Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče, zastupnice i zastupnici. Kao što je rečeno, pred vama se nalazi godišnje Izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja u odnosu na državne potpore i Izvješće o državnim potporama. To je drugo izvješće koje ova Agencija podnosi temeljem Zakona o državnim potporama koju je u Hrvatskom saboru usvojen 2003. godine. Izvješće je, dakle, podijeljeno u dva dijela. U prvom dijelu dan je pregled temeljnih aktivnosti Agencije u 2004. godini. Cilj tih aktivnosti bio je uspostaviti sustav nadzora nad dodjelom državnih potpora, daljnje usklađivanje zakonodavstva i donošenje akata nužnih za provedbu obveza koje su uspostavljenje zakonom i obveza preuzetih sklapanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. U drugom dijelu Izvješća dan je prikaz državnih potpora u 2004. godini. U 2004. godini, osobito u njenom drugom dijelu nakon donošenja svih potrebnih akata nužnih za provedbu zakona intenzivirana je aktivnost Agencije na rješavanju predmeta i zahtjeva za odobrenje, bilo općih bilo pojedinačnih državnih potpora. Uz istodobni rad na unutrašnjem ustroju Agencije s ciljem njezinog daljnjeg kadrovskog i institucionalnog jačanja kako bi se osigurala pravodobna i kvalitetna obrada pristiglih predmeta. Međutim, s obzirom na to da se radi o novoj materiji u hrvatskom zakonodavstvu i novom sustavu koji od davatelja državnih potpora zahtjeva bitno drukčiji pristup prilikom odobravanja državnih potpora, sukladan naravno pravilima iz zakona i uredbe o državnim potporama, te pravne stečevine Europske zajednice značajan dio aktivnosti agencije u prošloj godini bio je usmjeren na uspostavu izravne komunikacije sa davateljima državnih potpora, ministarstvima i ostalim tijelima državne uprave sve u cilju širenja znanja i svijesti o potrebi usvajanja tih novih pravila, ali i razloga radi kojih je dodjelu državnih potpora potrebno sagledavati s aspekta njihova utjecaja na tržišno natjecanje. Nepobitno je naime da potpore, odnosno dodjela državnih potpora selektivno, samo određenim poduzetnicima poboljšava njihov tržišni položaj u odnosu na konkurente kojima se takva pomoć uskraćuje, te da se na taj način često neefikasnim i tržišno neodrživim poduzetnicima osigurava opstanak na tržištu na račun onih efikasnih, stoga takve intervencije države moraju biti kontrolirane i ograničene. U suprotnom one dovode u pitanje i ustavne odredbe o jednakosti na tržištu, ali i konkretno izvršavanje obveza preuzetih sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju kojim je uređeno da je svaka državna potpora koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja davanjem prednosti nekim poduzetnicima ili nekim proizvodima u mjeri u kojoj to može utjecati na trgovinu između Europske unije i Hrvatske nespojiva sa pravilnom primjenom sporazuma. Zato provedba sustava državnih potpora na način sukladan obvezama iz spomenutog sporazuma, te hrvatskim propisima o državnim potporama zahtijeva od strane davatelja državnih potpora veliki stručni angažman u ocjeni gospodarske i socijalne održivosti i financiranja određenih projekata ili poduzetnika, a od strane korisnika potpora argumentirane poslovne planove koji opravdavaju ulaganje državnih sredstava u te projekte i te namjene. Prilagodba novom sustavu odobravanja i nadzora državnih potpora zahtijeva određeno vrijeme, te se može zaključiti da su se u protekloj godini još uvijek državne potpore osobito one na razini jedinica lokalne i područne samouprave odobravale neovisno o odredbama propisa kojima je uređeno ovo područje. Iz toga slijedi obveza agencije da svoje aktivnosti i nadalje usmjerava na edukaciju davatelja, ali i na promicanje i javno zagovaranje sustava nadzora državnih potpora s ciljem osiguranja pune primjene zakona i provedbe obveza preuzetih međunarodnim ugovorima. Istovremeno i davatelji državnih potpora moraju više nego do sada kod dodjele potpora uvažavati nova pravila i postupati sukladno zakonu. U drugom dijelu izvješća dan je prikaz državnih potpora u 2004. godini, te podaci za 2002. i 2003. koji su revidirani prema metodologiji koja je usklađena sa metodologijom Europske zajednice, a radi omogućavanja praćenja i usporedbe. Samo ću vas ukratko upoznati sa tim podacima. Dakle podaci iz ovog izvješća još se uvijek velikim dijelom temelje na podacima Ministarstva financija, odnosno na izvješću o izvršenju Državnog proračuna za 2004. godinu iz razloga što agencija još uvijek nema potpunu evidenciju svih dodijeljenih potpora budući kao što sam već to prethodno rekla sustav prijave u 2004. godini nije u cijelosti saživio. Dakle, u 2004. godini u Hrvatskoj su dodijeljene državne potpore u iznosu od 6,1 milijardu kuna što je za 3,8% manje nego u 2003. godini, ali za 17% više u odnosu na 2002. godinu. U ovoj godini udio potpora u bruto društvenom proizvodu iznosio je 2,9%, dok je prošle godine iznosio 3,3%. Također u 2004. godini smanjen je udio potpora i u rashodima države kao i iznos potpora po zaposlenom koji još uvijek iznosi visokih 4 tisuće i 320,4 kune, a po stanovniku negdje oko tisuću 80 kuna. Ovi podaci upućuju na relativno visok iznos potpora, osobito kada ih gledamo po zaposlenom, pa je stoga iznimno važno pravilno usmjeravati potpore, tj. dodjeljivati ih onim sektorima i onim poduzetnicima koji osiguravaju najveće učinke i koristi od potpora. Sukladno odredbama zakona i metodologiji Europske unije državne potpore se dijele na horizontalne, sektorske i regionalne, te državne potpore poljoprivredi i ribarstvu. Horizontalne državne potpore usmjerene su na sve sektore, odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] te se stoga smatra da u znatno manjoj mjeri narušavaju tržišna natjecanja od sektorskih koje su kao što znamo potpore koje se dodjeljuju samo pojedinim gospodarskim granam i grupacijama ili poduzetnicima. Cilj regionalnih državnih potpora je spriječiti koncentraciju proizvodnje u određenim područjima i potaknuti gospodarski razvitak siromašnijih područja, odnosno područja koja zaostaju u razvitku. Dakle, prema ovim kategorijama u 2004. godini kao i prethodnih godina u strukturi potpora još su uvijek najzastupljenije sektorske potpore sa udjelom oko 45%, a koje su pretežito bile namijenjene prometu, brodogradnji i turizmu. Na poljoprivredu i ribarstvo odnosi se oko 30% svih danih potpora, a horizontalne potpore dakle one usmjerene na istraživanje i razvoj, zaštitu okoliša, zapošljavanje i sl. sudjelovale su u ukupnim dodijeljenim potporama sa nešto manje od 18%. Iako su pravila za dodjelu potpora namijenjenim regionalnom razvitku vrlo liberalna i omogućavaju poticanja gospodarskog rasta na raznolike načine za ovu kategoriju potpora u našoj zemlji još nema dovoljno sluha tako da i njihov udio u strukturi potpora svega 2,3%. Potpore koje dodjeljuju lokalne vlasti također bi trebale biti pod kontrolom agencije, odnosno podliježu obvezi prijave i odobrenja od strane agencije, a udio tih potpora iznosio je prošle godine 6% što govori o značajnoj aktivnosti lokalnih zajednica u pomaganju razvitka gospodarstva na njihovim područjima. Usporedbom spomenutih podataka s podacima za prethodnu godinu uočava se pozitivan trend rasta horizontalnih državnih potpora, a smanjivanje udjela ovih sektorskih. Prema instrumentima dodjele državnih potpora i u 2004. godini najveći dio potpora dodijeljen je putem subvencija, negdje oko 67%, potom državnih jamstava negdje oko 19,3%, poreznih oslobođenja oko 6% itd. Zaključno, držim potrebnim naglasiti sljedeće. Usklađivanje hrvatskog sustava i postupaka dodjele državnih potpora, te njegova transparentnost i preglednost što podrazumijeva jasna pravila i kriterije kod dodjele potpora bilo na državnoj bilo na lokalnoj razini, od velike su važnosti u odnosu na provedbu obveza preuzetih sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, ali za otvaranje pregovora s Europskom unijom o poglavlju tržišno natjecanje. Ne manje bitna je važnost pravilne primjene zakona i sustava odobravanja i nadzora državnih potpora u smislu stvaranja takvih uvjeta poslovanja u Republici Hrvatskoj u kojima će svi poduzetnici imati jednake šanse i mogućnosti za uspjeh, a neučinkoviti i neuspješni neće moći opstajati na račun onih uspješnih i konkurentnih. Dakle, sustav državnih potpora u budućem razdoblju treba razvijati na način da on stvara uvjete za povećanje ukupne konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, a ne samo određenih njegovih sektora. To znači da bi politiku potpora trebalo usmjeravati prema horizontalnim ciljevima kao što su one koje sam spomenula i istraživanje i razvoj, zaštita okoliša, ulaganje u znanje, te u regionalni razvitak, a iznimno pomagati i poticati one djelatnosti i gospodarske sektore čiji programi restrukturiranja jamče tržišnu održivost nakon dodjele državnih potpora, međutim dodjela državnih potpora i usmjeravanje potpora za određene namjene i svrhe nije posao Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja već davatelja državnih potpora tj. tijela državne uprave na svim razinama a naš je posao kontrola da li se ta dodjela obavlja u skladu sa Zakonom o državnim potporama. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu predsjednik poštovani zastupnik Dragutin Pukleš. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupnici! Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora na 38. sjednici održanoj 21. studenoga 2005. godine razmotrio je Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja iz područja tržišnog natjecanja za 2004. godinu koje je predsjedniku Hrvatskoga sabora sukladno članku 36. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja podnijela Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja aktom od 11. studenog 2005. godine. Odbor je u smislu članka 67. Poslovnika Hrvatskoga sabora o navedenom godišnjem izvješću raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. Uvodno izlaganje podnijela je predstavnica Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Istaknuvši da u Europskoj uniji problematika tržišnog natjecanja spada u tzv. sekundarno zakonodavstvo predstavnica agencije je ukazala da je u Republici Hrvatskoj doneseno niz uredbi koje reguliraju navedeno područje. Agencija je tijekom 2005. godine zaprimila 316 predmeta i riješila njih 74. Važan dio aktivnosti agencije bile su ocjene zlouporabe položaja i tzv. dopuštene koncentracije naglasivši da agencija zagovara tržišno natjecanje u poslovanju pravnih subjekata u Republici Hrvatskoj istaknuto je i da agencija uređuje odnose među poduzetnicima te donosi rješenja o istim ali da nema pravo sankcioniranja protupravnog ponašanja jer navedeno spada u nadležnost prekršajnih sudova. Praksa je pokazala da su kazne koje prekršajni sudovi izriču premale jer da slijedom navedenog ne ostvaruju željeni rezultat. Također je istaknuto da Upravni sud Republike Hrvatske u drugostupanjskom postupku kontrolira rješenja agencije s napomenom da nema specijalizirane suce za problematiku kojom se bavi agencija što je uočeno te se slijedom navedenoga traže kvalitetnija rješenja. Bez rasprave odbor je jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje sljedećeg zaključka: "Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja iz područja tržišnog natjecanja za 2004. godinu." Hvala.
Hvala. Odbor za financije i državni proračun? Odbor za europske integracije? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo predsjednice vijeća, kolegice i kolege zastupnici! Mislim da ćemo se složiti da Hrvatska ima vrijedne pretpostavke i valjane uvjete za brži razvoj i veći gospodarski rast od većine zemalja u okruženju, posebno zemalja u tranziciji. Naravno, složit ćemo se da Hrvatska ima i određena ograničenja u omogućavanju bržeg gospodarskog rasta i razvitka. To se u ovom slučaju najbolje vidi u neizgrađenosti institucionalne infrastrukture za tržišno gospodarstvo. Posebno se to vidi u slabostima pravosuđa i antikorupcijske aktivnosti u Republici Hrvatskoj. Moguće je skoro sa sigurnošću konstatirati da bi današnji gospodarski i socijalni problemi u Republici Hrvatskoj bili znatno manji, da se tranzicija dakle pretvorba i privatizacija iz socijalističkog u tržišno gospodarstvo ostvarivala nakon izgradnje institucija hrvatskog tržišnog sustava. Nažalost, to nije bilo tako i nije se dogodilo očekivano. Rezultati pretvorbe i privatizacije ostvarili su negativne posljedice i na socijalnom i na gospodarskom planu. Hrvatska je imala i još uvijek ima politiku liberalne vanjske trgovine i to od samog osamostaljivanja Republike Hrvatske a bez izgrađenih institucija koje bi osiguravale i omogućavale razvoj i opstanak hrvatske proizvodnje, hrvatske zaposlenosti i povećanja hrvatske konkurentnosti. Zbog toga je i danas Hrvatska vrlo blizu situacije da bude talac rezultata takve politike, konkretno monopola i ekonomske dominacije vrlo malog broja kompanija i banaka a koje nemaju niti su stavljeni u poziciju potrebne odgovornosti za nacionalno gospodarstvo i nacionalne interese. Borba protiv monopolske pozicije je osnova razvoja tržišnog gospodarstva i društvenog razvitka općenito. Demokracija i tržište idu zajedno, ako ne zajedno onda sasvim sigurno paralelno. Dakle, u ovakvim okolnostima razmatramo izvješće Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Tome treba dodati i još nekoliko činjenica. Mi smo već dobili i počeli pristupne pregovore sa Europskom unijom za punopravno članstvo u Europskoj uniji, zatim smo donijeli i rezoluciju odnosno platformu za te pregovore za punopravno članstvo u Europskoj uniji i prošli tjedan smo donijeli Zakon o državnim potporama. Dakle, u okviru ovih okolnosti i činjenica treba promatrati Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Agencija je nezavisno tijelo od Vlade, vrlo važno tijelo hrvatskog tržišta i općenito demokratskog ustroja i ponašanja Hrvatske države na tom tržištu sa stajališta slobode tržišta općenito, posebno sa stajališta promatranja pristupa europskom tržištu. Ocjena izvješća. Ovo izvješće zaista je napravljeno i izrađeno po metodologiji Europske komisije za ovakva izvješća. Prema načelima Europske komisije godišnje izvješće nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog natjecanja u zemljama Europske zajednice trebaju sadržavati četiri područja ili djelokruga rada agencije. Sva izvješća obuhvaća državne potpore subjektima i to samo one potpore koje bi mogle narušavati tržišnu utakmicu. Drugo područje obuhvaćaju potpore registrirane subjektima, kućanstvima, školstvu, bolnicama, strukturnom obrazovanju, zatim izvješće obuhvaća mjere poreznog sustava, mirovinskog sustava, sustava javne nabave koji nisu obuhvaćeni izvješćima o programu državnih potpora. Potpore nadnacionalnih ili multinacionalnih organizacija to su CARDS program u Hrvatskoj, financiranje Europske investicijske banke ili Banke za obnovu i razvoj te potpore za potrebe obrane i javnih radova. Dakle, djelokrug rada Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja je područje državnih potpora uređeno Zakonom o državnim potporama, zatim Uredbe Vlade o potporama, ili jednostavno rečeno, agencija se bavi i kontrolira sve vrste potpora, bilo državnih u gospodarstvu, poljoprivredi ili područjima i regijama. Zatim, agencija kontrolira Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja. Dakle, koji uređuje odnose poduzetnika na tom tržištu, međunarodne ugovore koji utječu ili mogu utjecati na pravila tržišta i tržišnog natjecanja, te provedbu Zakona o javnoj nabavi, ukoliko utječe na tržišno natjecanje. U ovom sadašnjem trenutku, dakle, predpristupnom u vremenu kada Hrvatska vodi pristupne pregovore, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja ima još važniju ulogu i donekle utječe na tijek i tih pregovora. Naime, Agencija kontrolira programe i projekte državnih potpora da li su usklađeni sa hrvatskim Zakonom o državnim potporama i sa standardima, odnosno uputama … [[Govornik se ne razumije.]] zakonima Europske komisije koja prati tržišno natjecanje. Ako se slažemo a nadam se da se slažemo da su potpore presudan instrument, državne gospodarske politike zato Europska unija i zahtjeva nezavisno tijelo za svako nacionalno gospodarstvo koje će usklađivati tržišno natjecanje u skladu sa standardima Europske komisije. Može značiti da je hrvatska Vlada trebala prije donošenja Zakona o državnim potporama izraditi programe i projekte državnih potpora koje bi bile primjerene interesima hrvatskog gospodarstva, hrvatske privrede sadašnjem trenutku. To je bila zadaća i na tome se mora ocjenivati sposobnost Vlade da utječe na gospodarski rast, na osposobljavanje gospodarskog, gospodarskih subjekata i općenitog gospodarske privrede i Hrvatske države za konkurentsku sposobnost u Europskoj uniji. Definicija državnih potpora mislim da ne trebamo je ponavaljati, rekla je to ovdje i predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja a raspravljali smo o njima prošli tjedan u Hrvatskom saboru kada smo donosili Zakon o državnim potporama. S obzirom na među nama nespornu činjenicu da treba jačati ulogu i značaj sposobnost Agencije nadamo se da će u proračunu koji će danas biti raspravljen u ovom Saboru taj značaj Agencije biti valoriziran kroz stavku koji će omogućiti da se Agencija osposobi kadrovski, tehnički kako bi mogla odgovoriti potrebama zadatka i uskladiti i pomoći Hrvatskoj u programima i pregovorima za pristupanje Europskoj uniji. Mislimo da je Agencija vrlo dobro uočila probleme oko državnih potpora, da je uočila probleme i značaj tržišnog natjecanja u hrvatskoj privredi, a što je najvažnije uočila je da do pristupanja Europskoj uniji agencija mora imati izgrađen sustav koji će moći kontrolirati hrvatsko tržište i zakone tržišta u skladu sa standardima koje propisuje ili upućuje ili predlaže europska komisija. Nadamo se da će izraz u stavkama u proračunu omogućiti da, a to je zadaća Vlade da osigura, i ovog Sabora da osigura i potpunu samostalnost i potpunu osposobljenost Komisije za zaštitu tržišnog natjecanja već u sljedećoj godini i time podupre Hrvatsku u nastojanju da bar sa tog stajališta a pregovori mogu teći glatko. Na kraju moram reći da će Klub SDP-a glasovati za prihvaćanje ovoga izvještaja. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HSP-a, poštovani zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Gospođo predsjednice Vijeća Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Ovo Izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja odnosi se kao što samo ime kaže samo na državne potpore i godišnje Izvješće o državnim potporama. Ovo posebno naglašavam iz tog razloga što slijedi još jedno izvješće ove Agencije o svim drugim aspektima djelovanja Agencije u zaštiti tržišnog natjecanja. Dakle, ovdje treba govoriti samo o onome što se odnosi na državne potpore. Člankom 1. Zakona o državnim potporama određena je svrha državnih potpora a to je citiram: "očuvanje poduzetničke i tržišne slobode, osiguranje jednakog pravnog položaja svih poduzetnika na tržištu, poticanje gospodarskog napretka, socijalnog blagostanja građana i brige za gospodarski razvoj i očuvanje okoliša svih područja Republike Hrvatske, te provedbu međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske.". Od svega ovoga što sam citirao iz članka 1. Zakona o državnim potporama u izvješću Agencije za tržišno natjecanje naglasak je dat samo na ovo što slijedi na kraju ove dugačke rečenice iza zareza a to je: ", te provedbu međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske.". Sve ovo ispred o poticanju gospodarskog napretka, socijalnog blagostanja građana, brige za gospodarski razvoj, očuvanje okoliša, očuvanje poduzetničkih i tržišnih … [[Govornik se ne razumije.]] osiguranje jednako pravnog položaja svih poduzetnika na tržištu itd., itd. iz Zakona o državnim potporama, još jednom naglašavam. U izvješću ove Agencije gotovo je prešućeno. Tako se stječe dojam da Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja zapravo štiti interese Europske unije a ne Republike Hrvatske. Naprosto je pretjerano i neprimjereno koliko puta se tamo i gdje treba i gdje ne treba spominje Europska unija i njezini interesi barem 10-ak puta na jednoj stranici izvješća. Podsjeća me na tekstove iz nekih prošlih vremena kada su se neki hrvatski čelnici pod paskom hrvatskih interesa zapravo zastupali, mađarske, austrijske a u nešto novijoj povijesti i srpske interese. Stoga ovo izvješće jako miriše na tekst malih sitnih sluga velikih multinacionalnog kapitala. Taj miris meni osobno tjera suze na oči kada znamo da su ti isti ti ljudi, odnosno kako ih volimo zvati stručnjaci ujedno i članovi pregovaračkog tima koji bi trebao štiti hrvatske nacionalne interese u naravno pregovorima sa Europskom unijom. Između ostaloga spomenuti ću samo jedan kuriozitet. Web stranica Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, odnosno web adresa je www.crocompet ili crocompet.hr i jedina je adresa državnog tijela koja u svojoj adresi sadrži engleski jezik. Od svih adresa. Svih državnih tijela. Vama to možda zvuči prozaično. Meni to zvuči simptomatično. Kroz cijeli tekst, a i inače u našem društvenom okružju pridaje se preveliki značaj tržišnom natjecanju u kontekstu pristupanja Europske unije. To je doista možda jedno od važnijih područja, ali su ga pojedine grupe izdigle do te razine da se uz Europsku uniju već vežu pojmovi tržišno natjecanje i poslovni napredak i slično što već izaziva averziju kod građana ali i kod stručne javnosti. Sve su to područja kojima se priprema ulazak i zaštita multinacionalnog kapitala koji će jednostavno samljeti hrvatsko poduzetništvo. I o onim velikim ciljevima nabrojanim u članku 1. Zakona o državnim potporama malo će šta ostati. U izvješću se spominje i naglašavaju hrvatske obveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju pa se čak navodi i da postupanje suprotno odredbama može za krajnju posljedicu imati i odgodu otvaranja pregovora Hrvatske s Europskom unijom u poglavlju koje se odnosi na tržišno natjecanje i državne potpore. S druge strane o obvezama država članica na uspostavi europskih socijalnih standarda prešućuje se i ne govori. Stoga i imamo svakodnevno bombardiranje vijestima o tržišnom natjecanju dok je činjenica da je Republika Hrvatska dostavila prvo izvješće o poštivanju odnosno o nepoštivanju prihvaćenih odredbi europske socijalne povelje ostala posve nezamjetna. Uostalom u ovom izvješću nema ni jednog jedinog retka o odnosu državnih potpora i ispunjenju jedne od njenih osnovnih uloga, a to je socijalno blagostanje građana. Glorificiranje značaja uloge državnih potpora i tržišnog natjecanja posebno je dojmljiva na stranici 4. odnosno 5. izvješća gdje se navodi, citiram: «Pregovori bivših zemalja kandidata ukazuju na činjenicu da su državne potpore kao sastavni dio tržišnog natjecanja jedno od težih poglavlja za ispunjenje svih obveza prema Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju. Stoga je agencija kao mjerodavnom tijelu za odobravanje, nadzor i povrat državnih potpora potrebno osigurati dovoljno stručnih kapaciteta i materijalnih uvjeta za rad koji su zajedno s drugim sudionicima u ovom procesu neophodni za provedbu povjerenih joj poslova.S obzirom da se radi o jednoj od najzahtjevnijih zadaća u procesu tranzicije gospodarstva prema slobodnom tržištu odnosno na putu Hrvatske u Europsku uniju dakle opet poistovjećivanje slobodnog tržišta sa putem u Europsku uniju, neophodno je u idućoj godini i onima koji slijede staviti potreban naglasak na pravovremenu provedbu obveza i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju jer o njima između ostalog može zavisiti i pravna sigurnost ranije izvršenih gospodarskih ulaganja nakon stupanja u članstvo Europske unije.» Iz ovog Što sam citirao nedvojbeno proizlazi da je za osiguranje i zaštitu multinacionalnog kapitala koji će se, koji će ponavljam uništititi hrvatsko poduzetništvo potrebno još više sredstava a koje će se naravno osigurati tko drugi nego hrvatski građani. Dakle za osiguranje i zaštitu … [[Govornik se ne razumije.]] kapitala trebamo izdvojiti još ponešto novaca. Nije jasno zašto u izvješću prvih 5 stranica, moram priznati po mom sudu patetičnog proeuropskog teksta potpisuje predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, a tek potom slijedi pravi tekst izvješća? Zar nije mogla potpisati cijelo izvješće? Kroz cijelo izvješće se naglašava obveza Republike Hrvatske sukladno Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju u odnosu na državne potpore, a to je zabrana dodjele državnih potpora koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja, davanjem prednosti nekim … [[Govornik se ne razumije.]] ili nekim proizvodima, a narušavaju trgovinu između Hrvatske i Europske unije i drugu: obvezu nabavka psa čuvara koji će nadgledati da se ne dodjele potpore koje će narušiti trgovinu između Hrvatske i Europske unije. Odnosno koji će paziti, dobro paziti da proizvodi iz Republike Hrvatske kojim slučajem ne bi uspjeli na europskom tržištu. Da je to tako potvrđuje i tekst na stranici 9. koji, citiram kaže: «Propisima zajednice pa tako i hrvatskim uređeno je međutim da mali iznosi potpora ili tzv. de minimis potpore ne utječu na trgovinu između zemalja članica odnosno Hrvatske i Europske unije. Stoga su takve potpore koje u zajednici iznose 100 tisuća EUR-a i dodjeljuju se unutar razdoblja od 3 godine, a u Hrvatskoj 750 tisuća kuna izuzete od primjene pravila o državnim potporama i mogu se dodjeljivati u sve svrhe osim za», naglašavam «poticanje izvoza, proizvodnju čelika i djelatnosti prometa.» Iz izvješća je dakle razvidno da se nastoji ukazati na potrebu smanjenja državnih potpora na daleko niži eurospki prosjek. Naravno zato da kojim slučajem ne bi naše tvrtke bile konkurencija stranim kompanijama. Razumljivo je postupno smanjenje državnih potpora i nitko ne kaže da to nije naša obveza, ali nikako u postojećim uvjetima. Kad se u Hrvatskoj dosegne europska razina svih drugih gospodarskih pokazatelja tada je normalno da se istovremeno, tada je normalno da se istovremeno svedu i razine državnih potpora na europsku razinu. Ali usklađivanje jednog parametra uz istovremeno nepoštivanje drugih parametara doista nas ne vodi nikamo odnosno vodi nas po onoj čuvenoj rečenici koja kaže: «Bili smo na rubu ponora a onda smo napravili jedan veliki korak naprijed». Inače status ove Agencije i njenih djelatnika kao i kod svih drugih agencija i sličnih tijela osnovanih od strane Vlade Republike Hrvatske dakako je izvan sustava državnih službenika. Zbog navednog, zbog toga što su izvan dakle sustava državnih službenika imaju veća prava i bolji status od državnih službenika. S druge strane Vlada Republike Hrvatske u sustav državnih službenika pod svojom ingerencijom zahvaća djelatnike iz zakonodavne ali i iz sudske vlasti te time dakako narušava osnovni temelj svih država Europske unije, a i svake druge demokratske države, a to je trodioba vlasti. Ali molim vas lijepo šta je povreda trodiobe vlasti prema tržišnom natjecanju? Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Milan Meden. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, gospođe i gospodo zastupnici. Na 60 stranica vrlo je detaljno opisano godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, a istovremeno je zaštita tržišnog natjecanja ustavna kategorija koja bi trebala svima koji se natječu osigurati dakle jednak pravni položaj. Poseban značaj ima nadzor nad državnim potporama tako da na minimum smanji utjecaj države na raspodjelu sredstava u normalnim gospodarskim tokovima slobodnog tržišta. Na prvi pogled zapravo sve izgleda jednostavno kao što smo čuli i u današnjim raspravama, ali pitamo se zašto je onda Oscar Benedict koji je prvi tajnik delegacije Europske komisije u Republici Hrvatskoj prilikom predstavljanja novog Cards tweening projekta u iznosu od 5 milijuna i 800 tisuća kuna za potporu hrvatskog sustava dodjele državnih potpora izjavio: «Važno je jasno imati političko razumijevanje štetnosti krivo dodijeljene državne potpore i jasno prenijeti tu poruku administraciji, posebnim krugovima i pojedincima». To jasno govori da se, da su se vrlo vjerojatno neke državne potpore u Hrvatskoj krivo i neprincipijelno do sada dodjeljivale, a na neke od njih su u ovom sazivu spominjane više desetaka puta, a neke od njih su vjerojatno imale i državna odnosno ovdje saborska povjerenstva. Vjerujem da se je u tom smislu štampalo i tisuće stranica. Potrošeno je tisuće radnih sati i vjerujem da to nije bio uzaludan trud ukoliko će se državne potpore u budućnosti Hrvatske dodjeljivati po nekim fer vrijednostima. O političkom utjecaju o dodjeli držanih potpora govorio je i premijer Ivo Sanader prilikom govora o novom zakonu o korištenju državnih potpora u listopadu ove godine. Premijer je kazao, dakle citiram državne potpore da, ali ne na način koje su kao do sada ističući da se više neće moći dogoditi da pojedini lokalni šerifi kao do sada uspijevaju ishodovati potpore za gubitaše na svojem području. Vjerujem da svi mi kao zastupnici iz svake od izbornih jedinica možemo navesti barem jedan primjer kada je dana državna potpora s obzirom, odnosno s ciljem da se sanira određena firma vrlo često su ti lokalni šerifi u javnosti bili u stanju reći da je uzrok gubicima vjerovatno niska državna potpora zapravo je loš menagment. Ključno je dakle pitanje koje si mi moramo postaviti da li propisi i mjere o zaštiti tržišnog natjecanja ograničavaju slobode ugovaranja i poduzetničke slobode ili pak potiču poduzetništvo i zaštitu potrošača. Jasno je da svaki tranzicijski proces zahtijeva neko vrijeme. Mi se ovdje zapravo pitamo koje je vrijeme za konsolidaciju potrebno nama. Ja sam odgovor pokušao pronaći iz iskustva u razvijenim zemalja Evropske unije. Pravo konkurencije se u najrazvijenijim zemljama Evropske unije konkretno Velikoj Britaniji razvijalo još prije 50 godina. Propis koji je započeo uređenje prava konkurencije bio je Zakon o monopolima i restriktivnim praksama, znači monopol iz … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] '48. godine. Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja u Republiku Hrvatsku uveden je '95. godine. Dakle, gotovo pola stoljeća kasnije. Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja u kolovozu od 2003. godine uveo je nekoliko značajnih novina, a prije svega uvođenje profesionalnog peteročlanog vijeća za zaštitu od tržišnoga natjecanja koje je nama danas dalo ovdje znači izvješće u raspravu. Sustav nadzora državnih potpora u 2004. godini što se može vidjeti iz ovog izvješća još nije u potpunosti saživio. Tijekom 2004. godine Agencija je zaprimila 41. podnesak u svezi s odobrenjem pojedinačnih državnih potpora, 50 zahtjeva za davanjem mišljenja. Okončano je svega 26 predmeta. To znači nešto više od 30%. Država je u različitim oblicima poticaja lani isplatila oko 6 milijardi kuna iz proračuna, odnosno 3,8% ipak manje nego u 2003. godini, a u izvješću se ističe da se udio potpora u BDP-u spustio od preklanskih 3,3 na 2,9% i kresanje državnih potpora sigurno će biti jedna od obaveza hrvatske Vlade prema Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju. Hrvatska u usporedbi sa zemljama članicama Europske unije dodjeljuje relativno male iznose državnih potpora osobito kad se izuzme promet, poljoprivreda i redarstvo. Međutim, kad se radi o postotnom udjelu BDP-a hrvatska slika izgleda sigurno bitno drukčije. U Evropskoj uniji dominiraju horizontalne potpore, odnosno potpore za sve sektore i regije i to oko 72% dok se u Hrvatskoj čak 57% dodijeljenih državnih potpora odnosi na promet, brodogradnju i turizam. Dok su najpoželjnije horizontalne dakle potpore u Hrvatskoj participiraju sa svega 5,8% od 6 milijardi kuna. Pitanje je i da li je u nadležnosti agencije su svakodnevne žalbe na kriterije u sustavu javnih nabava koje se na neki način poduzetnici izbacuju iz igre, vrlo često i na perfidan način reklo bi se. U sektoru čelika Hrvatska nije ispunila svoje obaveze prema, preuzete od SSPIA. Donošenje potrebnog programa restrukturiranja već značajno kasni a u izvještajnom razdoblju nisu se dogodili istinski pomaci. Sinoć sam imao prilike čuti na jednom predavanju na Ekonomskom fakultetu da prema predloženom sanacijskom programu hrvatska brodogradnja zapravo bi se podijelile takvi iznosi koji bi davali plaće radnicima u brodogradnji kao da zapravo ništa ne proizvode do 2015. godine. Znači, potrebno je sigurno vrlo oprezno pristupiti ovom programu restruktuiranja i sanaciji hrvatske brodogradnje. U zaključku dokumenta navodi se da agencija još nema u cijelosti uspostavljenu vlastitu bazu podataka o dodijeljenim državnim potporama. Dakle, temeljni izvor podataka ovisi o ažurnom prijavljivanju državnih potpora i podaci iz izvršenja državnog proračuna u promatrane tri godine. Dakle, zaključimo da agencija zapravo retro aktivno prikuplja sve podatke i pitanje koliko je u tome zapravo ona uspješna kada prikazuje ove podatke. To zaključujem iz toga što u izvješću je rečeno da se u odnosu na prošlogodišnje… [[Govornik se ne razumije.]] za 2003. godinu sada učine neke korekcije. Iz ovoga zaključujemo da ćemo vjerovatno kada budemo slušali izvješće 2005. godine slušati i ono o napravljenim korekcijama za 2004. godinu. Do sada su se slični problemi vrlo često navodili i u državnoj riznici, no ministar Šuker je u medijima i na odborima prilikom tumačenja ovogodišnjeg proračuna javio da će od ove godine državna riznica biti pod potpunim nadzorom, odnosno državna riznica napokon će postati sustav kao u svim sređenim državama dakle najbolji mehanizam za osiguranje racionalnog korištenja državnog novca. Zadaća je u idućim razdobljima nastaviti se pozitivnim trendovima tako da se više podupiru oblici državnih potpora koji su manje štetni za zdravu konkurenciju. Posebno potrebno je prije svega napustiti selektivni pristup u dodjeli državnih potpora i državnih sredstava i sve više preusmjeravati na one potpore koje donose veću korist gospodarstva u cjelini. Tu se prije svega misli na ulaganje u obrazovanje, usavršavanje, zaštita okoliša, zapošljavanje itd. itd. Danom stjecanja članstva u Evropskoj uniji nadležnost za odobravanje državnih potpora u Republici Hrvatskoj, dakle … [[Govornik se ne razumije.]] agencije kao nacionalnog tijela na Evropsku komisiju. Ljudi će iz tih razloga sigurno pomno pratiti pregovore oko subvencija, a s obzirom na ovisnost značajnog dijela našeg gospodarstva o državnim potporama ono će za Hrvatsku sigurno biti jedno od važnih a možda i težih poglavlja. No ne smijemo se sigurno koncentrirati samo na to kako dobiti što duže prijelazno razdoblje već početi i sami rješavati godinama nagomilane probleme jer ćemo na taj način steći veću vjerodostojnost i u pregovorima i možda povećati šansu za dobivanje većeg prijelaznog razdoblja. I na kraju vam želim reći da Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja mora biti neovisna i od politike i od jakih poduzetnika te kadrovskim brojem ljudi i njihovom stručnošću osposobljenošću provoditi preuzeto zakonodavstvo što znači i zahtjevne istražne postupke po pitanju kartela, dogovora o cijenama i svim ostalim važnim područjima. Klub HDZ-a podržati će ovo izvješće agencije. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HNS-a poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin Šain. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, poštovana predsjednica vijeća. Mi iz HNS-a nećemo biti tako žestoki u našoj raspravi i sa toliko kritike se osvrnuti na ovo izvješće, iako naravno također imamo određenih primjedbi. Kako nam je svima poznato sklapanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Republika Hrvatska je i preuzela obavezu potpunog usklađivanja propisa sa područja državnih potpora sa odredbama ugovora o osnivanju Evropske zajednice kao i osnivanje operativnog, neovisnog tijela koje će biti ovlašteno odabrati programe državne potpore i pojedinačne potpore kao i naređivati povrat nezakonito dodijeljenih potpora. Stoga pozdravljam ovo drugo izvješće Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja koja je započela težak posao kako bi se sustav državnih potpora u Republici Hrvatskoj prilagodilo sustavu državnih potpora u Evropskoj uniji, te iz ovog izvješća sastavljeno polazeći od metodologije izrade takvih izvješća Evropske unije. Prije svega, zadatak koji im je postavljen nije jednostavan imajući u vidu kratkoću vremena da bi se dovelo u red poprilično nesređen sustav državnih potpora koji je takav postao još u vrijeme rata, privatizacije i uostalom u doba nesnalaženja u novim tranzicijskim okolnostima, te neophodno poduzimanje aktivnosti na edukaciji djelatnika koji u tijelima državne uprave obavljaju poslove u svezi predlaganja i dodjele državnih potpora kao u usavršavanju i specijalizaciji djelatnika ove Agencije. Posebni problem koje je naglašen u izvješću je edukacija djelatnika lokalne uprave i samouprave, te upoznavanje sa eventualnim posljedicama odobravanja potpora sukladno Zakonu o državnim potporama. Iz predmetnog izvješća u kojem su prikazane sve vrste potpora, horizontalne, sektorske, regionalne, te državne potpore poljoprivredi i ribarstvu očito je da potpore nisu pretjerano visoke u usporedbi sa Europskom unijom. Horizontalne državne potpore namijenjene su svim poduzetnicima i sektora. To u znatno manjoj mjeri narušavaju tržišno natjecanje od sektorskih potpora koje se dodjeljuju pojedinom poduzetniku ili svim poduzetnicima unutar pojedinih gospodarskih grana ili grupacija. Spomenimo tu brodogradnju, turizam, promet ili nešto tome slično. Problem koji se sada nameće je odudaranje od prakse u Europskoj uniji koja favorizira horizontalne potpore, a smanjuje sektorske potpore, iako se iz izvješća pokazuje postepeno smanjenje sektorskih, a povećanje potpora namijenjenih horizontalnim ciljevima. Kao što je recimo istraživanje i razvoj ili sanacije i restrukturiranje, kultura i drugo. Očito je da se radi o pozitivnim trendovima gdje davatelji usluga počinju napuštati selektivan pristup u dodjeli državnih potpora i državna sredstva se više usmjeravaju na potpore koje donose veću korist gospodarstvu u cjelini i stvaraju pretpostavke za povećanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva kroz ulaganje u usavršavanje i obrazovanje. Horizontalne potpore pospješile bi ostvarenje dobro osmišljenih gospodarskih projekata koji bi doprinijeli zapošljavanju i usmjerene su prema poduzećima koja svoj uspjeh baziraju na znanju, vlastitom razvoju i učinkovitosti. Na taj način jača se konkurentnost i ukupni gospodarski rast. Ne sporim da velike strane kompanije nemaju svoje lobističke interese u odnosu na plasman hrvatskih proizvoda na europskom tržištu, ali pitanje odnosa dobiti u odnosu na ono što smo izgubili. Da je naše gospodarstvo tako savršeno pitanje je da li bi joj sve skupa ovo bilo i potrebno. I na kraju zaključila bih sljedeće. Nužno je daljnje smanjivanje sektorskih potpora, a jačanje horizontalnih potpora, posebno one koje dopiru do istraživanja i razvoja i kulture. Nužno je jačanje komunikacije na relaciji tijela državne uprave prema Agenciji. Iz izvješća izgleda da bi trebalo pojačati administrativne kapacitete Agencije. Nužna je edukacija djelatnika koji u tijelima obavljaju poslove u svezi predlaganja i dodjele državnih potpora. Potrebno je ubrzati uspostavu baze podataka Agencije. Državne potpore moraju se koristiti svrsishodnije kako bi se unaprijedila konkurentnost i snažniji razvoj, a ne ih davati kako bi se održavalo na životu one koji se niti ne trude, niti pokušavaju postati uspješnima. Nužno je poduzimati napore na trendu daljnjeg smanjenja udjela državnih potpora u odnosu na bruto društveni proizvod, jer Republika Hrvatska odstupa od prosjeka u Europskoj uniji, iako su druge tranzicijske zemlje kad su pristupale Europskoj uniji imale sličan postotak udjela državnih potpora upravo prema bruto društvenom proizvodu. Ujedno treba učiniti sve da Agencija, kao neovisno operativno tijelo ispuni svoju zadaću sukladno propisima kojima je u Republici Hrvatskoj uspostavljen sustav državnih potpora i time ispune obaveze prema sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju. Na taj način bi se pripremalo davatelje i primatelje državnih potpora za prihvaćanje pravila koja vrijede u Europskoj uniji budući da nam stjecanje članstva u Europskoj uniji, nadležnost za odobravanje državnih potpora u Republici Hrvatskoj prijeći se sa Agencije na Europsku komisiju. Mi iz HNS-a razumijemo one strane riječi o kojima su kolege govorile. Nama riječi: "www" i "cro" nisu tako strane, pa ne smatramo da su to ključne ili krucijalne zamjerke ovom izvješću tako da ćemo mi iz kluba Hrvatske narodne stranke podržati ovo izvješće.
