-a, a ne znanosti kao takvoj. I sam ministar je u odgovoru na moju repliku potvrdio da su sredstva koja su bila namijenjena pojedinim projektima bila dodjeljivana na temelju suspektnih kriterija i suspektnih recenzija, a da se na odluke o dodjeli sredstava nije moglo žaliti jer je naprosto sustav žalbi nije bio niti predviđen, niti uspostavljen po odredbama prethodno važećeg zakona. Mogućnost žalbe, mogućnost provjere, kontrole je nulti uvjet da bismo se uopće mogli smatrati ili nazivati pravnom državom. Međutim, ta kontrola i provjera mora biti smislena, a sustav koji se sada po prvi puta uvodi ovim novim zakonom ne može se smatrati da uopće ima bilo kakvog smisla. Ono što se ovdje predviđa vidim kao jedan problem u nastajanju koji će u provedbi vrlo vjerojatno biti čak i veći nego što se može naslutiti čitajući odredbe ovog teksta. Pa da krenem redom, Člankom 10. definirano je da je upravni odbor zaklade ono tijelo koje u konačnici donosi odluke o financiranju projekata. Dakle, odluku o financiranju, odluku o tome kome će se i koliko dodijeliti donosi upravno vijeće. Istovremeno je upravo to upravno vijeće Člankom 12. ovlašteno tijelo koje će osnovati nekakvo novo povjerenstvo za prigovore kao stručno tijelo zaklade koje će odlučivati o podnesenim prigovorima o dodjeli financijskih sredstava. E sad ja to blago karikiram, evo to je kao da ja kao nekakvo upravo vijeće imenujem evo kolegu Ivanovića kao povjerenstvo koje će preispitivati odluke o dodjeli financijskih sredstava koje sam sama donijela … [[Upadica: Ne razumije se.]] možete i vi, dakle do te mjere je ovo besmisleno i nakaradno. A da se ta besmislenost još malo više podeblja osmišljena je kroz Članak 13. da upravni odbor zaklade može osnovati stalna ili povremena znanstvena i stručna povjerenstva. Pretpostavljam da je zamišljeno da upravo ta znanstvena i stručna povjerenstva obavljaju recenzije međutim to u ovom zakonu ne piše. A sve što ne piše u zakonu znači da se namjerno stvara jedan nerazrađen, nejasan, mutan prostor u kojem će zaklada kao mala država u državi raditi onako kako si sama osmisli. E pa gospodo draga to nije država reda, to je država nereda. Dakle, imat ćemo koje kakva povremena znanstvena i stručna povjerenstva koja će raditi nešto za što ovog trena ni ne znamo da će raditi, imat će ovlasti za koje ne znamo kakve će biti, pretpostavljamo da će davati nekakve prijedloge i ocjene pristiglih projekata upravnom odboru, upravni odbor će na temelju takvih savjeta donositi svoje odluke, a onda će te odluke kontrolirati neko drugo povjerenstvo koje ponovno taj odbor, upravni odbor zaklade samo imenuje i samo formira. Dakle, takav sustav ne vrijedi apsolutno ništa i s ovim nećemo postići to da postanemo društvo utemeljeno na znanosti, na inovacijama, a time i na prosperitetu. Time ćemo ostati jedna mala zatvorena zajednica u kojoj se velika financijska sredstva dodjeljuju onima kojima to na neki naših šapne aktualna vlast na sličan način na koji je predsjednik Hrvatskog sabora intervenirao za nekog svog poznanika kad mu je nešto zaškripilo u isto tako jednoj instituciji koja je radila po pravilima koja sam osmišljava. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovani zastupnik Željko Lenart.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, razvoj znanosti u Hrvatskoj bi trebao biti imperativ, no međutim nažalost nije, a to vidimo i kroz ovaj zakon i kroz stanje Hrvatske zaklade za znanost. Hrvatska zaklada za znanost ceremonijalno je pod nadzorom Hrvatskog sabora i Ministarstva znanosti, a ovdje čak malo tko ima poima što se u zakladi događa, uglavnom se dižu ruke i usvajaju izvješća zaklade. Zaklada je jedini izvor jedini izvor javnih sredstava za financiranje znanstvenih istraživanja u nas i iznos koji je ove godine 207 milijuna smatram da je čak premali i da bismo trebali više ulagati u znanost, no međutim pitanje je kako se tim upravlja. Nažalost tom institucijom se upravlja kao da je nečija privatna prčija, a znanstvenici u velikoj većini o svemu šute jer znaju da će tako bolje proći u dodjeli sredstava. Pored ogromnih sukoba interesa koji tamo postoje iz zaklade dolaze i totalitarne odluke koje mogu uništiti karijere znanstvenih početnika ali i znanstvenih seniora. Laboratorij za istraživanje nasilja koje djeluje pri Pravnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu proveo je od 2. do 6. prosinca 2019. mrežno anketiranje znanstvenika o tome kako se osjećaju u komunikaciji s bezimenom birokracijom zaklade. Odnosila se je na voditelje znanstvenih projekata, 55% sudionika odgovorilo je da se osjeća frustrirano, polovica ih je navela da se u suradnji sa zakladom pretežito osjećaju izloženo budalaštinama, 40% je odgovorilo da se osjeća bespomoćno, a 25% se osjeća revoltirano. Mislim da je ovo podatak koji bi trebao davati signale i ministarstvu, ali i saboru i Vladi RH što se to dešava s novcem i u zakladi vezano uz financiranje projekata. Istraživanje se poziva na izvješće jednog projekta Instituta Ivo Pilar iz 2018.g. u kojem se kaže da je reforma znanstvenog sustava dovela do njegovog urušavanja, a među posebno kritične točke ubraja i kvalitetu rada zaklade. Smjenom upravnog odbora zaklada sredinom prošle godine i novim konstituiranjem tog tijela vladajuća struktura na čelu s ministarstvom približila se na korak stjecanju kontrole nad sredstvima kojima bi se barem teoretski znanstveni projekti trebali financirat na potpuno stručnim i transparentnim kriterijima. Ta zaklada je u proteklom razdoblju iznosom većim od milijardu kuna financirala 700 različitih projekata, te se svojim radom potpuno osamostalila i umrežila s jednakim agencijama na prostoru EU. Međutim, više se govornika Nacionala koji su mahom željeli ostati anonimni, a ta anonimnost je nešto što nas treba sve zabrinjavati, smatraju da je izborom novog upravnog odbora taj smjer u najmanju ruku ozbiljno ugrožen. Citiram, zaklada je neformalna institucija preko koje se financiraju znanstveno istraživački projekti i njeno vodstvo ne bi smjelo imati nikakvog dodira sa strukturama izvršne vlasti poput vlade i raznih ministarstva. Suprotno tome, u novi upravni odbor imenovala su se čak dva donedavna državna tajnika ili pomoćnika ministra, a i druga imena bude sumnju, rekao je sugovornik iz akademske znanosti koji naravno želio je ostati anoniman kako ne bi trpio posljedice i osvete. Upravni odbor zaklade imenuje se na 5.g., no prethodni sastav je na toj dužnosti proveo čak 8.g., kako je objašnjeno iz čiste enercije jer vlada nije vodila računa o rokovima. Vlada ne vodi računa o zakonu kojega je predložila HS i kojega je ovdje donesao s vladajućom većinom. No za druge zakone se traži od mnogih subjekata poštivanje i kažnjavanje ukoliko se ne izvrše. Svi izabrani kandidati iza sebe imaju znanstveni rad, ali u biografijama Nikole Rožinskog i Dražena Vikić Topića ipak vrlo značajnu ulogu imaju njihove funkcije u Vladi RH odnosno ministarstvu. S druge strane u Zakonu o zakladama jasno stoji da članovi upravnih tijela moraju biti vrhunski znanstvenici upozorava sugovornik koji želi biti anoniman i jedan od članova prethodnog sastava upravnog odbora. U ovakvim imenovanjima on vidi intenciju države odnosno Ministarstva znanosti da se uplete u dosad neovisno financiranje znanstvenih projekata. Da li je to istina vidjet ćemo u budućnosti. Prema fizičaru Antoniju Šiberu s Instituta za fiziku u zakladi su se čak do te mjere ohrabrili svojim položajem moći da pod krinkom procedure i protokola provode vrstu znanstvene inkvizicije prema onima koji se usude pokoju riječ o problemima u njihovom radu. Strah je taj koji bi trebao začepiti usta svima onima koji drugačije misle. O tome možda najbolje govori slučaj prof. dr. Getoš Kalac koja se usudila provesti među znanstvenicima već spomenutu anketu o nezadovoljstvu radom zaklade, a potom postala meta zakladinog povjerenstva za znanstvenu čestitost. Rad zaklade destruktivno djeluje i na društveni koncept znanosti, pogotovo zato što se zaklada u svojim programskim dokumentima obvezuje na izvrsnost i na međunarodnu prepoznatljivost, a tim pridjevima naziva one projekte koji su odobreni na pristran i ne na transparentan postupak recenzije. Tako se dugoročno i nepovratno unizuju koncepti znanstvene izvrsnosti i prepoznatljivosti, te oni zapravo postaju predmetom podsmjeha i sinonimom za pogodovanje podobnima. Monopolistički i osobnim interesima vođeno djelovanje zaklade efektivno zatire slobodu i autonomiju znanstvenog stvaralaštva. Nije etično i transparentno, te ne udovoljava mjerilima kvalitete proglašavajući osobno interese kvalitete. I vratit ću se u povijest na 30. svibnja 1990.g., mjesto događanja HS, govornik je pok. Franjo Tuđman. Citiram, ne želimo stvarati niti poticati podaničke poslušnike, intelektualne dodvorice i laskave karijeriste, niti zaslijepljene političare, političke protivnike ili bespomoćne mrzitelje već odgovorne profesionalne intelektualce i znanstveno stručne ustanove koje bi kritičnim i pozitivnim intelektualnim stvaralaštvom pridonijeli blagostanju svoga naroda i općem boljitku društva u kojem žive i djeluju. Sami procijenite dal je to tako i što bi Franjo Tuđman da može rekao na ono što se danas dešava u znanosti i što se dešava sa spomenutom zakladom. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Ispričavam se, ispričavam se Vesna. Vesna Bedeković u ime HDZ-a.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče HS što me niste preskočili, šalim se naravno, poštovani g. ministre, poštovani ravnatelju uprave za znanost, uvažene kolegice i kolege. Evo danas pred nama imamo Zakon o Hrvatskoj zakladi za znanost u njegovom prvom čitanju, ja ću samo podsjetit malo kad govorimo o HRZZ-u evo onda možda je dobro podsjetiti da je samu zakladu osnovao HS pod posebnim zakonom prije točno nekih mrvicu više od 20-ak godina pod nazivom Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj RH i da sama zaklada nakon toga od 2009.g. djeluje pod nazivom HRZZ i osnovni cilj i osnovna svrha nakana osnivanja zaklade je prije svega promocija znanosti, visokog školstva i tehnologijskog razvoja u RH i svakako potpora znanstvenim, visokoobrazovnim i tehnologijskim programima i projektima. I ono što je bitno podsjetiti da je krajnji cilj ovih ulaganja zapravo osiguravanje održivog društvenog i gospodarskog razvoja i svakako poticanje zapošljavanja vodeći se pri tom načelima socijalne uključivosti. I on što je važno za podsjetiti na činjenicu da se zaklada najvećim dijelom financira i državnog proračuna dok se manjim dijelom financira iz europskih i strukturnih fondova, zatim međunarodne suradnje dakle preko švicarsko-hrvatskog programa suradnje i nekih ostalih u manjem dijelu izvora. Ja ću podsjetit da prema izvješću koji imamo da je zaklada u 2019.g. ostvarila ukupno 174 milijuna kuna prihoda od čega se 165 milijuna kuna odnosi na upravo prihode iz državnog proračuna, a da je tijekom 2020.g. na znanstvenoistraživačke projekte i karijere mladih istraživača isplaćeno od strane zaklade 185,9 milijuna kuna i kad to sve skupa kumulativno gledamo onda možemo zaključiti da je zaklada od svog osnutka, dakle od 2001.g. do kraja 2020.g. isplatila nešto više od 971 milijun kuna ukupno za projekte i za mlade istraživače. Jednako tako podsjetit ću da u osam zakladnih programa financirano do sad je financirano ukupno 869 projekata i 873 mlada osnivača, dok je najveći dio sredstava isplaćen za istraživačke projekte i to negdje otprilike 86 milijuna kuna što čini 46 proračuna zaklade. Zatim za mlade istraživače negdje oko 64 milijuna kuna ili 34% proračuna zaklade i za uspostavne istraživačke projekte 22,77 milijuna kuna odnosno 15% ukupnih sredstava zaklade i to govori o relevantnosti zaklade i o njenom radu tijekom njenih 20-ak godina postojanja. Ono što moramo reći činjenica je da je Zakon o HRZZ-u posljednji puta mijenjan 2012.g. i da je doista nakon evo sad s tim odmakom od 2012.g. do danas zakonu potrebno noveliranje, prije svega da bi se uskladio sa Zakonom o zakladama. A ono što je bitno za reći, za podsjetiti da je Hrvatska svjetska banka izradila jednu analizu na zahtjev Ministarstva znanosti i obrazovanja u sklopu projekta „Pregled javnih rashoda za znanost, tehnologiju i inovacije“ i prema toj analizi programi zaklade analizirali su sa aspekta funkcionalnosti i učinkovitosti i u tom su smislu donesene preporuke o dizajnu i provedbi programa financiranja znanstvene djelatnosti. I u tom smislu je cilj dakle zakona novog o kome danas raspravljamo u prvom čitanju prije svega jasnije definirati pravni status zaklade i način njezina djelovanja i svakako ono što je jako bitno osuvremeniti programe koje zaklada financira i definirati način financiranja predmetnih programa odnosno same zaklade kako bi se prije svega povećala učinkovitost i funkcionalnost ulaganja u znanstvene projekte. I stoga se upravo predloženim zakonom planira povećati kvaliteta i transparentnost financiranja znanstvenih projekata i programa i naravno ono što je također vidljivo jasnije se uređuju tijela zaklade i njihove ovlasti i nadzor nad radom zaklade. Kao što sam i rekla u svojoj replici gospodinu ministru i željela sam da se to posebno objasni pozornost je privuklo pitanje pravne osobnosti i osnivačkih prava zaklade koja je sukladno čl. 3. ovog prijedloga u ime RH ostvaruje Ministarstvo znanosti i obrazovanja gdje se zapravo povuklo i potegnulo pitanje samostalnosti i neovisnosti djelovanja zaklade. Dakle ono što ja smatram i što moje kolegice i kolege u Klubu zastupnika HDZ-a smatraju da je cilj i svrha ovog zakona prije svega i tako ga vidimo poboljšanje rada zaklade u smislu poticanja veće operativnosti i upravo iz toga tu ulogu vidimo veliku Ministarstva znanosti. Ono to je jako bitno osigurati bolji protok sredstava iz eu fondova i njihovo učinkovitije iskorištavanje i ono što je jako bitno osigurati fleksibilnost odnosno prilagodljivost da bi se omogućilo što kompetitivnije financiranje različitih programa i različitih projekata. Žao mi je što kolege Lenarta nema i što je izašao, slušajući njegovo izlaganje u ime njihovog kluba, ja ću samo komentirati i reći uz dužno poštovanje, kad se govori o funkcioniranju zaklade, o načinu na koji se recenziraju projekti i odobravaju onda je potrebno poznavati prije svega proceduru kako se ne bismo doveli u situaciju da čitamo tuđi tekst koji nam je netko napisao a da o njemu pojma nemamo, dakle elementarno poznavanje procedure prije svega, a onda se može dalje komentirati, osobito ako uzmemo u obzir činjenicu da je evo iza nas sada 20.g. rada zaklade kao što sam rekla i onda možemo analizirati njeno funkcioniranje, njenu prilagodbu vremenu u kome se danas nalazimo, a to je 2022.g.. Ono što možemo i trebamo, mislim da je to važno, našu zakladu usporediti sa sličnim institucijama te vrste u zemljama EU koje imaju i različite forme i različite, različiti način funkcioniranja. Ja kad gledam zakladu našu vidim ju negdje kao nekakav hibridni oblik između agencije i zaklade i ono što ja vidim i ono što smatram da je zapravo najvažnije u svemu da zaklada doista posjeduje kapital od kojega može financirati i financira sve ono što treba ekstra financirati i u tom smislu dakle i ja i moje kolegice i kolege u Klubu zastupnika HDZ-a smatramo da će ovaj zakon prije svega osuvremeniti i poboljšati rad Hrvatske zaklade za znanost, da će ga uskladiti sa Zakonom o zakladama i ostalom zakonskom regulativom i ono što je najbitnije smatramo da će ovaj zakon poboljšati operativnost rada same zaklade, a time i njenu učinkovitost i naravno posljedično i učinkovito kompetitivno financiranje znanstvenih projekata u Hrvatskoj i u tom smislu će Klub zastupnika HDZ-a podržati ovaj zakon u njegovom prvom čitanju. Hvala vam lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Mislim da ću biti među onima koji će reći da je ovaj zakon trebao promjene, no u ovakve promjene nisam siguran i argumentirat ću vam ono o čemu i kako razmišljam i zašto ovaj zakon nije posve prihvatljiv za nas u ovom čitanju u ovakvom obliku. Naime, to sam spomenuo i u replici ministru, u ocjenama i izvorima sredstava potrebnih za provedbu ovog zakona predlagatelj, pardon, zaključuje da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu. Međutim, dobro je poznata činjenica da je Hrvatska na samom dnu Europske ljestvice u izdvajanjima za istraživanja i razvoj i jedan od bitnih preduvjeta zapravo za poboljšanje rada zaklade, ali općenito ovog puta hrvatske znanosti jest povećanje sredstava za njihov rad. I da, neka sredstva se povećavaju kao što je i sam ministar rekao iz Fonda za oporavak i otpornost, ali to je privremeni fond koji će trajati nekoliko godina, a nakon toga opet ćemo biti prepušteni sami sebi. Prema tome, volio bih da i ovaj zakon i barem da je ministar rekao da, da donošenje ovog zakona znači više sredstava. To bi možda bila komponenta koju bi bili spremni podržati, ovako to je ostavljeno negdje u zraku i poučeni dosadašnjom praksom vjerojatno to, do toga neće biti. Zatim, osnivanje zaklade čl. 3. u st. 1. navodi se da osnivačka prava i obaveze u ime RH ostvaruje ministarstvo nadležno za znanost. To je novost u odnosu na postojeći zakon u kojem se ne spominje ministarstvo i po kojem je de facto zaklada za svoj rad odgovarala saboru. Mislim da je ovo predloženo rješenje loše, mislim da bi bilo puno bolje da zaklada postaje odgovorna saboru i da bi trebala biti neovisna od ministarstva, što među ostalima se određuje načelima rada zaklade u čl. 5.. Naime, poželjna praksa u zemljama razvijene demokracije je da u procesu financiranja vrhunske znanosti izabrani političari imaju direktan utjecaj tek na zakonodavni okvir, svrhu načela i način rada, te transparentan izbor vrhunskih stručnjaka kojima se daju takve vrste zaklada na upravljanje. Nakon toga, uplitanje ministarstva treba biti minimalno odnosno svedeno na infrastrukturno logističko, a ne političko odnosno ministarstvo može provesti nadzor nad zakonitošću rada zaklade u rasporedu sredstava itd., ali ne smije i ne može se uplitati u rad zaklade, ne može se uplitati u dodjelu sredstava, ne može se uplitati u sadržaj rada zaklade. Ovakvim čl. 3., to je ostavljeno isto u zraku i po nama to ne bi trebalo biti tako. Slijedeće je pitanje definiranje svrhe zaklade. To je čl. 4. u st. 1. stoji, citiram, zaklada se osniva sa svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologije u RH, te je izostavljen nastavak rečenice iz postojećeg zakonskog rješenja za kojeg mislim da je jako važan da ga zadržimo, a to je, opet citiram, te se krajnjim ciljem osiguranja održivog i društvenog i gospodarskog razvoja uz poticanje zapošljavanja i vodeći se načelima socijalne uključivosti, kraj citata. Nadalje, vrlo općenito i načelno je definirano kome naknada dodjeljuje sredstva za razliku od važećeg zakona. Iako se navodi da, citiram, zaklada potiče znanstvenu izvrsnost i kompetitivnost u financiranju istraživanja nacionalnih i/ili međunarodno priznatih istraživačkih tema itd., kraj citata, nije razrađeno na koji to konkretno način potiče. Također navodi se da postupak vrednovanja je neovisan, objektivan, nepristran i transparentan bez da znamo kako će se to osigurati. Očito se programi zaklade i načina njena djelovanja će biti razrađeni tek aktima same zaklade, a saborskim zastupnicima ostaje tek nada da će zaklada poticati ova načina i osigurati neovisnost, objektivnost, nepristranost i transparentnost. Opet poučeni iskustvima kada prepuštamo vladajućima da reguliraju neke stvari bilo podzakonskim aktima, bilo u ovom slučaju samim aktima zaklade, a njezino vodstvo će birati ministarstvo nisam siguran da će to producirati rezultati kojima ćemo biti zadovoljni, da ne kažem ponosni. Upravni odbor zaklade u čl. 8. i 9. kaže da im mandat traje 4.g. itd., itd.. Mislim da mandat svim članovima upravnog odbora ne bi trebao počimati i završavati u isto vrijeme. Zašto? Baš zato da osiguramo nepristranost i što manje političkog uplitanja u smislu da ne može jedna vlada ili jedan ministar ili bilo koji pojedinac ili skupina pojedinaca utjecati na upravni odbor odnosno da to bude recimo to tako proizvod više mandata, više ministara, više osoba koje su uključene u rad zaklade. Prema tome, možda bi trebalo razmisliti o rješenju u kojemu bi se možda trećina članova ili polovina, sad ovisi kako, kako se dogovorimo, bi trebala biti imenovana u različitim vremenima baš da se osigura i dio kontinuiteta. Nadalje, u čl. 10. st. 2. kaže nakon svog imenovanja upravni odbor zaklade donosi Strateški plan zaklade za 5-godišnje razdoblje u kojem se razrađuju ciljevi i programi koji su u skladu s dugoročnim strateškim pravcima razvoja RH. Prema postojećem zakonu strateški plan i upravni odbor zaklade predlažu saboru taj dokument. Mislim da bi tako trebalo i ostati zato što razgovaramo ipak o našoj zakladi koja je i strateška institucija i o kojoj bi sabor i o čijem bi radu sabor itekako trebao raspravljati, barem u mom skromnom mišljenju, ali kažem to ostaje i za vas za razmišljanje. Čl. 10. st. 2. kaže, pardon, vratio sam se na, na ovu odredbu, ali opet sa, sa dobrim ciljem zato što mislim da sabor ne treba biti izuzet iz udaranja pravaca razvoja znanosti i to je jedan od razloga zašto ovakav zakon ne možemo podržati. Ako je to prepušteno samom ministarstvu u koje sabor nema nikakav utjecaj osim imenovanja ministra s dužnim poštovanjem mislim da to nije dovoljno, mislim da tu treba biti i predmet šire rasprave svih glasova u društvu jer mislim da svi dijelimo cilj da hrvatska znanost zapravo bude vrhunska, da joj osiguramo najbolje moguće uvjete i da i o tome ovaj visoki dom može ponešto reći. Također mislim da je dobro da se u tijelima zaklade predvidi međunarodni savjet u koji bi se imenovali vrhunski međunarodni znanstvenici, moguće hrvatskog porijekla, ali ne nužno i čiji zadatak bi bio da kontinuirano analiziraju rad zaklade i predlažu upravnom odboru načine poboljšanja rada. To bi možda bio i dio vanjskog vrednovanja kako bi se to možda popularno reklo danas, ali u svakom slučaju mislim da ne bi škodilo radu zaklade kao takve i unaprjeđenju iste jer ponekad je određeni problem, u ovom slučaju razvoj znanosti puno bolje sagledati iz više puteva, iz možda očiju nepristranih promatrača, a koji bi nam dali možda upute i smjernice kako se razvijati. Taj odbor naravno ne bi imao izvršne ovlasti, dakle njegova zadaća bi bila savjetodavna, ali evo to je, to je možda neki od načina kako unaprijediti rad zaklade. Zašto? Zato što imamo vrhunske znanstvenike na, na svjetskoj razini koji su i hrvatskog porijekla između ostalog. Evo i korona i pandemija je pokazala da imamo i epidemiologe i liječnike koji su vrhunski i prepoznati u institucijama drugih država. Ne vidim zašto oni ne bi mogli nas savjetovati kako unaprijediti rad naše zaklade. Stoga evo u nadi da će neki od ovih prijedloga biti prepoznati i podržani završit ću ovu raspravu sa naznakom da nismo skloni podržati ovakav oblik zakona iako je u prvom čitanju zbog argumenata koje sam naveo u raspravi. I na kraju, Hrvatska je iako mala zemlja ima veliki potencijal znanja kojeg svaka zemlja ima u svojoj djeci, učenicima, studentima, znanstvenicima. Iznimno je nužno njegovati taj potencijal jer jednako kako što smo prepoznatljivi kao turistička i sportska zemlja mi imamo potencijal biti prepoznati i kao zemlja u kojoj se cijeni i u kojoj cvate znanost samo kako bi u znanost ulagali jednako kao što ulažemo u turizam u sport, a mi umjesto toga štancamo doktore znanosti kroz sumnjive i nedostojne procedure.