Hvala. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče, predsjednice vijeća. Osiguravanje jednakog pravnog položaja na tržištu, odnosno zaštita tržnog natjecanja izuzetno je odgovoran posao. Svima nama bitna je transparentnost sustava državnih potpora koje mogu stabilizirati ali i poremetiti redovne gospodarske tokove. Potpora neučinkovitim i manje učinkovitim poduzetnicima omogućava opstanak i ostanak na tržištu. Pritisak Europske unije očituje se kroz zahtjev za smanjenjem državnih potpora koje bi dovodile u pitanje konkurentnost poduzetništva Europske unije. Odgovornost hrvatskog pregovaračkog tima za ovo područje sigurno je velika jer sada državne potpore čuvaju mnoga radna mjesta. Sigurno je da će obimne potpore brodogradnji i željezarama biti posebno istaknute i osporavane, pa će idućih godina važan cilj biti restrukturiranje i sanacija tog za nas bitnog izvoznog sektora. Kvalitetna evidencija državnih potpora sigurno omogućava transparentnost. Agenciji je važna pravovremena prijava prijedloga potpora, proces prijave, euro obrazac. Čitali smo o tome da su tu uklapamo već, što je definirano pravilnikom iz prosinca 2004. godine. Stručnost davatelja potpore neophodna je za prepoznavanje gospodarske i socijalne održivosti financiranja projekata. Kako ispuniti preporuku Europske unije i ono manjim i kvalitetnijim državnim potporama osigurati zaštitu velikim korisnicima sigurno će iziskivati ogromne napore pregovaračkog tima jer će pregovarači Europske unije nastojati smanjiti svaku prepreku, a državne potpore to njima sigurno jesu, za nesmetani ulazak na hrvatsko tržište. Mislim da je upravo kroz uvodni dio ovog inače vrlo kvalitetnog izvješća istaknuta problematika i davatelja državnih potpora, ali i Agencije. Važnost posla Agencije treba honorirati kompletiranjem tima kvalitetnim stručnjacima koji će dobro poznavati stanje i funkcioniranje privrede, ali i pravosuđa, odnosno i jednog i drugog. Pamtimo dobro odrađen posao Agencije u sprečavanju monopola koncentracijom, sjetimo se "Slobodne Dalmacije", "Europa press holdinga", njihovom željom da zadrže sve i još uzmu drugo, zatim banaka gdje je Agencija odradila dobar posao. Čini se da Agenciji nije bio nepremostiv problem veliki broj predmeta, od kojih je dobar dio i riješen, ali je problem saglediv kad se prati što se događalo sa provedbom rješenja i kažnjavanjem. Prečesta zastara na prekršajnim sudovima stimulira prekršitelje i ruši autoritet Agencije, a na upravnim sudovima nerado primaju, kako smo čuli, predmete, jer je pravosudna stručnost često nedovoljna. Za razliku od recimo sudaca trgovačkog suda koji to imaju, ali nisu kompetentni i tako. Izvješće obiluje kvalitetnim tabelama koji prikazuju obim, usmjerenje državnih potpora, vrste potpora, što apsolutno demistificira strukturu potpora. Posebno je interesantan usporedni prikaz agencija novih članica Europske unije. Lako se uočava da je pred nama zbog obima poslova i europskih standarda jačanje Agencije neodgodivo tom prije jer edukacija novih zaposlenih traje, isto kao što je predsjednica rekla, bar jednu godinu. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja nije ni iznad Vlade, ni iznad Sabora, ali je neophodan stručni filter državnim potporama, garancija čuvanja tržišne konkurentnosti. I na kraju, poželimo im, prije svega evo gospođi Spevec, uspješne pregovore s Europskom unijom u tom, po mom mišljenju vrlo teškom poglavlju pregovora, jer o rezultatima pregovora ovisi budućnost dijela hrvatske privrede. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Drugo, Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnoga natjecanja u odnosu na državne potpore i Godišnje izvješće o državnim potporama za 2004. godinu, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja u odnosu na državne potpore i godišnje izvješće o državnim potporama za 2004. godinu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 89 glasova za, 6 suzdržanih i 3 protiv prihvaćeno predloženo izvješće.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Čini se na izgled da je ovo jedna rutina potvrđivanje drugog protokola uz Konvenciju za zaštitu kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba sa Konačnim prijedlogom zakona. No mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici ne mislimo da je to rutina nego mislimo da moramo podsjetiti na neke činjenice koje upravo u slučaju ovoga zakona moraju biti zapamćene i u budućnosti nadam se nikada više ne primjenjive. Riječ je naime o tome da sa potvrđivanjem ovoga protokola zapravo se dopunjava nešto što je doneseno još davne 1954. godine, tada je ta konvencija za zaštitu kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba bila donesena. No, od 1954. do 1990. godine prošlo je nekoliko desetljeća, a svi znamo što nam se dogodilo. Dogodio nam se nametnuti rat, dogodio nam se Domovinski rat, a u njemu i silna otimačina, grabež, pljačka i uništavanje onoga što zovemo i što cijeli svijet zove kulturno dobro. Da se ne bi ponovilo, ova potvrda ove konvencije, ovog protokola unosi i neke novine u odnosu na ono što je bilo prije utvrđeno, no ja ću samo podsjetiti da je u vrijeme Domovinskog rata na nizu naših kulturnih objekata bilo izvješeno da su zaštićeni, da su pod zaštitom UNESCO-a pa to ipak agresora nije priječilo da bombardira Dubrovnik, da pokušava uništiti Zadar, da pokušava uništiti Šibenik, Šibensku katedralu, zadarski Sv. Donat, staru jezgru Dubrovnika, Vukovar, Osijek pa i Zagreb. Znamo kada je bilo granatiranje Zagreba da je jedna od meta bilo i Hrvatsko narodno kazalište u Zagrebu. Eto sve to je vrlo bitno ne samo jedanput ponoviti nego u niz slučajeva kada se radi o ovakvom prijedlogu zakona, odnosno kada se radi o mogućoj budućoj zaštiti kažem ne ponovilo se, svega onoga što svakom narodu predstavlja svetinju, a to su naša kulturna dobra bila ona pokretna ili nepokretna. Mi i danas znamo da još uvijek nismo dobili ono što nam je oteto, da su još neke situacije u Srbiji i Crnoj Gori otvorene, da tražimo povrat našeg narodnog blaga a sve to će vjerujemo i ova konvencija i ovaj protokol za neka druga vremena nastojati spriječiti. Ono što bih ja htjela posebno istaknuti među dodatno uređenim pitanjima primjene konvencije jest istaknuta kaznena odgovornost za kršenje konvencije ili protokola, a također i osnivanje Fonda za zaštitu kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba koji može dodijeliti financijsku ili drugu pomoć. Ono što mi se čini još jedanput važnim naglasiti jest da štete nanesene kulturnim dobrima predstavljaju štetu kulturnoj baštini čitavog čovječanstva i zbog toga mislim da je ovakav jedan prijedlog zakona koji mi donosimo po hitnom postupku iznimno važan upravo zato jer mi živimo u zemlji koja je ne htijući, ne računajući eto prije 15-tak godina doživjela rušenje svoje kulturne baštine i stoga se klub Hrvatske demokratske zajednice apsolutno zalaže za prijedlog ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavljamo u 15 sati sa raspravom o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu. Treće, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Drugog protokola uz Konvenciju za zaštitu kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 97 glasova za i 4 suzdržana donesen predloženi zakon.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo saborski zastupnici. Iznimna mi je čas po treći put u ime Vlade Republike Hrvatske predložiti proračun ovaj put za 2006. godinu. Reći ću na početku da ovaj proračun odražava glavne strateške ciljeve prije svega jačanje gospodarskog rasta, održavanje makro ekonomske stabilnosti i stvaranje pretpostavki za veći standard hrvatskih građana, a u konačnici i jačanje hrvatske države. Ključan instrument za ostvarenje ovih ciljeva jest upravo fiskalna politika odnosno državni proračun. Proračun za 2006. godinu već smo ovih dana to i rekli je ambiciozan proračun, no ostvariv zasnovan na trendovima u makro ekonomskom okruženju ocrtava sveukupnu ekonomsku politiku i glavne prioritete u području strukturnih reformi, te stvara pretpostavke za potpunu apsorpciju fondova iz Evropske unije. Dopustite mi da odmah na početku istaknem najvažnije makro ekonomske pokazatelje koji ocrtavaju ekonomsku politiku u ovoj godini. Realni rast bruto domaćeg proizvoda u drugom tromjesečju nakon stagnacije u prvom dosegnuo je razinu od 5,1% što predstavlja najviši realni gospodarski rast u jednom kvartalu od 2002. godine na ovamo. Ostali pokazatelji s područja realnog sektora ukazuju na nastavak ubrzane gospodarske aktivnosti i u trećem tromjesečju. Vidjet ćemo na kraju godine kakvi su i konačni rezultati. Kretanje industrijske proizvodnje koji je nakon rasta od 4,7% u prvom polugodištu još više ubrzala dakle kretanje se još više ubrzalo tako da je u trećem tromjesečju poraslo za 5,3%. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku izvoz roba i usluga u drugom tromjesečju je zabilježio međugodišnji rast od 8,9% dok je uvoz roba i usluga u isto vrijeme porastao za 7,3%. Bogu hvala možemo reći danas da evo po drugu godinu za redom trend rasta izvoza veći nego rast uvoza. Pokrivenost uvoza roba i usluga od savjetovanja u Opatiji, ekonomskog savjetovanja u Opatiji upotrebljavat ćemo i koristiti i u ovim statistikama i uvoz i izvoz usluga. Mislim da smo to dužni jer je to praksa i u Evropskoj uniji. I kad uzmemo izvoz usluga što spada i turizam po informacijama koje smo dobili relevantnim ovo nisu podaci Vlade koje ću vam sada reći. Pokrivenost uvoza roba i usluga izvozom roba i usluga iznosi 88% što je puno više od pokrivenosti robnog uvoza izvozom koji se najčešće upotrebljava a koji je 49%. I to ćemo reći. Izvoz roba obuhvaća izvoz roba u vanjsko-trgovinskoj statistici dopunjen procijenjenom vrijednošću robe prodane stranim putnicima i turistima i iznesene iz Republike Hrvatske, dok uvoz roba obuhvaća uvoz roba u vanjsko-trgovinskoj statistici dopunjen procijenjenom vrijednošću robe koju su hrvatski građani osobno uvezli iz susjednih zemalja takozvani šoping. Na računu usluga zasebno se vodi statistika izvoza i uvoza usluga prijevoza, putovanja turizma i ostalih usluga. Najvažnija kategorija na tom računu jest putovanje, turizam gdje se bilježe prihodi od usluga pruženim stranim putnicima i turistima. Navedeni prihodi tradicionalno su najviši u trećem tromjesečju svake godine zbog utjecaja turističke sezone što je logično. Navedeni prihodi, pardon, na rashodnoj strani kategorija «putovanje-turizam» obuhvaća rashode koje su domaći putnici i turisti također imali u inozemstvu. Usluge prijevoza obuhvaćaju prihode i rashode u prijevozu robe i putnika, te vrijednost pratećih usluga. Ostale usluge odnose se na usluge osiguranja i komunikacijske usluge. Toliko o ovoj statistici. Posebno dobre rezultate zabilježili smo u turističkoj sezoni. Promatrajući samo treće tromjesečje noćenja turista su porasla za 9,7% što je najviši rast noćenja u trećem tromjesečju još od 2000. godine. Kao potvrda uspješne turističke sezone može se navesti i realni rast trgovine na malo u trećem tromjesečju koji je bio 3,3%. U prvoj polovici 2005. godine stopa nezaposlenosti je bila na razini od 13,1% što čini smanjenje od 0,7% postotnih bodova u odnosu na prvu polovicu 2004. kad je iznosila 13,8%. Stopa nezaposlenosti od 13,1% najniža je stopa nezaposlenosti u posljednjih 5 godina. Unatoč visokom rastu cijena nafte na svjetskim tržištima prosječna inflacija u prvih 9 mjeseci zadržana je na razini od 3,2%. U 2005. godini na kraju godine predviđanja su da će iznositi 3,3% dok se u 2006. godini očekuje njezino usporavanje i padanje ispod 3,3%, očekujemo 3,2%, a možda i niže. S obzirom na povoljno kretanje makroekonomskih pokazatelja u dosadašnjem dijelu godine očekuje se ubrzanje realnog rasta bruto domaćeg proizvoda sa 3,8% u 2004. godini na 3,9% u 2005., a u nadolazećem razdoblju očekuje se ubrzanje rasta bruto domaćeg proizvoda na 4% u 2006. Reći ću da je ovo vrlo tradicionalna prognoza jer mislim da se može ostvariti i više i da će se ostvariti više. Vodeći se ovim izrazito dobrim makroekonomskim pokazateljima izradili smo proračun koji je u 2006. godini ima za cilj dovesti Hrvatsku do više razine gospodarskog rasta, razvoja i višeg životnog standarda svih njezinih građana. Kao jedno od glavnih obilježja ovog proračuna istaknuo bih potporu održavanju makroekonomske stabilnosti koja se postiže upravo snažnom fiskalnom prilagodbom koju smo započeli 2004. godine, te s jačim intenzitetom nastavili u ovoj godini. No sljedeće godine planiramo provesti najznačajniju fiskalnu prilagodbu koja će rezultirati smanjenjem deficita opće države na 3,3% bruto domaćeg proizvoda. Ovakva fiskalna prilagodba od gotovo 1 postotnog boda, jer ove godine smo imali deficit od 4,2%. Prema tome, gotovo za 1 bod prognoza i napori da u 2006. godini smanjimo. Veliki je pothvat čak i za gospodarski snažnije zemlje nego što je Hrvatska. Provodeći ovakvu fiskalnu politiku već ćemo u 2007. godini zadovoljiti mastriški kriterij kojim je određena razina deficita od 3% bruto domaćeg proizvoda. Smanjenje fiskalnog deficita za 0,9%-tnih poena djelovat će u smjeru smanjivanja javnog duga već sljedeće godine što će bez dvojbe pozitivno utjecati na stabiliziranje vanjskog duga kao i deficita platne bilance. Također smanjenjem fiskalnog deficita otvorit će se više prostora privatnom sektoru jer će se smanjiti pritisak na rast kamatnih stopa i time stvoriti povoljni uvjeti za sve veći broj privatnih poduzetničkih pothvata. Napominjem da će u 2006. godini po prvi puta rashodi opće države, i ovo je iznimno važno naglasiti, po prvi puta će rashodi opće države biti ispod 50%. I ukoliko to ostvarimo to će biti naš zajednički pothvat. Ispod 50% bruto domaćeg proizvoda. Proračun za 2006. godinu uz makroekonomsku stabilnost daje i potporu i većoj razini gospodarskog rasta. Kao prvo, a sad koristim priliku da i korigiram neke informacije i spekulacije koje su se ovih dana pojavile u javnosti. Država će i dalje ulaganjima u kapitalne projekte, ne na razini od 14 ili 15 milijardi kuna kao što se ovih dana spekuliralo i baratalo u javnosti nego od 16 milijardi kuna na razini opće države poticati gospodarski rast. Državne investicije ključan su instrument u gospodarskom približavanju zemljama Europske unije. Nakon uspješnog završetka autoceste Zagreb-Split koja je pretvorila u stvarnost 10-ljetne snove hrvatskog naroda za povezivanjem kontinentalne i jadranske Hrvatske i dalje ćemo ulagati u cestovnu povezanost svih područja naše zemlje kao i u povezanost cijele Hrvatske sa Europom. Također uz cestovnu povezanost sljedeće godine ćemo ulagati u modernizaciju i izgradnju željezničke infrastrukture. Proračun za 2006. predviđa i sredstva za niz manjih infrastrukturnih projekata kao što je izgradnja škola i bolnica. Hrvatske autoceste nakon što su do 30. lipnja 2005. godine dovršile i pustile u promet 48 kilometara autoceste Bosiljevo-Split i autoceste Rupa-Rijeka, trenutno su angažirane na koridoru 5C od Belog Manastira preko Osijeka do granice BIH, odnosno od juga, od Sredanaca prema sjeveru, te na jugu granice od BIH do luke Ploče. To je kompletan koridor 5C koji ide kroz Bosnu i Hercegovinu. Nadalje, od Dugopolja do Ploča, od Županje do Lipovca. Za 2 mjeseca kreće izgradnja autoceste od Zagreba do Siska, te naravno autocesta do Macelja. Pravac Split-Šestanovac-Ploče, dužina 96 kilometara trebao bi se završiti negdje od 2008. godine. Županja-Lipovac dužine 29 kilometara. Predviđena je izgradnja i puštanje u promet do kraja 2006., a na tom dijelu je predviđeno i projektiranje spoj autoceste od Okučana prema granici BIH kod Bosanske Gradiške. Beli Manastir-Osijek-Svilaj, cestovni pravac dužine 89 kilometara podijeljen je na 5 dionica. U promatranom periodu planirano je izgraditi dionice na potezu Sredanci-Đakovo-Osijek, ukupne dužine 55 kilometara od čega bi 23 kilometara do Đakova bilo pušteno u promet već negdje polovicom 2007. Pravac Zagreb-Sisak dužine 46 kilometara podijeljen je na 3 dionice i to dionica Jakuševac-Velika Gorica dužina 8 kilometara, Velika Gorica-Lekenik 20 i Lekenik-Moščenica 18 kilometara. U promatranom periodu planirano je izgraditi dionice do Lekenika. Autocesta Rijeka-Zagreb, preostalih 55 kilometara gradit će se u punom profilu, odnosno 50-ak kilometara u punom profilu i ti poslovi su već u punom jeku. Ukupna vrijednost te druge faze negdje 2 i pol milijarde. Prema koncesijskom ugovoru koncesionar na dionici Krapina-Macelj dužine 18,6 kilometara i drugu traku autoceste od Jankomira do Zaprešića u dužini od 7,4 kilometra. U 2005. godini je bilo planirano izgraditi 1,4 kilometara od Velike Vesi do Krapine, a nastavlja se izgradnja drugog kolnika na dionici Jankomir-Zaprešić s rokom završetka u 2006. U cijelosti ta dionica do Macelja će biti završena u 2007. godini kada bi bila završena ta najteža sekcija od 17,2 kilometra, najteža sekcija te autoceste. U svrhu ostvarivanja snažnog i dugoročno održivog gospodarskog rasta država će i dalje davati podršku jačanju privatnog sektora i njegovom sve većem sudjelovanju u poticanju gospodarskog rasta. U tu je svrhu nužna daljnja državna potpora domaćoj proizvodnji i izvozu te poticanju stranih direktnih investicija. Strane direktne investicije ne samo da će povući za sobom nove tehnologije i znanje te potaknuti gospodarski rast već će pridonijeti i većem rastu zaposlenosti te povećanju životnog standarda svih građana. Postali smo svjesni da je znanje ključna pretpostavka gospodarskog rasta i razvoja, toga smo valjda i to jedan konsenzus, stvaranje kvalitete i konkurentne radne snage i poticanja istraživanja i inovacija, te povezivanje istih s poduzetničkom sferom pridonijet će dugoročno održivom gospodarskom rastu Hrvatske i povećanju njezine konkurentnosti na međunarodnom planu. Upravo stoga ovaj cilj spada među prioritete Proračuna za 2006. godinu tako da je proračun za obrazovanje i znanost predviđa čak 9,4 milijarde kuna. Izrađujući Proračun za 2006. godinu nismo zapostavili niti društvenu odgovornost, pa smo zato i predvidjeli povećanje socijalnih naknada za 4,75 u odnosu na 2005. godinu. U Proračunu za 2006. razvidan je naš cilj poticanja demografske obnove i socijalne zaštite obitelji i rodilja kroz znatna izdvajanja za porodiljne naknade i dječji doplatak. Isto tako predviđena su povećana izdvajanja za branitelje i za nezaposlene. Ovim proračunom kojim vam danas predlažemo, dame i gospodo zastupnici zajamčena je znatna razina socijalnih davanja temeljenim na nepovredivim pravima socijalno najugroženijih skupina hrvatskog društva. U ovom bih kontekstu htio istaknuti da Proračun za iduću 2006. godinu odražava i prioritet Vlade koji se odnosi i na poticanje zapošljavanja. U tu smo svrhu u proračunu predvidjeli novi program aktivne politike zapošljavanja od 150 milijuna kuna, a dosadašnje poticanje zapošljavanja smo povećali za čak 8,7% u odnosu na 2005. godinu. Proračun za 2006. odražava i glavne reforme Vlade kojima će se uspostaviti fiskalno i socijalno održiv znanstveni mirovinski sustav. U 2006. godini i dalje predviđamo povećanje izdvajanja za zdravstvo, Proračunom za 2006. planiramo povećati izdvajanja za mirovine za 5,8% što predstavlja rast od 1 i pol milijardu kuna u odnosu na 2005. godinu. Hrvatska i dalje osjeća posljedice rata i dužnost je svih nas ovdje smanjiti te posljedice, stoga smo i proračunu za sljedeću godinu predvidjeli iznos od oko 5,7 milijardi kuna za otklanjanje izravnih ili neizravnih posljedica rata što predstavlja povećanje od 5,7% u odnosu na ovu godinu. U ovaj iznos je između ostaloga ubrojena obnova razorenih kuća i objekata, povratak imovine, stambeno zbrinjavanje povratnika, te razna izdvajanja za naše branitelje koja su im zajamčena zakonom. Htio bih istaknuti i da su kao posljedice rata troškovi za razminiranje i sanaciju uništenih industrijskih postrojenja HEP-ove i Hrvatske vode i druga javna poduzeća od strane subjekata koji nisu obuhvaćeni proračunom iznosili oko 2 milijarde kuna. Pretpostavka je da će taj isti iznos biti i iduće godine nešto manji. Naposljetku htio bih istaknuti da Proračun za 2006. godinu snažno podupire približavanje Hrvatske Europskoj uniji. Svi smo nedavno bili svjedoci jednog od najznačajnijih uspjeha u recentnoj hrvatskoj povijesti otvaranje pregovora za ulazak u Europsku uniju. Hrvatska sve brže korača prema zemljama Ujedinjene Europe i neupitno je da će uskoro i postati njezina članica, no proces pregovora, dame i gospodo, i ubrzano približavanje Uniji postavlja i nove izazove kojima ćemo spremno odgovoriti. Sve naše planirane reforme o kojima smo nebrojeno puta govorili, od jačanja privatnog sektora, restrukturiranjem i ubrzanom dinamikom privatizacije preko institucionalnih prilagodbi u pogledu reforme javne uprave i objedinjavanja nadzornih institucija nebankarskog sektora do uspostave učinkovitog pravosudnog sustava upravo su te reforme koje će stvoriti pretpostavke budućem gospodarskom rastu i približiti nas razvijenim zemljama s kojima ćemo moći konkurirati na jedinstvenom europskom tržištu. Početak pregovora otvorio nam je sigurno i veće mogućnosti u korištenju fondova Europske unije za financiranje različitih projekata koji podupiru sve naše planirane reforme i stvaranje institucionalnih i administrativnih kapaciteta za prihvaćanje pravne stečevine Unije. Kroz svoje predpristupne fondove Europska unija će financirati naše projekte sa 4 i 165 milijuna kuna u 2006. godini, no upravo Državni proračun za iduću godinu, kojima danas predlažemo predlaže sa ukupno gotovo 600 milijuna kuna za korištenje predpristupnih fondova EU i tak jamčimo uspješnost provođenja svih projekata i odražavamo znatnu sposobnost naravno kroz tu kombinaciju fondova i proračuna, sposobnost Hrvatske u apsorbiranju fondova Europske unije što je iznimno važno za započeti proces pregovora, jer će nas se gledati naravno i u pogledu apsorpcije. Uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora, Vlada Republike Hrvatske vam danas predlaže proračun kojim će se u 2006. godini Hrvatska znatno približiti razvijenim Europskim zemljama kako u gospodarskom tako i u društvenom smislu. U ovaj su proračun utkana sva naša nastojanja da stvorimo modernu Hrvatsku državu koju će odlikovati visoke stope gospodarskog rasta i viši životni standard hrvatskih građana. Hvala na pozornosti. [[Pljesak.]]
Hvala. I drugi dio obrazloženja prijedloga državnog proračuna, ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Prije nego počnem obrazloženje prijedloga prihodovne i rashodovne strane državnog proračuna temeljem i rasprava koje su se vodili proteklih tjedan dana otkad je ovaj proračun predstavljen na hrvatskoj Vladi želio bih nešto reći zbog hrvatske javnosti iz razloga da se određeni potezi onda mogu lakše razumjeti. Da bi govorili o ovom proračunu, prije svega moramo znati kakva je struktura rashodovne strane ovog proračuna, jer govoriti o promjeni rashoda u ovom i onom smjeru, a ne reći što će se smanjiti ili koje bi to porezne prihode trebalo povećati u sljedećem razdoblju je naprosto nemoguće, a ako se ne izvrše određene strukturne promjene koje će dovesti do toga da se smanji potrošna ili rashodovna strana državnog proračuna, onda je isto također nemoguće govoriti o značajnijem i bržem gospodarskom rastu, jer gospodarski rast nije lista dobrih želja, za značajniji i brži gospodarski rast mora se stvoriti niz preduvjeta. Gospodarski rast koji se u proteklih nekoliko godina temeljio isključivo na investicijama iz državnog proračuna i strahovitom povećanju vanjskog duga je potrošen model i model koji HDZ jednostavno ne vidi u njemu prosperitet, model koji ne funkcionira i model koji ne može garantirati značajniji gospodarski rast i za to je najbolji pokazatelj 2003. godina kad smo imali porast vanjskog duga za preko 40% ili negdje oko 9 i pol milijardi kuna, kad smo imali investicije iz državnog proračuna na razini od 14 milijardi kuna, međutim gospodarski rast je bio samo 4,2%. Dakle, to je jasno da bez poduzimanja određenih strukturnih reformi kao preduvjet za brži gospodarski rast nemoguće je govoriti o značajnijem gospodarskom rastu i upravo uzimajući dakle sve ovo i glavne pokazatelje i makroekonomskog okruženja i strateške ciljeve Vlade Republike Hrvatske Ministarstvo financija je izradilo prijedlog Proračuna za 2006. godinu koji uzima u obzir realnu makroekonomsku situaciju, prije svega visinu razine vanjskog duga i deficit platne bilance. Hrvatska Vlada ovim proračunom želi prije svega osigurati smanjenje eksterne izloženosti hrvatske ekonomije budući da će upravo smanjenje deficita, zaduženje na domaćem tržištu i prihod od privatizacije utjecati na to da ćemo već drugu godinu za redom zadržati nivo vanjske zaduženosti Republike Hrvatske na negdje oko 82%. I ono što bih posebno želio naglasiti, upravo odluka Vlade Republike Hrvatske da i 2004. i 2005. najveći dio potreba zaduživanja za pokrivanje deficita obavi na domaćem financijskom tržištu se jasno pokazala kao jedna od glavnih injekcija za financijsko tržište koje je oživjelo, osnažilo i konačno se probudilo. I prema tome, danas Republika Hrvatska može bez problema sve svoje potrebe pokriti na domaćem tržištu i to po vrlo povoljnim uvjetima pod uvjetima pod kojima se prije petnaestak mjeseci nije moglo niti sanjati i između ostaloga izdavanje i kunske obveznice bez valutne klauzule na deset godina. Dakle, što se tiče prihoda državnog proračuna prihodi su planirani u skladu sa povećanjem ekonomske aktivnosti i predviđenim kretanjima inflacije. Boljom naplatom prihoda osigurat će se provođenje mjera jačanja poreza na administracije u cilju suzbijanja sive ekonomije. I ono što smo također predvidjeli, uvođenje novog načina korištenja plavog diesela spriječit ćemo jedan veliki veliki dio zlouporaba jer preko 176 milijuna tona je u 2005. procjena da će se iskoristiti plavog diesela. Planirani ukupni prihodi državnog proračuna su u iznosu 93,995 milijardi kuna odnosno 9,8% više nego u 2005. Međutim, ako iz tih prihoda isključimo prihode Hrvatskih auto-cesta i Hrvatskih cesta koje će se samo proći kroz državnu riznicu i usmjeriti se prema žiro računu Hrvatskih cesta i Hrvatskih auto-cesta onda je stvarni porast državnog proračuna 6,4% u odnosu na 2005. godinu. Ako dodamo da sa današnjim danom naplata, zapravo prihodovna strana državnog proračuna je za 7,5% veća nego što je za isto razdoblje bila prošle godine onda povećanje od 6,4% je nešto što je planirano sasvim realno bez prenapuhivanja. Ili ako vam samo kažem da u strukturi ukupnih prihoda porezni prihodi čine 53 milijarde kuna i planira se povećanje od 5,9%, socijalni doprinosi, dakle doprinosi za mirovinsko i zdravstveno čine 33,6 milijardi kuna ili godišnji porast od 6,8%. Pomoći, tu je najveći porast od … [[Govornik se ne razumije.]] 17,9%, međutim to su prihodi od predpristupnih fondova i normalno da toga nije bilo u proteklim godinama, dakle zato je tu taj indeks najveći. Planirani rashodi državnog proračuna su 98 milijardi i 824 milijarde kuna. Međutim, ono što bih želio reći to je prema metodologiji proračunskog računovodstva rashodi poslovanja proračuna čine 95,368 milijardi kuna. Ukupno planirani rashodi državnog proračuna u 2006. godini su sa prihodima HAC-a, HC-a, Hrvatske lutrije, europskih fondova 8,7%. Međutim, kad isključimo sve ove prihode koji su, a to sam zaboravio na početku reći da ove godine po prvi puta su svi prihodi i rashodi koji imaju korisnici državnog proračuna uključeni u državni proračun, doslovno svi. I ako malo bolje pogledate financijske planove od robnih zaliha pa nadalje onda ćete vidjeti da su svi prihodi od posebnih prihoda Ministarstva zdravstva, carine itd. uključeni na prihodovnu stranu državnog proračuna i isto tako na rashodovnu. I mi smo u ovoj godini praktički u 2006. došli na korak da konačno državna riznica da profunkcionira. I ako ste vidjeli tekstualno obrazloženje proračuna ono je praktično obrazloženo do najsitnijih aktivnosti i tko god ovaj proračun vidi ili u ovom tekstualnom dijelu ili na Internet stranicama može vidjeti zašto odlaze novci poreznih obveznika u Republici Hrvatskoj. Dakle, ukupno povećanje proračuna bez sredstava HAC-a i HC-a je 4,34%. I dozvolite mi da kažem nešto o rashodima po funkcijama i upravo iz razloga da vidimo tu strukturu hrvatskog proračuna, da vidimo kolike su onda mogućnosti u intervencijama kako na ovom socijalnom dijelu ili na ovom gospodarskom dijelu a da se ne poveća fiskalno opterećenje hrvatskih građana ili hrvatskog gospodarstva. Jer kažem, struktura državnog proračuna je ta koja limitira mnoge stvari. Tako su izdvajanja u zdravstvu u 2006. planirana na razini od 14 milijardi i 30 milijuna kuna. Za primjer ove godine kao što ste vidjeli u svim obrazloženjima koristimo kao baznu godinu 2004., dakle prvu godinu u kojoj je ova Vlada bila ili u odnosu na 2004. to je povećanje od milijardu i 100 milijuna kuna. Mirovine prema proračunu u 2006. godini su planirane sa 28 milijardi i 313 milijuna kuna ili ukupno milijardu i 550 milijuna kuna više u odnosu na 2005. godinu. I ono što bih želio reći, da ovaj podatak nije stvar dobrih želja da li netko može ovako ili onako osigurati. Ovo povećanje je temeljem Zakona o mirovinskom osiguranju koji je usvojen u ovom Domu gdje je točno definirano da se mirovine indeksiraju dva puta godišnje po toj i toj formuli temeljem makro-ekonomskih pokazatelja u 2005. godini, temeljem fiskalne projekcije Vlade Republike Hrvatske za period 2006.-2007.-2008. Dakle, korištenjem svih tih podataka, mi smo došli do izračuna da osiguranje sredstava, dakle za povećanje mirovina u sljedećoj godini prvo u trećem mjesecu, drugo u devetom mjesecu će biti dostatno milijardu i 500 milijuna kuna više. Ostale socijalne naknade planirane su na razini od 7 milijardi i 145 milijuna kuna. Dakle, tu su porodiljne naknade planirane sa milijardu i 344 milijuna kuna ili 85 milijuna kuna više, trajna prava hrvatskih branitelja 43 milijuna kuna više, naknada za nezaposlene 23 milijuna kuna više i u prijedlogu Državnog proračuna 2006. također je predviđeno niz izdvajanja sredstava za poticaje ulaganja, jačanja privatnog poduzetništva i kao povećanje konkurentnosti cjelokupnog hrvatskog gospodarstva. Dozvolite mi samo nekoliko podataka. Dakle, poticanje gospodarskih aktivnosti 290 milijuna, poticanje poduzetničke infrastrukture 97 milijuna, povećanje konkurentnosti hrvatske industrije 49,5 milijuna, unapređenje, poticanje ulaganja 10 milijuna kuna, HABOR-u 595 milijuna. Ovo posebno naglašavam. HABOR sve one silne projekte od poticaja i davanja jeftinih kredita turizmu, poticaje izvoza ne bi mogao provoditi pod tim uvjetima da ne dobiva sredstva iz državnog proračuna. Subvencije u 2006. godini planirane su u iznosu od 5 milijardi i 297 milijuna ili 2,2% bruto domaćeg proizvoda. U 2006. godini predviđeni su također i veći izdaci za Ministarstvo obrane za 14,5%. Proračun 2006. godine stavlja poseban naglasak i ono što je gospodin premijer rekao na znanost i obrazovanje, sredstva rastu za nešto manje od 7%. I ono što bih želio komparirati kad govorim o tome 2003. ta sredstva su bila milijardu i 600 milijuna manja ili 20,4% ako hoćete postotke jer nije svejedno reći milijardu 600 na deset milijardi ili reći milijardu i 600 na četiri i pol ili pet milijardi kuna. Kapitalna ulaganja u državnom proračunu predviđaju porast od 17,8% i ove godine će biti na razini od 16 milijardi kuna i to je najbolji odgovor onima koji govore da nema uravnoteženosti između socijalnog i razvojnog dijela ovog proračuna. I ono što bih posebno želio istaknuti, direktne i indirektne štete rata koje se financiraju iz ovog proračuna. Ovdje nema sredstava HEP-a, sredstava Hrvatskih voda nego dakle sve što se financira iz ovog proračuna su 5,67 milijardi kuna. To nema niti jedna zemlja od bivših deset članica, bivših tranzicijskih zemalja koje su ušle u Europsku uniju niti od ovih koji su kandidati. To je za 0,4% više nego što je deficit središnje države. I sad uzmite da nema tih sredstava kao posljedice rata da ne govorim o indirektnim.