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane zastupnice Sanje Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre. Ono što je vidljivo iz samog zakona jest da je on zapravo poprilično generalan i možemo reć štur i kako to već obično biva u našoj državi biti će potrebno puno podzakonskih akata i raznih pravilnika kako bi u potpunosti funkcionirao rad same zaklade. Ono što primjećujemo ako idemo iščitavati članke i stavke zakona to je vrlo nejasna odredba čl. 4. st. 3. zakona koja govori o dakle financiranju rada samih istraživača na početku znanstvene karijere. Smatramo da bi tu poprilično trebalo detaljnije objasniti što to znače istraživači na početku znanstvene karijere jer zaista tu je vrlo dvosmisleno objašnjeno, da li se tu misli na doktorante, poslijedoktorante, asistente i svakako smatramo da bi to trebalo prije drugog čitanja uvrstiti. Također primjećujemo da u čl. 12. st. 2. Povjerenstvo za prigovore koje smo danas ovdje već nekoliko puta spomenuli se imenuje na četiri godine dok se sva ostala tijela u sustavu rada zaklade imenuju na pet godina, također bi se to trebalo uskladiti. Dakle, ne možete imati jedna tijela koja su na pet godina manje-više sva, a to jedno tijelo koje je zapravo bitno jer će se njemu podnositi prigovori za rad zaklade ono da djeluje na četiri godine. Nadalje, i nama se čini da je zaista stubokom potrebno izmijeniti članke vezano za nadzor zakonitosti rada same zaklade. Vidjeli smo da u čl. 18.zparavo ministarstvo nadležno za znanost postaje i nadležno za nadzor i zakonitost rada same zaklade, a vrlo kontradiktorno je da u istom članku zatim navedeno u daljnjem stavku da izvješće jednom godišnje se podnosi HS-u. Mislim da ne trebam dalje duljiti kad i sami vidite da je to vrlo kontradiktorno. Podsjetit ću samo da primjerice Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj kao najviše tijelo, možemo reći u sustavu znanosti i visokog obrazovanja odgovara HS-u upravo zato da bi se stekla kakva takva neovisnost u radu i sama zakonitost rada. Nadalje, također se moram referirati na ono što sam spomenula i u replici ministru za zakladu je za prošlu godinu za rad na projektima izdvojeno 185 milijuna kuna iz državnog proračuna. Svi smo mi tu iz oporbe bili svjedoci kako su nam šakom i kapom odbijali kao domino efekt naše amandmane koje smo podnosili za područje obrazovanja, znanosti, visokog obrazovanja jer se u proračunu nema novaca. Već sam navela ranije, a smatram da to zaista ne bi trebao biti veliki problem u provedbi budući da se radi o projektima koji bi po provedbi trebali biti vrlo slični onima financiranim iz eu fondova da se rad zaklade promijeni na način da umjesto sadašnjih 85% koji su financirani iz državnog proračuna i 15% iz eu fondova mislim da bi trebali to obrnuti taj reciprocitet i da bi zapravo trebalo se većinom financirati iz eu fondova, a sve to kako bi nam u državnom proračunu upravo ostala sredstva za one projekte i stvari koje ne možemo financirati iz eu fondova. Također ono što moram reći da je bila i sama glavna zamjerka revizije koja je provedena nad radom zaklade i to smo vidjeli iz samog izvješća koje smo imali na saborskom odboru, jest ne postojanje strateškog plana za koje smatramo da se čim prije treba donijeti i naravno ako sabor ne bude taj koji je nadležan za nadzor nad zakonitošću zaklade, kako ćemo mi uopće znati da li je taj strateški plan donesen i da li je ta revizijska preporuka kao takva i ispoštovana. Što se tiče same dodjele projekata i evaluacije projektnih prijedloga također moram reći da je u znanstvenim krugovima vlada enigma kada su u pitanju ti evaluacijski kriteriji i nitko zapravo ne zna na koji način se evaluiraju, na koji način se provode recenzije tih projekata i smatram da bi ti kriteriji trebali biti uistinu više transparentni. Primjerice, spominjali smo danas ovdje program „Horizon“ odnosno Obzor i točno se zna koji su evaluacijski kriteriji na tim programima financiranja za znanstvene projekte i smatramo da bi se takvo nešto trebalo implementirati i na evaluaciju projektnih prijedloga što se tiče HRZZ. Pričali smo danas i o doktorantima, mladim istraživačima kojim se financiraju kroz projekte i rad na projektima zaklade, međutim ono što je vidljivo iz samog izvješća zaklade i mislim da se svi tu skupa trebamo zabrinuti jest veliki dropout odnosno mali postotak onih koji doktorski studij i završavaju. Ako pogledate izvješće imate na nekakvih 660 doktoranata, svega 60 onih koji studij i privedu kraju. To dijelom je naravno i zbog obaveza na samom studiju, što zbog obaveza na projektima na kojima su i zaposleni, ali moramo pogledati istini u oči i reći da su ti mladi ljudi dobrim dijelom zatrpani i na institucijama na kojima rade, ne obvezama na projektu niti obavezama na svojim doktorskim studijima nego možemo reći nekakvim redovnim administrativnim obvezama na institucijama na kojima su zaposleni za vrijeme trajanja projekta. Osim dropouta izuzetno malog broja doktoranata koji zapravo i završavaju doktorski studij, izuzetno je mali broj patenata nastalih kao rezultat zakladinih projekata. Ako pogledate izvješće svega su tri patenta nastala, a od toga su doktoranti sudjelovali u razvoju svega jednog patenta. Smatram da je prije donošenja ovog generalnog šturog zakona o radu HRZZ-a bilo hitnije regulirati zakonsku regulativu po pitanju zaštite patenata i intelektualnog vlasništva, posebice s obzirom na mali broj znanstvenih projekata zaklade povezanih s gospodarstvom. I posljednji, ali rekla bih najvažniji problem, o čemu ću nešto više i u samoj pojedinačnoj raspravi, svakako su prava suradnika, asistenata i poslije doktoranata koji su nažalost na velikom broju institucija na koji su zaposleni, a mahom se radi o znanstvenim projektima upravo financiranim iz HRZZ-a tretirani su kao drugorazredni i trećerazredni zaposlenici i mislim da je to nešto na što je i sam Nezavisni sindikat visokog obrazovanja više puta upozoravao i Ministarstvo znanosti i obrazovanja, Rektorski zbor sve institucije u sustavu znanosti i visokog obrazovanja i predstavnici ministarstva su bili na tim sastancima, ali zapravo koliko me moji kolege obavještavaju koji rade i zaposleni su na tim projektima za njih se zapravo ništa bitno promijenilo nije. Mi smo skloni ovaj prijedlog zakona podržati, naravno uz nekakve izmjene što se tiče drugog čitanja na koje ćemo sigurno ćemo podnijeti amandmane, a to je sljedeće dakle, treba se jasnije regulirati što to znače mladi istraživači u samom zakonu i smatramo da nije prihvatljivo da nadzor nad zakonitošću rada same zaklade provodi Ministarstvo znanosti i obrazovanja, već to treba prepustiti u ruke HS-a odnosno saborskog Odbora za obrazovanje. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Rade Šimičević i to je prva pojedinačna rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja o ovom zakonu ne bi želio govoriti sa nikakvim predrasudama znači želim govoriti o onome što sam iščitao, a to je da je zaklada osnovna s namjerom promocije znanosti, visokog školstva i tehnologijskog razvoja u RH i ono što je jednako važno kao potpora znanstvenim, visoko obrazovanim i tehnologijskim programima i projektima, a sve s ciljem osiguravanja održivog društvenog i gospodarskog razvoja uz poticanje zapošljavanja i vodeći se načelima socijalne uključivosti. Kako se zaklada financira? Zaklada se financira, evo čuli smo većim dijelom iz državnog proračuna, a jednim dijelom iz europskih strukturnih fondova te međunarodne suradnje Švicarsko-hrvatskog programa suradnje. U 2019.g. zaklada je ostvarila ukupno 174 milijuna kuna prihoda od čega je 165 milijuna bilo iz državnog proračuna, a da je tijekom 2020.g. zakla da je za znanstvenoistraživačke projekte i karijere mladih istraživača isplatila 185,9 milijuna kuna, a od svog osnutka zaklade do danas isplaćeno je više od 971 milijun odnosno skoro milijarda kuna za projekte mlade znanstvenike i istraživače. U svim programima financirano je 869 projekata i 873 mlada istraživača. Zašto je bilo potrebno donijeti novi zakon? Postojeća zakonska regulativa je zastarjela i ne može regulirati sustav financiranja znanosti na način koji bi se uskladio sa zahtjevima trenutačnog hrvatskog i europskog istraživačkog prostora. To je nužno zbog toga što je Zakon o HRZZ-u donesen 2001.g. te svojim odredbama ne odgovara odredbama Zakona o zakladama. Dakle, cilj predloženog zakona je jasno definirati pravni status zaklade te način njezina djelovanja. Novim zakonom se planira povećati kvaliteta i transparentnost financiranja znanstvenih projekata i programa kako nacionalnih tako i međunarodnih. Ono što je bitno naglasiti u čl. 3. se definira tko je osnivač zaklade, čl. 4. svrha zaklade, čl. 4. st. 4. Zaklada potiče znanstvenu izvrsnost, kompetitivnost, stvaranje novih znanja i društva temeljena na znanju istraživanja inovacije, st. 6. postupak vrednovanja je neovisan, objektivan, nepristran i transparentan, dovoljno, dovoljno jasan. St. 7. financijska sredstva se dodjeljuju isključivo na temelju javnog poziva koji se obavlja na mrežnim stranicama zaklade. Čl. 5. dalje kaže načela rada zaklade temeljena su na znanstvenoj izvrsnosti, međunarodnim mjerilima kvalitete u istraživanju, transparentnost i jednakost, sprječavanje sukoba interesa, najviši etički standardi i osiguranje akademskih sloboda. Čl. 6. korisnici financijskih sredstava zaklade mogu biti pravne osobe u skladu s propisima koji uređuju znanstvenu djelatnost. Ostali članci odnose na tijela zaklade, na upravni odbor zaklade, upravitelje zakona, povjerenstvo za prigovore, statut i druge opće akte, imovina zaklade, financiranje i financijsko poslovanje. Ja vjerujem kako će ovaj zakon donijeti potpunu pravnu sigurnost, kvalitetu i transparentnost financiranja znanstvenih projekata i programa te time potaknuti mlade znanstvenike da ostanu ovdje kod nas u Hrvatskoj, da ostvare svoje znanstvene ciljeve i da jasno svojim znanjem pomognu zajednici kojoj pripadaju. Ministre, ja mislim da je ovaj zakon dobar i da ga valja podržati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prva replika gospođa Bedeković.
Hvala vam lijepo. Poštovani kolega u svojoj ste raspravi zapravo iznijeli kratku analizu rada zaklade u proteklih 20 godina njenoga postojanja i drago mi je da ste nabrojili sva sredstva koja su uložena i u razvoj znanstvenih projekata, ali osobito u poticanje mladih znanstvenika, mladih istraživača što je ja vjerujem značajno doprinijelo ostanku jednog dijela njih u Hrvatskoj. I ono što je najbitnije zapravo ste u svom izlaganju obrazložili zašto je bilo bitno donijeti novi zakon i tu ću se s vama složiti i još jednom tražiti vaše mišljenje. Dakle, prije svega ja smatram da je ovim zakonom najbitnije osuvremeniti rad zaklade i poboljšati njenu operativnost. Dakle, ne radi se ni o kakvom potpadanju pod ničiji utjecaj ni oduzimanje samostalnosti nego prije svega o poboljšanju operativnosti kako bi se što učinkovitije iskoristila sredstva koja će zaklada imati na raspolaganju.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolegice. Da, ma ovdje najvažniji izvor svega je osigurati novac i dati potporu mladim znanstvenicima. Mi smo mala zemlja, borimo se za to da budemo zemlja znanja i jednostavno mi svakako trebamo ulagati u mlade znanstvenike. Oni su budućnost i oni su zapravo ta dodana vrijednost koja može oplemeniti našu zajednicu i društvo, pa ako hoćete i kroz materijalnu dobit. Nadam se da će ova zaklada odgovoriti izazovu i da će sigurno mladi znanstvenici naći svoje mjesto, a još jednom smo svjedoci da u Hrvatskoj itekako ima mladih znanstvenika kojima treba potpora, kojima treba dati šansu i jasno mi moramo činit sve da to bude transparentno, da to bude vidljivo i da jednostavno na takav način i funkcioniramo.
Gđa. Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Nekoliko ste puta u svojoj raspravi istaknuli riječ transparentnost, pa ne želite li vi da jednostavno se svi ovdje složimo da rad zaklade kao takav ne treba bit da tako kažem ukaljan, treba bit čist i da zapravo ova odredba koja je stavljena u sam zakon da Ministarstvo znanosti i obrazovanja provodi nadzor nad zakonitosti rada da nije smislen, da uistinu stvara puno prostora možemo reć za sumnju da će baciti nekakvu sumnju na rad zakonitosti same zaklade, a vidjeli smo i samu nelogičnost kada smo izglasavali Zakon o vojnom sveučilištu koji mi naravno nismo podržali, da se onda, imamo kontradiktornu situaciju Ministarstvo znanosti i obrazovanja se uzelo nadzor rada nad zakonitošću tog sveučilišta, prenio se taj nadzor nad zakonitošću i na samo Ministarstvo obrane, nije li sve to skupa po vama zaista netransparentno, a ne transparentno, kao što ste naveli u samoj svojoj raspravi?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem kolegice. Da, ali ja to što ste vi sad rekli, ja to ne vidim na takav način na koji ste vi to obrazložili. Mogao bi se složiti jednim dijelim da je transparentnost najvažnija, ali isto tako da li je moguće da sabor bude tijelo koje će odlučivati u ovim situacijama uvijek i o svemu. Ako je sabor delegirao ministarstvu, jel mi imamo povjerenje u ljude iz ministarstva i u posao koji oni rade. Ja mislim da mi moramo imati i da jednostavno i ministarstvo treba uzeti svoju odluku. Ovdje je jako važno hoće li se stvoriti kritična masa za nešto. Ako se sjećate elektronskog upisa u srednje škole onda je hrvatska javnost bila sumnjičava, ali nakon godine odnosno 2.g. tko više priča o upisu u srednje škole, znači čisto, transparentno, jasno. Bez obzira sad nitko ne spominje ni politiku, ni političare zato što nema nikakvih problema. Ja se nadam da tako neće biti nikakvih problema ni u ovoj Zakladi za znanost.