Hvala lijepa. Zaključite. Imat ćete prilike u idućim istupima. Izvolite, završite. Imat ćete prilike.
Dakle, mislim da bez obzira kojoj političkoj stranci, kojoj političkoj opciji pripadamo mislim da smo svih ovih godina premalo radili ovaj podatak oko direktnih šteta, indirektnih šteta kao posljedica rata u ishođenju određenih povlastica prema međunarodnoj financijskoj institucijom. Jer ponavljam, to je za milijardu kuna više nego što je deficit središnje države.
Hvala lijepa ministre, hvala lijepa. Imati ćete prigode kasnije. Izvjestitelji radnih tijela, Odbor za zakonodavstvo. Predsjednik Odbora poštovani zastupnik Florijan Boras. Izvolite.
Poštovan gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, ministri, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na 56. sjednici 21. studenog 2005. godine raspravljao je o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije proračuna za 2006. i 2008. godinu kao i prijedlozima financijskih planova sa prijedlozima projekcija za 2007. i 2008. a koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. studenog 2005. godine. Odbor za zakonodavstvo podupire državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu kao i prijedlog da stupi na snagu danom objave u Narodnim novinama. Istodobno Odbor predlaže da Hrvatski sabor dade suglasnost na financijske planove za 2006. godinu i to Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Hrvatskoga zavoda za zdravstveno osiguranje, Hrvatskoga zavoda za zapošljavanje, Hrvatskih voda, Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskoga fonda za privatizaciju i Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Odbor se ne protivi da državni proračun i odluke o davanju suglasnosti stupe na snagu danom objave u Narodnim novinama. Istodobno Odbor predlaže Hrvatskom saboru da donese sljedeći zaključak. Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju tekst državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu kao i financijskih planova a prije njihove objave u Narodnim novinama. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za financije i državni proračun. Predsjednik Odbora poštovani zastupnik Šime Prtenjača. Izvolite.
S obzirom na značaj trenutka nužno je pročitati u cijelo stav Odbora. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, hrvatske Vlade, ministri, kolegice i kolege. Odbor je raspravio o ovom izvješću i temeljem prijedloga koje smo imali, a prijedlozi obuhvaćaju Prijedlog financijskih planova za 2006. s Prijedlogom projekcije za 2007. i 08. i to: Hrvatskog zavoda, naravno osim proračuna, za mirovinsko osiguranje Hrvatskoga zavoda za zdravstveno osiguranje, Hrvatskoga zavoda za zapošljavanje, Hrvatskih voda, Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog fonda za privatizaciju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Prijedlog plana prihoda i rashoda državnog proračuna u izvan proračunskih fondova za 2006. godinu s Prijedlogom projekcije proračuna za 2007. i 08. konsolidirano. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 42. sjednici održanoj 21. studenog 2005. prijedlog državnog proračuna RH za 2006. godinu s Prijedlogom projekcije proračuna za 2007. i 08. koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada RH aktom od 15. studenog 2005. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravio je o Prijedlogu Državnoga proračuna RH za 2006. s Prijedlogom projekcije za 07. i 08. kao matično radno tijelo. U uvodno je ministar financija RH istakao kako je Prijedlog Državnoga proračuna za 2006. u odnosu na prethodnu godinu veći za 8,7%. Naglašeno je da se proračun za ovu godinu temelji na očekivanom rastu GDP-a od 4%, prosječnu inflaciju od 3,2, te deficit u konsolidirano opća … [[Govornik se ne razumije.]] od 3,3 GDP-a. U 2006. planirani su prihodi poslovanja u iznosu od 93 milijarde devetsto devedeset pet pet milijuna kuna, tj. 9,8% više nego u 2005. Posljedica takvog rasta je uključivanje u državni proračun prihoda sa osnova naknada za ceste koji su ranije bili direktni prihodi Hrvatskih cesta i autocesta. U strukturi prihoda najveći dio 56,4 odnosi se na porezne prihode. Ukupni rashod je državnog proračuna za 2006. iznosi 98 milijardi 825 milijuna a čine ih rashodi poslovanja od devedeset pet tristo šezdeset osam milijuna, rashodi za nabavu ne financijske imovine od 2 milijarde 542 milijuna, dani zajmovi 966 milijuna i umanjeni za povrate od 300 milijuna. Te izdaci za dionice udjele u glavnici planirano u iznosu od 248 milijuna kuna, ukupni rashod Državnog proračuna za 2006. godinu veći su za 7 milijardi 927 milijuna od ukupnih prihoda u 2005. Posebno je naglašeno da se oko 72% izdataka državnoga proračuna odnosi na zakonske obveze, iz područja mirovinskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja i izdataka za plaće koje su regulirane kolektivnim ugovorom dakle, i obveza su zakonskog izvršenja. Nakon uvodnog izlaganja ministra financija RH-a u raspravi na Odboru iznijeta su i neka od mišljenja. Prvo. Zatraženo je objašnjenje glede planiranog poraste sredstava za plaće Hrvatskoga zavoda za mirovinsko osiguranje u 2007. u iznosu od 40,49 dok su sredstva za plaće u poreznoj upravi u 2007. povećana samo za 5%. Naime, veći dio poslova prenesen je sa Hrvatskog zavoda za mirovinsko na poreznu upravu, pa je nejasno zbog čega je došlo do tako velikog ne srazmjera u planiranju sredstava za plaće. Ministar financija RH objasnio je da porezna uprava nema potrebe značajnijeg povećanja broja zaposlenih bez obzira na povećani obim poslova te istog razloga nisu u masi plaća osigurana veća sredstva. Na upit da li će se porezna politika promijeniti u sljedećoj godini ministar financija RH istakao je da za to nema potrebe iz razloga što rashodi državnog proračuna definiraju poreznu politiku a oni su ovisni o realnim mogućnostima gospodarstva i njegovom razvoju u narednom razdoblju. Istaknuto je da Prijedlog državnog proračuna RH-a za 2006. godinu treba podržati iz razloga što je on po prvi puta uravnotežen u potpunosti, transparentan, te u potpunosti ostvaruje temeljne makroekonomske ciljeve. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova za i 2 protiv, odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna RH-a za 2006. godinu, i sljedećih odluka: Odluke o davanju suglasnosti za financijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje 2006., Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskoga zavoda za zdravstveno osiguranje 2006., Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za zapošljavanje 2006., Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda 2006., Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih autocesta za 2006., Odluka o davanju suglasnosti za financijski plan Hrvatskih cesta za 2006., Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banka za 2006., Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2006. godinu i Odluku o davanju suglasnosti za financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2006. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, poštovani zastupnik, predsjednik Dragutin Pukleš. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, poštovani zastupnici. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora na 38. sjednici održanoj 21. studeni 2005. godine razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije proračun za 2007., 2008. godinu s pripadajućim prilozima kojemu je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. studenog 2005. godine. Odbor je temeljem članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora o navedenom prijedlogu državnog proračuna s pripadajućim prilozima raspravljao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Uvodno izlaganje podnio je predsjednik predlagatelja. Bez rasprave odbor je odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu te predmetnih odluka. Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog o financijskom planu za 2006. godinu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2006. godinu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2006. godinu Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2006. godinu Hrvtskih voda, Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2006. godinu Hrvatskih autocesta, Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2006. godinu Hrvatskih cesta, Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2006. godinu Državnojh agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2006. godinu Hrvatskog fonda za privatizaciju i Odluke o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2006. godinu Fonda za zaštitu okoliša i energentsku učinkovitost.
Hvala. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Predsjednik, poštovani zastupnik Petar Selem.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na 17. sjednici 21. studenog 2005. godine prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije proračuna za 2007. i 2008. godinu i Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske 15. studenoga 2005. godine. Odbor je pitanje razmotrio kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici predlagatelja. Sudionici rasprave ustvrdili su da se kretanje ukupnih iznosa predviđenih za djelatnosti obrazovanja, znanosti i kulture u Prijedlogu državnog proračuna za 2006. godinu kreću iznad, nominalno iznad odgovarajućih globalnih iznosa Proračuna za 2005. godinu kada se uzmu u obzir metodološke razlike u obuhvatu Prijedloga proračuna za 2006. godinu u odnosu na dosadašnje proračune, ugrađena sredstva nekih fondova odnosno namjena. Ovakav prijedlog još uvijek ne omogućuje donošenje državnog proračuna u čijem bi se sastavu bitno uvećala sredstva u korist navedenih djelatnosti što predstavlja strateško i opće prihvaćeno nacionalno opredjeljenje. Dio sudionika u raspravi u takvoj situaciji ističe da je u uvjetima ograničenog realnog povećanja ukupnih sredstava i slijedom prenamjene dijela dosadašnjih sredstava u Prijedlogu proračuna ipak postignuto da se predvide odgovarajuća sredstva u korist upravo onih novih službi, programa i međunarodnih obveza koje Hrvatsku uključuju u programe i standarde Europske unije, Bolonjskog procesa kao i drugih zahtjeva kojima smo svojom voljom pristupili na međunarodnoj razini. Ukazano je također da sve veću ulogu nekih izvanproračunskih subjekata i instrumenata kao što su Nacionalna zaklada za znanost, Institut spomeničke rente zatim međunarodne banke, fondovi u financiranju ovih djelatnosti. Pri tome sredstva državnog ali i županijskih, općinskih i gradskih proračuna mogu izvršiti važnu inicijalnu ulogu. Nekoliko članova Odbora ukazalo je na slučajeve stagnacije ili pada iznosa predviđenih za pojedine namjene postavljajući pitanje štete koje po te djelatnosti ukupan razvoj mogu proizići. U raspravi o Konačnom prijedlogu zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu ukazano je i na pravno-tehnički propust redaktorske prirode pozivanje na broj članaka te je predstavnik predlagatelja pozvan da pitanje pravodobno riješi. Zatraženi su također i obrazloženja koja su u međuvremenu stigla kojih nije bilo na sjednici Odbora od Ministarstva kulture, Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa i prema tome taj zahtjev je ispunjen. Odbor zaključkom jednoglasno podupire molbu upućenu od strane Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti Ministarstvu financija za prenamjenu dijela sredstava iz Proračuna za 2005. godinu u korist Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti rukovodeći se okolnostima sudbine proračunskih sredstava odobrenih za projekt Hrvatske, Europa i drugim razlozima što ih Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti ističe. Zaključak: Predlaže se Hrvatskom saboru donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije proračuna za 2007. i 2008. godinu. I Konačnog prijedloga zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu. Jednoglasan je zaključak članova Odbora da se Prijedlog proračuna u dijelu namijenjen obrazovanju, znanosti i kulturi kreće u granicama realnog ali iz već iznijetih razloga treba težiti za većim iskoracima. Hvala.
Hvala. Odbor za turizam. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, poštovani zastupnik predsjednik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskoga sabora razmotrio je na svojoj 30. sjednici održanoj 21. studenoga Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije i tako dalje. I Odbor je Prijedlog državnog proračuna razmatrao kao zainteresirano radno tijelo. Sukladno svom djelokrugu utvrđenom Poslovnikom Hrvatskog sabora Odbor je detaljnije raspravio one dijelove Prijedloga proračuna koji se odnose na sufinanciranje i na financiranje, pardon, programa i aktivnosti usmjerenih na ostvarivanje prava nacionalnih manjina, zaštitu i promicanje ljudskih prava te na potpore hrvatskim manjinama ili hrvatskoj manjini u europskim zemljama. Na početku rasprave iznijeta je načelna primjedba da klasifikacija i nazivi pojedinih proračunskih stavki nisu u Prijedlogu proračuna dati na odgovarajući način. Upozoreno je da je Odbor i prošle godine u raspravi o Državnom proračunu za 2005. godinu ukazao na nelogičnost da se kao korisnik Proračuna nominira stručna služba Savjeta za nacionalne manjine jer se iz samog sadržaja proračunskih stavki vidi da to treba biti Savjet za nacionalne manjine. Naime Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina kao institucija s utvrđenim pravima i obvezama uspostavljen je … /Zvonjava./ … hvala lijepa gospodine predsjedniče, uspostavljen je Savjet za nacionalne manjine dok se stručna služba savjeta samo njegovo stručno tijelo za čiji rad se u okviru ukupnih sredstava predviđenih za Savjet koristi samo jedan manji dio. Naziv ove proračunske stavke treba strogo uskladiti s Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina odnosno kao nositelja sredstava korisnika Proračuna na poziciji 02-021. Navesti Savjet za nacionalne manjine, a ne stručna služba Savjeta. Kada je u pitanju financijska podrška programima i aktivnostima koji se odnose na ostvarenje zakonom utvrđenih prava nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj sa zadovoljstvom je konstatirano da su ukupna sredstva predviđena za Savjet za nacionalne manjine predložena s povećanjem od oko 21%. Te da su u okviru toga dio namijenjen udrugama i ustanovama nacionalnih manjina također povećava za 21, 22%, odnosno 24 milijuna 500 tisuća u 2005. godini, on se povećava na 29 milijuna 700 tisuća u 2006. godini. Radi se o sredstvima koja se koriste za informiranje i izdavaštvo, kulturni amaterizam itd., sve je predviđeno ustavnim Zakonom o nacionalnim manjinama. Što se tiče programa i aktivnosti koje se odnose na ostvarivanje prava nacionalnih manjina na odgoju i obrazovanje na manjinskom jeziku i pismu konstatirano je da su sredstva za poticanje obrazovanja nacionalnih manjina predviđena za 2006. godinu s iznosom od 3 milijuna kuna predstavljaju isti iznos kao za 2005. godinu. Za posebne programe obrazovanja nacionalnih manjina u 2006. godini predložen je iznos od milijun i 500 tisuća, a u 2005. godini za te programe osigurano je milijun kuna. A za predškolski odgoj i naobrazbu djece pripadnika nacionalnih manjina iznosi milijun i 500 tisuća kuna, što je također isto kao u 2005. godini. Istaknuto je da iz ovih iznosa nije jasno kolika su sredstva predviđena za tiskanje i prevođenje udžbenika za potrebe nastave na manjinskom jeziku i pismu, što bi kako je rečeno trebalo imati prioritet jer su udžbenici jedna od temeljnih predstavki za izvođenje nastave. Zbog višegodišnjeg zaostataka u tiskanju udžbenika procjenjuje se da je potrebno za tu namjenu izdvojiti oko 6 milijuna kuna kako bi se ovaj akutan problem manjinskog školstva barem donekle riješio. U raspravi je posebno ukazano na potrebu osiguranja pretpostavki za realiziranje nacionalnog programa za Rome koju je usvojila Vlada Republike Hrvatske rečeno je da se u prijedlogu Proračuna za 2006. godinu da su sredstva, predložena sredstva veća nego u 2005. godini, ali da to još uvijek nije u skladu sa potrebama i iznosima koji su predviđeni u nacionalnom programu, pogotovo ako se ima u vidu dosadašnje kašnjenje u ostvarivanju navedenog programa. U vezi s financijskom podrškom hrvatskim manjinama u europskim zemljama naglašeno je, ne slušaju nas gospodine predsjedniče vidite. U vezi s financijskom podrškom hrvatskim manjinama u europskim zemljama naglašeno je da se iz prijedloga proračuna ne može utvrditi za koje je sve namjene ta pomoć predviđena, te kolika su sredstva za to planiranja. Naime, na poziciji Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija u prijedlogu Proračuna za 2006. godinu na stavci "Pomoć nacionalnim manjinama u inozemstvu" za 2005. godinu nije naveden nikakav odnos. I ako se u Proračunu za 2005. godinu za te potrebe je bio predviđen iznos od milijun kuna, dok se za … [[Govornik se ne razumije.]] godinu za tu namjenu predlaže iznos od milijun i 500 kuna. Međutim, u materijalu koji nosi oznaku "Prilog 3." obrazloženje financijskog plana korisnika državnog proračuna na stranici 2.6 kaže nešto dosta komplicirano koje međutim ukazuje na to da je jedna cifra bila potrošena u prošloj godini i to su bila planiranja, pardon, i to su bila sredstva u iznosu od 3 milijuna kuna, ali međutim ona u proračunu nisu vidljiva tako da izgleda sada je povećanje od 100%, a od toga bi zapravo rezultiralo da se radi o smanjenju, a radi se o preko potrebnim financijama za Hrvate izvan Hrvatske, za hrvatske manjine u europskim zemljama i općenito za Hrvate izvan Hrvatske. Završavam, u raspravi je upozorena i na sredstva namijenjena za skrb o prognanicima. Posebno ukazana na način trošenja sredstva koja se u državnom proračunu osiguravaju za Republički fond "Kralj Zvonimir". Vlada Republike Hrvatske i nadležno ministarstvo, Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka još uvijek nisu dali potrebno objašnjenje, iako je u raspravi o Proračunu za 2005. godinu to izričito traženo. Rečeno je da ima indicija da se u dodjeli sredstava pravi razlika s obzirom na etničku pripadnost ratnih stradalnika, da u upravo fonda nisu uključeni predstavnici Hrvatskoga sabora i da nema nadzora nad njegovim poslovanjem, iako se radi o velikim proračunskim sredstvima, 235 milijuna 2005. godine, 2006. 195 milijuna. Hrvatski sabor nema nikakvog izvjšća o tome trko upravlja fondom niti na što se i kako troše sredstva, to je rečeno na odboru. Zatraženo je stoga da nadležno ministarstvo i Vlada tijekom rasprave o prijedlogu proračuna Saboru predoče izvješće o radu navedenog fonda, radi se o Fondu "Kralj Zvonimir". Što se tiče sredstava za programe i aktivnosti usmjere za zaštitu i promicanje ljudskih prava konstatiramo da je u prijedlogu Proračuna za 2006. godinu u odnosu na 2005. godinu predlaže povećana sredstva, dijelom iz međunarodnih programa. Izraženo međutim nezadovoljstvo iznosom koji je predložen za Ured pučkog pravobranitelja i stoga slijedi sljedeći amandman, jer smo više puta ukazali na taj problem tokom godina. Državni, amandman je sljedeći, na proračunskoj stavci Ured pučkog pravobranitelja, stranica 342. prijedloga proračuna, iznos predložen za 2006. godinu od 4 milijuna 691 tisuću 244 kune treba povećati za 720 tisuće 337 kuna i tako zamijeniti iznosom od 5 milijuna 414 581 kunu, jer treba, jer su ljudska prava bitna. Malo dugačak, ali ljudska prava su bitna. Zato smo taj proračun koji povećava financiranje za ljudska prava i prava nacionalnih manjina mi na odboru usvojili i to sa 7 glasova za i 3 suzdržana uz takav amandman. Hvala lijepa gospodine predsjedniče na strpljenju.
Hvala lijepa. Odbor za lokalnu i područnu samoupravu, predsjednik poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani premijeru, ministri. Odbor za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Sabora na 37. sjednici održanoj 22. studenog razmotrio je prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije Proračuna za 2007. i 2008. godinu. Odbor je raspravljao u skladu sa Poslovnikom, a navedenom aktu kao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. U raspravi je prema mišljenja dijela članova Odbora prijedlogom Državnog proračuna Hrvatske za godinu 2006. na poziciju dodatnih sredstava izravnavanja za decentralizirane funkcije nisu osigurana adekvatna sredstva za financiranje decentraliziranih funkcija gradova, županija i općina. S tim u vezi konstatirano je da se povećanjem sredstava na ovoj poziciji za samo 1,69% u odnosu na prethodnu godinu, s obzirom na inflaciju ne može zadržati ni postojeća razina financijskog standarda javnih potreba u djelatnostima koje su decentralizirane. Pored toga, u raspravi je ukazano na nedavno doneseno Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj i regionalnoj samoupravi kojom je proširen djelokrug poslova jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave, koje se u prvom redu odnose na izdavanje građevinskih i lokacijskih dozvola i drugih akata vezanih uz gradnju, te provedbu dokumenata prostornog uređenja, pa bi za to bilo potrebno osigurati u Proračunu za 2006. godinu također sredstva koja će se prenijeti na jedinice lokalne samouprave. S tim u vezi iznijeto je i mišljenje prema kojem se za narečeni zakon neće moći provoditi ako se u državnom Proračunu Republike Hrvatske za 2006. ne osiguraju sredstva za decentralizirane poslove koji su tim zakonom utvrđeni. Konstatirano je da je prijedlogom financijskog plana za 2006. godinu Hrvatskih cesta jednako tako nisu osigurana dovoljna sredstva na poziciji kapitalne donacije Županijskim uprava za ceste. Naime, prijedlogom financijskog plana za 2006. godinu Hrvatske ceste na toj poziciji iznos je jednak kao u i 2005. godini, što znači da neće biti dovoljno niti za minimalno održavanje županijskih prometnica, a kamoli da su se ta sredstva preraspodijelila i na velike gradove koji su dobili ovlast održavanja javnih cesta. Pri tome je, naravno, istaknuto da su troškovi za cestovnu infrastrukturu u značajnom porastu s obzirom na njihovo stanje pa bi iznos kapitalne pomoći županijskim upravama trebalo značajno povećati. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 6 za i 2 glasa protiv ipak odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu.
Mir! Odbor za poljoprivredu i šumarstvo? Ne. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, predsjednik Odbora poštovani zastupnik Ivan Jarnjak. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 54. sjednici održanoj 21. studenoga raspravljao je o Prijedlogu Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu u dijelu koji se odnosi na Ministarstvo unutarnjih poslova, na Ministarstvo obrane, sigurnosne službe i Ured vijeća za nacionalnu sigurnost koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske. Predstavnik Vlade u svom izlaganju iznio je makroekonomski okvir za donošenje ovogodišnjeg proračuna i glavne ciljeve proračuna te strukturu i procjenu kretanja javnih rashoda. U nastavku ovlašteni predstavnici Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane, sigurnosnih službi, protuobavještajne agencije, obavještajne agencije, Vojno-sigurnosna agencija i Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost pojedinačno su obrazložili planirane proračunske stavke te se izjasnili da su predviđena sredstva dostatna za izvršenje svih poslova i aktivnosti u sljedećoj 2006. godini. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno u dijelu koji se odnosi na unutarnje poslove sigurnosne službe te Ministarstvo obrane odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu u tekstu kako je predložen od predlagatelja. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije? Ne. Odbor za ravnopravnost spolova? Ne. Odbor za ratne veterane? Da. Poštovani predsjednik, zastupnik Vlado Jukić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Odbor za ratne veterane Hrvatskoga sabora na svojoj 19. sjednici održanoj 21. studenoga razmotrio je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu koji je predložila Vlada aktom od 15. studenog 2005. godine. Sjednici su nazočili predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata. Onda su predstavnici predlagatelja obrazložili osnovne značajke prijedloga proračuna kako općenite tako i po pozicijama interesantnim za Odbor. U glavni Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti na poziciji skrb za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata planirana su sredstva u visini od 4 milijarde i 194 milijuna kuna ili 7,85% više nego u 2005. godini. Najveći dio tih sredstava u iznosu 3,1 milijardu kuna ili 74% namijenjen je isplati invalidskih i obiteljskih mirovina što je povećanje za 5,84% i za isplatu trajnih prava namijenjeno je 835 milijuna kuna ili 19,9% što je povećanje od 9,44%. Od značajnih stavaka potrebno je spomenuti povećanje sredstava planiranih za zapošljavanje hrvatskih branitelja od 16% u odnosu na 2005. godinu te ona sada iznose prijedlogom proračuna 35 milijuna kuna. Neznatno je povećanje od 1,8% sredstava za psihosocijalnu pomoć hrvatskim braniteljima i ona iznosi 12,6 milijuna kuna. Veliko povećanje bilježe i sredstva namijenjena ekshumaciji i identifikaciji žrtava iz Domovinskog rata koja su planirana u iznosu od 6,88 milijuna kuna što je 41% više nego u prošloj godini. Nazočni predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata nisu imali značajnijih primjedbi na prijedlog proračuna. Izraženo je zadovoljstvo značajnim povećanjem sredstava namijenjenih ekshumaciji žrtava iz Domovinskog rata te izražena nada da će značajan dio tih sredstava biti korišten za identifikaciju već ekshumiranih tijela znajući da se na isto čeka i po nekoliko godina. Članovi Odbora su izrazili zadovoljstvo predloženim iznosima sredstava namijenjenih provedbi zakona koji su veći od 2 do 10% u odnosu na prošlu godinu. Kao najveći problem istaknuto je smanjivanje sredstava namijenjenih stambenom zbrinjavanju stradalnika Domovinskog rata sa 189 milijuna na 184 milijuna što je oko 2,5% manje. Znajući za broj od otprilike 13 tisuća stradalnika koji imaju pravo na stambeno zbrinjavanje, tempo od 1.200 otprilike stradalnika koliko je godišnje se zbrinjava nije zadovoljavajući i ta sredstva trebalo bi povećavati. Također je postavljen upit o dostatnosti planiranih sredstava namijenjenih isplati invalidskih i obiteljskih mirovina znajući za problem isplate prevedenih mirovina prema zakonu iz 2001. godine te osiguranju sredstava za isplatu mirovina stradalnika Hrvatskog vijeća obrane a koje će Republika Hrvatska preuzeti sklapanjem međunarodnog sporazuma sa Bosnom i Hercegovinom. I bila je još jedna primjedba. Iz prijedloga proračuna nije razvidno jesu li planirana i u kojem su iznosu planirana sredstva za rad Hrvatsko memorijalno-dokumentacijskog centra iz Domovinskog rata. Nakon provedene rasprave Odbor je donio sljedeći zaključak: Predlaže se Hrvatskom saboru donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu te donošenje odluka o suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, o suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, o suglasnosti na Financijski plan Zavod za zapošljavanje, o suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda, o suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih autocesta, o suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta, o suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, o suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za privatizaciju i o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2006. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za pravosuđe? Predsjednica, poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo članovi Vlade, gospođe i gospodo zastupnici. Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na 34. sjednici održanoj 21. studenoga 2005. godine razmotrio je prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu, s prijedlogom projekcije proračuna za 2007. i 2008. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. studenoga 2005. godine. Odbor je o prijedlogu državnog proračuna raspravljao u svojstvu zainteresiranoga radnog tijela. U uvodnom obrazloženju predstavnika predlagatelja ukratko je obrazložila Prijedlog Državnog proračuna za 2006. godinu u cjelini koji je povećan u odnosu na 2005. za 9,4% što je djelomično rezultat uključivanja u proračunske prihode naknada koje su se do sada vodile izvanproračunskih te je stoga realan rast proračunskih prihoda 6,4% dok je rast rashoda 4,34% a proračunski deficit planiran u visini od 2%. Ovaj je odbor posebnu pozornost usmjerio prema dijelu proračuna koji se odnosi na pravosudni sustav. Predstavnik Ministarstva pravosuđa obrazložio je razdjel 110 Ministarstva pravosuđa koji obuhvaća 363 korisnika čiji je prijedlog plana iskazan kroz programe, aktivnosti i projekte. Prijedlog plana sredstava za 2006. godinu Ministarstva pravosuđa ukupno iznosi 2 milijarde 70 milijuna 652 tisuće 862 kune što je za 3,9% više u odnosu na planirana sredstva u 2005. godini. Istaknuto je da sredstva za plaće u pravosuđu rastu 2%, za materijalne rashode 0,35% u odnosu na sredstva u 2005. godini. Planirani kapitalni rashodi bilježe rast od 33%, a odnose se prvenstveno na informatizaciju, sustav integriranog upravljanja sudskih spisima koja sredstva su uvećana u odnosu na proteklu godinu za čak 147%, a čime se osigurava sustavno praćenje rada pravosudnih institucija i djelatnika na CARDS i PHARE programe. Kapitalna ulaganja u zgrade od kojih su najznačajnija realizacija Trga Pravde u Zagrebu u Trga Pravde u Splitu, uz još 17 lokacija i objekata u državi. Naznačeno je da je nedostatak proračunskih sredstava i enormne potrebe pravosuđa u smislu kapitalnih ulaganja u zgrade i uređenje prostora moguće riješiti kroz ostvarivanje javno-privatnog partnerstva. U raspravi su članovi Odbora podržali predloženi Državni proračun za 2006. godinu, ocijenivši da unatoč velikim zahtjevima korisnika, zakoni i projekti koji su već usvojeni imaju potporu u predloženom proračunu. Uvažavajući obrazloženje predstavnika predlagatelja za važnost najznačajnijih projekata članove Odbora zanimalo je detaljno obrazloženje kapitalnih rashoda za preostalih 17 lokacija. Podupirući nastojanja Ministarstva pravosuđa da reformi pravosuđa, provođenju zacrtanih programa i aktivnosti, ukazano je na brojne probleme pojedinih sudova, posebice u malih sredinama koji rade u izrazito teškim uvjetima bez opreme i pomagala koji moraju naći svoje mjesto u projekciji državnog proračuna i pravosudne reforme. Članovi Odbora izrazili su interes za projekte ulaganja u kaznionice i zatvorski sustav, odobrenje sredstava za zapošljavanje službenika, nabavu potrebne opreme, budući da su u raspravi o izvješću o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2003. i 2004. godinu podržali zahtjeve Uprave za zatvorski sustav Ministarstva pravosuđa. Istaknuta je i važnost realizacije zacrtan ih planova Pravosudne akademije i osnivanje njenih regionalnih centara kao i osiguranje dostatnih proračunskih sredstava za realizaciju strategije i reforme pravosudnog sustava koju je donijela Vlada Republike Hrvatske, a podržao ovaj Odbor. Nakon provedene rasprave Odbor za pravosuđe jednoglasno je odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije Proračuna za 2007. i 2008. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo? Ne. Odbor za pomorstvo, promet i veze? Za rad? Idete, jel? Dobro. Poštovani zastupnik, predsjednik Marko Turić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo ministri, dame i gospodo zastupnici. Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo na 40. sjednici Odbora održanoj 21. studenog 2005. godine raspravio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcija Proračuna za 2007. i 2008. godinu, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. studenog 2005. godine. Odbor je Prijedlog državnog proračuna raspravio kao zainteresirano radno tijelu, sukladno članku 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja rasprava je posebno provedena u odnosu na dijelove proračuna vezane uz zdravstveni i mirovinski sustav. U raspravi o stanju u sustavu zdravstva istaknuto je da ovaj sustav ima uz Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva najveći udio u proračunu, a što je vidljivo iz sredstava planiranih po pojedinim ministarstvima. Rashodi u sustavu zdravstva su međutim povećani, a isto tako je sve veći raskorak prava i Zakona o zdravstvenoj zaštiti u odnosu na financijska sredstva kojima raspolaže ovaj sustav. Predviđeno povećanje prihoda u sljedećoj godini za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje od oko 200 milijuna kuna uz prisutan stalni rast potrošnje vrlo teško će omogućiti funkcioniranje sustava. Ovakvo stanje u zdravstvu dodatno otežava investicije u Klinički bolnički centar Zagreb koja iako nije odobrena od Vlade Republike Hrvatske praktično blokira investicije u zdravstvo u sljedeće 3 godine. U primarnoj zdravstvenoj zaštiti upozoreno je uslijed povećanih zahtjeva zadnjih mjeseci već sad nedostaju sredstva. Hitna reforma zdravstvenog sustava od 1. polovice 2006. godine koja će predvidjeti dodatna sufinanciranja uz povećanu kontrolu trošenja sredstava neophodna je da bi ovaj sustav i dalje mogao samostalno funkcionirati. U daljnjem tijeku rasprave pozitivno je ocijenjeno povećanje sredstava za socijalna davanja, za aktivnu politiku zapošljavanja, porodiljne naknade, prava branitelja i naknade za nezaposlene. Pojedini članovi Odbora upozorili su u raspravi o mirovinskom sustavu da je nova formula za izračun mirovina koja će se primjenjivati od 1. siječnja 2006. godine nepovoljnija za umirovljenike i predstavlja smanjenje učešća mirovine u BDP-u, a sa druge strane ništa se ne poduzima na zaustavljanju novog trenda odlaska u mirovinu. Nakon rasprave članovi Odbora su većinom glasova uz 1 glas protiv odlučili predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje Državni proračun Republike Hrvatske za 2006. godinu, te sljedeće odluke. Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2006. godinu, Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2006. godinu, Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za zapošljavanje za 2006. godinu, Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2006. godinu, Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih autocesta za 2006. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan cesta za 2006. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2006. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2006. godinu, te Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2006. godinu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odbor za pomorstvo, promet i veze. Predsjednica poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora je na 34. sjednici održanoj 21. studenog 2005. godine raspravio Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu sa prijedlogom projekcije Proračuna za 2007. i 2008. godinu. Odbor je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske sa prijedlogom projekcije Proračuna za 2007. i 2008. razmotrio kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno izlaganje dao je predstavnik predlagatelja koji se posebno osvrnuo na područje iz nadležnosti djelokruga Odbora. U raspravi su razmotrena predložena rješenja u svezi načina upravljanja prihodima i rashodima korisnika proračunskih sredstava u području iz nadležnosti Odbora. Izraženo je mišljenje da je sredstva planirana u Prijedlogu državnog proračuna za 2006. godinu sa prijedlogom projekcije za 2007. i 2008. ne omogućavaju potreban razvoj svih područja iz djelokruga rada ovog Odbora. Posebna pozornost ukazana je na nedostatak sredstava za razvoj Hrvatskih željeznica, izgradnju Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta, otočni razvoj, razvoj unutarnjih plovnih puteva, izgradnju riječnih luka. Također je ukazano na nužnosti izgradnje zračne luke Zagreb sa obzirom na njen strateški položaj i značaj za što nisu dovoljno planirana sredstva u prijedlogu Državnog proračuna 2006. godine. Nakon provedene rasprave Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora većinom glasova sa 6 za i 1 protiv predlaže Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2006. godinu sa projekcijom proračuna 2007., 2008. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odbor za useljeništvo, predsjednica zastupnica Zdenka Babić Petričević.
… [[Govornik naknadno uključen.]] dame i gospodo. Odbor za useljeništvo Hrvatskog sabora raspravio je na 19. sjednici održanoj 21. ovog mjeseca prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije Proračuna za 2007. i 2008. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. studenog 2005. godine. Odbor je proveo raspravu o stavkama Državnog proračun na kojima se određuje sredstva namijenjena useljenicima, iseljenicima, Hrvatima u Bosni i Hercegovini i hrvatskoj nacionalnoj manjini ili hrvatskim nacionalnim manjinama. Predstavnik predlagatelja, odnosno gospodin ministar ukratko je obrazložio prijedlog Državnoga proračuna i istakao da po prvi put sadrži sve prihode i sve rashode. Ukupno povećanje Proračuna za 2006. u odnosu na Proračun za 2005. godinu iznosi 3 milijarde 949 milijuna kuna. Članovima odbora je napomenuo da bi se dodatni rashodi mogli pokriti jedino povećanjem poreza. Sredstva namijenjena Hrvatima u Bosni i Hercegovini, hrvatskoj manjini i za obrazovanje djece i hrvatskih državljana u inozemstvu nisu smanjena. Dodao je da Vlada neće podnijeti svoje amandmane na prijedlog Državnog proračuna, eventualna povećanja nekih sredstava, nekih stavki mogla bi se odrediti rebalansom proračuna ako ga bude bilo. Članovi odbora su iznijeli mišljenje da bi sredstva određena za hrvatsku nacionalnu manjinu koja su sada na stavkama resornih ministarstava trebala objediniti stavkom Vlade Republike Hrvatske, a raspodjelu sredstava vrši Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2006. godinu s projekcijom Proračuna za 2007. i 2008. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Ima 11 klubova i sad već 81 zastupnik i zastupnica. Prvi Klub zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Stara narodna poslovica kaže "tko pod drugim jamu kopa sam u nju pada". Kada ste točno prije 2 godine Hrvatsku oblijepili ovim Pinokijem, rugajući se prošloj Vladi cijenom benzina, gledali ste ustvari u svoj dugi nos. Od tada cijena benzina porasla je 2 i pol kune i pri tom treba znati da od te rastuće cijene najviše koristi imate upravo vi kroz PDV koji niste smanjivali i po litri benzina danas ubirete 40 lipa više. Umjesto da ste, kao npr. belgijska Vlada vratili građanima novac ili smanjili PDV vi ste hrvatskim građanima savjetovali da ih se više vozi u jednom automobilu ili da se voze gradskim prijevozom. Sebi ste istodobno kupili nove automobile visoke klase. Baš kao i sa ovim Pinokijem kojeg ste lijepili u Hrvatskoj benzinom i kupovinom automobila tako je i sa vašim Proračunom za 2006. godinu. Jedno pričate, drugo mislite, a treće radite. Ovaj je proračun samo prividno socijalni, od razvoja nema ništa, a jedini mu je stvarni cilj osigurati pobjedu HDZ-a na izborima sljedeće godine. Razvoj zemlje i bolji život građana ove zemlje ostavljate nekoj drugoj Vladi. Sramotno je gospodo iz Vlade i to jest presedan u Hrvatskoj da su u ovaj proračun, gospodine predsjedniče molim vas. Dakle, sramotno je gospodo iz Vlade i presedan je da su ovaj proračun najprije vidjeli članovi HDZ-a i to vaši župani, načelnici, gradonačelnici koji su onda odlučili koliko im novca treba za određene projekte, a nama u Saboru ostavljeno je da odlučujemo o mrvicama. Mi smo gospodo Hrvatski sabor, ne klauzura. Vaš je problem što nemate kreativnu politiku, nego restriktivnu. Umjesto reforme zdravstva dobili smo porez na bolest, umjesto porezne politike i predizborno obećanog smanjenja PDV-a dobili smo ukidanje poreznih olakšica za građane, umjesto poticanja poduzetništva dobili smo ukidanje kreditnih linija, ali znatno povećanje promidžbe u Ministarstvu gospodarstva. Umjesto programa zapošljavanja dobili smo ukidanje mjera aktivne politike zapošljavanja, umjesto osiguranja prava radnicima dobit ćemo ukidanja rada nedjeljom u trgovinama, umjesto konačnog obračuna sa sivom ekonomijom sada bi ju riješili uračunavanjem u BDP da vam statistika bolje izgleda. Umjesto ozbiljne i sustavne borbe protiv kriminala i korupcije dobili smo opću nesigurnost, a na ljestvici korupcije prema "transparens internationalu" otišlo se tri koraka unazad u odnosu na prošlu godinu. Podsjećam vas, prošle ste godine, kada je Hrvatska također pala na ljestvici optužili bivšu Vladu. Tko vam je sada kriv? Možda metodologija "transparensia"? Umjesto obećanja o prestanku rasprodaje Hrvatske "Liburniju" ste mislili potiho gurnuti u ruke sumnjivim fondovima, umjesto razvoja civilnog društva dobili smo ukidanje prosvjeda na Markovom trgu, pravdano terorističkom opasnošću valjda od vlastitih radnika. Umjesto kampanja prevencije uveli ste 0 promila i kupili presretače. Umjesto obećanja da ćete umirovljenicima ukinuti RTV pretplatu, ona je porasla. Već drugu godinu za redom dobivamo proračun koji na prvom mjestu mora osigurati pobjedu HDZ-a. Prošle godine na lokalnim izborima, sljedeće godine na državnim izborima. To što Hrvatska već treću godinu stagnira, tj. što ste, da se poslužim vašim predizbornim sloganom, pokrenuli Hrvatsku, ali unazad to vam je manje važno. Na kraju mandata ove Vlade na ovakav način, uz ovakvu politiku svi ćemo doći na socijalu. Socijalna slika Hrvatske je izuzetno loša i veliki broj ljudi živi na granici siromaštva. Oni koji se pozivaju na to da u Hrvatskoj raste štednja moraju građanima reći istinu do kraja. Štedi samo mali broj građana, dok većina živi u dugu. Vrlo plastično ću vam to dokazati i pokazati. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku prosječna plaća u Hrvatskoj je 4 tisuće 417 kuna. Kada od toga oduzmemo troškove stanovanja, higijene, odijevanja i prijevoza koji su za četveročlanu obitelj prema izračunima nezavisnih hrvatskih sindikata prošli mjesec primjerice u Zagrebu, koji nije najskuplji grad u Hrvatskoj, iznosili ukupno 3 tisuće 491 kunu, za hranu mjesečno ostaje 925 kuna. Podijelite to gospodo na 30 dana i dolazite do toga da za hranu dnevno četveročlanoj obitelji ostaje samo nešto manje od 31 kune dnevno. Znate li što za to gospodo iz Vlade možete kupiti? Evo, pogledajte za tu 31 kunu četveročlana hrvatska obitelj može kupiti kilu kruga, litru mlijeka, kilu krumpira i kilu srdelica. To ste svojom politikom omogućili četveročlanoj obitelji dnevno. Prosječna obitelj nema za nikakvo drugo meso, ako se srdele i mogu nazvati mesom niti za voće djeci a kamoli za čokoladu ili izvanškolske aktivnosti. Učenje stranog jezika, odlazak u kino, na more za prosječnu je hrvatsku obitelj preveliki luksuz. Ne dao vam Bog pritom još da se i razbolite jer onda otpada pola kile od ovih kilu srdelica. Njih možete priuštiti samo djeci a vama ostaje samo krumpir. Da ne spominjem kako je biti umirovljenik ili ako imate dijete studenta i to izvan mjesta vašeg prebivališta. Što god vi gospodo iz HDZ-a mislili i ovdje meni dobacivali činjenica je da naši građani žive sve lošije. Da je tome tako govore i podaci o tome da je prosječna plaća u odnosu na prošlu godinu narasla nešto manje od 9%. U istom periodu cijena kruha narasla je 22%, brašno 46%, mlijeko 12%, kilogram graha 60% i kilogram pilećeg mesa 20%. Vlada se jednako tako hvali i povratom duga umirovljenicima. SDP je prvi priznao da dug umirovljenicima postoji i počeo ga vraćati. Sada se taj povrat duga ubrzava i mi to podupiremo. Međutim, to je rješenje samog jednog manjeg djela umirovljenika. Evo vam i tu podaci. Prije točno dvije godine u studenom 2003. godine, dakle prije vaše pobjede na izborima prema službenim podacima Zavoda za mirovinsko osiguranje prosječna mirovina sa dodacima kroz koje se vraćao dug bila je tisuću 723 kune što je tada iznosilo 44% od prosječne plaće. Danas je prosječna mirovina tisuću 857 kuna. Dakle, u dvije godine mirovina je porasla za 134 kune. Međutim, u udjelu prosječne plaće je ona pala na 42%. Dodamo li pritom inflaciju koja vam se popela do visokih 4,1% taj rast od 134 kune ustvari je strmoglavi pad obzirom na rast gotovo svih cijena. Pa eto, kao što vidimo dobro skrbite za umirovljenike. Usporedbe radi ovaj je kilogram srdela koje sam donijela ovdje sa sobom u studenom prošle godine koštao 8 kuna a sada košta između 16 i 20. Što je tek sa razlikama u mirovinama ljudi sa istim radnim stažom, sa istom plaćom ali različitom mirovinom. Mi smo protiv raslojavanja među pojedinim grupama kao i unutar pojedinih grupacija naših građana. Protiv smo politike koja dovodi do toga da su bogati još bogatiji a siromašni još siromašniji. Da je tome tako potvrđuju i podaci koji pokazuju da u Hrvatskoj sve manje proizvodimo a sve više trošimo i to trošimo na luksuzne proizvode, ne na hranu. Vratimo se još malo inflaciji. Podaci govore da ona permanentno raste, da rastu troškovi života i to najviše zbog rasta cijena hrane ali i struje, grijanja a plaće i mirovine ostaju gotovo iste. To znači da će u ovoj godini naši građani za istu plaću moći kupiti sve manje i da će živjeti puno lošije. Godišnja stopa inflacije dosegnula je najvišu vrijednost u posljednje tri i pol godine i to 4,1%. U ovom proračunu nema ni potrebnih reformi jer za njih niste osigurali novac. Reforma je nužna u gospodarstvu, zdravstvu, obrazovanju, državnoj upravi, poljoprivredi a niti od jedne neće biti ništa. To je problem i sa Europskom unijom. Svi smo dali potporu za ulazak u Europsku uniju ali Europska unija jednako tako upozorava da ukoliko nemamo kvalitetnu politiku za rješavanje problema neće biti ulaska u Europsku uniju. Problemi u zdravstvu nisu riješeni osim su smijenjeni nepodobni ravnatelji, dugovi bolnica su narasli na 800 milijuna kuna u ovoj godini a rješenje tih problema nije moguće bez reformskih poteza kojih nema i koje nemate niti namjeru provesti. Nema ulaganja u obrazovanje i povećanje od 7% jer je to povećanje samo vraćanje onoga dijela kojega ste obrazovanju uzeli rebalansom. Govoriti nakon tri godine o tome da je dugove ostavila bivša Vlada pokazuje samo to da ste nesposobna Vlada i da ne znate kako riješiti probleme. Uza sve resurse ova Vlada traži od Hrvata samo jedno a to je stezanje remena jer ste nesposobni organizirati državu i rješavati probleme. U vrijeme dok ste bili u oporbi dizali ste galamu i bili ste vrlo zabrinuti za razinu zaduženja zemlje. Jedino što ste znali učiniti kada ste došli na vlast to je malo usporiti ukupno vanjsko zaduženje ali zato enormno povećati zaduženje države na unutarnjem planu. Vanjski ili unutarnji, draga moja gospodo, dug je dug i ovako povećani dug sve će to građani platiti i oni to jako dobro znaju. To da niste kreativni u rješavanju problema vidimo ali zato vam ne nedostaje kreativnosti u obmanjivanju javnosti. Podsjećam ponovno na prošlotjednu izjavu premijera Sanadera da sivu ekonomiju treba ubrojiti u BDP a turizam u izvoz. Ovo govori o tome da niste uspjeli ući u bitku sa sivom ekonomijom kao što ste obećavali građanima u predizbornoj kampanji ali ste zato odlučili žrtvovati budućnost našeg društva i naše djece zbog prividnog poboljšanja situacije. Ovakvo ponašanje je društveno, politički i socijalno neodgovorno. I sve to samo zbog probitka jedne stranke. Već treću godinu vlasti HDZ-a dobivamo proračun kojeg bismo moglo okarakterizirati sa tri riječi "pokrenimo Hrvatsku unazad". Ovdje nema razvoja, nema rasta životnog standarda, nema ulaganja u znanje, nema potrebnih reformi, nema novog zapošljavanja. I na kraju, gospodo iz Vlade, nemojte nakon mog govora ponovno početi govoriti o politici prošle Vlade i o njezinoj krivnji za vaše neuspjehe. SDP i njegovi koalicijski partneri izbore su gospodo izgubili prije pune dvije godine a vi ste ih sada i na polovici mandata potpuno jasno dobili na krilima nerealnih predizbornih obećanja koje niti možete niti znate ostvariti. I zato ćete, gospodo, sljedeće izbore ma kad god ih sazvali izgubiti.
Hvala lijepa. Imamo svega nekoliko 17 ispravaka netočnih navoda. Prva poštovana zastupnica Božica Šolić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo, ispravljam netočnost jednu što je kolegica Opačić iznijela u ovoj raspravi ali u ime kluba. Rekli ste kolegice da je Vlada nesposobna umjesto da je osigurala razvoj kupila je skupocjene automobile za vozni park Vlade i Sabora. Ja ću vam reći zbog čega je ona kupila i što je zapravo točno, upravo radi toga što ste sklopili štetan ugovor za vrijeme bivše Vlade koji je ugovor potpisao gospodin Linić i gospodin Goran Granić. /Buka u dvorani./
Dame i gospodo, ja sam dužan omogućiti svakom govorniku da ne bude ometan ili spriječen u svom govoru. To sam omogućio i poštovanoj zastupnici Milanki Opačić koja je govorila u ime Kluba SDP-a. I molim vas toga se svi onda i držimo. Izvolite, nastavite!
Hvala vam lijepa predsjedniče. Evo, ja hoću reći točnost. Ja mislim da ste me čuli što sam vam unaprijed rekla da si skratim vrijeme. Točno je to što je za vrijeme bivše Vlade gospodin Linić dok je bio potpredsjednik i gospodin Granić sklopili jedan štetan ugovor za Vladu općenito jer je od firme ITR-a koji je spadao pod INA-u sklopili su štetan ugovor i rentali su automobile koji su koštali Republiku Hrvatsku na mjesec jedan Audi 9 tisuća kuna, jedan Passat 8 tisuća kuna. Pa pitam vas da li je to bio razvoj gospodarstva u bivšoj Vladi [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa.]] da bi se mogli par voznih parkova kupiti … [[Govornica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Drugi ispravak poštovani zastupnik, potpredsjednik [[Upadice se ne razumiju.]] Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Željka Antunović. … [[Upadica se ne razumije.]] Mir molim vas!
Gospodine predsjedniče [[Upadica: Mir molim vas!]] Jako je lijepo što štitite pravo zastupnika da iznesu svoje stavove ali pri tome ne smijete dopustiti da zloupotrebljavaju Poslovnik, a da vi prelazite preko toga i naprotiv umjesto da ih zaustavite kad vidite da se radi o definitivnoj povredi Poslovnika puštate da se to dogodi. Kolegica ima pravo iznositi svoje ocjene bivše Vlade kao što mi u oporbi imamo pravo iznositi ocjene sadašnje Vlade ali svi se bez iznimke moramo držati Poslovnika na čelu sa vama.
Hvala lijepa. Kao prvo vi ste povrijedili Poslovnik jer ste se javljajući se za povredu Poslovnika trebali označiti koju odredbu Poslovnika je i tko povrijedio. Drugo, ne radi se o nikakvoj povredi Poslovnika jer je zastupnica Božica Šolić ispravljala po njenom stajalištu netočne navode koje je iznijela zastupnica [[Upadice se ne razumiju.]] Molim vas, nemojte, nećemo na taj način raspravljati. Ja sam dao objašnjenje. Navod je iznijet. Navod je osporen kao netočan i to je sve. I to je sve. Poštovani zastupnik potpredsjednik Darko Milinović. Ispravak netočnog navoda. Čija povreda zastupniče Lončar? Izvolite [[Upadica: Dajte mi riječ.]] Izvolite, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče vi ste povrijedili članak 214. i kolegica Željka Antunović također, a sad ću i reći koji? Članak 214. i stavak 4. gdje se kaže: «Zastupniku se izriče opomena ako se javi za povredu Poslovnika ili ispravak netočnog navoda, a započne govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ.» Vi ste njoj trebali dati opomenu i prekinuti je. Dakle i vi ste prekršili Poslovnik i ona. Hvala lijepa.
Nisam ja prekršio Poslovnik jer javila se zastupnica za povredu Poslovnika. Ja sam ustvrdio da nije povreda Poslovnika, a moje je diskreciono pravo hoću li ili neću izreći zastupniku opomenu. I dajte dame i gospodo zastupnici, molim vas. Dalje ispravak netočnog navoda potpredsjednik Darko Milinović, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora ja sam najprije mislio da je to lapsus uvažene zastupnice Opačić ali je dva ili tri puta ponovila da želimo dobiti izbore. To je točno, ali ne iduće godine nego 2007. godine. Drugi ispravak netočnog navoda rekli ste, citiram: «da je Vlada donosila neke zakone valjda bojeći se radnika». Da smo se bojali radnika onda bi se prema njima ponašali kao što ste se vi ponašali prema radnicima Željezare Sisak rastjerujući ih pendrecima i suzavcima.
Treći ispravak poštovani zastupnik Bačić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegica Opačić je rekla da je umjesto zdravstvene reforme uveden porez na bolest. Administrativne takse nisu porez na bolest. To je jedna uobičajena taksa koja postoji u većini zemalja Europske unije, a da nikakve reformske zahvate nije se učinilo u zdravstvu nije točno. U zadnjih godinu i po skoro dvije dana sve mjere koje smo učinili u zdravstvu su rezultirale time da je potrošnja smanjena za 20%.
Četvrti ispravak poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Ispravit ću nekoliko netočnih navoda premda ih je bilo puno, ali nadam se da će ostali kolege ostale. Rekao bih prvi da je kolegica rekla da nema ulaganja u znanost, obrazovanje, da se u obrazovanje ne ulaže, da je to samo vraćanje nekakvih obećanih davanja iz prošle godine koja su navodno skinuta, ali samo vama radi informacije i javnosti u odnosu na 2003. godinu izdvajanja za znanost i obrazovanje su povećana 22%. Dakle u odnosu na predizbornu godinu SDP-a. Prema tome netočno je da nema ulaganja i netočno je da socijalna prava nisu povećana. To je također netočno jer su povećana, to se može vidjeti i iz ovog Proračuna. I konačno kolegice čini mi se da vam se ta srdela koju ste ovdje donijeli malo usmrdila. To je ovako, čuje se malo.
Poštovani zastupnik Bekavac, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažena kolegica je ustvrdila da hrvatska Vlada jedno misli, drugo govori, a treće radi što nije točno. A točno je da ova Vlada jako dobro zna što radi što se vidi na početku … /Govornik je isključen./ … , a u drugom dijelu mandata kreće odlučno u ostvarenje … /Govornik je isključen./ [[Upadica: Pripazite na mikrofon.]] Jer smo plaćali vaše dugove i skrivene račune vas i vaših koalicijskih partnera. … /Govornik je isključen./ … Pa ja dovoljno glasno govorim.
Ne, nemojte isključivati nikome mikrofon.
A što ja mogu … [[Govornik se ne razumije.]]
Da. Poštovani zastupnik Vladimir Jelkovec. Sljedeći ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče kolegica Opačić rekla je da već trećz godinu dobivamo proračun koji osigurava HDZ-u pobjedu. Nema proračuna koji nekome apriori … /Govornik je isključen./ … Dakle nema proračuna koji nekome osigurava unaprijed izbornu pobjedu nego samo odgovoran i kvalitetan rad i zbog toga HDZ dobiva izbore.
Slijedeći ispravak poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Poštovani gospodine predsjedniče ja ispravljam netočan navod kolegice Opačić da je SDP prvi priznao da dug umirovljenika postoji. To nije točno jer se radi o sudskoj odluci, a upravo je vaš zastupnik gospodin Vidović nedavno izjavio da dug prema umirovljenicima ne postoji. I dodao bih a ovako crno i pesimistično izlaganje kolegice Opačić u ime Kluba SDP-a govori upravo o stanju u njihovoj stranci, o beznađu i bezidejnosti u kojoj su se sami našli [[Upadice se ne razumiju.]]
Gospodo netko, netko se igra sa isključivanjem mikrofona. Poigrava se, da, da, kolega Leko.
Jer nakon 4 godine vaše bezidejnosti, pesimizma i nesposobnosti koji ste širili Hrvatskom Hrvatska konačno ima Vladu koja je uspješna i koja ima jasnu viziju razvoja Hrvatske.
Pričekat ću da se pljesak stiša pa dati riječ onda idućem. Poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, kolegice Opačić nije točno da je ova hrvatska Vlada kupila skupocjene automobile. Kupnja od leasing-a, vi barem ste pravnica pa morate poznavati koja je razlika, a nije ova hrvatska Vlada iznajmila od Rent a car-a 22 automobila. Svaki automobil je koštao mjesečno 9 tisuća kuna, 22 puta 900 je 98 tisuća kuna, puta 5 godina, pitajte kolegu Linića što to znači. Ova Vlada nije smijenila ravnatelje bolnica u Hrvatskoj, nije učinila ono 2000. godine što ste vi učinili, smijenili ste 35 veleposlanika u prvom mjesecu vašega mandata i generalnih konzulata, nije pod potom reorganizacije Ministarstva unutarnjih poslova i obrane smijenila one ljude koji su izvojevali slobodu hrvatskoga naroda pa je uživate i vi danas u Hrvatskom saboru.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Ispravlja krivi navod da je Hrvatska već 3 godine u recesiji, odnosno da 3 godine stagnira, to nije točno. Porast bruto nacionalnog dohotka je 3%, porast proizvodnje s 3% prošle godine je porastao na 5% ove godine, porast izvoza u odnosnu na uvoz za razliku od vašeg mandata, realni rast plaća 3%, nominalno 6%. Ako je to stagnacija onda je to politika koju ja ne razumije. Drugi netočan navod je da su smijenjeni nepodobni ravnatelji. Smijenjeni su ravnatelji koji su imali 24% rashode od prihoda, danas imaju 3,5%. Dakle, nisu biti nepodobni, nego nesposobni. Hvala.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik mario Zubović.,
Hvala gospodine predsjedniče. Ja moram kolegici Opačić ispraviti. Ona je rekla da smo mi dali lažna obećanja. Gospođa Opačić je rekla da smo mi dali lažna obećanja, a ja mislim da naša jamstvena kartica, koju možete nabaviti, ja vam je mogu dati. Mi smo skoro ispunili naša obećanja u ove dvije godine, a još imamo dvije godine. A kako sam čuo vaš stranački kolega je malo prije nego ste vi išli izlagati svoje izlaganje rekao kako ćete ovdje izvesti jedan šou. Ja mislim da je to zbilja bio jedan šou, ne znam zašto su vas nagovorili na to.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Branimir Pasecky.
Gospodine predsjedniče. Gospođa Opačić, njoj moram reći da nije točno da Hrvatska stagnira jer o tome niti svijet ne govori. Gospođa Opačić nije govorila o proračunu i to osporavam. Umjesto toga, umjesto da analizira prijedlog proračuna i dade dobronamjerne sugestije ona je održala jedan zastarjeli govor prokušane komunističke propagande koji na sreću više ne plati. [[Pljesak]] Njezin govor dakle nije bio kreativan kako je ona govorila o kreativnosti, nego je bio providan.
Dobro, pljesak se nastavlja. Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Ispravljam netočan navod SDP-a kojeg je samo izrekla gospođa Milnaka Opačić, a rečenica njena glasi: "Sve se manje u Hrvatskoj proizvodi.", što je sasva netočno jer kao što se unaprijed proračun koji nisu ni vidjeli kritizirali u medijima tako i sad se nije potrudila doći ni do stranice 3 i 4 objašnjenja proračuna pa bi jasno i glasno pročitala stope rasta industrijske proizvodnje, i to prerađivačke industrije na koje ću se je ja ograničiti, dakle čiste proizvodnje proizvoda novostvorenih u Hrvatskoj koji bilježi rast od 6,6% u čemu najviše doprinosi proizvodnja hrane i pića koja iznosi 5,8%, te izdavačke i tiskarske djelatnosti, dakle čista industrijska proizvodnja raste puno više i u većem postotku nego što je rasla zadnje 3, 4 godine. A da ne govorim sad sve one ostale stope koje su bile u svakom mjesecu. Dakle,, još jedanput ponavljam, ukupna godišnja kumulativna stopa rasta iznosi za devet mjeseci 5% industrijske proizvodnje i to je točno. Hvala lijepa.
Hvala. Četvrti ispravak, trinaesti ispravak, poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine predsjedniče. Gospođa zastupnica je rekla: "Naši građani žive sve lošije.", čak je predstavlja Šabačku tržnicu, cijene sa šabačke tržnice. Ispravljam netočan navod koji glasi, naši su građani prije 3 godine živjeli bolje, ali toga nisu bili svjesni. Hvala.
Četrnaesti ispravak, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče. Pa evo, sličan navod, ljudi žive lošije pa su čak poskupjele i srdele. Cijelu sezonu srdele su bile 10 kuna, ali ovih dana su poskupjele jagode, moram priznati. E sad dalje, ljudi godišnje kupuju oko 100 tisuća automobila. Imamo, ne znam, milijun, dva, tri mobitela, pogledajte malo i sve. 200 tisuća skijaša uskoro će ići na skijanje, sve praznog želuca. Mislim da je tvrdnja bazirana na potpuno krivim pretpostavkama da ljudi masovno napuštaju SDP jer je poskupjela članarina.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kolegice Opačić da nema ulaganja u obrazovanje i da su u tome vidi nesposobnost. To je netočno jer za 2006. godinu u predškolski odgoj ulaže se 2 milijuna i 900 tisuća kuna, u osnovno školstvo 96 milijuna kuna, u srednje školstvo 116 milijuna kuna, u visoko školstvo 280 milijuna kuna, u znanost 18 milijuna kuna, za razliku od prošle godine 132 milijuna kuna više ito direktno iz državnog proračuna. A kapitalna ulaganja u školstvo iz drugih izvora, većinom iz Svjetske banke dodatno su još 67,8 milijuna kuna i to za predškolski odgoj 975 tisuća, osnovno školstvo 30 milijuna, srednje školstvo 15 milijuna itd. Zatim, kolegica je spominjala da i zapošljavanje, naime, znanstveni novaci 2003. godine su bili 0, 2004. 588, 2005. 162 zaposleno ih je u ove dvije godine 750 novih znanstvenih novaka i to je ulaganje u školstvo. Hvala.
Šesnaesti ispravak, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković.
Rasprava je počela vrlo živahno o proračunu što je sasvim i u redu. I ono što bih htio ispraviti. Kolegice je rekla i pokazala jedan naš predizborni plakat gdje stoji, veli jedino što smo znali je malo usporiti rast vanjskog duga. Mislim da to nije točno, jer ako je točan podatak da je 2003. godine vanjski dug porastao za 9 milijardi eura i da je tada iznosio 19 milijardi, a danas da je to 24, onda proizlazi da smo mi ipak bitno usporili rast tog vanjskog, bitno smo usporili rast tog vanjskog duga. Pored toga, 2003. godine deficit proračuna je bio 6,3%, mi ga danas spuštamo na 4,2, iduće godine na 3. i ja vas pitam zapravo gdje bi ova zemlja došla da smo mi nastavili dinamiku ovakvih trendova koje smo zatekli 2003. godine. Ali ne moram to pitati vas, nego o tome su svoje mišljenje rekli građani na izborima.
I poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Komentirajući projekcije Proračuna za 2006. godinu Kolegica Opačić je rekla da nema novog zapošljavanja. To naprosto nije točno. Očito kolegica nije pogledala sve ono, sve one mjere koje predlaže Ministarstvo gospodarstva i druga ministarstva. A kad je riječ o nezaposlenosti onda ću je podsjetiti da je stopa nezaposlenosti 2001. godine bila 22, a 2002. godine za vrijeme znači vaše Vlade, 22,3% što je ujedno i najveća nezaposlenost od 1995. godine na ovamo, a te ste godine ujedno i probili na žalost, famoznu granicu od 400 tisuća nezaposlenih. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ako budemo išli sa tim tempom i sa tim stilom, da imamo na svaki klub ili zastupnike ovakvu količinu ispravaka, onda ćemo gledati završnu seriju filma "Duga mračna filma". U 17,34 je isteklo vrijeme za pojedinačnu raspravu za ovu temu. Klub HNS-a, poštovana zastupnica i potpredsjednica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Podijeliti ću svoje izlaganje na četiri dijela vezano na ovaj Prijedlog proračuna za 2006. godinu i početi, a i završiti sa nekim temeljnim značajkama ovog proračuna, a neke ilustracije navesti u sredini. Prvo kao jednu početnu i opću konstataciju koju pretpostavljam da ste svi svjesni, ali mislim da nije zgorega ju podvući i držati na umu, obzirom na stopu rasta i obzirom na inflaciju sva povećanja u ovom proračunu na pojedinim stavkama ili na ministarstvima koja su reda veličine 7-8%, ali ajmo reći od 7-7,5% znače nula. Znače ne povećanje nego samo praćenje inflacije i stope rasta. Prema tome sva povećanja koja su do razine 7%, prvo su manja od povećanja naravno rasta samog proračuna, a drugo su u realnim iznosima znače status quo. Dakle jednako stanje kakvo je bilo i lani, isto stanje kakvo smo imali i lani što se tiče investiranja u pojedine djelatnosti. I druga početna konstatacija, ovdje se govorilo puno o dugu, o porastu unutrašnjeg duga, porastu vanjskog duga da, ne, kako, pa da vidimo kako je to izgledalo. Unutrašnji dug je 2000. bio 61 milijardu, 2003. 85 milijardi i 2005. 104 milijarde. Dakle u razdoblju između 2000. i 2003. je rastao godišnje u iznosu od 8 milijardi, a 2003. do 2005. u iznosu od 9,5 milijardi. To je ukupni dug. Unutrašnji dug 2000. je bio 21 milijardu, 2003. - 34 milijarde i 2005. – 53 milijarde. Dakle što se unutrašnjeg duga tiče došlo je do eksplozije unutrašnjeg duga to se po brojevima vrlo jasno može vidjeti. Što se tiče vanjskog duga on je 2003. bio 50 milijardi, 2005. – 51. Dakle nije zaustavljen, a ukupni dug je rastao po ovom iznosu kao što sam navela na početku, prema tome ukupni dug je ubrzao svoj rast u mandatu ove Vlade. Rečeno je za ovaj proračun sljedeće. Može biti da tih stavki ima, ali ja ću ovdje postaviti to pitanje pa molim da mi se ukaže gdje su one. Rečeno je za ovaj proračun da je transparentan. U tom slučaju molim da mi se ukaže gdje je naveden povrat duga umirovljenicima koji hoće da im se vrati odmah ukupni iznos od početka sljedeće godine. Da mi se pokaže gdje je to u proračunu, u transparentnom proračunu to bi se moralo vidjeti gdje je. I druga ilustracija, rečeno je da je transparentan. Vi svi znate i mi svi znamo da je na županijskim bolnicama, dakle dug u zdravstvu postoji od 2 milijarde kuna. Gdje je predviđeno da će se taj dug sanirati, vratiti pokriti? Postoje tvrdnje da će se dugovi županijskih bolnica i da postoji već u pripremi takva odluka i zakon, da će se dugovi županijskih bolnica prenijeti na županije. Ja neznam da li je to istina, ali molim da mi se to objasni da li je istina da će se prenijeti na županije. Ukoliko je to istina, to bi primjerice za Šibensko-kninsku županiju gdje je dug bolnice 100 milijuna kuna značilo da je cijeli njezin proračun jednak tom dugu koji ona mora pokriti svoje bolnice. Možda negdje postoji u ovom proračunu stavka iz koje se pokrivaju dugovanja županijskih bolnica, ali molim da mi se ukaže gdje je ta stavka gdje se ta dugovanja pokrivaju zbog toga što se u tom transparentnom proračunu to ne može naći. Rečeno je također za ovaj proračun da je on socijalan. E sad u tom socijalnom proračunu dječji doplatak je manji za 8,7 milijuna kuna u odnosu na ono što je bio 2004. Isti je kao i lani, ali obzirom da znamo da imamo i inflaciju i rast onda je de facto manji. Prema tome u odnosu na ono što smo imali 2004. taj dječji doplatak u tom socijalnom proračunu je 8,7 milijuna manji. Stipendije za redovne studente, može biti da su se negdje drugdje sakrile, ali u tom socijalnom proračunu stipendije za redovne studente su se istopile sa 77 milijuna na 2,3 milijuna ili na 3% onoga što su iznosile. Može biti da se skrivaju negdje drugdje, ali u ovim stavkama čini se da su sa 77 milijuna došle na 2,3. Kaže se i govori se u javnosti za ovaj proračun da je i razvojni. U tom razvojnom proračunu nema niti jednog jedinog modela za novi način, oblik financiranja projekata. Dakle nema ništa u modelima financiranja što bi dalo naslutiti da se tu krije neki novi projekt. Netko je od kolegica ili kolega više se ne sjećam, ovdje spomenuo da tu postoje i da je govoreno o mogućnosti financiranja po modelu javno privatno partnerstvo. Može biti, ali nigdje nije predviđeno. Nigdje nije predviđeno na koji način i kako, budući da to nije model koji se samo tako može primijeniti, za njega se treba pripremiti, nigdje nije to predviđeno. Drugim riječima sve je isto ko i lani, a u kojoj mjeri je proračun razvojni može se vidjeti i ako vrlo općenito samo pogledate rast po pojedinim ministarstvima. Još jedanput ponavljam, rast do iznosa od 7% znači da ostaje obzirom na rast BDP-a i inflaciju, da ostaje na istom ko i lani. Koja su dva jedina ministarstva ili djelatnosti koje su porasle? Jedno je kultura, čemu svaka čast, i drugo je čini se na prvi pogled Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Naravno, na drugi pogled, to mislim da je već i spomenuto, vidi se da to ministarstvo u sredstvima koje raspolaže nije poraslo nego je to samo fiktivni porast zbog toga što je u proračun tog ministarstva unesen i proračun HAC-a i, HC-a, dakle Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta. Inače je, a vratit ću se na te brojke, inače je proračun tog ministarstva u odnosu na ono što je bilo lani de facto čak u apsolutnim iznosima pao za 281 milijun i sada nije na razini onog što je bio lani nego na razini onog što je bio preklani. I još jedna opća konstatacija i slika u kojoj, stanje u kojoj se donosi taj proračun, kao što naravno svi znamo sa prvog i drugog mjesta među tranzicijskim zemljama Hrvatska je po stopi rasta pala na posljednje, 8. mjesto među tranzicijskim zemljama srednje Europe. Prema tome, i tu nam se opisuje kontekst u kojem se danas nalazimo. Druga kategorija osim ovih općih naznaka o kojoj bi htjela nešto reći u ime Kluba HNS-a su naznake razvoja. Naravno, svaki proračun svojom strukturom tamo gdje naročito stavlja naglasak, gdje naročito povećava financiranje pokazuje neku sliku razvojnih ciljeva ili razvojnog modela koji onaj tko sastavlja proračun, u ovom slučaju ova Vlada, vidi ili ima za Hrvatsku. Po bitnim skokovima u financiranju može se vidjeti koji su glavni projekti, a kroz to ja bi rekla i onda eventualno rekonstruirati ideja razvoja i razvojni ciljevi koje Vlada ima predlažući ovakav proračun. Pa da navedem jedan niz projekata na kojima se povećao značajno, dakle, za četvrtinu i više povećalo financiranje. Dakle, nešto od onoga što su ciljevi Vlade i iz čega će izaći opća slika. Jedan od takvih projekata koji se vidi iz financiranja da bitno jača je Protuobavještajna agencija, POA. Drugi je Ministarstvo kulture. Treći je Financijska policija. Četvrti Državna riznica i implementacija reforme Državne riznice. Peti, Hrvatski hidrografski institut. Šesti, Ravnateljstvo za robne zalihe. Sedmi, Državni zavod za zaštitu od zračenja i osmi, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. Ako vi možete iz ove palete, da ne kažem iz ovog ričeta, iskonstruirati koji je razvojni cilj i koja je razvojna strategija onda svakako imate veliku umjetnost sintetiziranja ili stvaranja modela jer iz ovoga se ne može vidjeti koji su razvojni ciljevi. Kombinacija obavještajnih agencija kao projekata i s druge strane kulture, Hidrografskog instituta, ne pokazuje koji je razvojni model i koji ciljevi. Ja bi rekla, više pokazuje da nema nekog konzistentnog razvojnog modela. To postaje jasnije kad se pogleda koje su aktivno, glasno i u nebo vapijuće odsutne, odsutni projekti. Projekti kojih nema. Nema plinifikacije o kojoj smo puno govorili, hidroelektrana energetike, ukupno na energetiku 35 milijuna. Ukupno na reformu energetskog sustava. Nema navodnjavanja. Ako sam u krivu ja vas molim da me ispravite, ima 16 milijuna za navodnjavanje sve skupa. Nema nacionalne veletržnice, ima 500 tisuća kuna za to. Nema nasada mediteranskih kultura, smanjenja su sredstva za regionalni razvoj, pogledajte na 180. stranici. Lokalne razvojne agencije ukupno 800 tisuća kuna. Kolegice i kolege, nema decentralizacije bez decentralizacije znanja. Decentralizacija ovlasti, novaca, ali i znanja nije moguće voditi i preuzeti sve te ovlasti ako ne decentraliziramo znanje. Razvojne agencije su glavni instrument za decentralizaciju znanja. Za to imamo 800 tisuća kuna. Iz toga jedino što se može iščitati je da decentralizacije nema. Usput da kažem kad sam već na ovoj temi, donacije županijama su vrlo zanimljive iz državnog proračuna. Najmanja je milijun i pol, osim dvije. Jedna je za Ličko-senjsku županiju koja je 744 tisuće kuna i druga je za Varaždinsku županiju iz nepoznatih i meni potpuno neobjašnjivih razloga 633 tisuće kuna. Pitam se kako takva dramatična disproporcija. I konačno, mogla bi dati ilustracije po ministarstvima, dozvolite mi samo minutu. Mogla bi dati ilustracije po ministarstvima jer mi je vrijeme za raspravu isteklo pa ću samo napomenuti na kraju još jednu vrlo neobičnu, vrlo neobičan općeniti podatak. Stavka intelektualne i osobne usluge javlja se u ovom proračunu 500-tinjak puta. Na toj stavci, nemojte se ljutiti ako je to Europa onda sam ja engleska kraljica, jer većinom …
Niste vi engleska kraljica, vi ste potpredsjednice kojoj je sad vrijeme isteklo kao predstavnici kluba.