Gđa. Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Šimičević, na početku vašeg izlaganja rekli ste da Hrvatska zaklada za znanost je osnovana radi promocije znanosti i visokog školstva i tehnologijskog razvoja RH s krajnjim ciljem društvenog i gospodarskog razvoja i zapošljavanja, a samim time i podizanja standarda građana. Recite mi kakav je po vama značaj ovakvih zaklada i ispunjava li ova zaklada ove ciljeve? Također kako ste vi dugogodišnji prosvjetni djelatnik kakva su vaša iskustva sa zakladama koje se bave obrazovanjem?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem kolegice. Da, ja se apsolutno slažem sa svim što ste kazali. Mi smo mala zemlja, mi nemamo prirodna bogatstva, nemamo ne znam rude da bi mogli nešto prodati, znači mi Hrvati možemo prodavati pamet, a mi smo dovoljno pametni, mudri i sposobni. Pa evo samo primjer kad gledate naše Hrvate koji su izvan naše domovine, oni su uspješni, imaju karijere, imaju sve. Međutim, mi kad smo ovdje u Hrvatskoj čim imamo 5 ljudi na, na jednom kupu odmah stvaramo problem iz onoga iz čega ga zapravo nema. Ja apsolutno vjerujem ovoj zakladi i vjerujem da će ona zasigurno odgovorit izazovu i da mladi znanstvenici koji ne mogu dobiti dovoljno novca da će ova zaklada biti njima poticaj da će ostat ovdje u Hrvatskoj i zapravo da će vratiti ono uloženo znanje i da ćemo imati sigurno pametnije i bolje, ako hoćete i poštenije društvo.
Hvala. Prodavat pamet, ali malo i zadržat, jel, prodavat, ali malo i zadržat pamet. Gđa. Orešković.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Uvaženi zastupniče, rekli ste da se ovaj zakon donosi zato što je prethodno važeći zakon eto imao zastarjele procedure, pa ovaj zakon to ispravlja. Dajte mi molim vas navedite jedan jedini doslovno jedan jedini konkretan primjer zastarjele procedure koja se eto odredbama ovog novog zakona sada uspostavlja, a nije postojala ranije, da vidim kako ta vaša transparentnost, bolji postupak, rješavanje sukoba interesa izgleda u praksi. Znate li vi išta o tome ili ste u stanju samo ponavljati kao pokvarena ploča kako je ovaj zakon unaprjeđenje i kako će biti dobar, kvalitetan i transparentan.
Izvolite odgovor. A niste gotovi il je pauza? Izvolite.
Dramaturška pauza.
Zahvaljujem kolegice. Smatram vašu repliku čistom provokacijom, tako da se neću truditi vama ništa odgovoriti jer jednostavno ono što bih ja i rekao ne bi došlo do vaših ušiju, pa onda bolje da živite u svom uvjerenju. Hvala lijepo.
Nemate više replika. Gđa. Sanja Radolović je sad na redu, izvolite.
Zahvaljujem još jednom poštovani potpredsjedniče HS. Ma nemojte se ljutiti tako na nas kolege iz pozicije, mi smo čak rekli evo da smo skloni podržati ovaj zakon jer nam je cilj, zakonski prijedlog jer nam je cilj razvoj znanosti, cilj nam je ovoga da podupiremo rad mladih istraživača i naših znanstvenika, ali naravno nije sve uvijek savršeno, tako mi smatramo da nije niti ovaj zakonski prijedlog savršen. Ono što sam najavila u svojoj raspravi u ime kluba to je svakako ono što nas posebno zabrinjava i mislim da svih skupa nas treba zabrinut, a to su prava suradnika, asistenata i poslijedoktoranata na projektima, posebice znanstvenim projektima koji su financirani iz sredstava Hrvatske zaklade za znanost o čemu upravo danas raspravljamo. Tako su mi iz nezavisnog sindikata znanosti i visokog obrazovanja poslali zaključke koje su poslali samo ministarstvu, ali moram unaprijed reći da nije samo Ministarstvo tu glavni akter, najveći akter su naravno to, tu institucije kod kojih su ti mladi istraživači zaposleni, Ministarstvo bi tu trebalo bit, možemo reći, nekakva produžena posrednička ruka kako da na jedan lijep način možda intervenira na ono što su te institucije sukladno Zakonu o radu a i samom Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju dužne učiniti po pitanju prava tih mladih istraživača. Treba reći da su me dakle iz sindikata upozorili na neprihvatljivu praksu nejednakog pravnog statusa i kršenja prava zaposlenika koji su na ustanovama u sustavu znanosti visokog obrazovanja zaposleni na suradničkim radnim mjestima, posebice asistenata i poslijedoktoranada, za rad na specifičnim projektima. Ono što oni tu traže, a naravno, sumirajući cijelu pravnu argumentaciju jest da asistenti i poslijedoktorandi zaposleni za rad na projektu na ustanovama u sustavu znanosti i visokog obrazovanja budu tretirani kao javni službenici bez obzira što se sredstva za njihove plaća i druga materijalna prava iz radnog odnosa ne osiguravaju iz državnog proračuna. Također, slijedom prethodnog zaključka, asistenti i poslijedoktorandi zaposleni za rad na znanstvenim projektima, a sukladno sklopljenim ugovorima o radu, moraju imati jednaka prava i obaveze kao i asistenti i poslijedoktorandi čija se plaća osigurava iz državnog proračuna. Pod točkom 3 svakako bih navela da plaća asistenata i poslijedoktoranada ne smije ugovoru o radu biti određena u bruto odnosno neto iznosima nego se mora definirati koeficijentom određenim uredbom Vlade i osnovicom ugovorenom između Vlade i sindikata. Gotovo svakodnevno imamo slučajeve da se i dalje plaća asistenata i poslijedoktoranada u njihovim ugovorima, što se tiče znanstvenih projekata određuju u bruto i neto iznosima, time ih se direktno stavlja dakle u drugorazrednu poziciju na instituciju u kojoj su zaposleno, a sve je to protivno Zakonu o radu. Navela bih također, da ono što sindikat traži za prava tih mladih ljudi jest obvezna primjena sklopljenih kolektivnih ugovora u punom opsegu za asistente i poslijedoktorande zaposlene za rad na znanstvenim projektima, neovisno o izvorima financiranja, plaća i drugih materijalnih prava zaposlenika, pa tako, primjerice, ti ljudi dan danas nemaju prava na božićnice, regrese, sve ono što bi trebali imati jer ih se tretira kao zaposlenike drugog ili trećeg reda. I ono šta sindikat sumirajući svu pravnu argumentaciju završno tvrdi jest to da zaposlenici imaju pravo potraživati razliku plaća i materijalnih prava temeljem zakona i kolektivnih ugovora unatrag do 5 godina, a po potrebi ista prava ostvariti na sudu. Ja se nadam da će Ministarstvo tu intervenirati, dakle predstavnici Ministarstva su bili na tim sastancima i da će se jednostavno sve te institucije urazumiti, da shvaćaju kakvo bogatstvo zapravo imaju na svojim institucijama, da su to sve mladi i vrijedni naši ljudi, naši mladi istraživači i da ih se nipošto ne treba stavljati u podređeni položaj u odnosu na ostale zaposlenike na institucijama jer nažalost u praksi situacija je znatno drugačija te se praktički od suradnika zaposlenih na rad na znanstvenim projektima doslovno stvara kategorija zaposlenika drugog reda. Dakle nemaju nikakva dodatna materijalna prava iz radnog odnosa, a na pojedinim ustanovama otišlo se do te mjere da se asistente i poslijedoktorande koji rade na projektima i čije se plaće osiguravaju iz projekta ne smatra uopće zaposlenicima ustanove nego zaposlenicima samih projekata i to im tako stoji i ugovorima o radu. Upozoravam da je tako nešto izrazito protuzakonito i evo, ja se nadam da će se ta goruća situacija na koju stalno upozoravaju iz sindikata čim prije i riješiti.
Hvala. Ne, ne, imate jednu repliku, g. Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovana kolegice, uvažavajući vašu znanstvenu karijeru, ja ću samo pitati vas, slijedom ove Zaklade, je li vi doista smatrate da ovaj zakon koji je donešen da je on unaprjeđenje rada Zaklade i da li vi mislite da li je on donešen da bi se kršio ili doista, da smo mi odgovorni, zreli, normalni ljudi koji želimo poštivati zakone koji donosi Sabor RH. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Joj, postavili ste mi vrlo provokativno pitanje, nadam se da ste toga svjesni, pa mislim, sami smo svjedoci toga kako se zakoni i svi podzakonski propisi danas u ovoj našoj, možemo reći, pravnoj državi krše, da, svakako smatram da je možda dobra namjera i zato sam rekla da smo skloni podržati ovaj prijedlog Zakona da unaprijedimo rad same Zaklade za znanost, međutim nedavno smo upravo na saborskom odboru imali izvješće o radu i uz zaista puno pozitivnih projekata, svega što se financira iz Zaklade, postoji jako puno prostora za pozitivan pomak i na tragu toga upravo iznosim sad ovdje zapravo sve ono što je sporno, pohvalila sam ono što je dobro, ali načelno smatram da je sam Zakon možda previše generalan, da je trebalo ugraditi u njega još neke detaljnije odredbe kako ne bi poslije imali dvosmislena tumačenja. I ponavljam, ono što je najbitnije riješiti, nije sadržano u samom Zakonu, a to su prava zaposlenika mladih istraživača zaposlenih na tim projektima.
Hvala. Nemate više replika. Hvala lijepa. I sad je na redu gđa. Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice zastupnice i zastupnici. Evo, prije svega mene zanima je li zastupniku Radi Šimičeviću netko šapnuo od vas točan odgovor ili ćete mu svi u jednakom takvom neznanju tapšati po ramenu i pričati kako je ovaj Zakon dobar. A zatim bih se htjela osvrnuti na ono što je u prethodnoj raspravi govorila kolegica Radolović, dakle sve ste vi to točno i lijepo rekli, međutim ništa od teza koje ste iznijeli nije neposredno vezano uz ovaj Zakon niti u zakonu piše, to se rješava u nekim podzakonskim aktima i to je glavni problem i suština ove rasprave. Mislim da smo očito pobrkali i zaboravili što je to zakon, što u zakonu piše ili bi barem trebalo pisati, a što je neki njegov podzakonski akt. Ono što je još veći problem, zaboravili smo što je uloga i zadaća HS-a kao zakonodavnog tijela u postupku stvaranja i kreiranja državnih institucija i tijela. Zaboravili smo zato što smo stvorili partijsku državu u kojoj stranka na vlasti putem svoje izvršne vlasti određuje i kroji i mjerilo je svih stvari i to je upravo razlog potonuća hrvatske države i to je razlog zašto hrvatski znanstvenici bježe van pa su sva ova navođenja silnih sredstava koja možemo povući naprosto priča koja ne drži vodu. Otkako je novije hrvatske povijesti, otkako je stjecanja samostalnosti i neovisnosti, nikad Hrvatska nije bila na nižim granama i ono što smo danas ovdje imali prilike čuti, pa između ostalog u raspravi Rade Šimičevića, za mene je zastrašujuće. Dakle, između ostalog se čula rečenica koja kaže, da je Sabor delegirao nešto na Ministarstvo pa zapravo imamo li mi povjerenje u to Ministarstvo da će nešto odraditi kako treba. Ne, HS u cjelini nije dao takav pristanak i takvo delegiranje ovlasti izvršnoj vlasti. To je dala njegova poslušna saborska većina. A ono što se zapravo događa, događa se to da umjesto da kroz jedan zakon definiramo koja će tijela postojati u Zakladi za znanost, koje će ovlasti imati, po kojim će se kriterijima i po kojem ključu dodjeljivati sredstva, tko će biti oni koji ocjenjuju pristigle prijave, kako će se definirati sukob interesa svake pojedine instance koja o nečemu odlučuje i tko će taj sukob interesa kontrolirati, mi imamo situaciju u kojoj doslovno kao pokvarena ploča vladajući ponavljaju da će u ovom Zakonu sve biti transparentno, procedure uspostavljene, kvalitetnije nego što su bile prije, pritom nitko od njih ne zna navesti jednu, jednu proceduralnu odredbu jer naprosto niti jedna jedina proceduralna odredba u ovom Zakonu, gospodo draga iz HDZ-a, ne piše, pa se vi komešajte u tim klupama koliko vas je god volja. Ali ne možete takvu odredbu pročitati jer je jednostavno nema. I to je ono, tema je zakon, tema je kvaliteta tih zakona i tema je ono što je Ustavni sud davnih dana upozorio, da se procesna pitanja, proceduralna pitanja, odlučivanje o nečijim pravima i interesima ne smiju uređivati podzakonskim aktom. U nekim drugim zakonima Ustavni sud je rušio te zakone i rekao da je to ustavnopravno neprihvatljivo. A mi od početka ovog 10. saziva HS-a sve češće imamo situaciju u kojoj se događa upravo to. Da se formiraju neka tijela, ovdje je to Zaklada za znanost, ali ništa bolji nije niti Fond za obnovu od potresa. Dakle to su institucije koje služe kao čisti protočni bojleri u kojoj je po nepostojećim kriterijima, po nepostojećim pravilima doslovno po izmišljenoj toploj vodi onako kako u nekom trenutku nekome paše, sredstva dijele šakom i kapom, ali ne onima kojima bi trebala biti namijenjena, nego odabranima, probranima. U prijevodu, podobnima. Takvu ste državu stvorili i takvu državu perpetuirano održavate na snazi ovako lošim zakonima. Zato što je ova institucija postala slaba. Izgubila je svoju inicijalnu ustavnu svrhu. E takvu državu doista jednog dana treba demontirati i napraviti novu koja će postojati onako kako je i u Ustavu zamišljena, takve države trenutno nema. Hvala.
Ja nisam primijetio povredu Poslovnika, ali sam dužan dati dvije povrede Poslovnike, na koje vi nećete odgovoriti, nego samo na repliku, gđo. Orešković. Znači prva povreda Poslovnika, gđa. Murganić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, čl. 238. Zastupnica Orešković zaista voli sebe predstavljati i misliti o sebi kao visokoobrazovanoj osobi, moralna vertikala koja dijeli svima nama lekcije, naravno, najviše i ponajviše HDZ-u i nama zastupnicima i nemam ništa protiv toga. Ali, ovakove uvrede ne moramo trpiti. To je zaista vrijeđanje i povrijeđen je čl. 238.
Hvala. Vrijeme. Gđo. Murganić, ja sam primijetio samo žar govora, ali ne uvrede. Ne uvrede, ... [[Upadica se ne čuje.]] uvrede ne, inače, inače, ... [[Upadica se ne čuje.]] inače bi i moram vam dat opomenu, naravno jer je bila replika, to je bila čista replika. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ako vi meni dokažete da je bila neka uvreda, ja ću sam sebi dati ovaj, dati opomenu. ... [[Upadica se ne čuje.]] Samo recite mi, gdje je bila uvreda osobne naravi? Da ili ne? [[Upadica: Da.]] Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora, to što se vama nešto čini da je ili nije uvreda ili povreda Poslovnika, ovo je bila čista povreda 238. Kolegica je, a ne prvi puta se vrlo ružno izražavala, od povišenog tona na dalje prema kolegi Šimičeviću, nazvati nekoga tko je cijeli život svoj proveo u prosvjeti, za razliku od gđe. koja stoji ispred nas, da ne zna, da ne čita, da ne zna o čemu priča i da mu netko šapće, to bi vi trebali zaštititi. Ali je već poznato da vrlo su drugačiji vaši kriteriji prema gđi [[Upadica: Hvala. Hvala.]] Orešković za razliku od HDZ-a i u redu, prihvaćam vašu opomenu.
Vrijeme. Ja vam moram dati ovaj opomenu jer je bila replika, ali ovaj, čujte. Ja znam HDZ i kad je u oporbi i kako govori i u oporbi, kad je u oporbi. Tako da, ovaj, to je način govora, mislim, tu, ali to nisu osobne uvrede. Mislim, barem ja tako mislim. Ako vi, vi znate da postoje putevi da ... [[Upadica se ne čuje.]] vi znate da, gđo. Murganić, nemojte, vi znate da postoje putevi da vi .../nerazumljivo/... molim vas. Molim vas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite, počet ću, oprostite. Molim vas. Postoje putevi da vi dokažete da sam ja u krivu i to je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Gospodin Pavić, replika.
Poštovana zastupnice ja ne znam koliko se tko pripremao za ovu raspravu, međutim kladim se da je malo zastupnika pogledalo što imamo na stranicama našeg zavoda. Kladim se da je malo njih pogledalo bazu podataka i kladim se da je malo od njih vidjelo što u toj bazi piše. Gospodin Fuch zna, naš ministar zna da su stvarno navedeni projekti unutra, da ih ima 2331, međutim nigdje nisam mogao pronaći podatak o tome kako su ti projekti završili i koji su rezultati tih projekata. Kad bismo i to znali onda bi to bilo transparentno. Znamo da je novac dodijeljen, da je novac potrošen, ali ne znamo za što je potrošen. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala kolega, pa evo ja otvoreno postavljam jedan izazov neka mi netko pročita postupovnu odredbu u ovom zakonu koja govori o tome na koji način će se podnositi prijave po kojima će se raspoređivati i sredstva, neka mi netko pokaže odredbu zakona koja definira kako će se rješavati sukob interesa onih koji će o pristiglim prijavama odlučivati, neka mi netko pokaže jednu jedinu odredbu koja jamči transparentnost postupka i unaprjeđivanje sustava dodjele sredstava mladim znanstvenicima. Kad mi netko takvu odredbu u ovom zakonu pokaže ja ću se javno ispričati uvrijeđenim HDZ-ovcima. Hvala.
Nemate više replika. Sada je na redu gospođa Ivana Posavec Krivec. Inače svi će, vidim po redoslijedu da svi će imati i prilike da odgovore na što je rečeno ovdje.
… [[Govornica naknadno uključena.]] ova tema danas je izuzetno važna, ja bi rekla da je ovo možda jedna od važnijih tema o kojima mi ovdje trebamo raspravljati. Kolega Domagoj Hajduković rekao je u ime Kluba Socijaldemokrati što je nama u ovom prijedlogu zakona sporno, što možemo podržati, na što tražimo odgovore, oko čega imamo dileme. Pa ću si ja stoga dozvoliti jedan sasvim drugačiji, jedan osobni pristup ovom zakonu i kroz raspravu ću pokazat, pokušat pokazat jednu drugu sliku Hrvatske. Hrvatske za koju znamo da je mala zemlja, da joj je proizvodna industrija na koljenima, da je izvoz praktički zanemariv, ali isto tako mi znamo da ta naša mala Hrvatska ima potencijal znanja kojeg svaka zemlja ima u svojoj djeci, u svojim učenicima, u studentima, u znanstvenicima. Ali naravno taj potencijal će doći do izražaja ukoliko se on pravilno upregne, ukoliko svi u njega vjerujemo on može biti najveća pokretačka snaga ovoga društva. I kada se prisjetimo nekih podataka iz popisa stanovništva koji je nedavno završio i koji su objavljeni, kada se sjetimo poraznih podatka koji nam dolaze sa raznih ljestvica mjerljivosti u EU onda nam ostaje ta jedna jedina nada, nada u naše mlade, nada u našu budućnost. Iznimno je nužno onda da taj potencijal prepoznamo, da ga osvijestimo, da nam bude jasno što nam on može značiti te da ga njegujemo jer iz njega neopipljivo naše blago, naše znanje naše zemlje može postati nešto veliko, može to rasti i može dati dodanu vrijednost toj našoj maloj Hrvatskoj. Jer jednako kao što smo prepoznatljivi kao turistička i sportska zemlja mi imamo potencijal biti prepoznati i kao zemlja u kojoj se cijeni i u kojoj cvate znanost. Ja vjerujem u to, ali to jedino možemo ako znanost počnemo vrednovati i ako u znanost budemo ulagali jednako kao u turizam ili u sport. A mi umjesto toga poštovani ministre ja znam da vam nije lako to slušati, štancamo doktore znanosti koji to ni u jednoj drugoj zemlji na svijetu ni po kojem kriteriju ne bi mogli biti. Ja sam vas direktno gledala na aktualnom prijepodnevu i vidjela sam jednu tešku nelagodu kod nezgodnih pitanja koja su se ovdje u dvorani otvarala. Zato što vi znate da ste vi imali ispravan odgovor i da vi zastupate ono što je ispravno. Kolegice i kolege možda ćete se sjetiti jednog imena ovdje ću ga danas izgovoriti Ilija Srpak, Ilija je bio puno puta spominjan u hrvatskim medijima prije nekoliko godina. Prvo se o njemu pisalo kao najboljem hrvatskom učeniku koji je osvojio nebrojene nagrade na nacionalnim i međunarodnim natjecanjima, a malo poslije se o njemu pisalo kao najboljem hrvatskom učeniku koji je odlučio da ne želi studirati na ni jednom hrvatskom sveučilištu već se upisao na britanski Cambridge. Ilija je u jednoj izjavi rekao, sada ću to citirati, u Hrvatskoj je dobrim studentima smatra onaj koji zna zbrojiti razlomke, u Cambridge-u čak i olimpijce tjeraju i špotaju da budu bolji, nisu dovoljno dobri, moraju više učiti, htio sam biti u takvom okruženju potencijalnom i izazovnom, ni u jednom trenutku nisam požali što sam upisao studij na Cambridge-u mogu reći da sam požalio što sam uopće razmatrao da studiram u Hrvatskoj. Ne zvuči li vam ovo kolegice i kolege tužno, razočaravajuće i nije Ilija jedini. Iz Hrvatske bježe ne samo oni koji moraju jer im egzistencija ovdje ugrožena, iz Hrvatske bježe i oni koji vape za kvalitetnim obrazovanjem i životom posvećenim znanosti jer im je kristalno jasno da se u Hrvatskoj obrazovanje i znanost ne vrednuje, da se u obrazovanje i znanost ne ulaže i da se na obrazovanje i znanost ne računa. Prošla su stoljeća od kada se na području Hrvatske djelovali znanstvenici koji su zadužili svijet, svi ih jako dobro znamo neću podsjećati, međutim u jednom trenutku na nekom kolosijeku taj vlak se u potpunosti okrenuo i otišao u krivom smjeru. Mi više nismo zemlja u kojoj znanstvenici mogu djelovati i svojim djelovanjem razvijati naše društvo i doprinositi blagostanju države. Mi smo zemlja iz koje znanstvenici bježe. Državljanstvom i danas baštinimo imena koja su itekako relevantna u svjetskoj znanosti ali oni djeluju u sklopu sveučilišta i znanstvenih institucija nažalost u tuđim državama, u drugim zemljama. Oni nisu članovi naše akademije znanosti već akademije znanosti drugih zemalja. Ponavljam, beskrajno tužno [[Upadica: Hvala.]] i razočaravajuće.
Gospođa Anka Mrak Taritaš ima repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice vi ste u svojoj pojedinačnoj raspravi zaista se onako dosta emotivno osvrnuli na temu znanstvenika, na temu šta uopće mi u Hrvatskoj želimo. Mi imamo sad Zakon o zakladi za znanost gdje glavni prijepor koji je je prijepor da će zapravo upravljanje zakladom odnosno način na koji će se definirati zakladom biti pod velikim utjecajem ministarstva. Meni se nekako čini kad se odlučite raditi nekakav novi zakon ili ako odlučite raditi izmjenu i dopunu zakona da bi uvijek bilo pristojno poslušati one koji po tom zakonu će nešto raditi šta oni o tome misle. Što o tome misle mladi znanstvenici koji će jednog dana se dovest u situaciji da apliciraju, što oni misle što znači ovakav, ovakav prijedlog zakona. Ja se bojim da cijeli zakon [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] tako što oni misle nego što nekom drugom odgovara.
Odgovor.
Nažalost kolegice Mrak Taritaš kao i puno puta do sada ja ću se i ovaj put složiti sa vama. Dakle, ove, ovaj omjer ovlasti i odgovornosti koje ovim zakonom Hrvatska zaklada za znanost dobija odnosno koje dobija ministarstvo možda će i doprinijeti rješavanju svih ovih ili barem nekih od ovih problema koje sam nabrojila, ali ako mi nećemo i dalje čuti ljude koji su vrijedni, koji imaju znanje i koji su se školovali, mi ćemo i dalje puštati da se događaju novi Ilije. A ti novi Ilije evo sad ste mi dali priliku da kažem, će sutra možda biti Dora, Vilim i Dorjan. Oni koji znaju, znaju da je to jedna vrlo vrijedna obitelj iz Popovače koja je ostvarila nebrojene rezultate na svjetskoj razini, a koji su ovdje u Hrvatskom saboru imali prijepor da taj mali, da taj mali dječak dobije Oskara jer je bio premlad za postignuća koja je ostvario [[Upadica: Hvala.]] dakle rušimo barijere i pustimo ljude da se razvijaju.
Hvala, nemate više replika hvala lijepa. I sada je na redu na gospođa Vesna Bedeković. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Još jednom poštovani ministre, poštovani uprave za znanost u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, uvažene kolegice i kolege, dio sam rekla već u raspravi u ime našeg Kluba zastupnika HDZ-a, dio ću samo evo nastaviti kratko koliko mi vrijeme dozvoljava i ponoviti dakle evo donosimo Zakon o Hrvatskoj zakladi za znanost novi nakon 20 godina postojanja same zaklade i to je ujedno i prigoda za malo progovoriti i proanalizirati rad zaklade dakle u proteklih 20-tak godina. Neosporna je činjenica da se zaklada, važno je to reći, najvećim dijelom financira iz državnog proračuna dok se jednim manjim dijelom financira iz europskih strukturnih fondova putem međunarodne suradnje recimo Švicarsko-hrvatski program suradnje i onda jednim malim, malim dijelom iz nekih ostalih izvora i tu je smatram nužnim istaknuti i tu poruku upućujem i gospodinu ministru nužno je svake godine povećavati sredstva iz državnog proračuna kontinuirano. I mi na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu svake godine raspravljamo na, o izvješću zaklade za znanost i naravno uz brojne pozitivne rada zaklade svake godine saborski odbor upućuje na potrebu kontinuiranog većeg izdvajanja financijskih sredstava iz državnog proračuna u zakladu za znanost upravo kako bi se osigurala dakle stalnost financiranja zaklade i što manje oslanjanje na, na projektno financiranje jer zaklada zapravo treba imati jedan potencijal vlastiti za dakle ekstra financiranje, a ja smatram da je ekstra financiranje između ostalog prije svega ono koje se ulaže u izvrsnost. I ako pogledamo te brojke, dakle ako sad nekako idemo kumulativno pogledati onda ćemo, moramo napomenuti da je tijekom ovih 20 godina najveći dio rada zaklada i financijskih sredstava negdje dakle 46% od ukupno kumulativno svih ovih godina odnosno 86,8 milijuna otišlo u istraživačke projekte, 63,9 milijuna u mlade znanstvenike, mlade istraživače i to je negdje 34% ukupnog proračuna i 15% odnosno 27,7 milijuna u tzv. uspostavne istraživačke projekte za koje mislim da su izuzetno vrijedni. Ono što imam potrebu još jednom naglasiti pa time i skrenuti pozornost svima vama koji postavljate pitanja procedura i postavljate pitanje evaluacije projekata i nekakvog izvješća čini mi se da je kolega postavio pitanje o dakle učinkovitosti odnosno provedbi projekata koje je financirala zaklada za znanost, važan dokument je ovaj dokument Hrvatske svjetske banke, koji je Hrvatska svjetska banka izradila u okviru projekta Pregled javnih rashoda za znanost, tehnologiju, inovacije. To vam je jedan dokument koji se nalazi na stranicama ministarstva i obuhvaća nekih 200-tinjak stranica i u tom dokumentu između ostaloga programi zaklade dakle analizirani su s aspekta funkcionalnosti i učinkovitosti i donesene su preporuke o dizajnu i provedbi programa financiranja znanstvene djelatnosti. Između ostaloga i tu leži odgovor zašto je potreban novi zakon, zašto ga je potrebno osuvremeniti. Naravno ono što sam rekla i u mom prvom izlaganju u ime kluba smatram da je važno nakon 20 godina rada zaklade kad analiziramo njen rad usporediti ju sa sličnim takvim institucijama u zemljama EU koji doista imaju različite forme i dakle formirane su kao različite zajednice. Kad promatramo našu zakladu ja ću opet ponovit i kad ju gledamo i organizacijski i strukturno i način na koji funkcionira, ja bih rekla da mi nakon 20 godina rada imamo svojevrsni hibrid između agencije i zaklade. Ono što je najvažnije da ta naša zaklada u formi u kojoj funkcionira ima što je jako važno, posjeduje kapital od kojega financira ono što treba ekstra financirati, a ono što je najvažnije smatram da ovaj zakon kroz poboljšanje, osuvremenjivanje i kroz pojačanje operativnosti rada agencije zapravo ide na prije svega i treba kao efekt postići učinkovitost zaklade, učinkovitost kompetitivnog financiranja i ono što je najvažnije izvrsnost. Ulagati financijska sredstva u izvrsnost, a to je ono o čemu je kolegica prije mene [[Upadica: Hvala lijepa.]] kroz priču ovog dječaka čini mi se govorila.