Samo rečenica. Jer većina, većina iznosa intelektualne i osobne usluge je reda veličina 100 tisuća do 300 tisuća kuna.
Dobro je.
A ukupno iznose 847 milijuna kuna ili povećanje za 57%.
Dobro.
Klub HNS-a neće podržati ovaj proračun. Hvala vam lijepo.
Evo, opet, idu opet ispravci. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče, pa evo, kolegica uporno tvrdi da proračun nije razvojni. Pa ja mislim da ne mora u svaku stavku biti oznaka «R» ili «razvojni» ili slično. U razvoj ide izgradnja infrastrukture. Pa evo konačno poduzetnički centri, Agencija HITRO, pa sve to doprinosi razvoju. Međutim, moram reći kolegice imali smo jednu vijećnicu iz njene stranke koja je godinama u Općini Sveta Nedjelja pričala, jedino što je rekla proračun nije razvojni. To je bio komentar svake godine. Na njenu žalost općina je postala sigurno najrazvijenija općina u Hrvatskoj.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Gospođa Pusić je ustvrdila da nema novih modela financiranja koji dokazuju razvojni karakter ovog proračuna. To jednostavno nije točno. Spomenut ću samo nekoliko primjera. Neki dan je ministar znanosti potpisao s europskim povjerenikom za znanost, istraživanje i razvoj gospodinom Potočnikom … [[Govornik se ne razumije.]] program. Dalje, novo financiranje doktorskih studija, dalje program … [[Govornik se ne razumije.]] znanstvenih novaka, povećavanje za … [[Govornik se ne razumije.]]
Nemojte šuškati nad mikrofonom, jer onda krči.
Dalje, znatno povećanje ulaganja u znanstvenu opremu. Sve te stavke proračuna dokazuju da ovaj proračun Vlade Republike Hrvatske itekako ima važan razvojni karakter u kojem istraživanju i razvoju se poklanja posebna pažnja. Hvala lijepo.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Ispravljam krivi navod gospođe Pusić da je ona engleska kraljica. Naime, engleska kraljica čita statističke pokazatelje, pa da je čitala onda ja ne bih moralo ispraviti sljedeći krivi navod, a to je da dug, ukupni dug države raste. Evo ovdje na web stranici Hrvatske gospodarske komore jasno kaže, dinamika duga usporava i to u prvih 8 mjeseci ove godine, odnosno na prošlu za 27% dinamika, a udio države u ukupnom dugu je pao sa 34 na 28%. Drugi netočan navod je da u državnom proračunu nema sredstava za dug županijskih bolnica. Da gospođa zastupnica čita zakone onda bi znala da po Zakonu o zdravstvenoj zaštiti i po Zakonu o ustanovama dugove ustanova pokrivaju osnivači, dakle županije. Ovo nije županijski proračun, ovo je državni proračun.
Hvala. Potpredsjednica Pusić nije, ona je retorički uporabila jednu parabolu da je ako je engleska kraljica, ali jasno da smo mi Republika i da to onda nismo. Poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegica Pusić je rekla da nema razvoja, nema … [[Govornik se ne razumije.]] , nema … [[Govornik se ne razumije.]] To uopće nije točno. Ne radi se samo o 35 milijuna kuna odvojenih u državnom proračunu, nego morate znati, a vi to sigurno znate, a namjerno prešućujete da su dva državna poduzeća INA i Hrvatska elektroprivreda nositelji i produžena ruka Vlade Republike Hrvatske kad je riječ o energetskom razvoju Hrvatske. Prema tome, ono što je govorila govori o nedavnom predsjednik Vlade i ostali dužnosnici kad je riječ o … [[Govornik se ne razumije.]] zna se tko je nositelj … [[Govornik se ne razumije.]] , a zacijelo će hrvatska Vlada koordinirati između ova dva velika giganta. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Mario Zubović, ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče. Gospođa Pusić je spomenula plinofikaciju. Moram reći da plinifikacija je povjerena firmi koja je osnovana za vrijeme bivše vlasti Vlade i zove se "Plinakl" i ta firma jednostavno nije bila tako organizirana u stanju provoditi plinifikaciju, međutim sada je ta firma konstituirana i za godinu dana će plinovod do Jadranskog mora biti gotov. To je jedan ispravak. I drugi ispravak bi bio, gospođa Pusić je rekla da su stipendije blago povećane, međutim vjerojatno ne zna da se stipendije od ove godine vode po novom načinu i da su u proračunu Sveučilišta. Prema tome, jasno je da ih nema ovdje u proračunu nego spadaju u Sveučilište tako da je to isto potpuno krivo.
Hvala. I posljednji, poštovani zastupnik Frane Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica je rekla, kao što su to već uočili prethodnici da ovaj proračun nije razvojni. Kolegice, itekako je razvojan, konkretno ulaganja u infrastrukturu u autoceste u izgradnju novih dionica autocesta itekako razvojnu, ulaganja u nove vodovodne sustave itekako razvojno, ulaganje u nova mjesta, novo zapošljavanje, nova radnja mjesta itekako razvojna. Pogledajte samo te stavke, pa će vam onda biti vjerojatno jasnije da se radi o itekako razvojnom proračunu i druga stvar nikako rast od 7, 8% ne može biti … [[Govornik se ne razumije.]] Takva jednakost nigdje ne postoji, niti … [[Govornik se ne razumije.]] bilo bi lijepo da to objasnite vašim studentima da je rast od 7 do 8% jednak nuli, to je doista vrlo interesantna teorija, ali su se onda mogli primijeniti i u vašem razdoblju vladanja, jer te slične kriterije primjenjivali, prema tome nemojte o tome govoriti na taj način.
Hvala. Ministar financija, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moram intervenirati zbog hrvatske javnosti jer ovdje je bilo niz netočnih i zakonski neutemeljenih izjava i zbog hrvatske javnosti mislim da treba to reći. Transparentnost jednog proračuna je kad se svi troškovi mogu iščitati. Ako su stipendije ove godine razdijeljene po sveučilištima i to možete vidjeti u tekstualnom obrazloženju koji je ove godine po prvi puta napravljen po aktivnostima, onda ćete vidjeti da 78,3 milijuna kuna stipendija je raspodijeljeno po hrvatskim sveučilištima i točno možete vidjeti u lipu koliko na kojem sveučilištu će studenti dobiti. To je očigledno po vašem netransparentnost, po našem transparentnost, to je različito gledanje proračuna, ali je samo 2,3 ostalo na onome skupnome gdje se ne vidi ništa. No vrlo interesantno da uz stopu rasta od 4,2% i inflaciju od 2 i pol posto su se mogla raditi čuda, a u stopu rasta od 4% inflaciju od 3% se ne može napraviti ništa i onda kad se želi obezvrijediti rast prihoda državnog proračuna za 10 mjeseci ove godine od 7 i pol posto onda se kaže to je posljedica inflacije i posljedica gospodarskog rasta, a kad je rast prihoda bio 5 i pol posto onda to nije bila posljedica gospodarskog rasta od 4 i još nešto i inflacija od 2 i pol. Dakle, vrlo slični uvjeti, samo što sa različitih pozicija ih komentiramo, no ono što bih želio posebno naglasiti to je dug i njegova evidencija u proračunu. Vi ove godine imate jasno i transparentno prikazano u državnom proračunu da će se država zadužiti za 14 milijardi i 100 milijuna, 11 milijardi i 300 milijuna će se koristiti za otplatu starih dugova, a negdje nešto manje od 2 milijarde i 800 će se koristiti za pokriće deficita i prije svega hrvatskih autocesta. Međutim kad pogledate 2005. godinu onda ćete vidjeti da se država zadužuje točno u onom iznosu koliki je bio javni, zapravo koliki je bio deficit od 4,2%, međutim kad pogledate 2000. godinu onda ćete vidjeti da je javni dug rastao, ali u manjem za prihod od privatizacije Hrvatske poštanske banke od 2 milijarde i to samo malo, 2 milijarde i 300 milijuna koji su se koristili za pokriće deficita. U 2001. godini nešto manje od 5 milijardi kuna privatizacije, druge faze privatizacije HT-a se pokrivao deficit proračuna 2001. godine. U 2003. godini deficit se pokrivao sa privatizacijskim prihodima INA-e. Dakle, deficit se može financirati samo na dva načina. Jedan je prodajom imovine i drugi je novim zaduživanjem i to je rast duga države. Da li će se država zaduživati na domaćem ili na vanjskom tržištu to je stvar financijske politike Vlade. Ova Vlada je došla i vidjela, ja sam to ne jedan puta kao oporbeni zastupnik znao reći iza ove govornice da mene naše financijsko tržište je neodoljivo podsjećalo na vodenicu bez vode. I vidite, ova Vlada je toj lijepo vodenici dala vodu i danas financijsko tržište u Hrvatskoj funkcionira. I ne možemo reći da danas financijsko tržište nije aktivno i da mu se ne može dogoditi ni slučajno ono što se dogodilo prije tri godine kad su dionice Zagrebačke banke povučene sa Zagrebačke burze da je skoro financijsko tržište zamrlo. A što se tiče duga umirovljenika i proračuna. Pa gledajte, u ovom Visokom domu je usvojen Zakon o fondu za povrat duga umirovljenicima. Taj fond je osnovan po važećim zakonima Republike Hrvatske. Vlada Republike Hrvatske će unutra prenijeti imovinu iz koje će se vraćati dug umirovljenicima. I ne vidim uopće kako bi to moglo ići kroz proračun. Kako i na koji način. To znači da je kroz proračun trebalo ići i 7% dionica koje smo prenijeli HT-a u Fond hrvatskih branitelja, da je trebalo ići 7% dionica koje smo prenijeli u Fond hrvatskih branitelja od INA-e jer je to zakonom definirano. Prema tome, ovdje u ovom Visokom domu je usvojen zakon temeljem kojega će se vraćati dug umirovljenicima. I sad možemo mi reći ovako ili onako. Međutim, ova Vlada je imala hrabrosti u datom momentu reći da će 14 milijardi kuna duga vratiti i to model kako će vratiti. A o tome da li je to dobro ili loše, čujte vi ćete normalno tvrditi da je loše jer niste imali hrabrosti to napraviti. Dug u zdravstvu. Gledajte, imate u zdravstvu potpisane ugovore o obvezama do 182 dana i to su tzv. arijersi koji su u datom momentu ako se ne plate onda se moraju kao takvi evidentirati i izvijestiti. Nije istina da su u ovom trenutku ti arijersi 2 milijarde. To naprosto nije istina i ja to moram reći zbog hrvatske javnosti. Oni su daleko, daleko manji. [[Upadica se ne čuje.]] Milijardu i 100 milijuna. A vi ste ostavili milijardu i 300 milijuna. Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave regionalne i područne je definirano da županije dobivaju 9,4% učešća u porezu na dohodak na ime preuzeti decentraliziranih funkcija, između ostalog je preuzet dio u zdravstvu. Iz tih sredstava se trebaju financirati županijske bolnice. Zašto su županijske bolnice došle u ovakve dugove vjerojatno posljedica je onoga što se događa na državnom nivou gdje se financira zdravstvo i ovih 760 milijuna gospođo potpredsjednice nemoguće je osigurati u državnom proračunu jer to jednostavno po zakonu se ne financira iz državnog proračuna. I nije dobro reći radi hrvatske javnosti da toga nema. To bi trebali osigurati županije u svojim proračunima jer to je njihova obaveza, oni su zakonom to obvezni napraviti i onda će se kod njih prikazati deficit ili nešto drugo. Ili reći mi to više ne možemo financirati, neka se to vrati na državni račun ali gledajte, vi ste donijeli Zakon o decentralizaciji, vi ste donijeli Zakon o učešću poreza na dohodak koji se prenosi za financiranje ovoga zdravstva. Dakle, to je doneseno za vaše Vlade. Sada je taj postupak samo nastavljen. Ti dugovi nisu od prošle godine 760 milijuna. Ti dugovi se gomilaju od onog trenutka kad su te obaveze prenesene na županije i to moramo reći kao stvarni problem i govoriti o njemu kao jednom problemu koji moramo vidjeti kako riješiti a riješiti na nivou države a ne govoriti o tome da u državnom proračunu nije nešto osigurano što se po zakonu niti može niti je obveza državnog proračuna za osiguranje. Vrlo interesantno da sa 16 milijardi kuna u državnom proračunu se ne može uopće govoriti o razvoju ali sa 13 milijardi kuna se mogu napraviti čuda. To je perpetuum mobile ali u naopakom obliku. Međutim, egzaktni pokazatelji su egzaktni pokazatelji. Dakle, 16 milijardi je uvijek više od 13 milijardi i vjerojatno sa 16 milijardi još uz dobro gospodarenje se može daleko više napraviti. [[Upadica se ne čuje.]] 16 milijardi. [[Upadica se ne čuje.]] Ne, vi ste govorili o razvoju. Ja govorim o 16 milijardi kuna za kapitalne investicije u ovom proračunu koji služe kao poticaj razvoju na ovo ili na ono. Dakle, vrlo interesantno kad se činjenice iskrive, međutim moj je pokazatelj, da se vratim na javni dug. To je pokazatelj Hrvatske narodne banke i Državnog zavoda za statistiku. Dakle, nisu pokazatelji ni Ministarstva financija niti bilo koje Vladine institucije. I ponavljam, javni dug države može rasti samo za onaj dio koji usvoji ovaj Visoki dom a to je u računu financiranja. To što smo se mi tu prepucavali oko deficita 2003. je li on 6,3 ili nešto drugo pogledajte koliko je bilo zaduženje, pogledajte koliko je bilo financiranje iz prihoda od privatizacije pa ćete vidjeti da je taj deficit bio i veći. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 17,34 sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite!
Ispravljam netočni navod ministra Šukera koji je rekao da će dug ove godine biti 14 milijardi i 100. 14 milijardi i 100, jedna milijardi neplaćenih računa u Hrvatskoj željeznici odgovornost vlasnika, zabrana plaćanja auto-cesta, Hrvatskih cesta i auto-ceste Rijeka-Zagreb … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] nego zabrana dostave računa od strane izvođača radova i dug zdravstva. I to ćemo računati i tada ćemo vidjeti stvarni dug Republike Hrvatske u 2005. godini. Sumnjam da će ostati na procjeni 14 milijardi i 100.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa ja ću ispraviti ovaj dio navoda kad ministar govori oko deficita. On kaže da će deficit biti 4,2% u 2005. godini i da se deficit pokriva iz privatizacijskih prihoda ili iz kredita. Točno je da se pokriva i iz neiskazivanja određenih obveza. Mi to vidimo upravo u Prijedlogu proračuna za 2006. godinu gdje se prikazuje otplata kredita za pšenicu koju nismo ni imali ni 2004., ni 2005. u proračunu. Tu je i dug bolnica odnosno kredit koji je uzet 2005. godine, prikazuje se 2006. godine. I oko duga županijskih bolnica i da to trebaju pokriti osnivači. Kad bi osnivači upravljali, određivali cijene onda bi mogli i pokrivati gubitke.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Kajin.
Pa, evo na tragu ovoga isto gospođe Zgrebec. Ma nemoguće da županije osiguraju naprosto sredstva u svojim proračunima za pokriće dugova ili tih financijskih dubioza općih bolnica. Županijski proračuni su poštovana gospodo između 100 i 300 milijuna kuna. Gotovo nema županijske bolnice a da nema barem 50 milijuna kuna duga. Potpredsjednica Pusić je spomenula slučaj Šibenske županije. 100 milijuna kuna proračun županije, 100 milijuna kuna duga njihove opće bolnice. To se mora jednostavno hitno izmijeniti. To da su županije osnivači to treba jednostavno promijeniti. Opća bolnica u Puli čini mi se da ima nekih 80 milijuna kuna duga a 200 milijuna kuna je županijski proračun. Opća bolnica ima tisuću 100 zaposlenika.
Zahvaljujem. Nemojte raspravljati. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Korenika. Ne možete raspravljati pod ispravkom netočnog navoda.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Netočno je gospodine ministre da županije mogu platiti dugove bolnica. Sjetite se samo da ste početkom ove godine postigli sporazume sa sindikatima, povisili ste plaće, ali niti nisu na odgovarajući način u bolnicama platili to povećanje plaća. Prema tome Varaždinska županija uz to ima … /Govornik je isključen./ … u specijalnim bolnicama liječi se samo otprilike 30% pacijenata koji su iz domicilne županije. Pa što će siromašna Varaždinska županija plaćati gubitke za sve ostale a Vlada i ustanove uz nju … /Govornik je isključen./ … Netko se opet šali, ali vidim da se ne reagira i jednako na sve. Prema tome, netočno je. Županije mogu ići odmah u stečaj ako ćete vi određivati visine plaća i svega ostaloga, a županije će pokrivati gubitke … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Mršić.
Pa ja bih samo nastavio ovu priču oko županijskih bolnica. Dakle županije ne sklapaju kolektivni ugovor, ne pregovaraju o cijeni i ne ugovaraju cijenu usluga između bolnica i HZZO-a. I ako treba platiti usluge odnosno troškove bolnica onda to treba platiti iz decentraliziranih sredstava. Prema tome ako postoji dug bolnica, očito da postoji onda je potrebno povećati Fond za, za poravnanje i iz Fonda za poravnanje omogućiti županijama da plate te dugove koje te bolnice imaju zato što je država u njihovo ime sklapala ugovore sa HZZO-om, sa dobavljačima lijekova i formirala cijene ovoga. A neke županijske bolnice ne mogu pružati niti usluge zato jer danas nedostaje 85 pedijatara u Hrvatskoj pa ne mogu pružiti primjerice uslugu pedijatrijske zaštite za djecu na svom području.
Zahvaljujem. Na redu je Klub IDS-a. Uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni predstavnici Vlade, uvažena gospodo zastupnici. 23.11.2003. održani su izbori. HDZ je pobijedio u 9 od 10 izbornih jedinica, a poražen je u onoj osmoj Istarsko-Riječkoj. I svo vrijeme od konstituiranja nove vlasti pokušavao sam koliko toliko biti korektan, ne omalovažavati ono što je dobro napravila ova Vlada. Dapače nikad se nisam toga lišio isticati, doduše rijetko moram priznati. Jer ono što se dobro čini neće biti dobro samo za vladajuću koaliciju HDZ, HSLS, HSU, ne znam SDSS već za sve, već za sve građane Hrvatske. Međutim ovaj Proračun nije dobar za sve građane Republike Hrvatske. Nije dobar za sve krajeve Republike Hrvatske. Ovaj Proračun opasno dijeli Hrvatsku. Ovaj Proračun dijeli Hrvatsku na sredine koje podržavaju centralnu vlast i one sredine koje joj oponiraju. One koje podržavaju centralnu vlast, centralnu vlast mogu se nadati praćenju nekih njihovih investicija. One sredine koje ne podržavaju centralnu vlast biti će zakinute od te iste svoje vlasti. Međutim vlast ne može na taj način dijeliti svoje građane ili podanike kako kome drago. Ona mora u trenucima kada raspolaže sa 105,9 milijardi kuna od onih 128 milijardi kuna te neke javne potrošnje, Grad Zagreb 600 lokalnih samouprava i tako dalje, biti pravična. Ako je neki prostor Hrvatske kažnjen jer neki zastupnici neće glasati za ovaj Proračun onda je to Istra. Svjesno, namjerno kažnjena sa 27,2 milijuna kuna iz Proračuna. Taj prostor ja tvrdim da se kažnjava. Točno, tu će biti još nekih 10 do 15 milijuna kuna iz Hrvatskih cesta ili Hrvatskih voda, ali to se ne može iz jednog ovako netransparentnog proračuna i iščitati. Dobro je da su sada sredstva ovih Hrvatskih cesta, Hrvatskih autocesta pribrajaju proračunu. To je tih 6,5 milijardi kuna, ali nitko od nas ne zna za što će se utrošiti tih 6 i pol milijardi kuna. Pogotovo kod Hrvatskih cesta. Istina netko bi sad mogao, ne znam, izvući sredstva za Y, ali ne zaboravimo da je ta koncesija zaključan ispred Miteranda i Tuđmana 1996. u Parizu. Da li je to posao dobar ili loš za Hrvatsku drugom prilikom, ali s druge strane ono što je sigurno loše Istrijani plaćaju 3, 4 puta skuplje tunelarine, mostarine koje više sliče na harač no što je to slučaj drugdje u Hrvatskoj. Zašto to govorim? Govorim i stoga što je premijer za ovom govornicom spomenuo 12 ili 13 kapitalnih investicija ali nije spomenuo niti jednu tu cestu u Istru. Osim toga govorim to i stoga jer se ne može reći: Glasaj za proračun, dobit ćeš. Nećeš glasati za proračun, ne dam ti. Međutim građani, ne znam, recimo Istre i HDZ-ovci i SDP-ovci i umirovljenici i IDS-ovci i oni koji ne izlaze na izbore u Proračun Republike Hrvatske u prosjeku 2 do 3 puta više unose no što je to hrvatski prosjek. I to se ne smije zanemariti jer ispada da ova Vlada koja za razliku od Tuđmanove razumije Istru za razliku od Tuđmanove koja nije mogla vraćati iz proračuna, ova ne da iz proračuna ono što dobija u proračun za te prostore. I stoga jedini izlaz je decentralizacija. Ovaj stupanj centralizacije, raspodjela ovih proračunskih sredstava je nakaradan. On je protuprirodan. On nije pravičan. On je nepošten. Ova trgovina «glasaj za dobit ćeš, glasaj protiv ne dam ti» pretvara proračunsku politiku u veliku krčmu ili kao što je gospodin Mlinarić prije spominjao šabački Pazar ili nešto tako slično. Neću više o decentralizaciji i Istri ili Primorsko-Goranskoj županiji koja dobija 92,2 milijuna kuna. O tome ću u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali proračun gospodo nije krčma. Lani se to nije radilo. Ja ne vjerujem da će se na primjer sad 750 milijuna kuna kako čitam u Jutarnjem usmjeriti u ove osječke nasipe na Dravi jer bi to potkopalo proračun Hrvatskih voda. Ali još jedanput ću reći gospodo ovako se ne može voditi ova zemlja. To je prva zamjerka proračuna. Znači ta politička samovolja da se novac usmjerava po nahođenju 15 ili 20 ljudi iz Vlade. Drugo, 15 ili tih 20 ljudi u Vladi ima apsolutnu kontrolu nad 105,9 milijardi kuna, a ako tome pridodate i javna poduzeća, INA-u, Hrvatske šume, HEP i tako dalje, onih 3 milijarde kuna za povrat mirovine onda je naprosto moć zastrašujuća. Ako se tome sutra podredi gospodo zastupnici i Hrvatska radio-televizija, a ja tvrdim da je pokušaj stvaranja saborske televizije prije svega koncentriranje sve moći u Vladi jer tko će plaćati tu kabelsku televiziju hrvatska demokracija 100% se zapravo svodi na ulogu 15 ili 20 ljudi koji će u datom trenutku biti u Vladi. Ja, nema potrebe ne pohvaliti, recimo smanjenje deficita sa 6% iz 2003. na 3,4% 2006. Pohvalit ću i to što se neće zaustaviti gradnja infrastrukture. Prije svega cestovna. Pohvalit ću i to u 2006. neće biti socijalnih potresa. Vidi se, to je takav proračun, ali jedna od najvećih zamjerki ovom proračunu je neambicioznost. Gospođa državna tajnica u Ministarstvu financija, Martina Dalić u jednom svom zadnjem intervjuu, to se da iščitati iz Proračuna kaže da se proračunske veličine baziraju na 5 tisuća 400 radnih mjesta koliko bi ih trebalo 2006. biti više u odnosu na 2005. Ako je tome tako, a to izlazi iz ti, iz tih proračuna njenog intervjua, ona je drugi čovjek Ministarstva financija to je katastrofa. Da 2006. završimo sa svega 5 tisuća 400 radnih mjesta više no što smo ih imali 2005. Pa samo u Istri će biti pola toliko novozaposlenih. Neću govoriti o inozemnom dugu unutarnjem koji je povećan sa 34,7 na 53,8 milijardi, kratkoročnom dugu sa 8 na 15 i tako dalje. Jasno je stoga socijalni mir će se održati. Možemo mi alkemijati, turizam uvrštavati u izvoz, sivu ekonomiju u bruto društveni proizvod, ali time samo brojke mogu biti nešto ljepše ali zbog toga, točno, u pravu je gospođa Opačić, građani neće bolje, niti lakše živjeti. Stoga, nakon što je za nama suglasje recimo oko Europe, Haga, rehabilitacije manjina itd., opozicija i pozicija jasno ne podržavajući proračun jer je on politika nad politikama. Trebali bi se dogovoriti oko dvije stvari, oko zapošljavanja i oko mirovinske politike kada se recimo oko zdravstva, kao što je bilo maloprije vidljivo ne možemo dogovoriti. Eto npr. oko mirovina smo se načelo dogovorili o povratu duga. Sad, kako će taj manevar biti izveden, rasprodajom INA-e i HT-a, vidite. Vratit će se 6,8 milijardi kuna, ali će se kroz odustanak od tzv. švicarske formule u 10 godina u proračunu uštedjeti 25 milijardi kuna, što će reći da penzioneri sami sebi vraćaju dug. O jazu između starih recimo i ovih novih umirovljenika koji će tek eskalirati nakon što starim umirovljenicima u pravili vratimo 50% duga drugom prilikom. Inače, stari umirovljenici imaju prosječnu mirovinu tisuću 950 kuna, novi od tisuću 450, a ovi koji danas idu u mirovinu tisuću 250 kuna. Međutim bit je u zapošljavanju. A ova Vlada planira godinu iduću završiti sa 5 tisuća 400 radnih mjesta više no što ih ostavlja na koncu 2005. godine. Znači, bit je taj omjer, 1,37 radnika jedan umirovljenik, ako odbijemo one koji su na proračunu 1:1. Koliko ćemo dobitiod 15% INA-e? govori se o 3 milijarde kuna, to će biti dovoljno za dvije rate penzionerima. Ali ova zemlja se zadužuje za 11 milijardi kuna da bi mogla odma' vratiti 10,5 milijardi kuna. Prodajemo još udjele u tisuću 16 poduzeća plus ovaj HT, što će reći da se od privatizacije kani uprihodovati 4,8 milijarde kuna. Ode nama Hrvatska na bubanj, a direktnih stranih ulaganja nema i nema. Ali, ili će kapital doći u Hrvatsku ili će Hrvati za kapitalom. Tako da recimo neki seljak ne može prodati nekom strancu 500 kvadratnih metara svoje zemlje, ali država može banku. Taj seljak ne može prodati 500 kvadrata svoje zemlje, ali država može prodati INA-u. Ne može prodati 500 kvadrata ali država može prodati HEP. I onda tko je tu lud? Pustimo tog čovjeka da sa svojim radi što hoće, a državi onda lijepo zabranimo da prodaje banke, HEP, INA-u itd. To bi onda bila politika. Međutim, apsurd nad apsurdima je taj proračun težak 105,9 milijardi kuna koji je "nota bene" osnov svake politike i politike ne znam razvoja i povrata srpskog stanovništva i manjinskih prava i zdravstvenog standarda i regionalnoj razvoja i približavanju Europske unije i poticaju brodogradnje itd., a da se s druge strane usvaja običnom većinom. To je sramota, ne ovog saziva Sabora, već onog bivšeg ako znamo s druge strane da recimo jedna Općina Lanišće sa 390 stanovnika mora proračun usvojiti kvalificiranom većinom. Rekoh, u nekom intervjuu da neću govoriti o … [[Govornik se ne razumije.]] ali ovo je politički proračun, ovo je proračun prije svega HDZ-a i njihovih koalicionih partnera. Do jučer sam govorio da prijevremeni izbori bila bi glupost, da bi bili štetni za zemlju. Danas mislim da niti bi bili korisni, ma Boga mi, više ne bi bili valjda niti štetni. I za kraj, proračun od tih 105,9 milijardi kuna je apsolutno ostvariv, apsolutno ostvariv. Je da se njime kupuje socijalni mir, da sve ide u potrošnju, ali socijalnih potresa sigurno neće biti iduće godine i priznajem ono što ministar Šuker ističe sa 16 milijardi kuna 2006. moguće je uraditi bar onoliko je bilo moguće učiniti 2002. Porezni prihodi bit će veći za 5,9%, što je realno jer će po inerciji bruto društveni proizvod rasti za 4%,ništa ne treba raditi, ali on će rasti toliko. Prihodi su sa 80 milijardi kuna iz 2003. porasli na 98 milijardi kuna ili za čak 18 milijardi kuna. Rashodi sa 92,8 milijardi iz 2003. na 105,9 milijardi kuna ili za 13 milijardi kuna deficit sa 11,8 milijardi 2003. na 7,2 milijarde kuna, to je apsolutno pozitivno, to treba istaknuti. Pa bi trebalo vjerojatno baratati u ovim trenucima ako i dug, povrat duga umirovljenicima koji nije uračunat jasno u deficit ili ovaj proračun sa proračunom koji je pod navodnicima "težak" 109 do 110 milijardi kuna ili 2006. 30 milijardi kuna više nego 2003. Za kraj, uglavnom ide u potrošnju, na zdravstvu će biti stravičan uda, subvencije gospodarstvu, brodogradnji su manje. Ministar zna da će mu faliti 2006. oko 260 milijuna kuna i da će biti ovdje moguće i potresa. Dječji doplatak realno se ne povećava, nezaposleni će i dalje ostati nezaposleni, izdaci za pravosuđe su kakvi jeste, Istra se tretira kao da nije u Hrvatskoj. novi penzioneri biti i ubuduće zakinuti. Svi trguju tako da bi možda je najbolji naziv Vlade i Sabora bilo Vlada, Sabor d.o.o. ili d.b.o., društvo bez odgovornosti. Ali Hrvatska, opet ću reći, neće imati potresa. Međutim, minimalni konsenzus kojega bi trebali postići trebao bi biti oko zapošljavanja i mirovina glede usklađena tih starih i novih umirovljenika. I ono zadnje, proračun je politika "par exellence". Međutim, ono što me najviše naprosto vrijeđa to je ta trgovina. Glasaj za proračun dat ću ti, nećeš glasati za proračun ne dam ti. Kao da to nije s druge strane novac svih hrvatskih građana. Još jedanput ću reći, proračun ne može biti krčma, ili barem ne bi zapravo trebao biti krčma i ne bi ga u to trebalo predstavljati. On je dobro svih građana ove zemlje bez obzira na političke boje jer svi izdvajaju za te namjene i kao takve bi trebalo tretirati hrvatske, kao što sam rekao prije građane, ili ako je nekome draže podanike. Ovo je ne znam u šta uvertira, ali sigurno da to nije dobra praksa.
Zahvaljujem. Imamo 10, 11 ispravaka netočnih navoda. Uvaženi zastupnik Jurjević.
Nije točna tvrdnja kolege Kajina da će ovim proračunom biti kažnjena samo Istra. Bit ćemo kažnjeni svi, svi građani Hrvatske, a posebno građani naših otoka, žitelji naših otoka. Zanima me kako drugačije objasniti to da se u odnosu na prošlogodišnji proračun smanjuje…
Uvaženi zastupniče Jurjević, ispravili ste netočan navod da neće biti zakinuta Istra nego i otoci. Ali ne možete raspravljati.
Ma želim potkrijepiti da ne mislite da lažem. Ja želim pročitati brojke. Dakle, zašto tvrdim da će biti kažnjeni žitelji otoka? Zato što im se smanjuje novac za 60 milijuna kuna u odnosu na prošlogodišnji proračun na stavkama "Otočni razvoj i Razvoj jadranskih otoka". Dakle, dragi moji otočani, 60 milijuna kuna manje ćete dobiti. Zbog toga tvrdim da će biti kažnjeni i oni gospodine Kajin, a ne samo Istrani.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Rebić.
Zahvaljujem. Zapravo uvaženi zastupnik Kajin je toliko toga izgovorio uglavnom netočno da je nemoguće to sve ispraviti, ali od njega to nije ništa neobično. Dakle, ja bi se ograničio da ovaj proračun dijeli Hrvatsku na one koji će glasat za ili, dakle na …, ne ovo je policentričan proračun, ovo je proračun koji vodi računa o svim socijalnim kategorijama društva o razvoju, dakle ovo je jedan od najboljih proračuna koje smo do sada u ovom Saboru imali. Baš na Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina nisam čuo ni jednu primjedbu, dakle da oni o kojima vi govorite da bi trebali biti ugroženi, a vidimo i po drugim županijama recimo, morate analitički uzeti uz tvrdnju zbog čega neka županija dobije više, neka manje. Ako nema ima lošiju strukturu pa logično je da dobije više.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navod, uvaženi zastupnik Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče ispravljam netočan navod uvaženog kolege Kajina koji je rekao: "sivu ekonomiju treba uključiti u bruto domaći proizvod". Ne, to je prihod državnog proračuna. Godišnje, gospodin Hebrang i ja smo više puta rekli. Državni proračun zbog sive ekonomije godišnje gubi od 11 do 15 milijardi kuna. Država mora stvoriti mehanizme da to ubere plus onaj naš dio oduzimanja nezakonito stečene imovine kroz pretvorbu i privatizaciju, lako napunimo proračun, imamo za razvojne dijelove. Prema tome nesvjesno ste dali odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Ispravljam dva netočna navoda. Prvo da 15 ljudi kontrolira proračun, ma to nije točno. 15 ljudi predlaže proračun, Sabor ga prihvaća, kontroliraju ga svi korisnici proračuna i to je itekako dobro. Drugi netočan navod je definitivno da ovaj proračun nije protuprirodan. On je dapače suprotno, napredan. A zakon o protuprirodnim sklonostima još nije u proceduri pa je možda gospodin Kajin pomiješao neke papire.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Korenika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Već je rečeno, ali još jedanputa. Netočno je da je prijedlogom ovoga proračuna najviše zakinuta Istra. Moram reći da su Varaždinska i Međimurska županija još više zakinute kako po projektima koji se financiraju ovim proračunom, posebno Varaždinska županija i po financijskoj pomoći koja ide jedinicama regionalne samouprave ona je kao što smo već čuli najmanje, a niti je najmanja županija niti ima najmanji broj stanovnika, a usput budi rečeno 30% su u Varaždinskoj županiji prosječne plaće niže nego u Republici Hrvatskoj.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Bajt.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. U nizu netočnih navoda i uvreda u prepoznatljivom stilu našeg kolege Kajina, ispravit ću to da ljudi iz Vlade samovoljom njih 15 donosi proračun, harače itd. sve teške riječi koje su rečene. Naime proračun na temelju hrvatskog Ustava, članak 112. predlaže hrvatska Vlada Hrvatskom saboru koji ga donosi, a ovaj proračun je na temelju programa ministarstava korisnika proračuna koristeći ravnomjeran razvoj Republike Hrvatske, a kolega Kajin je zaboravio da ova ista HDZ-ova Vlada 2004. godine Istarskoj županiji iz decentraliziranih sredstava je dala 156 milijuna 348 tisuća kuna za prvih devet mjeseci 2005. Istarskoj županiji 111 milijuna, a u tri godine općinama i gradovima Istarske županije 383 milijuna i 770 tisuća kuna. Toliko o navodima gospodina Kajina. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, … … [[Upadica se ne čuje.]] Vi tamo pišete, malo mašete pa pišete pa ja neznam jel'… Izvolite, povreda Poslovnika.
Članak 214.
Koji članak? Oprostite koji članak?
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Uključite mikrofon.
Vi gospodine potpredsjedniče dijelite zastupnike na one koji glasuju za proračun pa mogu govoriti što god hoće i oni koji ga ne podržavaju pa ne dobijaju riječ. Ovo sa decentraliziranim sredstvima nema apsolutno nikakve veze jer to dobijaju svi gradovi u Hrvatskoj ne samo …
Gdje sam ja povrijedio članak 214. uvaženi zastupniče Kajin? Ne radi se o nikakvoj povredi Poslovnika.
Radi se, radi.
Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Kajin je rekao ovako: One sredine koje ne podržavaju ovu vlast bit će zakinute. To je netočno. Kolega Kajin u Sisačko-moslavačkoj županiji na žalost HDZ više nije u vlasti, ali ova Vlada napokon ulaže u autocestu Sisak i Zagreb, napokon. Završava objekte u školstvu, dva značajna objekta u zdravstvu i socijalnoj skrbi, ulaže u modernizaciju pruge, rekonstrukciju Sisak-Zagreb što je vidljivo iz obrazloženja proračuna i dalje istim tempom prati razvoj vodoopskrbe na našem području pa toliko eto da se ne ulaže u one krajeve gdje HDZ nije na vlasti, ali ulaže se tamo gdje je potrebnije. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Bitunjac.
Hvala gospodine predsjedniče, pa moj ispravak je sličan kolegicama i kolegama koji su već ispravljali gospodina Kajina. Naime radi se o jednoj njegovoj netočnoj tvrdnji, pogrešnoj tezi da ova Vlada Republike Hrvatske provodi politiku neravnomjernog razvoja Republike Hrvatske i da pogoduje onim sredinama gdje ima potporu. To naprosto nije točno. Svjedoci smo u zadnjih godinu dana, godinu i pol, susrete našeg premijera i članova Vlade sa gospodinom Bandićem kada je riječ o gradskim projektima Grada Zagreba, sa Čačićem kada je riječ o Varaždinskoj županiji, kada je riječ o Istri onda sa gospodinom Jakovčićem, prema tome sve i čak su komplimenti u tom pravcu dolazili pa me čudi nastup gospodina Kajina. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Širac.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Moram ispraviti netočan navod gospodina Kajina koji je izjavio sljedeće: Ovaj proračun dijeli Republiku Hrvatsku na one koji podržavaju Vladu i na one koji je ne podržavaju. E kolega Kajin, od niz netočnih izjava ovo je sigurno izjava sa najvećom težinom i na žalost u velikoj ste zabludi kada tvrdite to. Sredstva u proračunu Republike Hrvatske se raspoređuju sukladno zakonima ove države koji su uredili kako se financiraju pojedine djelatnosti, a isto tako i jedinice lokalne samouprave. Raspodjela sredstava u državnom proračunu predložila je ova Vlada, ali to su činile i sve ostale Vlade. Međutim to što je predložila Vlada ne znači da će takav proračun i biti prihvaćen. Proračun utvrđuje i donosi Hrvatski sabor.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Sobol.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Kajin je rekao u jednom dijelu svog izlaganja da je Vlada za iduću godinu predvidjela otvorenje 5 tisuća radnih mjesta. Kolega Kajin ne za iduću godinu, to se odnosi na tri godine vlasti ove Vlade jer je do 4.8.2005. bio na snazi programi zapošljavanja koji je rezultat rada koalicijske Vlade po čijim programima je u tri i pol godine zaposleno gotovo 80 tisuća novih, dakle otvoreno 80 tisuća novih radnih mjesta. Pogledajte to vam piše i u obrazloženju državnog proračuna.
Zahvaljujem. Idemo dalje. U ime Kluba HSLS-a, DC-a i LS-a uvažena zastupnica potpredsjednica Doma, Đurđa Adlešić.
Hvala lijepo, kolega potpredsjedniče. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa držim da je sad vrijeme da se rasprava već malo i primiri iako je uobičajena ovakva rasprava za vrijeme donošenja proračuna. Naime, svaka Vlada je do sada tvrdila da je proračun i razvojni i socijalni, a svaka opozicija je uvijek tražila razloge ili načine kako da dokaže da nije ni razvojni ni socijalni. A često puta se to zna dogoditi i prije nego proračun stigne na klupe, što moram priznati je fascinantno. Ja ću pokušati sa što manje demagogije i sa što više argumenata. Ako koji put mi to ne uspije nadam se da nećete zamjeriti. I ovaj proračun je 10 milijardi kuna veći od ovogodišnjeg. Dakle, nastavlja se trend njegovog rasta što može biti i dobro. Svaka Vlada, dakle i ova, tvrdi da je razvojan, da osigurava stabilnost financiranja svih državnih obveza. A ja ću pokušati upozoriti na neke nedostatke za koje držim da se mogu popraviti, bilo amandmanima, bilo nekim izmjenama na određenim stavkama, a za neke ću i predložiti modele kako te manjkavosti popraviti. Meni je žao što ni ove godine nema sredstava u Alimentacijskom fondu. O Alimentacijskom fondu mi smo upozoravali i kod više i kod sadašnje Vlade. Izgleda da nismo bili dovoljno uspješni. Međutim, iako Fonda nema to ne znači da se ne mogu osigurati sredstva za privremeno alimentiranje djece čiji roditelji ne izvršavaju zakonsku obvezu uzdržavanja. Daleko je bitnije pronaći ta sredstva nego osnovati sam Fond, iako bi kroz taj Fond bilo potpuno jasno kako i od kud se financira. Držim da je to moguće postići ili bar ublažiti ovaj nedostatak izmjene Kaznenim zakonom. Ja ću podsjetiti kod prijedloga za Alimentacijski fond i kod prigovora iz redova opozicije koji su rekli da je to samo još jedan fond više, da smo upozorili kad bi pravna država funkcionirala i kad bi pravosuđe doista stajalo na čvrstim nogama, da bi tada ovo bilo svedeno na minimum jer bi roditelj koji se zapravo, u pokušaju da se osveti svom bivšem bračnom partneru sveti djeci, pred zakonom odgovarao zatvorom, 3 do 6 mjeseci. I sigurno bi tada bili uredni platiše i podmirivali takve obveze. Naravno, postoje i obveze Centra za socijalnu skrb. Ja tu doista posebno molim potpredsjednicu Vlade, treba od centara za socijalnu skrb zahtijevati da roditelje educira jer mnogi ne znaju svoje pravo za naplatu i ne znaju koja su to sredstva. To je, dakle, moguće bar donekle zakrpati na ovakav način. Brine me i što izostaje 100%-tne realizacije u nekim stavkama. Štednja može biti dobra, ali ne na svim stavkama. Pa tako ne držimo da je dobro da ostaju sredstva predviđena za vojnu opremu nepotrošena. Naročito kad znamo kakva je situacija na tom području. Također, držim da nije dobro da nisu potrošena niti sredstva predviđena za plaću za prekovremeni rad u Ministarstvu unutarnjih poslova. Ja ću vas podsjetiti da sindikat godinama, i prošlu i sadašnju Vladu, upozorava na obvezu isplate prekovremenog rada. Podsjetiti ću vas da je bilo i takvih situacija kada se sa strahom očekivali hoće li presude blokirati račune Ministarstva unutarnjih poslova. Pa daleko je praktičnije, ako hoćete i mudrije isplatiti i trošiti ta sredstva nego strahovati. Prije ili kasnije to će trebati napraviti. U istom Ministarstvu unutarnjih poslova za komunikacijsku opremu potrošeno je svega 18,6%, a za opremu i održavanje i zaštitu 49,14%. Neću sad govoriti o sigurnosti građana, tu su procjene različite, međutim dakle sredstva postoje. Samo ih treba trošiti. Ako već moramo štediti, a nismo država koja voli trošiti na vojsku i policiju onda bi trebalo posegnuti u fondove koji u tu svrhu mogu biti otvoreni. Od CARDS programa do PHAR programa. Pa predlažem ministru da pokuša realizirati ove zahtjeve i iz ta dva programa. Inače, postoje druge stavke gdje sredstva namijenjena nisu potrošena pa bi trebalo vidjeti što se događa sa korisnicima proračuna, da sredstva ne troše. A teško je vjerovati da cilj postignut, a sredstva su ostala. Reći ću još nekoliko misli za koje držim da mogu biti korisne, vezano uz strukturne pokazatelje proračuna. Na prihodovnoj strani uočljivo je zadržavanje podjednakih udjela poreznih i neporeznih prihoda kao i nepromijenjene strukture samih poreznih prihoda. Malo odstupanje predstavlja tek činjenica da planirani prihodi na osnovu poreza na dobit u sljedećoj godini iznose 98,5 od onih koji su planirani za ovu godinu. To odstupanje se obrazlaže sa rečenicom: «Zbog specifičnosti koje su prisutne u 2005. godine», iako one nisu pojašnjene. To posebno čudi ako se ima u vidu pokazatelj po kojem posljednjih godina prihodi na osnovu poreza na dobit rastu brže od ostalih poreznih prihoda. S druge strane, porezi na imovinu ostaju na istoj razini kao gotovo zanemariva stavka u strukturi ukupnih poreznih prihoda sa porastom od 6% u odnosu na plan za ovu godinu koliko je otprilike planirano rast i ostalih poreznih prihoda. Porez na imovinu i dalje je zapostavljen kao izvor proračunskih prihoda. To je osobito zabrinjavajuće ima li se u vidu da bi se značajnim fiskalnim opterećenjem na ovom području ostvarili pomaci ka pravičnijoj distribuciji poreznih opterećenja. Tako vlasnici nekretnina ogromnih vrijednosti su pošteđeni odgovarajućih zahvaćanja poreza škarama i ne doprinose financiranju zajedničkih potreba sukladno svojoj snazi. Ja naime, ne držim da je sramota imati i biti bogat, ali naravno mora postojati i adekvatni porezni mehanizmi. Ta činjenica utoliko je poraznija ima li se u vidu da značajan dio objekata kapitalne vrijednosti nisu u funkciji gospodarskih aktivnosti što bi trebalo destimulirati progresivnim poreznim stopama. Pad udjela prihoda od poreza na dohodak ostvaren u proteklom periodu koji je proistekao iz smanjenja poreznog opterećenja plaća, on je dobro došao kao mjera za smanjenje cijene rada. Međutim, krajnji efekt tog procesa i dalje je upitan s obzirom na činjenicu da višestruko veće opterećenje na ukupnu cijenu rada predstavljaju doprinosi za socijalno osiguranje koji planiranim rastom od 6,8 i dalje čine trećinu proračunskih prihoda. Kod rashoda, vidimo da rashodi za zaposlene se zapravo smanjuju, ne smanjuju nigdje osim u Ministarstvu obrane iako se reformski procesi deklariraju i u drugim ministarstvima. To naravno nije poziv na smanjenje plaća u javnom sektoru jer znamo da takvi pokušaji nisu dali dobar rezultat, nego zahtjev za većom učinkovitošću koji mogu polučiti ako su adekvatno nagrađeni zaposlenici, ali naravno usklađeni sa potrebama. Zaustavljen je trend smanjenja sredstava za potrebe Ministarstva obrane. Ja vjerujem da ćemo se složiti da je to dobro jer su planirana sredstva bojim se i ovako nedostatna za modernizaciju vojnih komponentni nužnih za stvaranje moderne oružane snage, ako vodimo računa da je naš cilj uključenje u NATO savez. Rashodi za subvencije koji su se stabilizirali na iznosu od 5,3 milijarde kuna predstavljaju sljedeću poziciju na kojoj bi se napori i rezultati Vlade u nastojanju da izvrši restrukturiranje trgovačkih društava u javnom sektoru trebali što ranije iskazati. Pa ovako izgleda po onom modelu svima pomalo, a nikom dovoljno. Želim reći još samo nekoliko primjedbi na Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Odnosno, na neke stavke za koje držim da bi malim pomacima mogle dati dobre rezultate. Naime, treba vidjeti što je sa sredstvima utvrđenim za borbu protiv HIV-a. Držim da bi ih trebalo povećati, naročito za edukaciju za izvoditelje programa i radnu grupu za praćenje te za edukaciju u srednjim školama, također sredstava za program djelovanja za mlade, program očuvanja i unapređenje reprodukcijskog zdravlja i prevenciju, te rano otkrivanje raka dojke. Vidjet ćete da je također su mala sredstva predviđena za sekundarnu prevenciju alkoholizma naročito za mlade. Htjela bih upozoriti ili pitati, ali prije svega upozoriti na evidentno nedostatan iznos za naknade plaća tijekom obaveznog porodnog dopusta pa predlažem Vladi da amandmanom taj iznos popravi kako se ne bi dogodilo da već nakon prve polovice godine nastanu problemi pri redovnoj isplati tih naknada. Neću prosuđivati da li je proračun razvojni ili socijalan, to se svake godine na kraju ipak da izmjeriti i na kraju mandata svake Vlade mi ćemo proračun poduprijeti, a ja se iskreno nadam da će Vlada u ove ozbiljne i teže reforme sljedeće godine mirno krenuti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu u ime kluba SDSS-a, uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Počelo je otprilike kao u ovoj čaši vode burno, ali kao što vidite mirno je kao da nije bilo bure. To očito govori nešto o ovom proračunu, o naše odnosu prema njemu i naravno o karakteru našega odnosa prema samom proračunu. Idući ovamo taksist me je upitao recite vidim dobili su umirovljenici, branitelji, Đapić je dobio, jeste vi nešto dobili, ima li još netko negdje da je nešto dobio, pa da i ja bacim udicu tamo, pa da pokušam nešto izvući? Naravno da nisam mogao reći da smo u klasi povlašteni, jer ta sredstva koja se izdvajaju za manjine su doista simbolična i slobodno mogu reći i redovita i nisu stvar niti mogu biti stvar kupovine niti u tom smislu trebaju biti stvar kupovine. Ne vjerujem da je tako i sa umirovljenicima, a što se tiče drugih spomenutih za to nisam siguran. Kada je u pitanju generalno proračun kako je strukturiran svi prigovori koji dolaze sa strane u pogledu razvojnosti ili nerazvojnosti s obzirom na osnovnu koncepciju ovoga proračuna ili bolje reći zamisao ovoga proračuna jeste začepi sve što možeš da izdrži što je moguće duže i to je prema mojem razumijevanju osnovna ideja i osnovni smisao proračunske logike koja je motivirala ovu Vladu i vjerojatno ovdje prisutnoga ministra ili ovdje neprisutnoga premijera. Koliko će to dugo biti i šta će nakon toga biti može se naslutiti iz djela rasprava, a isto tako možda naravno izdrži toliko da se izdrži do prve prilike za restrukturiranje ili do prve prilike za svježi novac. Naravno da je taj potez riskantan, naravno da taj potez može otvoriti još mnogo već rupe nego što je ovoga trenutka imamo, ali Vlada se odlučila za takav potez. Uzdajući se u to da će priliv novca s jedne strane iz europskih fondova, s druge strane od stranih investicija omogućiti da se u tom smislu neke vrste reformi započnu, ali ako bismo ozbiljno pitali i ministra i predsjednika Vlade da li su s ovim proračunom zapravo stvorene pretpostavke za one teške i ozbiljne reforme koje bi trebalo napraviti, a to je smanjenje opće potrošnje, to je pitanje reforme zdravstva, to je pitanje mirovinskog i socijalnog osiguranja, naravno da ne. Da li je s ovim proračunom su stvorene pretpostavke za to da možemo imati veći broj radnih mjesta, ako donese nešto od ovoga trošenja koje je predviđeno, vjerojatno da, ali kao što je kolega Kajin ovdje govorio sasvim sigurno ne ni približno onoliko koliko bismo trebali u tom pogledu imati. I ako imamo s čim izraziti nezadovoljstvo u tom pogledu i mi i svi ovdje koji sjedimo kad o tome govorimo jeste zapravo da imamo još jedan proračun, moguće da predstavnici bivše Vlade mogu kazati da su i oni imali elemente takvog proračuna u kojima su morali trpati u rupe bez dna, a da pri tome ljudi nisu i ne mogu biti zadovoljni zdravstvenom uslugom, jer ona ne samo da raste nego zapravo pada njezina vrijednost, a troškovi u proračunu za to se povećavaju. Rješavanje jedne kategorije umirovljenika sasvim sigurno ne rješava drugu kategoriju umirovljenika. Oni koji će sutra postati umirovljenici za njih povratak ovoga duga ne samo da im ne znači ništa nego zapravo doimlje im se kao neka vrsta diskriminacije. U tom smislu ovaj je proračun ovako koncipiran jeste doista proračun, ako ja mogu razumjeti od trkača koji želi sa što je moguće većim teretom istrčati što je moguće dužu stazu, pa nakon toga pokušati napraviti ono što se može. I s te strane svatko od nas po svoj prilici jeste više ili manje pred pitanjem što učiniti sa ovakvim proračunom? Činjenica da nakon burnoga početka imamo zapravo bonacu u raspravi oko ovoga proračuna, po svoj prilici indicira jedno takvo stanje razmišljanja i svijesti kod praktički svakog od nas, iako moram priznati da ono što smo čuli od pojedinih kolegica, prije svega od kolegice Opačić neovisno o replikama koje su bile zaslužuje barem u jednom smislu riječi retorike i govorničkoga zanosa sasvim sigurno iskrenu pohvalu, a što se tiče stavki koje mene kao zastupnika posebno zanimaju i kojima sam ovdje govorio pitanje je podbudžetiranosti jedinica lokalne samouprave s ovim proračunom još uvijek nije riješeno. Nije riješeno zato što se ne odustaje od one logike koja je usvojena, a to je da glavni izvori, osnovni izvori, originalni izvori prihoda jedinica lokalne samouprave budu porezi na dohodak i eventualno ono što jedinice lokalne samouprave same mogu ubrati i onda dobivamo jednu zapravo paradoksalnu situaciju da ovaj proračun zapravo gospodine ministre direktnim dotacijama građanima po različitim osnovama pruža više građanima na područjima pojedinih općina nego što pruža samim općinama, a općine čini zapravo nesposobnim i nemogućim da mogu ubrati elementarne komunalije i elementarne troškove za vodu, za struju, za komunalne djelatnosti i sl. zato što država diskriminira dio svojih općina i to je nešto što se apsolutno mora promijeniti. Kad bismo pogledali pojedine stavke, kad biste razgovarali sa pojedinim načelnicima općina onda biste naprosto mogli konstatirati da u mnogim od tih općina ljudi naprosto ne mogu ubrati komunalije, ne mogu naplatiti struju, ne mogu naplatiti vodu, ne mogu naplatiti nikakva davanja koja su tamo, a s druge strane država osigurava novac za njih da to sve mogu platiti i iz toga razloga je ovaj proračun kao i prethodni proračun i koji su bili sa našeg stajališta potrebno mijenjati. Ako treba jačati lokalnu samoupravu onda ne jačamo time da imamo karitativno-socijalnu djelatnost države direktno prema građanima nego imamo prema razvojnim programima i prema jačanju budžeta općina. Što se tiče razvojnih programa posebno područje od posebne državne skrbi sredina u kojima imamo povratnike Hrvate, doseljenike, naseljenike iz različitih dijelova Hrvatske ili bivše Jugoslavije povratnike Srbe ove godine možemo reći da je ukupna suma sredstava za razvojne programe veća po različitim osnovama, bilo fondova, bilo ministarstava. Ali to još uvijek gospodine ministre ne jamči da će ti fondovi, da će ta sredstva na valjani način biti utrošena, na valjan biti dostupna tim ljudima i to zato što ne postoji jedna vrsta središnjega državnoga fonda kojima bi se zapravo osiguravalo razvojne programe, razvojne projekte u tim sredinama odnosno u tim područjima. Sve dok se to ne napravi, sve dok ta područja ne postanu područja od posebnog državnog interesa u pravom smislu te riječi dotle ta sredstva će otprilike biti u onoj situaciji u kojoj se zapravo nalaze i dotacije koje idu direktno prema građanima. One će biti interventne. A u nekim sredinama mogu donijeti rezultate ali po prirodi njihova trošenja one će zapravo biti u tom pogledu interventne. Iz toga razloga mi predlažemo vama odnosno Vladi da što je moguće prije zapravo oblikuje, formira jedan fond koji će biti fond za razvoj tih područja od danas posebne državne skrbi, sutra nadam se od posebnog državnog interesa upravo zbog toga što se pokazuje da ovako disperzirana sredstva čak i ako su obogaćena sa sredstvima koja će doći iz Europske unije ne jamče da te sredine mogu dovoljnom i potrebnom dinamikom početi usklađivati svoju razvijenost sa razvijenostima ostalih dijelova Republike Hrvatske. Što se tiče utroška sredstava od prošle godine šteta je da 44 milijuna kuna koji su bili predviđeni za stambeno zbrinjavanje bivših nosilaca stanarskog prava nisu utrošena ni lipe. A istovremeno imamo nekoliko izbjegličkih centara koje plaćamo ja ne znam koliko mjesečno i na taj način zapravo imamo dvostruki trošak. S jedne strane nismo riješili jedan problem a s druge strane imamo trošak zbog toga što ovaj problem nismo riješili i ja mislim da bi bilo iznimno značajno. Neću govoriti o političkim štetama i međunarodnim štetama. Ostavimo njih za neka druga mjesta i neke druge prilike. Govorim naprosto o jednoj dimenziji racionalnoga pristupa proračunu i ozbiljne brige za jedan problem koji u društvu u tom pogledu imamo koji pogađa na tisuće ljudi. I toliko bi gospodine ministre pledirao da proračunska sredstva posebno za onaj dio osjetljive populacije budu trošena sa pojačanim nadzorom. Mi do dana današnjega kao što je iz Odbora za ljudska prava bilo rečeno i kazano nemamo pravu predodžbu o tome kako se upravlja sredstvima iz fonda, Republičkog fonda "Kralj Zvonimir" koji nikad nije bio manji od 180, 190, 200 milijuna kuna. Mi ne znamo ima li taj fond upravni odbor ili ga nema. On svoje naplate šalje direktno u državnu riznicu a ne nadležnome ministru i ministarstvu unutar kojega je i mi sa punim pravom možemo pitati za što se troše ti novci. Ja znam da ne dolaze do dijela onih kojima to treba. A nisam siguran i da se troši na valjan način tamo gdje dolazi odnosno kod onih kojima dolazi. I u tom pogledu doista u ukupnoj sumi od 109 ili 105 milijardi kuna taj novac nije velik ali pokazuje da ako nećemo imati valjane kontrole da onda politika zatvorimo sve rupe pa neka izdrži dok izdrži neće funkcionirati gospodine ministre. I stoga predlažemo da i taj fond kao i drugi fondovi imaju jači nadzor i da javnost, i naravno Vlada i prije svega ovaj Sabor imaju mehanizme kako mogu nadzirati ovo za što se Vlada opredijelila a opredijelila se za brzu trku sa logikom izdržimo sa začepljenim rupama što je moguće duže.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Rebić.
Pa ispravio bih netočan navod uvaženog zastupnika Pupovca koji govori dakle da o decentraliziranim sredstvima odnosno općinama na područjima od posebne državne skrbi koje su podbudžetirane po njemu i da nema dovoljno sredstava za rad tih općina. Ma naime, upravo u općinama gdje su pripadnici njegovog naroda većina sve jedinice lokalne samouprave su dobile državnu potporu koja je logično tako narasla, dakle da je dvostruko veća nego u drugim i ta potpora i ove iz poreza na dohodak isto tako sredstva ostaju, … [[Govornik se ne razumije.]] ostaju tim jedinicama lokalne samouprave sve dotle dok se broj zaposlenih tamo ne poveća a onda bi se trebale i one smanjivati. Dakle, ja smatram da nije točan navod da te jedinice lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi ne mogu funkcionirati. Hvala.
Zahvaljujem. [[Upadica se ne čuje.]] Nemate pravo, ovo je ispravak netočnog navoda. U ime Kluba nacionalnih manjina uvaženi zastupnik Nikola Mak.
Uvaženi dopredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege! Klub nacionalnih manjina pažljivo je proučio prijedlog ovog proračuna i pritom izražava zadovoljstvo što se Vlada pridržava dogovora s predstavnicima nacionalnih manjina o sredstvima namijenjenih kulturnim potrebama udruga nacionalnih manjina. Cijenimo to poštovanje naših legitimnih kulturnih interesa i nastojat ćemo ta sredstva pravedno i pošteno podijeliti za najbolje programe ponuđene Savjetu za nacionalne manjine. Pri tome napominjem da je riječ o kulturnim potrebama iza kojih stoje članovi preko 260 udruga nacionalnih manjina u kojima se intenzivno njeguje kulturna baština 22 nacionalne manjine koliko ih je zabilježeno u popisu stanovništva 2001. godine. Manji ali zato najkvalitetniji dio tog kulturnog stvaralaštva imali smo prigodu vidjeti prije tjedan dana u programu velike smotre u Koncertnoj dvorani "Vatroslava Lisinskog". Važno je napomenuti da raspodjelu ovih sredstava obavljaju sami predstavnici manjina uz prethodne konzultacije i razgovore sa svim podnositeljima programskih zahtjeva unutar pojedine nacionalne manjine a na isti se način provjeravaju i verificiraju izvješća o ostvarenim programima i utrošenim sredstvima. Uvjeravam vas, uvažene kolegice i kolege, da je to primjer demokratske raspodjele i transparentnog pregleda utroška sredstava poreskih obveznika. Osim ovih sredstava za kulturne potrebe nismo u potpunosti zadovoljni sredstvima namijenjenih obrazovanju naših mladih pripadnika kako u predškolskim i školskim institucijama tako i u izvanškolskom obrazovnim formama. Kod ovih oblika imamo vrlo ozbiljne prigovore i primjedbe na način raspodjele sredstava i kontrolu njihovog utroška. Stoga smo kao Klub zastupnika nacionalnih manjina poveli ozbiljne i odlučne korake u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa da se to stanje popravi i da se približi metodologiji i raspodjeli kontrole kao u Savjetu za nacionalne manjine. Naravno ima još stvari s kojima nismo zadovoljni. To se odnosi na realne potrebe nacionalnih manjina u okviru raznih resornih ministarstava a riječ je u pravilu o nekoliko kapitalnih objekata poput osnovnih škola, školskih sportskih dvorana, društvenih domova i seoske infrastrukture. Kako se te potrebe iskazuju prije svega na područjima od posebne državne skrbi u Vukovarsko-Srijemskoj i Osječko-Baranjskoj županiji to ćemo se zalagati da nadležna ministarstva u suradnji sa lokalnom i područnom, regionalnom samoupravom utvrde što je u tim zahtjevima realno i da se prigodom rebalansa Proračuna u 2006. ili najkasnije u 2007. za to osiguraju sredstva. Drugo pitanje s kojim nismo zadovoljni jesu stambeni i infrastrukturni problemi Roma. Velik broj romskih obitelji živi u nedostojnim uvjetima kako u većim i manjim romskim naseljima tako i u pojedinim gradskim enklavama. Republika Hrvatska učinila je veliki korak u rješavanju tih problema usvajanjem nacionalnog programa za Rome i akcijskog plana desetljeća za Rome. Osnivanjem vladinog Povjerenstva za Rome na čelu s potpredsjednicom Vlade potpredsjednicom Vlade gospođom Jadrankom Kosor i operacionalizacijom tih planova i programa u Uredu za nacionalne manjine. Osim toga 2006. po prvi put će se u rješavanju romskih problema uključiti Europska unija svojim značajnim sredstvima pa je to više obveza Hrvatske da svojim sredstvima i politikom ubrza rješavanje tih problema. Međutim mišljenja smo da nedostaje svijest i shvaćanje podjednako u nadležnim ministarstvima i lokalnoj i regionalnoj samoupravi da je romsko pitanje od prvorazrednog značaja za Hrvatsku i da njegovim uspješnim rješavanjem Hrvatska ostvaruje niz velikih probitaka. Od svog ugleda do socijalnog mira i društvenog napretka, a što je najvažnije do cjelovite integracije Roma u hrvatsko društvo. Stoga ćemo se dosljedno zalagati za praktične mjere i korake da se svake godine na svim razinama odlučivanja i odgovornosti ostvaruju pojedine točke akcijskog plana desetljeća za Rome. I u zaključku Klub nacionalnih manjina smatram da u cjelini gledano Prijedlog proračuna potvrđuje u praksi visoka ustavna načela i zakonska rješenja o nacionalnim manjinama u Hrvatskoj i stoga ćemo ga podržati. Istovremeno ističemo veliku ulogu koju su nacionalne manjine odigrale u podizanju ugleda Hrvatske u vanjskom svijetu naročito našim autentičnim svjedočenjem o Hrvatskoj kao demokratskoj i civiliziranoj zemlji u kojoj se prava nacionalnih manjina svakodnevno poštuju i ostvaruju. I sasvim na kraju jedna terminološka opaska gospodine ministre. U Proračunu se stavka za Savjet za nacionalne manjine naziva stručna služba savjeta što osim što je netočno već je i sasvim deplasirano. Stoga molim da se to u konačnom tekstu ispravno napiše. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSS-a uvaženi zastupnik Željko Pecek.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, poštovani članovi Vlade pa, ma gdje god bili u ovom trenutku i čime ste pokazali svoj zapravo interes za raspravu o državnim financijama u ovom Saboru. U svakom slučaju pred nama se nalazi treći proračun kojeg predlaže ova Vlada. Kao što je to uobičajeno on se procjenjuje kakav je prema svojim karakteristikama i već smo čuli i pročitali kako se koriste termini on je razvojni, socijalni, uravnotežen, izbalansiran, pragmatičan, neambiciozan te predizborni i transparentni. Pri tome interesantno je pozabaviti se upravo sa ova zadnja dva termina da li je proračun predizborni i transparentan? Kada gledamo način kreiranja proračuna a jednako tako i njegove ambicije onda bi zapravo najtočniji naziv za ovaj proračun bio kako je on opozicijski. Ova tvrdnja proizlazi iz činjenice da proračun za 2006. godinu nema baš nikakve ambicije pa niti mehanizme koji bi utjecali na rješavanje gorućih pitanja u Hrvatskoj koja se zovu nezaposlenost i pokretanje proizvodnje, jačanje izvoza i osiguravanje potrebne raste, potrebne stope rasta bruto društvenog proizvoda i ravnomjernog regionalnog razvitka. Iz ovog proizlazi kako Vlada ne želi nastaviti sa potrebnim reformama već sve nagomilane probleme ostaviti za rješavanje onim političkim opcijama koje će doći na vlast u idućem mandatu. Išćitavanje brojki koje imamo pred sobom zapravo znači kako želimo sakriti probleme pod tepih i odgoditi njihovo rješavanje za neko drugo vrijeme, a izgleda i za neke druge vlade. Ukoliko u ovom kontekstu razmotrimo i činjenicu kako je gotovo u svim zemljama tranzicijskim u Europi Vlada koja je uvela te zemlje u Europu izgubila na izborima onda se ova tvrdnja i ne čini nelogičnom makar je na prvi pogled apsurdna. Ovaj proračun je zapravo prema nazivu terminološki opozicijski. Kod transparentnosti proračuna ja želim čestitati ministru što je dosljedan kao i bivša Vlada te nastavlja sa inzistiranjem da svi korisnici proračuna sredstva moraju koristiti pomoću jednog računa i transparentno iskazati sve svoje pozicije rashoda. Na ovaj način točno je da svaki građanin Hrvatske ima uvid u državne financije i može vidjeti za što se koristi porezni novac. Međutim ovaj model nije savršen i njegov glavni nedostatak je da ne omogućava ministru financija uvid u proračunske prihode. Tu prije svega mislim na upravljanje gotovinom i likvidnošću unutar sustava državne riznice. Novac je i dalje razasut po brojnim računima poslovnih banaka i ta sredstva zbog svoje netransparentnosti ne sudjeluju na tržištu novca. Zbog takvog upravljanja, bolje rečeno neupravljanja gotovinom likvidnost Državnog proračuna dolazi također u apsurdnu situaciju. Uslijed neraspolaganja informacijom koliko novaca nam je razasuto po raznim računima banaka kratkoročno se zadužujemo kod tih istih banaka i pri tome zapravo posuđujemo i svoj vlastiti novac i za to plaćamo još uvijek preskupe kamate. To znači da je upravljanje gotovinom i likvidnošću državnog proračuna zapravo u rukama poslovnih banaka. Preporučam ministru da kod upravljanja gotovinom sam sebi također osigura transparentnost kako bi mogao sa trenutačnim viškovima proračunskih sredstava sudjelovati na tržištu novca. Mi u Klubu HSS-a se zalažemo da i proračunske politike mijenjaju ekonomski model koji konstantno dovodi do povećanja vanjskog i unutarnjeg duga, ne rješava pitanje nezaposlenosti i ne rješava pitanje razvoja. Činjenica je kako imamo dug koncem prošle godine preko 30 milijardi EUR-a. Za otplatu ino duga smo izdvojili oko 3 milijarde EUR-a dok nam je istovremeno prirast društvenog bruto proizvoda donio svega 2 milijarde i 100 milijuna EUR-a. Činjenica je kako nam je pokrivenost uvoza izvozom ispod 50% i kako to stanje neće nimalo promijeniti prijedlog premijera kojim bi turizam trebao dobiti status izvoznika jer je opće poznato da u turističkom proizvodu uvoz sudjeluje direktno i indirektno sa oko 70%. Činjenica je da se brojka od oko 300 tisuća nezaposlenih nije promijenila. A i neće. Te da nam za mijenjanje stanja nije dovoljna stopa razvoja koja je projicirana ovim Proračunom od oko 4%. Mi u Klubu HSS-a smatramo kako ne bi smio biti isključivi cilj proračunske politike uzimati jednima, a davati drugom. Pri tome naglasak stavljamo na kapitalne transfere koji su bezidejni i gotovo isključivo se vrše u prometnu infrastrukturu pa čak i za one projekte, tu mislim prije svega na most Pelješac koji su preskupi, neekonomični i ne odgovaraju razvojnim potrebama Hrvatske. Krajnje je vrijeme da promijenimo politiku kapitalnih ulaganja iz sfere infrastrukture i preselimo prema industriji, prema poljoprivredi i prema turizmu koja će imati za cilj ostvarenje minimalne stope razvoja od 7% sa tendencijom prema 10% pri čemu bi se svakako trebalo težiti da stopa rasta industrijske proizvodnje bude između 10 i 15%. Podršku ovakvom modelu ne možemo očekivati od bankarskog sustava jer on nije interes za rast domaće proizvodnje već domaće potrošnje. Pošto se i dalje znatno više kredita odobrava stanovništvu nego sektoru gospodarstva. U Hrvatskoj je rast bruto društvenog proizvoda zasnovan na uvozu i osobnoj potrošnji građana, a premalo na proizvodnji orijentiranoj prema izvozu i prema zapošljavanju. Postojeća proizvodnja još uvijek ne zadovoljava niti domaće potrebe, a kamoli izvoz. Dakle, malo proizvodimo, puno trošimo i naročito država i to preko svojih mogućnosti. Razliku pokrivamo zaduživanjem i rasprodajom državne imovine. Ovaj proračun nema ambicije promijeniti smjer kretanja jer nema predviđeno za to niti novac, a jednako tako niti mehanizme, a meni se činiti niti političke volje. Očito, putem proračunske politike, te načinom predlaganja i strukturom proračuna sadašnja Vlada ne želi čak niti otvoriti raspravu o najaktualnijim temama. Ovo je očito potpuno neambicionizan prijedlog i neprimjeren situaciji u kojoj se Hrvatska nalazi, koji se najviše brine za financiranje vladinih interesnih skupina. Pošto raspravu o najvažnijim temama Vlada izbjegava prilikom usvajanja proračuna mi u klubu HSS-a ćemo predložiti zaključak kojim ćemo obavezati Vladu da nas na posebnoj sjednici Sabora upozna sa stvarnim stanjem financija misleći između ostalog pri tome i na medijske špekulacije kako je ministar Šuker, doduše neslužbeno izjavio kako je proračun trebao biti veći za 16 milijardi kuna ukoliko želimo riješiti sve predviđene proračunske obaveze. Putem tog zaključka moramo obavezati Vladu da ovdje u Saboru provedemo posebnu raspravu o razvoju i zapošljavanju. Ukoliko Vlada ne poduzima ništa poduzmimo mi. Odreknimo se neproduktivnih rasprava kao što su ove danas sa brojnim replikama, ispravcima netočnih navoda, a otvorimo ona pitanja koja najviše zanimaju građane koji uvijek u konačnosti plaćaju račun za neuspješnu i neefikasnu politiku. Osigurajmo novac za nastava reformi i provođenje strategije razvoja iznad predviđene stope rasta društvenog bruto proizvoda u ovom proračunu od 4%. Preuzmimo kontrolu nad prevelikim vanjskim i unutarnjim dugom, utvrdimo stopu razvoja između 6 do 8%. Kreirajmo mehanizme koji će pokrenuti proizvodnju … [[Govornik se ne razumije.]] orijentiranu, a zasnovanu na visokim tehnologijama, znanju i zapošljavanju. Promijenimo preveliko poreznog sustava i provedimo obećane reforme jer ovo je već treća godina od predizbornih obećanja, ministra, a da te porezne reforme nismo niti spomenuli danas prilikom rasprave o najvažnije financijskom dokumentu države. Natjerajmo na efikasnost preskupu i neučinkovitu administraciju, podignimo konkurentnost hrvatskog gospodarstva, pokušajmo smanjiti nezaposlenost sa 300 na 200 tisuća. Kroz rast gospodarstva osigurajmo preduvjete da starim umirovljenicima vratimo u roku od 2 godine 100, a ne 50% duga, a novim umirovljenicima da ne dobivaju mirovne realno manje za 40%. Provedbom poljoprivredne politike kod približavanja prema Europskoj uniji zbrinimo one koji se teško mogu prilagoditi na takvu politiku koji se ne mogu uključiti u ovu trku, a žive na selu, Naravno, teško je procijeniti koji su objektivni parametri i koja su pri tome ograničenja uvjetovana. Nemoguće je utvrditi što je moguće ukoliko o tome ne raspravljamo. Mi u HSS-u smatramo da je krajnje vrijeme da se posvetimo tim temama i smatramo kako je Hrvatski sabor za to kompetentan, ali jednako tako za to i nadležan. Postavlja se pitanje želimo li mi odraditi ono što hrvatski građani i očekuju ukoliko to već ne čini Vlada Republike Hrvatske. Ja se nadam da želimo i zbog toga očekujem kako ćemo i prihvatiti prijedlog zaključka Hrvatske seljačke stranke da se u Saboru pokrene rasprava o najaktualnijim temama koje se, još jedanput naglašavam, zovu razvoj i zapošljavanje. Nadam se da oko toga mi možemo ostvariti i konsenzus. Vjerojatno taj konsenzus može očekivati i od ostalih zainteresiranih skupina koje se zovu poduzetnici, koji se zovu sindikat, umirovljenici i svi ostali. Međutim, mi to stvarno moramo i htjeti. Imamo brojne primjere zemalja koja su na sličan način otvorile raspravu, koje su donijele najbolja rješenja i koja su ih provele u praksu. Ovdje u Saboru smo toliko već puta spominjali Irsku pa pokušajmo razmotriti taj irski model. To je moguće primijeniti i u Hrvatskoj jer Irska i Hrvatska su zapravo kompatibilne. Znači, primjera imamo dovoljno. Postavlja se pitanje da li mi to i možemo. Siguran sam da možemo. Postavlja se pitanje zapravo da li mi to i hoćemo. Ja se nadam da mi to i hoćemo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravit ću netočan navod uvaženog kolege Peceka gdje je ustvrdio da su danas računi razasuti po raznim bankama, da nema kontrole punjenja proračuna, ni priliva sredstava te ni rashodovne strane proračuna. Naprotiv, to je bila vaša praksa. Taj model je bio za vrijeme vaše vlasti. Takvim postupcima u stilu pijanih milijardera ste se ponašali cijelo vrijeme i stvarali osobnu korist sebi ili drugima. Današnja kontrola preko Državne riznice i Ministarstva financija ne dozvoljava nikome bez argumenata transferiranje sredstava i bez opravdanih razloga povlačenje sredstava za samo ono što je potrebno. Takvu praksu kakvu ste imali Ministarstvo financija i Vlada Republike Hrvatske je prekinula.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Pecek je netočno naveo da izgradnja mosta Pelješac, kopno Pelješac – Komarna ne predstavlja razvojne potrebe Republike Hrvatske, da je neekonomičan, da ga ne treba zapravo graditi. Pa to naprosto nije točno zato što taj most itekako izražava razvoje potrebe juga Hrvatske, Dubrovačko-neretvanske županije, a posebice poluotoka Pelješca i njegovih stanovnika i otoka koji gravitiraju Pelješcu. Taj most osigurava budućnost i razvoj tog kraja prije svega. A drugo, drago mi je da su pale maske i da je napokon HSS rekao da je držao fige u džepu kad je rekao da je za projekt mosta Pelješac – Komarna s čime se hvalio u predizbornoj kampanji, pa neka građani županije vide tko je držao fige u džepu i tko je stajao iza kojih projekata. Mi ćemo taj projekat ostvariti, za razliku od vas koji ste to podržavali samo načelno, a vidi se zapravo kako ste razmišljali, to ste danas pokazali.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Bekavac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ispravljam isti navod kao i uvaženi kolega Matušić, jer je kolega Pecek ustvrdio da je most Pelješac kopno preskup. Nije točno da je preskup i da nije razvojni projekt za ono što u konačnici hrvatska država dobiva. A dobiva doista puno. U smislu spajanja Hrvatske na jugu u jednu cjelinu, a da ne govorim koliko dobiva poluotok Pelješac i otok Korčula i dubrovačko primorje. Taj je prostor do sada bio zapostavljen i vrijeme je da hrvatska država skrbi i o jugu Hrvatske.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Zubović.