Hvala. I sada imate nekoliko replika, prvu repliku gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice evo govorili ste o financiranju zaklade i rekli ste da se ona financira iz državnog proračuna, iz strukturnih fondova odnosno iz društva Švicarsko-hrvatskog. Smatrate li da državni proračun bi trebao više izdvojiti novaca za znanost odnosno za mlade znanstvenike s obzirom da se mi i predstavljamo kao država mladih i željnih znanja i jednostavno što više novaca da onda bi više i ljudi trebalo ostati ovdje u Hrvatskoj i ostvariti svoje znanstvene ciljeve na osobnu dobit, a jasno i na dobit zajednice kojoj pripadaju. Hvala.
Hvala lijepa, odgovor.
Hvala vam lijepa kolega na evo ovom, ovoj replici, ovom pitanju, naravno to je ono što sam istaknula odmah u početku svoje rasprave. Ja osobno smatram da je jako važno od strane državnog proračuna svake godine kontinuirano povećavati izdvajanja za znanost upravo kako bismo postigli jedan kontinuitet i sigurnost financiranja znanstvenih projekata. To je jako važno jer ako nam dođe do diskontinuiteta i ako nemamo stalno osigurana sredstva onda, onda imamo problem. Naravno dijelom je moguće dakle rad i zaklade i sve istraživačke projekte neovisno tko ih provodi jesu to instituti, jesu to visoka učilišta itd., dakle oni se mogu projektno financirati dakle privlačenjem sredstava iz EU, ali ono što mora biti dominantno to je izdvajanje iz našeg državnog proračuna uz naravno izdašno korištenje sredstava iz fondova EU.
Hvala. Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolegice taman ste, kolega je započeo o financijama zaklade znači tijekom 2020. godine zaklada je isplatila 186 milijuna kuna za sufinaciranje projekata, a od njenog osnutka do danas isplaćeno je 971 milijun kuna čime je financirano 869 projekata i 873 mlada istraživača. Pa kad pogledamo to je znatan novac tu se radi gotovo o milijardu kuna kojima je zaklada raspolagala i kojima još raspolaže i kako je sad vaše mišljenje kao zaposlenice visokoškolske ustanove, da li je to zadovoljavajuće, smatrate li da bi trebalo više i što znanstvenici mladi kažu o zakladi i o cjelokupnom financiranju. Hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana kolegice, je to je značajan, znatan novac međutim kad se on rastegne na 20 godina postojanja agencije možemo onda kad pogledamo tu cifru reći je to je zaista puno. Ali možemo onda s druge strane reći je to je doista malo. Dakle, zavisno s koje strane gledamo je li čaša od pola ili do pola. Osobno smatram da je to izdašna svota ali nije dovoljna i trebala bi biti još veća osobito kad je u pitanju financiranje, poticanje izvrsnosti i financiranje i ja bih rekla osnaživanje naših mladih znanstvenika. Pitali ste me što o tome misle naši mladi istraživači, mladi znanstvenici, dakle 34% od ove sume o kojoj ste vi govorili kroz ove godine uloženo je u mlade istraživače i ja smatram da se je moglo više. To je velika cifra, veliki postotak, ali se trebalo i moglo se je više. I treba zaista, ovo je jedan iskorak, jedan korak prema tome zaista nastojati na tome da se [[Upadica: Hvala.]] da se ove cifre povećaju i povećat će se naravno kroz ovu regulativu.
Gospođa Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice meni je zastrašujuće kakva je retorika vrijeđanja u ovoj, donašanju bilo kojeg zakona u ovom viskom domu. Znači da ništa ne valja u ovoj državi i sad nakon 20 godina kad se donaša konačno nekakav zakon u koji će se na neki način usklađivati, na neki način omogućiti transparentnije i bolje financiranje i funkcioniranje zaklade ponovo se ne vidi u tom zakonu ništa dobro. Ja mislim da to nije dobro, da to mladi ljudi gledaju i u Hrvatskoj i van Hrvatske i ne znam ovoga kakvo bi oni onda mišljenje imali o svojoj državi, a smatram da ipak nije tako loše i da ima puno, puno dobrih stvari i ovaj zakon koji tu donaša. Naravno ovo je prvo čitanje i vjerojatno će se još neke stvari moguće uskladiti do drugog čitanja pa me zanima što vi mislite o tome. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, odgovor.
Hvala lijepa poštovana kolegice, pa gledajte kad se nema drugih alata i kad se nema drugih argumenata koji bi svjedočili o učinkovitosti onih koji tako govore onda se ide kroz kritizerstvo, onda se ide kroz defetizam, onda se ide kroz provlačenje težnje da ništa u ovoj zemlji ne valja, onda se ide kroz provlačenje težnje da je HDZ stranka koja ne zna voditi ovu zemlju zajedno sa svojim koalicijskim partnerima i onda se ide na sve moguće druge načine osim konstruktivno i osim normalno. Međutim postoji tu odgovor hrvatskih građana, postoji tu odgovor birača koji su nas birali i postoji tu mjerenje, anketa mjerenja rejtinga. A anketa od neki dan, jučer, prekjučer je očito pokazala 30% potpore hrvatskih građana premijeru Andreju Plenkoviću i Vladi Hrvatske demokratske zajednice i koalicijskih partnera [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] kao odgovor ovoj drugoj strani vijećnice.
Gospodin Pavić.
Poštovana zastupnice čestitam na dobivenim postocima u anketi i vjerujem da će gospodin Plenković dobiti još više i veću potporu onog momenta kad će početi slušati i oporbu. Pozvani smo tu više puta da dajemo savjete, da dajemo preporuke, da dajemo sugestije. Dali smo ih kroz bezbroj amandmana, ni jedan od njih nije prihvaćen ili možda 0,1% amandmana je prihvaćen. Evo danas sam skrenuo pozornost što bi bilo dobro da se poveća transparentnost što se tiče zakona. Dakle, rekao sam imate kvalitetnu, znači u zakladi postoji kvalitetna baza projekata koji su se iz zaklade financirali. Postoje kvalitetni zapisi, ali nema rezultata, znači nema rezultata. Ima opis što će se na tom projektu raditi, ali što se postiglo toga nema. Da li je taj projekt nakon toga rezultirao nekakvim novim projektom, nekakvim novim rezultatima koji su za nas bili dobrobit toga nema. Tih podataka nema. To nam je potrebno da budemo transparentni, da znamo što smo sa time dobili [[Upadica Radin: Hvala lijepa gospodine Pavić.]] Imamo tamo „n“ imena, uvijek pogledajte u bazi koliko imate istih imena navedeno u koliko redaka koji su bili voditelji.
Hvala. Izvolite gospođo Bedeković.
Hvala lijepa. Kratko. Malo mi je vremena da vam odgovaram. Prvo što se tiče amandmana konstruktivne prijedloge oporbe ova strana prihvaća. Oni amandmani koji su dakle dobro obrazloženi, koji su kvalitetni ne možete reći da do sada ih nije bilo prihvaćeno. Mali je postotak, ali to vam je znak da ovi ostali nisu bili kvalitetni, da su bili kvalitetni bili bi prihvaćeni. Drugo, što se tiče rezultata, dakle ovih projekata o kojima vi govorite koji su financirani preko Hrvatske zaklade za znanost. Ma morate malo imati nekakvo iskustvo i znanje o tome na koji način se analiziraju učinci projekata. Dakle, znanstveni rezultati projekata se čitaju kroz znanstvene izvještaje svakog pojedinog projekat, dakle to nije posao Zaklade. Razumijete? To, kako da vam objasnim. Postoji vam izvješće sa znanstvenim rezultatima bilo da je to ne znam patent, bilo da je svakog pojedinog projekta. Dakle, tu je potrebno čitati znanstvene izvještaje da bi se mogao vidjeti učinak svakog pojedinog projekta.
Hvala lijepa. Nemate više replika i slobodni ste. A gdje ste vidjeli gospodin Pavić povredu Poslovnika?
Poštovani predsjedniče, članak 238. Ovo je zapravo bilo podcjenjivanje i vrijeđanje zastupnika. Mislite vi da ja ne znam gdje to mogu pronaći? Ja sam samo predložio i sugerirao da to bude u istoj bazi ukratko napisano što, kako i zašto. Samo to, ništa drugo, da to bude transparentnije, a ne da trebam surfati šest dana da bi došao do nekakvih rezultata. O tome se radi, a ne da ne znam, nego do toga ne možemo doći.
A ja bih najrađe prodao taj Poslovnik da ga ne vidim više. Imate opomenu. Bila je replika. Gospođa Sanja Radolović također povreda Poslovnika.
Također vrijedi članak 238. Zastupnica Bedeković duboko je uvrijedila sve ostale zastupnike govoreći da je više od 500 podnesenih amandmana nekvalitetno, ne znam koji su kriteriji njezine prosudbe. Da li smatra da su oporbeni amandmani u vidu povećanja osobne invalidnine, povećanja sredstva za osobne asistente, da li su to isto također nekvalitetni amandmani?
Hvala lijepo. Gospođo Radošević ne možemo imati dva kriterija. Jel' me shvaćate? Ne možemo inače ja bih morao svim, polovici od vas dati opomene radi žestine govora. Gospođa Bedeković nije nikoga uvrijedila i ja ću vam dati opomenu, a ja znam da ste vi imali potrebu to reći, da bi rekli. Ali međutim, dajte molim vas mislim pri kraju smo. Gospodin Šimičević, izvolite. Gospodin Šimičević ispred Kluba zastupnika HDZ-a završno. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, tajniče, kolegice i kolege. Evo kolegica Dalija Orešković dolazi iza mene pa ja moram biti pažljiv što ću ovdje reći. Samo želim reći da je moja najveća titula što sam kršćanin, što vjerujem u boga, što je gospodar moj bog i tako ću se i ponašati. Znači sve što ste rekli vam je oprošteno. Vjerujem da ovaj zakon koji smo ovdje danas imali na dnevnom redu da je on u svojoj namjeri odgovorio na ona pitanja koja je trebao odgovoriti, da će do drugog čitanja vjerojatno ministar još neke stvari i doraditi. Ali zasigurno cilj svih nas ovdje je omogućiti mladim ljudima da ostanu ovdje u Hrvatskoj, da im država bude potpora i da mogu ostvariti svoje znanstvene ciljeve, a samim tim i pridonijeti bogatstvu države u kojoj žive. Opet želim ponoviti da ovaj zakon doživljavamo u dobroj namjeri i da jednostavno ne dovodim u sumnju transparentnost, poštenje i dobra namjera ljudi koji rade u toj zakladi. I vjerujem da ćemo nakon godine, dvije ili možda više vidjeti da će ovaj zakon zapravo opravdati svoje postojanje. Dakle, Hrvatska demokratska zajednica će podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I na kraju Klub zastupnika Centra i GLAS-a podijelit će svoje vrijeme kako one odluče. Gospođa Puljak i gospođa Orešković s time da vidim da sad prva dolazi gospođa Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice i kolege, pa postoji jedna uzročno posljedična veza između stanja znanosti u RH danas i same činjenice da je trenutno HDZ na vlasti i da ima tako dobar rejting na kojeg su se danas tijekom rasprave HZD-ovci pozvali. Taj fenomen i tu uzročno posljedičnu vezu opisuje jedan znanstveni pojam, službeni znanstveni pojam, a on se zove teorijska paradigma rasta trajne propusnosti. I to je sve što treba znati i o znanosti i o HDZ-u i o državi kao takvoj. E sad kad smo kod konstruktivnosti i kod amandmana, pa je 500-tinjak amandmana koji se mogu odbiti u jednom danu zato što ih HDZ ne ocjenjuje kvalitetnima i konstruktivnima ja ću dati jedan konstruktivan prijedlog ovdje prisutnom ministru kako ponovno oporba ne bi bila u situaciji da ponosi amandmane koje vladajući neće usvojiti. Uvaženi ministre ako doista imate dobre namjere, ako doista želite da ovaj zakon bude transparentan i kvalitetan i da unaprijedi procedure onda vas molim da dobro pročešljate interne akte iz postojeće Zaklade za znanost, pa da analizirate koja to unutarnja Zaklada za znanost ima, da njihov ustroj, djelokrug rada i ovlasti definirate u samom zakonu, da u sam zakon ugradite odredbe o sukobu interesa i kako će se on kontrolirati i nadzirati. Također da mogućnost žalbe radi eventualne kontrole ne definirate na način da to radi nekakvo povjerenstvo kojeg onda upravo vijeće imenuje nego da omogućite nekakvu vanjsku kontrolu. Dakle, to bi bili minimalni, minimalni zahvati, doista traže da ispišete sami čitav niz odredbi koje ovog trena u samom nacrtu zakona ne postoje. Evo ja vam se dobrovoljno stavljam na raspolaganje ako doista želite ovu instituciju postaviti na noge onako kako treba da vam u tome pomognem. Dalje će kolegice Puljak. Hvala.