Gospodine potpredsjedniče, gospodin Pecek je rekao da nema kapitalnih investicija, da most za Pelješac nije potreban i da ova Vlada nema političke volje za boljitak u Hrvatskoj. Ja bih rekao da je to sve neistina, da je to sve netočno, a volio bih ovdje reći da znaju i drugi zastupnici, predsjednik Hrvatske seljačke stranke je neki dan kada je veleposlanik Europske unije Degert pohvalio Hrvatsku, njemu rekao da mu je žao jer da je Europska unija snizila kriterije prema Hrvatskoj, a da Hrvatska seljačka stranka ima puno veće kriterije. Znači nije priznao ni veleposlaniku Europske unije da pohvali Hrvatsku, pa vidim tako sada ni zastupnici ovdje.
Dobro. Ovo drugo ne spada u ispravak netočnog navoda. Govorili ste nešto što ovdje u Saboru nije govoreno i niste ispravili, u jednom dijelu ste ispravili netočan navod uvaženog zastupnika Peceka. Ja bih trebao dati opomenu sad uvaženom zastupniku Zuboviću ako ste se vi javili zbog toga za povredu Poslovnika. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, … [[Ne razumije se.]] Poslovnik, jer je gospodin zastupnik govorio o nečemu što nije izgovoreno u ovoj sabornici. Pa možete vi slegavati s ramenima koliko hoćete, ali mislim postoji nekakva poslovnička obaveza predsjedavajućeg.
Ja sam upozorio zastupnika u drugom dijelu da nije ispravio netočan navod. Idemo dalje. U ime Vlade Republike Hrvatske, ministar financija, Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici pa mislio sam da ili ne reagirati, ali ako netko iz ove govornice kaže da je ministar rekao da bi proračun trebao biti 16 milijardi biti veći i da bi ga tek onda mogao … [[Ne razumije se.]] jednostavno moram reći da to nije istina. Takvu izjavu nikada nisam dao i mislim da bi to bila krajnje neozbiljna i neodgovorna izjava, a isto tako normalna stvar da bi svi proračunski korisnici uvijek htjeli više. I druga stvar, mislim da nije dobro da se loptamo sa vanjskim dugom. To je egzaktan pokazatelj i on ne može biti malo ovakav, malo onakav. On je u ovom trenutku 29 milijardi dolara ili nešto manje od 25 milijardi eura ili nešto, 82, 83% bruto domaćeg proizvoda i to je vanjski dug Republike Hrvatske niti ga tko sakriva niti ga tko želi pomaknuti. Ali reći u ovom trenutku u raspravi u proračunu da je vanjski dug Republike Hrvatske 30 milijardi kuna je krajnje neozbiljno i onda se čudimo kada dođu nekakvi anketari Svjetske banke i stave nas na 116. mjesto. Pa normalna stvar kad se kaže na ovakav način da je ovakav dug ili nešto drugo ničim utemeljeno. Uzmite podatke Hrvatske narodne banke, oni su dostupni, a o tome da Ministarstvo financija ne kontrolira dnevne prihode, gospodo ovo su dnevne informacije koje u ovom ministarstvu se rade već 15 mjeseci. Možete vidjeti dnevne prihode, možete vidjeti usporedbu mjesečnih prihoda i možete vidjeti usporedbu godišnjeg prihoda. Čujte stvar Državne riznice je stvar političke volje, ništa drugo. Imali ste priliku, ja ne kažem da moj prethodni kolega Crkvenac nije želio napraviti, to mi nikad nije bilo na kraj pameti reći niti ću to danas reći. On je to isto želio kao što bi svaki ministar želio to napraviti i u ovom prijedlogu proračuna i kada sam obrazlagao proračun rekao sam da od ove godine svi prihodi su u državnom proračunu i najveći dio podračuna će se poslije 1.1.2006. ugasiti. Dakle sredstva će biti na jednom računu i sve ove priče o tome što se protekle godine događalo da je znalo po nekoliko stotina milijuna biti na onim stotinama podračuna, a da se istovremeno država morala zaduživati da bi isplaćivala plaće, ja se iskreno nadam da sa 1.1.2006. tome će doći kraj. I ono što bih želio još nešto reći, ta pšenica. Gospodo pogledajte financijski plan robnih zaliha, vidjet ćete prihodovnu stranu, vidjet ćete rashodovnu stranu. Jasno i transparentno prihod od prodaje pšenice, sredstva za povrat kredita. To vam jasno piše u proračunu. Nemojte sada govoriti da ova Vlada radi ono što ste vi radili, sakriva nekakve kredite. To vam piše u proračunu. To što vi to želite preskočiti to je drugi par cipela. Treća stvar, Hrvatske željeznice i autocesta Zagreb-Rijeka nisu sastavni dio konsolidiranog proračuna. Hrvatske željeznice temeljem odluke ovoga Sabora dobivaju godišnje 2 milijarde i 800 milijuna iz proračuna. O tome u kakvom stanju su ostale te Hrvatske željeznice, koliko je ostalo neplaćenih računa, o tome možemo razgovarati, ali nije korektno kada se govori o proračunu miješati Hrvatske željeznice i konsolidirani proračun. O tome ako uprava Hrvatskih željeznica nije platila račune, pa to je trgovačko društvo koje nije konsolidirano u državni proračun. Ima odluka da se iz državnog proračuna godišnje izdvaja 2 milijarde i 800 milijuna. Isto tako radi hrvatske javnosti treba reći da je radni omjer Hrvatskih željeznica prije godinu i pol dana bio preko 3%. On je danas 220% i mi se nadamo da će u 2006. biti 190, a taj radni omjer vam znači to da na kunu koju su zaradile Hrvatske željeznice 3 kune i 30 je trebalo dati iz državnog proračuna da bi one zakrpale rupu. E sad da li se to može promijeniti bez strukturnih reformi? Ne može. Ako se ne provedu strukturne reforme, ako će se samo sipati iz državnog proračuna tu nikada neće biti kraja i radi istine, milijarda i 600 milijuna koliko su povećana sredstva u proračunu 2004. su znatno veća od onih 60 lipa koje se predviđalo Zakonom o Hrvatskim željeznicama. To je razlika 300 milijuna. Autocesta Zagreb-Rijeka, trgovačko društvo koje nema nikakove veze s proračunom. Nikakove veze s proračunom, ali nije dobro zbog hrvatske javnosti reći kada se govori o proračunu, spominjati autocestu Zagreb-Rijeka. Međutim ono što bi vam želio reći kolega, gospodine Liniću, vidjet ćete pod kakvim povoljnim uvjetima će autocesta Zagreb-Rijeka dobiti 210 milijuna kredita i to će vam biti najbolji odgovor vama i svima onima koji tvrde da je Hrvatska u recesiji. Ako je Hrvatska u recesiji, tako nisku kamatu ne može dobiti od nikoga pa ni od Europske investicijske banke i to vam je najbolji pokazatelj ovoga što vi govorite, a vidjet ćete za 15 dana kolika je ta kamata. [[Pljesak.]]
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Željko Pecek.
Poštovani gospodine ministre, ja nisam tvrdio kako vi ne upravljate prihodima i nemate informaciju o tim prihodima. Ja sam samo rekao da za gotovinom koja je razasuta po računima banaka ne upravljate, jer da upravljate ta gotovina bi bila na tržištu novca a ne na računima banaka. Znači vi kratkoročno posuđujete novac od banaka unatoč činjenici što je vaš vlastiti novac tamo. Inače ako me želite razuvjeriti pokažite mi koliko puta ste sa tom gotovinom bili na tržištu novca, onda možete razuvjeriti sve one građane koji kao i ja misle da bi to bilo najbolje rješenje za upravljanje proračunskim novcem.
Poštovani zastupnik Slavko Linić, ispravak netočnog navoda.
Gospodin ministar izjavio je da Hrvatske željeznice nisu dio deficita državnog proračuna i ne opterećuju deficit. Interesantno gospodin ministar Šuker u 2003. kad je davao konačno izvješće onda je zaduženja Hrvatskih željeznica uzeo u deficit državnog proračuna. Prema tome tu se samo pokazuje koliko je neistine i netočnosti u izjavama gospodina ministra, jer kad je ocjena 6,3 nekadašnje Vlade onda je dugovi željeznice koji su bili uredni, a ne neplaćanje vjerovnicima bili prikazani kao deficit državnog proračuna. Ali još nešto, novac iz državnog proračuna ide u željeznicu, očito ne dovoljno i to je razlog da vjerovnici neće dobiti u ovoj godini milijardu kuna skoro 300 dana i to je problem Hrvatske Vlade i oni koji u ime hrvatske Vlade donose odluke u nadzornom odboru.
Klub zastupnika PGS-a, SBHS-a i NDS-a, poštovani zastupnik Vilim Herman. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine ministre, drage kolegice ne znam u kojem statusu. … [[Upadica se ne razumije.]] Dopustite, nisam ja to rekao zločesto uopće, samo znatiželjno. Dopustite da se sa nekoliko riječ Klub regionalnih stranaka osvrne na ovogodišnji Proračun, Prijedlog proračuna. Dakle, donošenje Proračuna za sljedeću godinu podudara se, nije to slučajno, sa nailascima Svetog Nikole i Djeda Mraza i to za široki dječji puk, ali ne samo vremenski. Hrvatski su proračuni kako su nas navikle već mnoge Vlade, sam simbol uloge i svrhe države. Oni nam ponavljaju bajku o većem i boljem u budućnosti, proračunske su vreće pune milijuna i milijardi, dapače. Zadatak je državnog proračuna da osigura najbolje moguće funkcioniranje države i društva, a to se funkcioniranje ponajbolje vidi u sumama koje su namijenjene pojedinim stavkama. Istina zdravstva, primjerice, sadržana je u sumi koja je za zdravstvo namijenjena, ali i po strukturi koja je namijenjena za to zdravstvo, a ne u prigodnim lijepim riječima i obećanjima bilo resornog ministra ili premijera. Ajde da podsjetimo da je već više od 2, gotovo 3 godine Vlada dužna Kliničkom bolničkom centru Osijek 20 milijuna kuna. Radi se o ugovornoj obvezi i ona se naprosto ne isplaćuje nego se u nekim projekcijama proračuna predviđa u etapama isplaćivanje. To se tako ne smije raditi. Jedna klinička bolnica koja pokriva milijun ljudi naprosto mora dobiti svoj novac koji joj ugovorom pripada i u ovom proračunu bila je konačno prilika da se to riješi. Zašto? Vjerojatno odgovor postoji. Isto to vrijedi i za školstvo, socijalu. Uopće ravnomjernom raspodjelom po svim hrvatskim krajevima očituje se zapravo je li proračun u redu ili proračun nije u redu. Nasuprot tomu stoje politički flertovi, stoje oni odnosi koji proračun tada obilježavaju iracionalnim, ali jednako tako ili ispred svega zapravo nedostatkom načela pravednosti. Kada je već o istini riječ valja primijetiti da je ona i dalje neprozirna jer proračun treba čitati zapravo kao istinu. Naš je proračun dakle već tradicionalno tako zakučasto složen da se u njemu vide brojne stavke, ali ne previše i njihov smisao. Iz šume brojki nestručnom i neinformiranom oku teško je nešto podrobnije zaključiti. Nije li taj dokument zapravo dokument svih građana? Ako bismo željeli pretjerivati ili biti pretenciozni ili na kraju krajeva željeti zapravo samu istinu o tom proračunu. Stručnost da se on čita ne stječe se samo fakultetom. Potrebna su mnoga druga znanja i gle čuda, dapače poznanstva da bi se razaznalo o čemu se radi. Često tek nekoliko ljudi zna za što su doista namijenjeni neki milijuni. Pogledajte u proračunu koliko puta se poput neke zakonomjernosti pojavljuje ona čuvena opjevana sintagma ostali rashodi ili intelektualne usluge. I tu leži zamjerka. Proračun je, kako se to naravno moderno kaže, netransparentan, odnosno staromodnije, a možda se još uvijek može reći neproziran. Proračun se ne odnosi na realnosti i potrebe, na urgentnost i jednakomjernost, već on izražava čini nam se klupko političkih odnosa i međuodnosa. Unutra ima kratkoročnih i dugoročnih «dealova», fuliranja i prenemaganja, uzimanja preko svake mjere na jednoj strani, a dapače uskraćivanje na drugoj. Manje jakoj i politički prezentnoj strani. Proračun je, dakle, skoro pa, ako bismo htjeli biti dobronamjerni, književno djelo. Ali nije napisano sa svrhom da se demonstrira kao književno djelo. Dakle, ono pokazuje visoku kreativnost uporabe matematike, ali temeljni državni dokument kojem je zadatak da odgovori realnim potrebama i mogućnostima trenutka nije to. Riječju pogoduje se određenim strankama, valjda se to može reći, određenim socijalnim skupinama, određenim krajevima, i još jednom ću reći, zar nije u tom smislu povrijeđeno visoko ustavno načelo, načelo pravednosti i načelo ravnomjernosti. Proračun je, dakle, istina Hrvatske, ovaj i bilo koji drugi. Ali i sa druge strane, proračun raspolaže desetcima milijardi kuna koje će raspodijeliti, preciznije odobriti ovaj naš Sabor, a koji je djelo stotina i tisuća državnih službenika, lobista i naravno što bi drugo bilo, političara. Proračun jasno svjedoči o tome kako se sa državnog vrha odlučuje o doista previše. Čak i vrlo sitnih stvari, o svakodnevnici naših građana. A država ako se želi biti iskren, pošten, pravedan, ne vidi uvijek najbolje. Bilo bi daleko učinkovitije i zasigurno jeftinije, da se o pravednosti ne govori, kada bi u izgradnji i opremanju, npr., škola odlučivali oni koji će tu školu i u stvarnosti vidjeti umjesto onih koji ovdje, malo je to vjerojatno, da će ikada u životu uživo vidjeti makar i 10% investicija koje smo odobrili. Naprosto pitanje, ono je suvislo, izraz je ne samo problema koje predstavlja donošenje proračuna, a uvijek postoje problemi. Izraz je to zapravo mogućeg razvoja naše Hrvatske i to je onda pitanje što je zapravo sa centralizacijom ili pak nasuprot tome decentralizacijom, osobito financijskom decentralizacijom, i što je to sa regionalizacijom. Naime, tomu dodajem pitanje zašto regije ne bi raspolagale barem sa trećinom danas ovako centraliziranog i hipercentraliziranog državnoga proračuna. Gle hereze, čak trećinom prikupljenoga novca. Može li se smatrati da se u hrvatskim krajevima, npr., u Slavoniji i Baranji nalaze manje mudri, manje odgovorni ljudi, manje sposobni ljudi koji će znati raspolagati s time novcem? Pa čak i unatoč sukobu Glavaša sa HDZ-om i sa aktualnim premijerom. Ja mislim da ima dovoljno mudrih ljudi, dovoljno odgovornih ljudi i da bilo kakav sukob ne bi smio utjecati na to da se događaju prikraćivanja. Hrvatski je državni proračun centralistički, možda čak i ultracentralistički, a centralizam ima na kraju krajeva samo dvije funkcije. Nije ništa novoga, ali vrijedi ponavljati. Svevlast birokracije i zamagljivanje tragova novca. Dakle, teško je raspravljati o proračunu koji je izgrađen tako da bude pak pomalo i neraspravljiv i da svatko tko u njega uđe zna da se nalazi u polju prepunom mina iznenađenja. Kada Slavonac to kaže onda ne govori slučajno o minama. Ali o tomu koji trenutak poslije. Međutim i dalje živimo, naravno pod navodnicima u "nadi" da će ipak veći dio novca doista naći put do krajnjih i potrebnih korisnika i da rasipanje i gubici neće bit pretjerani, uostalom što nam i preostaje nego vjera, jer drugih instrumenata kontrole gotovo i nemamo. Moglo bi se govoriti o nužnim mjerama ekonomske politike koji bi na drugi način kreirale opći gospodarski okvir, ali bit će da zato trebaju neki drugi odgovarati, moguće je da je potrebno upozoriti na manje intervencije države, moguće je da je potrebno upozoriti na stvarni razvoj, ali nemoguće je da se jasno i glasno ne iskaže kako se evo ovih dana pokušava poslati snažna poruka prema Slavoniji i Baranji da doduše to nije priča o proračunu, nešto se oko proračuna ipak ispada tako i u njegovim stavkama događa i tako se šalje poruka, priča o dogovoru Đapić, Glavaš, Sanader gdje treba valjda razumjeti da se dogovorilo o dogovorenom, pa se tako čuje da je koridor PC sada najedanput gle sa rokom do 2005. do 2008. Pa to je tako već i bilo, ništa se novoga ne događa, ali se upozorava gle molim te kako se događa neki epohalni dobitak za Slavoniju i Baranju, nego ne razgovaraju o "Agro" banci koja je u programu HDZ-ove Vlade, neću spominjati predizborna obećanja, ali jest u programu HDZ-ove Vlade. Kolega Hebrang kojeg nema se zdušno zalaže za tu stvar, prije bih sumnjao da to nije dobro, ako se zalaže, ali nepostojanje te "Agro" banke izravno znači da ovaj dogovor o kojem je bilo riječi nije zapravo imao dublji smisao i nikakvi iznosi ne postoje u proračunu za moguće otvaranje "Agro" banke, čita i zapravo za razvoj poljoprivrede, u krajnjoj liniji nešto što treba pripremiti Hrvatsku, osobito Slavoniju i Baranju i njenu poljoprivredu za ulazak u Europsku uniju. Nema u proračunu ni onoga što smo očekivali da naprosto mora biti, a nemaju u rečenome dogovoru. Kako to sa navodnjavanjem? Je li to alternativa plinofikaciji pri čemu nikome ne želimo da se ta plinofikacija ne dogodi, ali ostaje pitanje zašto je slavonsko i baranjsko navodnjavanje tek jedan kiseli osmjeh u lice građanima Slavonije i Baranje? Radi se dakle o prostoru od milijun stanovnika, o potrebi navodnjavanja i o jednom smiješnom iznosu, ne želim ga ni ponavljati, jer nije riječ o tomu da se nekoga osramoti nego riječ je o tomu da se ta stavka promijeni i da se ne događa na tom projektu "pilot projekt" isprobavanje, iskušavanje, jer to se već prošle godine trebalo napraviti ili tekućoj kako bih rekao, pa nije ni jedna kuna iz predviđene stavke potrošena. Pa što je to? Dakle, o toj temi je mogla isto biti, o toj temi je isto moglo biti dogovora, ali što je ono najvažnije i realizacije dogovora. Slavoniji i Baranji treba navodnjavanje, Hrvatskoj dapače. O razminiranju nema, dame i gospodo nekih osobitih novaca. Dapače nema onoga što je najvažnije da se na određenim područjima u Slavoniji i Baranji, u Kopačkom ritu konkretno kao prioritetnom prostoru dogodi razminiranje, jer se radi o razvojnom prostoru koji sutra kao Nacionalni park, ali možda će se ponovno isto društvo dogovoriti da to i dalje ostaje park prirode, da lovci šaraju, da se razvija nešto što se ne treba razvijati, a za deminiranje neće biti novaca, za prioritetno deminiranje. Gospodine Šuker, gospodine ministre, stavljam vam na dušu, ne zbog toga da izgleda efektno, nego iskreno, makar u tom dijelu probajte pronaći sredstva da se taj biser koji predstavlja nevjerojatnu podlogu za razvoj i prihode deminira i tako ostavimo taj prostor za moguće probitke. I evo završno, pošto gospodin predsjednik svjetluca, nadam se da je ovo posljednji proračun koji će biti slobodno rečeno, ali i pošteno rečeno sređivanja političkih računa i možda neka se odškrine prozor, vrata prema onom proračunu u kojem će svoje mjesto imati građanin, u kojem će svoje mjesto imati gle čuda i regije, nemojmo se stidjeti toga, dakle i Slavonija i Baranja i neka u tom proračunu bude značajne decentralizacije, osobito financijske decentralizacije. Ja sam sad napravio veliki prekršaj jer nisam dao kolegi Pavlicu da govori, potrošio sam sve vrijeme, ali zahvaljujem ja gospodine predsjedniče.
Niste još morali završiti, još svjetluca, ja ne svjetlucam, ali ovo možete. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja se nadam da to mogu reći i vama. Ispravak netočnog navoda, svega 5. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Herman netočno navodi da proračun pogoduje određenim strankama, krajevima, skupinama. Ja mislim da ono što se radi iz proračuna ili s proračunskim sredstvima da ne uživaju samo stranke, nego uživaju svi stanovnici, a teško je da baš jedna stranka osim jasno evo čuli smo … [[Govornik se ne razumije.]] jel', da baš jedna stranka pokriva kompletan kraj. Ako je mislio na skupine onda valjda nije mislio na umirovljenike, branitelje, rodilje jer zakonom je taj proračun definiran. Drugo, veli centraliziran. Nije točno, a primjer je veli Vlada odlučuje o školi koju neće nikada vidjeti. Pa, Vlada mora osigurati sredstva u proračunu za izgradnju, a ja mislim da struka projektira, nadzire i gradi.
Poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Uvaženi zastupnik je rekao ovaj proračun je bajka. To jednostavno nije točno, jer još lord Kelvin je rekao da tamo gdje su brojke tamo je istina, a bajka se izražava riječju u pisanom ili usmenom obliku. Rekao je da to centralistički centralizam provlači se kroz ovaj proračun. Netočno, jer nek' samo zbroji koliko novaca je namijenjeno lokalnoj upravi i samoupravi, a o ravnomjernom razvoju Republike Hrvatske ova Vlada do sada je vodila računa i kad je gospodin Herman bio u HSLS-u, pa u Libri, pa u Hrastu, pa HNS-u, pa i sada kada je u regionalnoj stranci.
Ovo zadnje, poštovani zastupniče Jarnjak, nisu ispravci navoda, to je pobrajanje stranaka u kojima je bio zastupnik Herman. … [[Upadica se ne razumije.]] Samo pobrajanje, ali to pobrajanje nisu ispravci to je dodavanje. Poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam netočan navod uvaženog kolege koji je rekao oko koridora PC ništa se ne događa bez obzira na dogovor Đapić. Otkad je Đapić gradonačelnik koridor se počeo raditi, to je bitno događanje. Hvala lijepo. E, prije mjesec dana.
Poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ja ispravljam netočan navod kolege Hermana da proračun nije transparentan, da je pun skrivenih mina i namjernog zamagljivanja. Upravo suprotno, držim da je za onog tko zna čitati proračun on vrlo jasan i lako je iščitati sve njegove stavke. No, s obzirom na ton i naglaske koji su po meni bili puni predrasuda meni se čini da je kolega Herman pripremio izlaganje prije nego što je uopće vidio proračun. Hvala.
Čini se čini po mjesečini. Poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Ja bih također ispravio netočan navod. Gospodin Herman je rekao da trenutno nema nijednog projekta koji je saživio u Slavoniji i Baranji. Ja mislim da to nije točno. Činjenica je da su svi bitni projekti koje je predvidjela lokalna županijska i gradska vlast u Osječko-baranjskoj županiji neki saživjeli, neki su u postupku razvoja i mislim da donose jednostavno jednu bolju budućnost Slavonije. Nažalost, činjenica je što je gospodin Herman prešutio ili ne želi priznati da je on bio upravo dio vladajuće koalicije u proteklom mandatu i za te četiri godine dok je on bio vlast Slavonija je zaživjela takvu propast i takvu zaostalost u odnosu na ostale dijelove Hrvatske da će trebati duže vrijeme da se to postigne jedna izjednačenost u gospodarskom razvitku. Hvala.
Povreda poslovnika poštovani zastupnik Vilim Herman.
[[Govornik naknadno uključen, ne čuje se.]] ja sam to puno manje radio po ovome kako je ispalo.
Šta je to povreda poslovnika?
Pa ovo malo prije je bila povreda zdrave pameti.
Povreda zdrave pameti. Da li se vi kolega Drmić javljate radi te povrede zdrave pameti ili radi toga što je to izrekao. Za povredu poslovnika, da.
Ja bih se javio, povrijeđen je članak 209. poslovnika. Gospodin se javio a nije ispravio odnosno nije se javio za povredu poslovnika jer je dao jedan svoj standardni bezobrazni komentar i još jednom se pohvalio kako je 14 godina u politici a drži se one "tko ne radi taj ne griješi".
Dobro. Komplimente nemojte više izmjenjivati uzajamno. U ime Kluba HSU-a poštovani zastupnik Josip Sudec. Izvolite!
Dame i gospodo, ugodno sam iznenađen što danas gospodin ministar nije spomenuo da je proračun razvojan i socijalan. Rekao je da je uravnotežen. Ja bih rekao da je stabiliziran. Prema tome, postavlja se pitanje ima li o njemu što razvoja i ima li u njemu ova socijalna komponenta. Dakle, sada pošto ne kaže da li ima ili nema nama je zadatak da to istražimo. Mislim da je ovdje izražena odlučnost da se izvrše određene prilagodbe koje će nas približiti Europskoj uniji i koje ćemo izvršiti u predstojećim godinama pregovora. Hrvatska u usporedbi sa ostalim zemljama u regiji ima znatno veće porezne prihode što upozorava na visoko porezno opterećenje građana i poduzeća. Visoko porezno opterećenje usporava investicije koje su potrebne za rast gospodarstva. Stoga razdoblja od dvije godine do idućih parlamentarnih izbora trebalo bi rezultirati smanjenjem javnih rashoda, reformom skupe države i poreznog sustava. Teret javne potrošnje trebalo bi rasporediti tako da bogatiji snose veći dio poreza u skladu sa svojom imovinom i ukupnim prihodima. Hrvatska za sada nema negativno kretanje već puzajuće ili osporavajuće razvojno kretanje. Rekao bih nema još ni traga rasterećenju privrede, posebno izvozne ili gospodarskih poticaja na osnovi količine i kvalitete proizvodnje. I za mandata ove Vlade zaduženost koju je potrebno stabilizirati čini se malim pomacima. Proračun u 2006. godini ne zavlači ruku u đep bogatih a u korist siromašnih građana. Oporezivanje bogatih samo je u neznatnim tragovima a opća stopa poreza na dodatnu vrijednost ne opterećuje luksuz već se raspodjeljuje na cjelokupnu potrošnju. Umirovljenici od ovog proračuna ne očekuju čudo. Mi smo isuviše iskusni i realni. Ipak očekivali smo da će biti višeg standarda jer je veliki dio umirovljenika u tzv. sivoj zoni siromaštva, ali i takve državne poticaje u gospodarstvu koji će rezultirati većom stopom rasta zaposlenosti, stvarati nova radna mjesta za mlađe, osigurati put prema višem standardu svih građana. Taj cilj držim da treba biti lišen svake politizacije a izražavati i izvršavati ga treba profesionalno. Gospodarski razvoj u Hrvatskoj koji se financira iz proračuna iznosi, evo danas je ispravljeno 16 milijardi kuna. Želimo li ostvariti u idućoj godini planirani rast domaćeg proizvoda od 5% trebat će nam u državnom proračunu za 2006. dodatnih 6 milijardi koje ne vidimo odakle. Prihode od cijele ekonomije koje se procjenjuje negdje na 8. Danas smo čuli drugu brojku od 11 milijardi kuna, a baš toliko nam manjka svake godine u proračunu. Teško je do njih doći jer oni koji se bave sivom ekonomijom izgleda da se bave i crnom magijom da tako vješto sakriju da je teško pronaći a mi još nismo izgradili sustav kako efikasno posegnuti i za oslobađanjem sive ekonomije. Da bi se nešto više na ovom planu izvršilo smatram da ovo uzimanje ili samoposluga u proračunu za 2006. godinu neće rezultirati određenim pomacima, pa predlažem da se organizira način ciljanih proračunskih projekata i da se njih ili iza njih da se stave veća materijalna sredstva. Ovako se raspoređuje svakome malo pa nikome dovoljno, i svi smo na kraju nezadovoljni. Dugovi i novo zaduživanje nisu nam minulih godina pokrenuli umrtvljeni rast domaće proizvodnje ni smanjili veliku nezaposlenost. Državne obveznice na unutarnjem tržištu kupovale su ili uglavnom se kupuju od osiguravajućih društava ili fondova. Poslovne banke su kupovale ili kupuju samo oko 30% tih državnih obveznica. Socijalni rashodi i izdvajanja za umirovljenike u masi odgovaraju određenom povećanju mirovina u idućoj godini ne od 5% nego od 2,5%. Dakle, sasvim druga računica. Jer, kad pogledamo na što se ta milijarda 500 i nešto milijuna raspoređuje onda vidite da je 900 milijuna potrebno za redovno usklađivanje, da je negdje oko 350 potrebno za nove umirovljenike, da ostalo ide za branitelje, porodiljne i za druge naknade. Prema tome stvarnog povećanja životnog standarda umirovljenika nema. Što se tiče reforme u zdravstvu mislim da nas očekuje jako brzo jer nema tko pokriti gubitke i da će uskoro, uskoro biti u ovom Saboru na raspravi kako dopunski posegnuti u džep ne samo umirovljenika nego i svih osiguranika. I na kraju da kažem da ništa u ovom Proračunu ne daje naslutiti da će umirovljenicima i siromašnima biti u idućoj godini bolje. Mi bi se i strpjeli kad bi mladima iza nas bilo bolje međutim prema projekciji za naredne tri godine mi vidimo tri reforme: novu reformu mirovinskog osiguranja, novu reformu zdravstvenog osiguranja i novu reformu osiguranja socijalne skrbi. Poučeni iskustvom nijedna reforma nije išla u prilog umirovljenika. Bojimo se. Pred nama su satovi života koji su neumoljivi. Bilo bi sve dobro ako bude našoj djeci bolje. Zbog toga svi zajedno bi trebali u tom pravcu načiniti dodatne napore. Ako već smanjujemo, mijenjamo formulu da usklađujemo mirovine sa rastom plaća, ajd da otvaramo za to nova radna mjesta bit ćemo sretni. Naša djeca će se tu zaposliti. Hvala.