Hvala lijepa, kako je lijepo takav pomirljiv ton slušati. Gospođa Puljak, izvolite.
Evo zahvaljujem. Evo nisam uspjela ranije doći na ovu raspravu pa reći par komentara o ovom zakonu i glavnim primjedbama velikog dijela evo i znanstvenika koji su do sada i sudjelovali u radu ove zaklade ili koristili sredstva ove zaklade i na neki način bili upoznati s njenim radom, a to je kao što sam bila iznosila i davno u raspravi na odboru znanost, glavna primjedba je zapravo stavljanje ove zaklade pod patronat sada ministarstva. Što tražimo uopće od znanosti, kakvo znanost i visoko obrazovanje želimo? Dakle, želimo je u otvorenom internacionalnom sustavu kojima će se racionalno upravljati neovisni, neovisno izabrani čelnici uz očuvanje autonomije temeljene na odgovornosti. Ono za čim težimo je sustav sa kompetitivnim kriterijima, vrednovanjima koja bi se temeljila na međunarodnoj prepoznatljivosti, sustav s potpuno integriranim sveučilištima, s programskim financiranjem temeljenim na mjerljivim pokazateljima rezultata rada. Do sada je zapravo zaklada bila jedan dio sustava koji je zaista radio evo i po svjetskim pravilima tj. provodili su međunarodno ocjenjivanje projekata i znanstvenika …/nerazumljivo/… po tome su rangirali, dijelili projekte, pažljivo nadzirali trošenje novca, pratili provođenje projekata i mjerili rezultate projekata jel kroz objavljene radove i nije svejedno tko će upravljati tom zakladnom. Dakle, ovim izmjenama zakona mijenja se jedan naoko sitan i nevažan detalj, a to je da će se osnivačka prava i obveze u ime RH prebaciti na ministarstvo nadležno za znanost, a time zaklada gubi zapravo elemente neovisnosti i elemente zaklade na kraju evo postaje tijelo, nekakvo jednostavno tijelo za transfer novca iz proračuna ministarstva. Dakle, projekti su se, ministarstvo je dijelilo već projekte nekoliko, u nekoliko perioda od '96. do 2002., od '02. do '06. itd., međutim zaklada je nakon toga uspostavljena je li sa, u vrijeme evo profesora i Kraljevića kao ministra i rad kod dodijele projekata unaprijedila je evo zaista kroz međunarodnu recenziju i redovito praćenje je li i financiranja projekata, dakle nema nikakve potrebe za stavljanje [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] te uspješne institucije pod ministarstvo, evo. Hvala.
Hvala. Gospodin Pavić ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrata, također završno. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege i danas se opet pokazalo ista stvar. Kad skrećemo pozornost na ono što bismo mogli popraviti, što bi moglo biti bolje onda nailazimo na otpor. Ma nismo mi kritizirali ono što ne valja, čak nismo kritizirali niti ono što je jako loše nego smo skrenuli pozornost, pristojno i kulturno to nije dobro, smatramo da bi moglo biti bolje. I dali smo prijedlog kako bi to moglo biti bolje, bit će i amandmana iako je zakon mali ima tek nekoliko stranica, ali biti će amandmana da to pokušamo popraviti u amandmanima. I kad mi netko kaže da nam amandmani i naše rasprave nisu bile konstruktivne ja ću onda uputiti sve vas ovdje koji ste prisutni nema vas baš puno, evo pogledajte malo raspravu koju smo vodili u prvoj verziji Zakona o obnovi nakon potresa. Kad sam s ove govornice govorio ministru, ministre za jedan obrazac trebamo predati 86 dokumenata i taj je zakon neprovediv. Tko je što poduzeo? Jel' netko nešto saslušao? Ništa. Nakon godinu dana se shvatilo da je taj zakon stvarno neprovediv. I što nakon toga? Novi zakon sa opet nekakvim novim rupama? Zato smo danas tu opet upozoravali dobronamjerno što bi bilo dobro da se poveća transparentnost. Znamo gospođo Bedeković gdje trebamo tražiti podatke o znanstvenim projektima. Međutim, zar je problem u ovoj bazi u kojoj piše projekt staviti link, dobro onda pitat ću vas da mi objasnite, zar je problem tamo u toj bazi staviti linkove na znanstvene radove i gdje to piše. Zar je to problem? Pa da se vidi na jednostavan način kako doći do tih podataka, da vidimo koji su bili zadaci tih projekata. Zar je to problem? Ako imamo unutra desetke podataka možemo staviti i 11 podatak. Međutim, do nekih radova ne možete uopće doći. Ja sam se pripremao za raspravu koju na žalost danas nisam stigao održati za ovaj zakon, onda sam to sve skupa proučio. I ja se kladim da je tu malo ljudi znalo koliko postoji zapisa u toj bazi, a sad da vas pitam koji su podaci u toj bazi da ne bi znali niti vi. Kladim se. A zašto smo to radili? Zbog čega ta analiza? Zato da bismo mogli ukazati na probleme. I rekao sam ministre, ministre baza je odlična, ali samo stavite još jedan link na te znanstvene radove, na rezultate. To nije problem, to je još jedno dva, tri, pet polja u bazi na koje ćemo nakon toga imati samo klik i doći ćemo do tih rezultata. A dapače ako još možemo vidjeti nakon toga i koje su nove projekte zapravo ti znanstveni radovi nakon toga uzrokovali bit ćemo sretni i presretni. To vam je svima u interesu, to je u interesu javnosti. Novac se troši iz proračuna i vi ste dali daj novac u proračun, dao sam ga i ja pa me to onda interesira. I ne interesiraju me samo znanstveni radovi, mene intgeresiraju makar ovo nije vezano za ovu temu. Mene interesiraju i drugi radovi tipa diplomskih radova, tipa završnih radova nakon trogodišnjeg školovanja na fakultetima i to me interesira, da vidim što naši mladi pišu, koje su im teme interesantne. Ja sam IT-a i te stvari pratim. Na žalost pratim i stvari koje se dešavaju i na EFOS-u pa baš nisam prezadovoljan. Zato evo ministre moja sugestija, moj prijedlog da se o toj bazi, da se o toj bazi, napravi se mali reinžinjering, doda se još nekoliko polja u kojima ćemo imati linkove na znanstvene radove i na rezultate tih radova. Hvala lijepa.
I vama. I sada je na redu gospođa Sanja Radolović koja će zastupati završno stavove o ovome prijedlogu zakona, stavove SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem danas nadam se posljednji put. Znate što, meni je jako interesantno kako mi na saborskom Odboru za obrazovanje moram reći jako ljepše, konstruktivnije i složnije raspravljamo nego danas u ovoj sabornici. Imali smo tako nedavno Izvješće same zaklade na stolu i na raspravi saborskog Odbora za obrazovanje i svi smo tamo došli do mogu reći jednakih zaključaka. To je vidljivo i iz samog zapisnika. Svi smo se složili da zaklada treba ispuniti što hitnije revizijsku preporuku, izraditi strateški plan, da to naravno treba bit dano na uvid i da to treba nadzirati saborski odbor kao i do sada. To je vidljivo iz zapisnika. Da se mora okrenuti taj reciprocitet i da sredstva bi trebala biti, dakle obrnuto 85% iz europskih fondova, 15% iz državnog proračuna i tako ostaviti te višemilijunske iznose za nešto drugo što se ne može financirati iz EU fondova. Svi smo se složili oko ove problematike koju sam danas detaljno navela da treba što hitnije riješiti i plaće asistenata i mladih istraživača. Svi smo se složili, dakle da treba tražiti sredstva. Čak je i kolega Pavić iz HDZ-a predložio na odboru da bi trebalo školarine rješavati iz Europskog socijalnog fonda s čime se zaista slažem. Međutim, evo mi danas kažemo iz redova opozicije, ispred SDP-a da smo mi zaista skloni podržati ovaj zakonski prijedlog jer smatramo da idemo u dobrom smjeru, da nekako reguliramo rad Hrvatske zaklade za znanost. I ja se nadam iako ste odbili petstotinjak oporbenih amandmana, da kad mi uputimo amandmane koji će zaista biti minorni jer je ovo zaista jedan mali zakon i ponavljam mislim da čak i nije dobro da je zakon tako minimalan, da bi trebao suštinski biti puno opsežniji jer ćemo zaista morati imati puno podzakonskih akata i propisa kojima ćemo morati regulirati sve te aktivnosti unutar rada same zaklade. Ja se zaista nadam da ćete uzeti u obzir prilikom drugog čitanja, znači primarno da nadzor rada ostane Hrvatskom saboru i saborskom Odboru za obrazovanje kao što je to situacija i u Nacionalnom vijeću za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj što je potpuno normalno i konstruktivno. Nadam se da će se uzeti u obzir ovo što sam navela da se jasnije definiraju što su to zapravo mladi istraživači, da li se tu misli na doktorante asistente i poslije doktorante na koga. Povjerenstvo za prigovore također mislim da nije normalno da mu mandat traje 4 godine a svim drugim tijelima unutar same zaklade 5. Mislim da to također trebate regulirati. I ponavljam iz te nekakve manje suštinsko, izvedbene izmjene zaista mislim da bi taj zakon ispunio barem donekle svoju svrhu, a naravno kao što je to u našoj državi slučaj biti će potrebno onda regulirati niz drugih stvari podzakonskim propisima. I ono što smo više puta danas ovdje naveli, ja sam i sudjelovala na nekoliko projekata Hrvatske zaklade za znanost. Mogu reći da zaista sve je u redu prilikom možda i kontrole, verifikacije nastalih troškova. Međutim, prilikom evaluacije samih projektnih prijedloga mi smo zaista zbunjeni. Kriteriji bi trebali biti jasnije određeni. Sudjelujem recimo i na nekoliko drugih projekata HOURAISON-a i znanstvenih projekata iz drugih linija financiranja i tamo zaista imate nekakve jasne kriterije evaluacije. I mislim da bi tu trebalo napraviti i u pitanju Zaklade za znanost da svi znamo, svi znanstvenici, svi istraživači, sve institucije kako se pojedini projektni prijedlog evaluirao i u konačnici ocijenio. Zahvaljujem.
Hvala i vama. I sada na kraju ministar znanosti i obrazovanja gospodin Radovan Fuchs imat će svoja završna razmatranja. Izvolite.
Evo, hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici bit ću vrlo kratak. Hvala vam svima na ovaj, budite bez brige ako ne bude replika bit će još bolje, ali hvala vam svima na rasprava i konstruktivnim i manje konstruktivnim sugestijama. Čuli smo puno toga što ima veze i što možda s naše pozicije baš i nije previše ovaj logično i prihvatljivo. Ovaj prijedlog zakona ima jedan odnosno dva članka više nego prethodni članak, prethodni zakon. Do sada se radilo po tom zakonu i ovaj nije bilo očito prevelikih problema. Nadzor nad agencijom do sada su provodila 3 ministarstva, ovim prijedlogom je to svedeno na jedan, ali u redu možemo razgovarati i o tome ako je to prevelik problem. Dakle, suglasnost na statut Ministarstvo znanosti, Ministarstvo uprave, Ministarstvo financija kroz proračunski …/nerazumljivo/… nad financijama. U redu, mislilo se da će se ovakvim prijedlogom stvar pojednostavniti i procedura ubrzati. Očito smo mislili dobro, a ispada da je interpretacija u drugom, drugom segmentu, nigdje ne stoji da međunarodni odnosno strani znanstvenici ne mogu sudjelovati u evaluaciji projekata. U starom zakonu piše moraju, u ovom slučaju uvodimo kategoriju mladih istraživača, doktoranata pa nisam baš siguran da li će ovaj takve projekte treba obavezno poslati na vanjsku međunarodnu evaluaciju, to je jedno. Drugo ne mogu se 100% propisati procedure ako dajemo i sredstva iz fondova EU u nadležnost provođenja kroz zakladu jer se tu postupci razlikuju od izvora financiranja pojedinog fonda, ali ako je ideja da se vrati stvar što se tiče financiranja iz sredstava fondova natrag na ministarstvo što je naravno moguće onda ne trebamo naravno mijenjati i postojeću proceduru koja je propisana pod odnosno aktima same zaklade. Ni sada, ni dosad nije bila propisana u samom zakonu po kojem je funkcionirala zaklada. Ono što još možda treba napomenuti, da naravno transparentnost i ovaj vidljivost pojedinih projekata moguće je i sada samo toliko da vam skrenem pažnju provjeriti na Ruđer Boškoviću u bazi podataka gdje uz svaki projekt financiran iz zaklade je link na sve radove i rezultate koji su iz takovih znanstvenih projekata proizišli i dodatno ćemo naravno tu bazu još više osvježiti jer imamo namjeru koncentrirati sve nacionalne alate u srce, u računski centar sveučilišni kako bi još bolje stavili pod svjetlo javnosti sve ono što je vezano uz znanost i visoko školstvo da se jednim klikom kao što je uvaženi zastupnik rekao može doći do rezultata. Što se tiče primanja znanstvenih novaka to vam je jedan primjer neusklađenosti gdje niti resorno ministarstvo, niti sindikati nisu mogli djelovati na primanja iz, znanstvenih novaka odnosno doktoranata financiranih po projektima zaklade u odnosu na one koja su financirana iz drugih izvora. Što se tiče, dakle do sada jednako tako upravni odbor zaklade i predsjednik upravnog odbora zaklade je imao finalnu ingerenciju na odlučivanjima o dodjelama projekata. U ovom slučaju ovom zakonskom promjenom taj segment otpada jer se zaklada usklađuje kao što sam rekao sa drugim propisima i u ovom slučaju de facto se ta ovlast prenosi na ravnatelja zaklade, a ne više na ljude koji su imali takvu, takvu u stvari mehanizam i moć odlučivanja, a da nisu bili zaposleni u samoj zakladi. Dakle, nikome nije bila nikakva intencija izvlačenja novca, niti pranja novca bila je intencija upravo obrnuto, bila je intencija da se čim više i čim bolje unaprijedi rad zaklade, brzina odlučivanja projekata ali isključivo i jedino na osnovu kompetitivnog i natjecanja u kvaliteti predloženih, predloženih istraživanja. Kao što sam rekao ne možemo postaviti jedinstveni kriterij odabira samim tim što smo spojili i dodali u zakladu upravo ovaj jedan segment kojeg ona do sada nije imala, a to je onih preko pola milijarde kuna koje su namijenjeni upravo ciljano za istraživanja koja trebaju rezultirati novim patentnim odnosno tehnološkim rješenjima, dakle za dio aplikativnih istraživanja koja su itekako bila zanemarena do sada uopće u smislu financiranja od strane, od strane zaklade. Ono što još treba napomenut, ja sa skupa sa ravnateljem uprave za znanost pozorno slušao raspravu, ima tu nekoliko dobrih sugestija i budite bez brige, svaka dobra, korisna sugestija bit će pomno razrađena, pogledana i umrežena. I ako si smijem dozvoliti tu, tu slobodu da kažem da ja mislim da sam valjda jedan od prvih ministra prije puno godina koji je upravo usvojio jedan amandman oporbe i nakon toga smo se valjda počeli drugačije razgovarati i kada su me pitali zašto, onda sam rekao zato što smo mi pogriješili. Prema tome, ja nemam problem prihvatiti kritiku, nemam problem prihvatit grešku ali imam problem diskutiranja o nečemu što netko ne zna, netko nema cjelovitu sliku ali uzima si za pravo pričanja, a da pritom ne sagledava stvarnost, nego u stvari hajmo reći pokušava reći zato da bi rekao. Sve što ste rekli, sve što je konstruktivno mi ćemo pomno razmotriti, budite bez brige i doći ćemo u drugom čitanju sa tekstom koji je ako je problem programa ili kako smo rekli, dakle programa kojeg će donijeti u istraživanju zaklada. Nema problema da ga donese i prihvati Sabor, ali bilo bi logično da na taj program kojeg donosi Sabor i koji zaklada upućuje na Sabor vlada mišljenje da i ministarstvo koje je odgovorno za vođenje nekakve politike i usmjeravanje istraživanje u pojedinim segmentima. Mi smo mala zemlja, imamo istraživača i znanstvenika koliko ih imamo. Ne možemo raspršiti sve novce na sve strane. Moramo imati sve segmente znanosti, ali vjerojatno će netko u nekom trenutku ipak reći koji su nam prioriteti da li je to IT tehnologija, je li to biomedicinsko područje i da li tu treba možda pojačati financiranje u tom segmentu što nikako ne znači da će netko zanemariti bilo koje drugo područje znanosti a ne daj bože društvene ili humanističke. Ali na kraju dozvolite mi jednu napomenu na kraju prije nego što završim. Problematiziraju se ljudi u Upravnom odboru Zaklade. Mislim da to jednako tako nije dobro i nije fer, a pogotovo kada se profesora Vikića Topića … [[Govornik se ne razumije.]] sa 118 znanstvenih radova iz 1975 citata, mislim da je ipak nekakav međunarodno priznati znanstvenik za razliku od nekih sa 12 radova i 57 citata koji su osnovni i glavni kritičari. Hvala vam lijepa svima na sugestijama.
Ali nećete se izvući tako lako. Da, a inače takve dokumente koji su podzakonski akti, nekad je bila praksa da odbori o tome donose i odluke, pa vidite i vi sami. Gospođa Dalija Orešković, replika.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi ministre nije ključ u tome ima li ovaj zakon dva članka više u odnosu na prethodni, nego je li se ovim zakonom unaprijedio unutarnji kroj institucije. Smatram da nije i da se trebalo i moralo napraviti puno više. E sad, s obzirom da imam jako malo vremena predložit ću samo nešto. S obzirom da ste rekli da se ne mogu u zakonu definirati svi kriteriji zato što postoji nekoliko segmenata koji su između sebe različiti u odnosu na dodjelu sredstava. Meni je to jasno i to mi je prihvatljivo. Međutim, ono što možete u zakon staviti, možete staviti tko će definirati kriterije, kada ti kriteriji moraju biti javno objavljeni i gdje i tko će kontrolirati je li pojedini projekt po načinu na koji je vrednovan i kako su mu sredstva dodijeljena, je li netko ispravno primijenio kriterije prilikom donošenja odluke o dodjeli sredstava.
Hvala. Izvolite odgovor. Radovan Fuchs.
Zahvaljujem. Koliko razumijem vi biste htjeli da one procedure koje su sada postupci evaluacije i vrednovanja budu pretočene u zakon jedan dio. Možemo o tome razmišljati, ali mislim da je do sada što se tiče samog postupka evaluacije stvar bila prilično dobra, ali sad bismo ušli u raspravu, a nije mi to svrha. Ni ne smijem pretpostavljam.
Hvala lijepa. Gospođa Marijana Puljak.
Poštovani ministre, htjela sam ponovno kazati ovu primjedbu i složiti se sa kolegicom Radolović oko stavljanja zaklade pod Ministarstvo znanosti. Možda bi bilo bolje ostaviti ovo kako je i do sada bilo definirano da je sam nadzor na Hrvatskom saboru i odboru, ali zapravo sam htjela onda pitati rekli ste ovdje malo prije kako smo sad uveli mlade istraživače, onda međunarodno ocjenjivanje projekata, dakle nije nužno da njihove projekte mladih istraživača da se međunarodno ocjenjuju. Kako ste onda zamislili da se ocjenjuju projekti tih mladih ljudi?
Izvolite odgovor.
Ja nisam rekao da se ne može primijeniti, ja sam rekao samo da možda nije nužno da u svakom projektu imamo zakonom propisano da moraju ići na međunarodnu evaluaciju. Jedino je to bio komentar ali nisam rekao da ne isključivo.
Hvala. Gospođa Bedeković.
Hvala vam lijepo poštovani ministre. Ja smatram da će ovaj zakon unaprijediti rad zaklade i svakako ne mislim da će dovesti u pitanje njenu neovisnost. Naprotiv unaprijedit će operativnost same zaklade i dinamizirati povlačenje sredstava iz različitih fondova. Naravno ovo je prvo čitanje. Postoji mogućnost poboljšanja do drugog čitanja i ja vjerujem da će se ovaj zakon još poboljšati. Primjerice dakle ovaj dio vašeg završnog izlaganja gdje ste govorili o mogućnosti proširenja tijela nadzora možda ne bi bilo loše, dakle osim Ministarstva znanosti proširiti tijelo nadzora i na Ministarstvo financija zato što je zaklada ipak proračunski korisnik. Shvaćam da su kolegice zaista dobronamjerno predložile da nadzorno tijelo, nadzor nad radom zaklade vrši i saborski odbor. Ja baš nisam sigurna da saborski odbor može biti nadzorno tijelo Zakladi za znanost niti da i jedan saborski odbor može biti nadzorno tijelo bilo kojoj, dakle instituciji ovakvog tipa [[Upadica Radin: Hvala. Vrijeme.]] Ali proširiti na Ministarstvo financija svakako da.
Vrijeme. Izvolite odgovor.
Pa gledajte, ja isto mislim da saborski odbor možda nije najadekvatnije tijelo koje bi obavljalo nadzor nad radom same odnosno zaklade provedbe projekata i slično. Mislim da ipak su to tehnički i operativni poslovi koje bi ipak trebalo prepustiti u profesionalnom smislu, ali sve ostalo naravno.
Ali i prije i poslije moramo davati kompetencije tim nesretnim odborima, mislim koji se sastaju tako često. Gospodin Pavić.
Poštovani ministre gotovo u cijelosti se slažem sa vašim završnim izlaganjem posebice sa onim dijelom gdje se slažete da treba produžiti bazu …/nerazumljivo/… prijedlogom i na tome zahvaljujem. Imam još jedan prijedlog također vezan za portal HRZZ.hr na kojem je detaljno, stvarno detaljno su opisane sve procedure. Mislim da bi bilo dobro da te procedure budu zapravo propisane na način da vi kao ministar to prepustite nekakvom odlukom, a da se nakon toga one implementiraju u HRZZ-u. Zašto? Zbog toga ako postoji odluka ministra onda se moraju strogo poštivati te odluke te procedure koje su tamo propisane. Naime, detaljno su procedure, poslovni procesi za svaki korak koji se dešava u zakladi i mislim da bi bilo dobro da to bude nekako strože, da bude 100% sigurno da će se tako i provoditi.
Hvala. Odgovor.
I još jedna stvar htio sam vam skrenuti pozornost, ukoliko nema toga linka, mi trebamo onda ići na …/nerazumljivo/… trebamo ići na …/nerazumljivo/… trebamo ići na n, na n baza da bismo [[Upadica: Vrijeme.]] trebamo se referencirati da bismo došli do nekakvih podataka.
Gospodin Pavić hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa, 650 miliona kuna je otprilike osigurano iz, unutar NPO-a upravo za digitalizaciju visokog obrazovanja i znanosti, prema tome ovo što ste vi sada rekli je naravno jedan od mogućnosti inih projekta koji će objediniti rekao sam maloprije centralno, na jedan, na jednom centralnom mjestu upravo sve podatke da znamo koliko imamo studenata u RH, da ne barata ministarstvo sa 60.000 studenata na Zagrebačkom sveučilištu, a rektor sa 75.000 pa onda ne znamo gdje se 15.000 pogubilo. Dakle, to trebamo sve skupa posložiti, preokrenuti i napravi sustav visokog obrazovanja i znanosti onakvim kakvim želimo da on bude. To naravno se ne rješava samo ovim zakonom, to se rješava sa cijelim nizom ostalih zakona koji su svi skupa u paketu i sastavni dio su NPO-a za povlačenje sredstava iz fondova, iz fondova EU [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] između ostaloga [[Upadica: Hvala lijepa.]] jedan od članaka u prijedlogu novog Zakona o znanosti i visokom školstvu je i to da će se tražiti da svi doktorati, svi magisteriji, svi diplomski radovi budu objavljeni 30 dana prije obrane javno na portalima [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] sveučilišta i knjižnice. Hvala vam lijepa.
Nemate više replika. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, a oni će se steći najvjerojatnije u petak, sutra. Zadnja točka dnevnoga reda: - Izbor, imenovanja, razrješenje Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanje i uprave poslove gospođu Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluka i zahvaljujem predsjednici odbora unaprijed.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove na sjednici 27. siječnja donio je nekoliko prijedloga odluka. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora, razrješuje se član Odbora za obranu gospodin Vinko Grgić, a za člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora bira se Arsen Bauk. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za turizam Hrvatskog sabora, razrješuje se član Odbora dr. Siniša Hajdaš Dončić, a za člana Odbora za turizam bira se Vinko Grgić. Prijedlog Odluke o izboru i prestanku mandata člana Odbora za obitelj, mlade, sport Hrvatskog sabora, za člana odbora bira se Luka Brčić budući je dana 4. siječnja dužnost člana odbora je prestao obnašati Vinko Zulim zbog prestanka zastupničkog mandata. Prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode, za člana odbora bira se Dario Zurovec. Prijedlog Odluke o izboru potpredsjednika, izboru i prestanku mandata člana Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora. Za potpredsjednika odbora bira se Damir Bajs, a za člana odbora bira se Gari Cappelli. Dana 4. siječnja dužnost člana odbora prestao je obnašati Vinko Zulim zbog prestanka zastupničkog mandata. Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade Vladimir Nazor i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora nagrade Vladim Nazor. Pa predsjednika odbora imenuje se akademik Zvonko Kusić, za članove Odbora nagrade Vladimir Nazor imenuju se Branka Cvitković, prof. Helena Sablić Tomić, akademik Frano Parać, Branko Šmit, prof. Tomislav Buntak, doc. Ivana Bakal, Leonard Jakovina i Maja Fural Cimerman. Odluke će se objaviti u Narodnim novinama. Hvala.
Ali najprije moram otvarat raspravu, zaključujem raspravu, hvala lijepa, glasovat ćemo da se steknu uvjeti to znači sutra. A sutra ćemo se naći u 9 i 30. Točka je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama u prvom čitanju. Hvala lijepa i u 12 sati je glasovanje, hvala lijepa i nemojte nastavit polemike doma. SJEDNICA PREKINUTA U 17,08 SATI.