Hvala lijepa. I posljednji klub, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Šime Prtenjača. Izvolite. Pardon, ne posljednji. Pretposljednji. Pretposljednj. Izvolite, ja sam.
Gospodine predsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Naravno da je državni proračun najvažniji godišnji akt u državi i da kao takav izaziva pozornost i svih skupina u društvu, da mu se različito pristupa i da svaki iznosi one argumente za koje on drži da će najlakše prikazati stanje bilo u državi, a bilo u tom proračunu. I zato upravo radi ozbiljnosti rasprave u ime Kluba HDZ-a ja sam si pokušao pribaviti što šire i dublje točne i provjerene informacije kako bi iznošenjem informacija službenih mogao argumentirati kretanja i u državi i ukupna kretanja i potpuno bih rekao na drugačiji način prikazati situaciju nego što je to mogla biti iščitavana u dosadašnjim raspravama. Također mi iz Kluba HDZ-a nemamo potrebe polemizirati s bilo klubovima ili pojedincima nego naprosto iznijeti svoje viđenje, svoj put, svoju strategiju i vođenje države u stabilnom, sigurnom, gospodarskom i socijalnom okruženju. Zato bilo bi mi puno lakše a da sam napisao govor pa iščitao, ali upravo radi korištenja tih podataka i već unaprijed kažem da ću temeljno koristiti podatke od HNB-a jer su najsvježiji na neki način od prije par dana i ove iz Državnog proračuna pokušati plastično ukazati na pojave koje se događaju. Prvo u uvodu želim istaći samo nekoliko općih misli a onda prikazati određena makroekonomska kretanja u okruženju upravo radi komparacija Hrvatske sa tim makroekonomskim okruženjem i onda lakšeg zaključka što se to zapravo događa? Mi smatramo da ovaj Proračun jamči makroekonomsku i gospodarsku stabilnost posebno socijalnu sigurnost na koju smo i sumnjali ranije i različitih ocjena oko toga i usprkos nekim od najava da će slijediti gospodarska recesija ovaj Proračun jasno ukazuje da gospodarske recesije nema odnosno sada objavljeni poznati podaci i procjena do kraja godine, a temeljem toga procjena u idućoj godini. Isto tako ovaj Proračun je uravnotežen i mi konačno idemo ka putu konačne fiskalne konsolidacije i koju god riječ koristili ali na kraju javnom uvidu svih građana jer ipak će svi podaci konačno morati prolaziti kroz Proračun. Govorim pojednostavljenim rječnikom da ne bismo previše bili stručnjaci, a da nas prosti puk ne razumije u tomu. Dakle ipak po prvi put ćemo pokušati … /Govornik se ne razumiej./ … analizirati da bismo mogli naravno iza toga imati kontrolu pa onda ima i ovdje raspravu što se to događalo? E sad prije ovih parlamentarnih izbora bilo je recimo jedna od teza je bilo ako HDZ dođe na vlast slijedi vam izolacija, nema države. E sad ovih dana dolaze informacije od MMF-a, od Svjetske banke, od Europske komisije i gle čuda sad upravo oni koji su pokušali takvu tezu prikazati ranije kažu: Pa nisu ti podaci baš pouzdani jer ti izvana sad previše navijaju, tako bih pojednostavljeno kazao za vladu. Što ne bi baš stalo. Evo upravo iz tih razloga ja želim iznijeti neke od podataka koji su službeni, službeno dostupni, a onda i kretanja kroz Hrvatsko odnosno kroz ovaj Proračun i stanja kako bismo vidjeli što se to događa? Evo kroz, makroekonomskom okruženju u svijetu gospodarska situacija je bila povoljnija nego u Europi. U prošloj godini tako se predviđa u idućoj i u onoj idućoj godini. I negdje kažu u 2004. godini da je u svijetu bila, bio taj rast oko 5%. U idućoj godini i idućoj godini bit će borba da se zadrže na negdje 4,3%. Glavni motor u tom gospodarskom vlaku bih rekao tako slobodno interepretirano u svijetu je Kina. Ili uglavnom Kina. Nažalost Hrvatska jedino uvozi iz Kine pa joj nije ozbiljan poslovni partner da bi mogla ona povlačiti dio potrošnje i na taj način utjecati na kretanja kod nas. E ali zato kretanja u Europi kažu da je u prošloj odnosno 2004. godini bio gospodarski porast po stopi od 2% u 2005. se procjenjuje temeljem ovih procjena i njihovih izjava na 1 i po posto da bi se pokušao u 2006. idućoj godini podići na 2,1%. Zašto je ovo bitno? Glavni trgovinski, vanjsko-trgovinski partneri Hrvatske su upravo u Europi. Italija, Slovenija, Austrija i Njemačka, a isto tako najveći broj turista dolazi upravo iz tih zemalja. Znači radi ovakve niže stope gospodarskog rasta smanjuje se potražnja na tom sektoru, a isto tako uz izvanredne rezultate koje smo postigli u turizmu oni su još uvijek umanjeni u odnosu na mogući gospodarski porast tih zemalja. I evo iz ovih razloga sada valja vidjeti šta oni kažu po toj, po tim podacima objavljenim, dostupnim iz Europske komisije. Oni se nešto blago razlikuju, ali minimalno i od naših podataka koji kasnije slijede. Kažu da RH solidno napreduje, da će gospodarski rast u 2005. godini biti ostvaren na stopi od 3,6%. Ponavljam, čitam te podatke. Da će u 2006. godini se vrtjeti negdje oko 4 da bi kasnije išao na 4,4. E sad ti postoci u odnosu na ove prosjek Europe samo oni ukazuju u komparaciji bez obzira što smo imali rat i posljedice koje jesmo, ali ipak u komparaciji brži napredak i brži rast od okruženja u kojem se nalazimo. Evo iz tog razloga možemo kazati da iz podataka iz kojih se vidimo da gospodarski rast unutar zemlje snažno je bio temeljen u proteklom razdoblju u ovoj godini, govorimo o njoj, a ona je temelj za iduću godinu, u osobnoj potrošnji. Isto tako u idućem razdoblju, a i procjena je njihova da u idućem razdoblju, a i mi dajemo podatke u kojima to dokazujemo u Proračunu za iduću godinu, da će ta osobna potrošnja trebati biti potaknuta i javnom potrošnjom. I zato oni podaci od 16 ili koliko milijardi svejedno, ali u svakom slučaju biti pojačane kako bi osim osobne i javna potrošnja povukla proizvodnju i kako bi onda takva proizvodnja mogla povećati zaposlenost i sve ono što ona nosi sa sobom. Evo, iz tih podataka jasno se ukazuju i podaci o nezaposlenosti. Kasnije ću ako vrijem dopusti pokušati tabelarno prikazati potpuno zorno i jasno da nezaposlenost ipak ima tendenciju pada iz godine u godinu i u isto vrijeme je porast zaposlenosti. Naravno u tim škara se onda na neki način susreće u vremenu koje je iza nas. Prema tome, raste zaposlenost i pada nezaposlenost. Postotke vjerojatno nemam vremena iznositi. Naš GDP ili bruto nacionalni dohodak u ovom vremenu procjenjuje se, razvoje te procjene je negdje oko 3,9% u ovoj godini mogao bi završiti sa porastom u idućoj godini, 2006. na 4, 4.1, 4.3, jer govorimo o projekciji u idućim godinama kako ne bih kasnije morao se vraćati nazad. Inflacija. E, kod inflacije valja istaći onu priču o inflaciji što je činilo u ovoj godini inflaciju, ne samo kod nas, i u svijetu. Energenti, porast enormnih cijena nafte na svjetskom tržištu i porast cijena čelika, što posebno ta dva elementa, pa i energenata u onom trećem dijelu imaju posebnog odraza na našu proizvodnju, a onda i na troškove poslovanja i sve ono što proizlazi iz toga. U idućoj godini se procjenjuje da bi ona pala negdje na 3.2, 2.8 i 2.6 kako bi kasnije imala sve nižu, ali stabilnu jer stabilnost cijena i stabilnost inflacije ukazuje onda na stabilnost kretanja u strukturi gospodarstva. Deficit tekućeg računa, platne bilance u 2004. godini, jer kompariramo sada razdoblje radi iduće osnovice oko 5.2, peta, 5.9, da bi u šestoj procjenjujemo mogao biti oko 5.5 i 4.7 i na kraju završio sa 4. Ovdje kod deficita posebno i dalje ima utjecaj, ali sporiji rast uvoza roba ali zato na njega pozitivno utječe, odnosno smanjuje ga usluge koje, posebno kroz sektor turizma i druge usluge koje mi onda nadoknađujemo takav negativan rast. Smatramo da u idućem vremenu inozemni dug uz sve priče koje smo čuli, koje ćemo naravno čuti i u pojedinačnoj raspravi treba taj dug, i može se, stabilizirati negdje po stopi od 83%. I da bi to onda u sadašnjim uvjetima stabiliziralo potpuno situaciju. Povećanje stranih, izravnih stranih ulaganja, jer tu ide ona priča ove godine nije bilo, pa o tome onda i razgovor o deficitu, pa i mogućim sredstvima za ulaganja. Eventualno to su ona sredstva koja smo početkom godine mnogi strahovali da ćemo državu rasprodati u ovoj godini, pa ćemo imati velike prihode, pa ćemo to potrošiti u sektoru potrošnje. Međutim, kako je uglavnom izostao prihod od privatizacije, uglavnom ponavljam, u ovom razdoblju, u ovoj godini, to slijedi u iduće godine očekivanja koja na pojedinim područjima mogu dati određene prihode i naravno određene pomake sa svim posljedicama. Zaduživanje na domaćem sektoru, na domaćem tržištu, neću relativne odnose, ali želim istaći još jedanput u ime kluba dva temeljna cilja. Prvi cilj, pobjeći iz rizika na inozemnom zaduženju i opasnosti koje nosi tako nekontrolirani rizik takvog zaduženja. Drugo, da želimo svakako razvoj tržišta i evo zahvaljujući već uglavnom tim potezima i naravno drugima i nedavno smo usvojili i raspravili na zadnjoj sjednici ovdje i onaj Zakon o agenciji, o nadzoru tržišta i pojavama koje idu od tamo, možemo ipak reći da je tržište profunkcioniralo i da ono ide u prilog zaduženju. Na stranu što to zaduženje i dalje dijelom raste, ali puno brže raste zaduženje ostalih pa i zaduženje banaka, posebice u onom sektoru leasinga kojeg one koriste. Međutim, u tom zaduženju valja istaći da posebno u ovom vremenu kroz ovu potražnju i potrošnju u sektoru, već tada koristim prigodu kazati da su u ovom vremenu veliki plasmani bili banaka kroz kreditna sredstva, što je značajno potakla tu potražnju i vrlo interesantno da je posebice ta potražnja porasla u plasmanu automobila, a oni svi iz uvoza. Dakle, to je čitav krug koji se zatvara i onda tako negativno djeluje na stanje na tržištu i naravno da svatko zastupa svoje interese, tako i banke. A naše je da onda kroz kontrolu, kroz HNB pokušamo naći i mjere. Deficit konsolidirane opće države u 2004. 4.9. e sad kad polazimo od baznog razdoblja sa 6.3 značajno smanjenje i bez ikakva komentara za dalje na odnose. I u 2005. sa 4.2 da bi u 2006. na 3, 3.3, pa 2.8 konačno tamo u zadnjoj godini projekcije ipak značajno se smanjivao sasvim naravno dobrim i lošim stranama takvog deficita. Čuli smo raspravu i MMF konačno i suglasnost usuglašavanja i mislim da ova projekcija poprilično odgovara. Dug opće države treba i po prvi put se smanjuje ispod 50% ali treba ga smanjiti držimo sadašnje 45,3% da se negdje na 42.8, 43 u zadnjoj godini postupno po godinama kako je izloženo naravno može i smanjiti. Evo, to su opći podaci koji jasno ukazuju na potpuno drugačije tendencije, statistički, službeni od onih tendencija koje naravno svak pokušava organizirati. Prihodi ove godine temeljem takvih kretanja temeljem sigurne i stabilne kretanja do kraja godine procjenjujemo prihode i rashode u idućoj godini. Prihodi rastu po stopi koja su već iznošena, da ne koristim podatke oko 93 milijarde i ukupne rashode oko 98, sa svim sadržajima. Ali ono što je bitno, da prihodi u odnosu na 2005. već rastu iduće godine po stopi od negdje 7,2%, a da rashodi rastu po stopi negdje čini mi se 6.2,3%, ne znam točno sad podataka ali negdi. Dakle, brži je porast prihoda nego porast rashoda, što također ukazuje kao jedan od pokazatelja na pozitivna kretanja. Na kraju, i porez na dohodak koji će se koristiti za lokalnu samoupravu kroz strukturu ukazuje da i njegovi povećani prihodi ukazuju na tendenciju zapošljavanja i nema novog fiskalnog opterećenja. Prema tome, i to je jedan prilog. PDV također raste. I sada na kraju želim kazati da još jedanput, da oko 72, 73% gotovo prihoda je unaprijed određeno temeljem postojećih zakona, a ne naših želja. I te tri skupine temeljnih prihoda, mirovina, zdravstvo, plaće, socijala, onaj blok koji smo ranije isticali. Prema tome, najveći dio toga je unaprijed temeljem postojećih zakona i raspoređen. Kod rasta gospodarstva u domaćem sektoru o porastu prometa u maloprodaji dijelom sam kazao. U drugom dijelu i kretanja i tim sektorima indeksa sad više i vremenski ne mogu i nema potrebe. Na kraju i kroz pojedinu raspravu eventualno ćemo iskoristiti to. Ali, evo, samo dva podatka. Službeni podaci monetarne vlasti kažu da industrijska proizvodnja, posebice prerađivačka industrija imaju vrlo stabilan i ustaljeni rast. Ovo su podaci koji su ovih dana objavljeni. Prema tome, uz sve rizike i opasnosti ukazuju na to da ona i dalje će biti održana. Ono što veseli u proizvodnji, ali to i bitno utječe na sektore izvoza, to je proizvodnja prehrambenih proizvoda, bezalkoholnih pića, zatim proizvodnja u metalskom sektoru, kemijskom sektoru, metalskom strojne i voznog, odnosno prometnih sredstava. Prema tome, jasno ukazuje sve da se, da je situacija ekonomski potpuno stabilna, da recesije neće biti. Evo još samo koristim podatak da pokažem javno i jasno kako se nezaposlenost, kretanje nezaposlenosti i realnih plaća jasno ukazuje da one imaju stabilni i sigurni rast. To su službeni podaci. Prema tome, mi smatramo da u ovakvom sigurnom i stabilnom okruženju ovaj proračun može zadovoljiti većinu potreba u društvu, a da na kraju po postojeće zakona on se i ne odnosi na svih u državi, odnosno da postoje drugi izvori, druga područja koja se pokrivaju temeljem zakona. I zadnja misao za one koji se boje da će ova Vlada ostaviti raspad ne trebaju se bojati jer ova Vlada stabilno vozi pa vodi računa što je dogodine čeka. Hvala lijepo. [[Pljesak]]
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
… gospodin Prtenjača ustvrdio da je povećana zaposlenost. Upravo suprotno, raste nezaposlenost. Danas u jutro su elektronički mediji rekli, odnosno izvijestili, sutra ćemo imati prilike čuti i u pisanim medijima, da je ovo već treći mjesec uzastopno kad raste nezaposlenost. Na kraju krajeva imate i podatke gospodarskih kretanja Hrvatske gospodarske komore pa izvolite se informirati na strani 9 koja govori već o povećanju nezaposlenosti u rujnu mjesecu.
Hvala. Drugi ispravak poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ispravljam netočan navod kolege Prtenjače koji je ustvrdio da je postignut dogovor o deficitu sa MMF-om. Deficiti za ovu godinu su … na 4,2% GDP-a a dobro pamtimo sporazum stand by koji govori o 3,7. Ne bih htio komentirati, bit će još dovoljno vremena o tome, znači nije bilo sporazuma i nisu postignute veličine koje su ustvrdili u ekonomskoj politici Vlade Republike Hrvatske kada je u pitanju stand by aranžman. I isto govoriti o stabilnom rastu, a to je rast prema niže. Neprekidno iz godine u godinu imamo niži, vidjet ćemo još za ovu godinu, ali znate od 3,9 pa spustiti na 3,8 pa naredne godine se projeciraju nešto više, pa samo pogledajmo projekcije kod prošlog proračuna nisu ostvarene. To samo znači da nemamo stabilnog rasta nego zaista spuštanje. Netko to zove recesija, netko stagnacija, a vi zovite stabilan rast. Nemam ništa protiv.
Klub HSP-a, poštovani zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovana gospodo ministri, poštovane dame i gospodo iz hrvatske Vlade. Ovo je prvi proračun u kojem je doista iskazana sva potrošnja države. Pored toga po prvi puta su iskazani u obrazloženjima doista detaljno svi programi koje Sabor zapravo prihvaća kroz prihvaćanje samog državnog proračuna i to je dobro. Obrazloženja su dakle detaljna, ali često puta brojevi u obrazloženjima nemaju blage veze sa brojevima u prijedlogu proračuna, a nadamo se da su one brojke u proračunu prave. Dakle mi cijenimo napor koji ste uložili, ali dajte molim vas kad već dajete proračun u proceduru pazite da se brojke u obrazloženjima i u samom prijedlogu proračuna poklapaju. Inače je dobro da doista kroz obrazloženja dobijamo razloge radi čega je pojedina stavka u proračunu takva kao što jest i to je doista prvi put i to je jedna dobra praksa koja bi se morala nastaviti. Međutim pogledaju se stavke proračuna, struktura proračuna je praktično ista kao u prošle dvije godine, očito je kontinuitet. Ono što je loše zamišljeno i loše započeto nastavlja se jednako tako, a ono što je dobro krenulo nastavlja se dobro. Dakle nema nikakvih reformi i nema nikakvih velikih promjena samog proračuna. Malo statistike i usporedbe ovog proračuna sa prethodnima. On iznosi sa svim zajedno 109,6 milijardi kuna od toga je za izvanproračunske fondove rezervirano otprilike 40% ovako napisanog proračuna. Kada dakle Zavod za mirovinsko osiguranje 25,7 milijardi i za zdravstveno osiguranje 15,7 milijardi, dakle čisti proračun izvan tih fondova je 68,2 milijarde kuna. I sada kada se to usporedi sa proračunima ove iste Vlade u prethodne dvije godine, tu doista razlike nema, uvijek je sam proračun negdje oko 40% te ukupne državne potrošnje sa svim fondovima zajedno. Tih 68 milijardi kuna se može potrošiti na razne projekte, ali ni taj iznos nije slobodan, jer kad se uzmu od toga rate kredita, zajamčene plaće službenika i svih koji su na državnom proračunu, svega od 10 do 15% iskazanog proračuna se može kreativno potrošiti i to je problem sa kojim se sučeljavaju sve hrvatske Vlade, i ova i ona prethodna i ona prije nje. Dakle mi smo na žalost u situaciji da svega 10 do 15% proračuna doista možemo kreativno potrošiti pa je zato kristalno jasno da je uloga proračuna jest i mora biti zaštita strateških nacionalnih interesa, zaštita nacionalnih resursa i ulaganje u budućnost bilo kroz jačanje proizvodnih kapaciteta, bilo kroz ulaganja u infrastrukturu, bilo kroz ulaganja u obrazovanje. Na tom iznosu od nešto više od 100 milijardi kuna sve ovo što ćemo predložiti kao poboljšanja samog proračuna su doista vrlo mali iznosi, ali mogli bi u mnogome doprinijeti funkcioniranju same Hrvatske države. U prvom redu godišnje pravni, medicinski, poljoprivredne fakultete završavaju studenti koji svoju punu osposobljenost za posao u svojoj struci dokazuju na državnom ispitu nakon barem 12 mjeseci stažiranja. Isto vrijedi i za učenike srednjih škola za obrtnička zanimanja. Zato je konačno nužno uvesti financiranje pripravničkog staža za sve njih kroz državni proračun u razdjelu ili Ministarstva obrazovanja ili u razdjelu Ministarstva gospodarstva npr. kroz Zavod za zapošljavanje što bi sve skupa bilo dovoljno negdje oko 200 milijuna kuna godišnje. Dakle za sve stažiste u Hrvatskoj konačno uvesti plaćeno stažiranje. To nam ne smije biti skupo, jer to je doista završetak obrazovanja. Ako je cijelo obrazovanje u Hrvatskoj besplatno, onda učinimo još i taj dodatni napor da se stažiranje pokrije. Pored toga stalni problem svih roditelja sa otoka čija djeca polaze srednju školu u velikim obalnim gradovima jest njihova prehrana. Oni koji su smješteni u učeničke domove imaju prehranu riješenu u samom domu, ali nemaju svi tu pogodnost. Jedini logičan prijedlog jest uvođenje učeničkih "iksica", mogu se zvati i "ipsilonice" pomoću kojih bi se i srednjoškolci koji nisu u učeničkim domovima mogli hraniti npr. u studentskoj menzi. Za potrebe svih njih sa naših otoka, u čitavoj Hrvatskoj bila bi dovoljna 4 milijuna kuna godišnje. Ja sam to već tražio od aktualnog ministra u dva navrata, nikada nisam dobio odgovor na ovo naprosto zato jer se kao nema novca u proračunu. Za ova 4 milijuna kuna se mora naći novca u proračunu makar u proračunskoj rezervi. Ministarstvo mora, prometa i razvitka sa svega jedan milijun kuna stipendira učenike i studente pomorskih škola što je nedopustivo malo. Njihove muke nisu gotove školovanjem, jer u prosjeku oko 20 tisuća kuna svaki od njih mora izdvojiti za tečejave i ispite za matrikulu. Ministarstvo mora mora konačno uvesti reda u ovaj sustav izvanškolskih ispita za pomorske časnike i uvesti potporu za pokrivanje troškova ovih tečajeva i ispita. Naime samo ministarstvo organizira toliko skupe tečajeve i ispite pa onda će ili subvencionirati tu cijenu ili će objasniti svojim ljudima koji provode te tečajeve i ispite da malo smanje svoju naplatu. Hrvatska će naime bez toga vrlo brzo ostati i bez svojih pomoraca. Ministarstvo poljoprivrede po našem sudu mora udvostručiti napore na podizanju višegodišnjih nasada prije ulaska u Europsku uniju. Ovdje nema koliko vidim ekipe iz Ministarstva poljoprivrede, doista je 2005. predviđeno 64 milijuna kuna za višegodišnje nasade, za iduću godinu 70 milijuna kuna, za godine 2007. i 2008. 80 odnosno 90 milijuna kuna. To je nedopustivo malo. I umjesto toga mi predlažemo da umjesto 70, 80, 90 milijuna kuna u daljnje tri godine to bude dvostruko više, dakle 140, 160, 180 milijuna kuna. Za to prostora mora biti u proračunu jer vremena imamo jako malo. Ne samo za pripremu površina za sadnju nego i za proizvodnju samog sadnog materijala. I ne postoji niti jedan prioritetniji posao u prilagodbi poljoprivrede za Europsku uniju od toga. Jer nakon ulaska u Uniju ne možemo širiti nasade masline, loze, jabuka, maraski, itd. Jednakog prioriteta u ovom ministarstvu je samo program izgradnje ribarskih brodova radi eksploatacije gospodarskog pojasa. Taj program provodimo, ali na način da je taj brod za ovu cijenu koju ministarstvo nudi praktički nedostupan većini ribara. Osiguranje sigurnosnih prometnih standarda u zračnim lukama je takvo da magla na svim hrvatskim aerodromima predstavlja nepremostivi problem. Osim odnedavno na zagrebačkom aerodromu. Bio sam svjedokom prije nepunih mjesec dana da radi magle avion nije mogao sletiti u Dubrovniku, a mi govorimo o razvoju visokog turizma, govorimo o interkontinentalnim letovima, govorimo o Dubrovniku kao meki u kojoj će turistički promet rasti, a avioni nam, dame i gospodo, tamo ne slijeću ne samo radi bure, nego eto i radi magle, u 21. stoljeću. Želimo li povećanje prometa i povećanu kategoriju naših aerodroma svi naši aerodromi moraju dobiti «instrumental landing sistem». Zagrebački to već ima. Za sve naše aerodrome koji su na Jadranu to košta sveukupno 35 milijuna kuna. I ne mogu vjerovati da se u proračunu za to ne mogu naći sredstva. Ne mora nitko od nas dati amandman koji je ovdje nazočan, ali očekujem da ministarstvo pokaže svijest i da samo amandman u tom smislu prilikom drugog čitanja ovog istog proračuna. Također potrebno je razmišljati o tome da se kod splitskog i drugih aerodroma na Jadranu produže piste da mogu primiti i najveće zrakoplove što je od posebne važnosti za interkontinentalne letove. Uzaludno je da se borimo da postoje direktni letovi Osaka-Zagreb ili Osaka-Split ako nemamo aerodrom koji može primiti takav zrakoplov. Najčudniji su međutim pojedini razdjeli u MORH-u. Troškovi mirovnih misija vrtoglavo rastu. 2004. i 2005. to je sve bilo pod Ministarstvom financija, ne znam zašto pod Ministarstvom financija su bili troškovi mirovnih misija, ali iznosili su 45 milijuna kuna. Ove i iduće godine će to ići na 124 milijuna kuna, a godine nakon toga još više. Dakle, zašto? Istodobno se protupožarna zaštita koja je bila prošle godine pod Ministarstvom financija sad dolazi pod MORH smanjuje od 181 milijun kuna i 170 milijuna kuna u ovoj i prošloj godini na samo 70 milijuna kuna iduće godine. Da li to možda kolege u ministarstvu misle da neće biti požara iduće godine ili da nam ne trebaju kanaderi, da nam ne treba oprema? Dakle, mi tražimo da je tu potrebno barem 100 milijuna kuna. Opet očekujemo da vi sami date amandman na državni proračun. A obalna straža koja je ove godine prvi put uvedena u Hrvatski državni proračun dobila je u razdjelu MORH- a, pazite sad, 35 milijuna kuna. Prema izjavama stručnjaka za obalnu stražu za te novce se ne može pokriti niti gorivo obalne straže. U obrazloženju državnog proračuna piše brojka 95 milijuna, a ovdje u samom Prijedlogu proračuna piše brojka 35 milijuna. Valjda očekujete da ćemo opet sagraditi nekoliko galija, dosta brzih, i onda ćemo sa njima patrolirati po Jadranu. Dakle, sa ovakvim sredstvima se to ne može raditi. Očekivan iznos je 145 milijuna kuna. A to što do sada niste napisali Zakon o obalnoj straži to vas ne alimentira od toga da pripremite sredstva i da donesemo taj zakon tijekom ove godine. Kolege iz SDP-a su pisali zakon, niste ga prihvatili, morat ćemo ga pisati mi ovaj put. I ove godine se planira obnova flote «Jadrolinije» u iznosu od 17 milijuna kuna. 2007. se flota «Jadrolinije» obnavlja za 30 milijuna kuna, a 2008. za 130 milijuna kuna. Nemam doista ništa protiv toga da se flota «Jadrolinije» obnavlja. Ali sve se to čini kao da u proceduri nemamo Zakon o brodsko-linijskom prometu kojim se zapravo želi uvesti javno-privatno partnerstvo u brodski promet na Jadranu. Pa neka se Vlada odluči što želi. Hoće li uvoditi privatnike pa joj ne treba «Jadrolinija» ili joj treba «Jadrolinija» pa joj ne trebaju privatnici. U kojoj ćemo to mjeri raditi? Ali doista je neobično da donosimo ovakve stavke, vrlo jasne u proračunu, a da prije toga nismo definirali sustav brodske plovidbe na Jadranu i način njegovog financiranja. Ovako ćemo zapravo sa ovom proračunskom stavkom biti vezanih ruku kad se bude raspravljao Zakon o brodskom prometu. Također ni u ovom proračunu od nikog iz Ministarstva mora nisam dobio argumentaciju, niti ja niti moji kolege, a vjerujem nitko u Saboru, kako su do sada trošena sredstva onih 280 milijuna kuna godišnje za brodske i brzobrodske linije, ali nemamo nikakvih argumentacija na koji način će se to raditi iduće godine. Zdravstveni dio proračuna mora omogućiti financiranje posebne aktivnosti, a to je Hitna služba na autocestama. Gospodine ministre, trenutno je stanje takvo da Hitnoj treba minimalno 45 minuta do mjesta nesreće i to ako je pogodio pravu stranu autoceste. Stalno dežurstvo na jednom čvoru koštalo bi Hrvatsku oko 100 tisuća kuna mjesečno. Za sve autoceste u Hrvatskoj ukupno to je oko 3 milijuna kuna mjesečno, odnosno 36 milijuna kuna godišnje. I nemojte mi govoriti da su to veliki novci jer nemojmo čekati da se dogodi neka velika nesreća pa da kažemo nismo to mogli isfinancirati. Možda postoji jeftiniji model, ali nemojmo čekati nesreću da ga testiramo. Također ono što smatramo nedopustivim jest činjenica, gospodo iz Ministarstva kulture, da u ovom proračunu nema razdjela za Hrvatski memorijalni centar. To je bila inicijativa HSP-a, tu inicijativu je prihvatio Hrvatski sabor. U Proračunu za ovu godinu, tekuću, bio je prihvaćen neki simboličan iznos za početak rada, ali u Proračunu za 2006. nema iznosa za Hrvatski memorijalni centar. Vjerojatno je riječ o previdu ili je proračun pak toliko transparentan da je taj iznos nevidljiv. Dakle, ja vas lijepo molim da to vrlo jasno naznačite gdje je taj iznos ili ako ste ga zaboravili da ga u Vladinim amandmanima pothitno uvrstite unutra. I za kraj, dvije stvari. Tiču se izvršenja proračuna. S jedne strane činjenica je da Vlada nije izvršila Zaključak Hrvatskog sabora o isplati 35 milijuna dolara da završimo priču sa dugom Italiji u vezi Esula i zato ćemo u tom smislu podnijeti opet zahtjev da se to učini iz Zakona o izvršenju Proračuna za iduću godinu. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Kolega Tadić kaže da su ove cifre, odnosno pozicije prave i točne u proračunu. Tu uopće nije točno ni ne daje nikakvu sigurnost da će proračun kakav usvojimo u Saboru zapravo takav biti i provediv. To ću argumentirati na dva primjera. Naime, izvršenje Proračuna za 2004. godinu u rashodima veće je za preko 240 milijuna kuna nego što je bilo u originalnom proračunu koji je usvojio Sabor, a to se desilo i u ovom proračunu. Naime, rebalansom Proračuna za 2005. godinu mi smo ukupne rashode poslovanja utvrdili na razini od 87 milijardi 633 milijuna kuna. Da bi sada u ovome dijelu gdje se uspoređuju sa planom za 2005. godinu ti troškovi povećani, odnosno rashodi povećani za 31 milijun kuna.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Kolega Tadiću nije točno da možete očekivati od ove Vlade kako će uložiti dodatna 4 milijuna za potrebe otočkih đaka jer je ona upravo skresala 60 milijuna sredstava koje je davala za otoke. Dakle, teško mogu povjerovati da ćete za takav proračun glasati.
A to je ispravak nade. I poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Samo bih ispravio možda zbog toga što evo gospodin Tadić nije ostale stavke vidio. Naime, obalna straža nije financirana samo iz stavke obalne straže, ona je financirana i u proračunu i u proračunu MORH-a i u proračunu MUP-a tako da ta svota nije ukupna svota financiranja obalne straže nego samo jedan mali dio. Isto vrijedi i za hitnu medicinsku pomoć na cestama. Mi imamo u zdravstvenom proračunu posebnu stavku kao što postoji i u državnom proračunu i na lokalnim proračunima, posebna stavka hitne medicinske pomoći, dakle treba gledati u cjelini proračun i onda su brojke malo optimističnije. Hvala.
Hvala. E sad je konačno završena rasprava po klubovima u 15 minutnoj raspravi. Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svaki proračun, pa tako i ovaj provocira zapravo potrebu da se govori o ekonomskim politikama, međutim ovaj proračun definitivno razotkriva činjenicu da su ekonomske politike u ovoj Vladi potpuna slučajnost. Prijedlog proračuna … [[Govornik se ne razumije.]] za 2006. godinu nastavlja dosadašnju nepromijenjenu praksu planiranja prihoda i rashoda po metodi odozdo prema gore. To znači da se prvenstveno proračunavaju rashodi pojedinih Vladinih resora za narednu fiskalnu godinu i po tom izračunavaju potrebni prihodi. Ova metoda naprosto po definiciji vodi prema proračunskom deficitu. Prijedlog proračuna odražava ili interiornost ili nesposobnost Vlade prije svega da iskoristi Proračun za 2006. godinu u svrhu pripremanja odgovarajućeg miksa fiskalnih politika kao jedinih politika koje ostaju u nadležnosti Vlada pojedinih država nakon pristupanja Europskoj uniji. Da ostvari pretpostavke za dugoročno uravnoteženje proračuna za vrijeme nakon iscrpljivanja privatizacijskih prihoda i da usuglasi fiskalne i monetarne politike sa ciljem poticanja dugoročno održivog gospodarskog rasta. Kada govorimo o proračunskim prihodima nema nikakvih, o proračunskim rashodima, nema nikakve dvojbe da rashodi rastu brže od BDP-a što ukazuje na postojanje određenih političko-ekonomskih pritisaka koji i dalje zahtijevaju deficitarno financiranje. Poseban problem predstavlja netransfarentnost Fonda zdravstvenog osiguranja i nepostojanja bilo kakve političke volje da se suoči sa potrebom restrukturiranja ovog segmenta javne potrošnje. U strukturi proračunskih rashoda ne mogu se pronaći čak ni tragovi očekivanih novih industrijskih politika nužnih za pokretanje novog ciklusa gospodarskog rasta. Struktura proračunskih pak prihoda pokazuju da se nastavlja dosadašnja snažno oslanjanje javnih financija na poreze, na potrošnju kao i na privatizacijske prihode. Valjda se kani vrlo brzo prodati HT, vjerojatno INA itd. Na taj način hrvatski fiskus ostaje potrošno orijentiran, ali što je još opasnije za razliku od drugih usporedivih zemalja ne igra ulogu u vođenju ekonomske politike. Proračunski prihodi se iz političkih razloga precjenjuju, kao što je to bio slučaj u Proračunu za 2005. godinu, a razlozi precjenjivanja leže u političkim zahtjevima da se statistički snizi deficit središnje države na 3,3 BDP-a i nesposobnosti Vlade da kontrolira javne rashode. Umjesto obećanog poreskog rasterećenja poduzeća i građana Vlada zapravo kroz ovaj prijedlog povećava poreski pritisak, a taj pritisak koji graniči sa administrativnim maltretiranjem poduzetnika ne može donijeti povećane prihode već izaziva suprotne učinke koji se manifestiraju kroz pojašnjavanje poduzetničke klime i pada investicijske aktivnosti. Proračunski deficit, iako Vlada kroz prijedlog proračuna poručuje da će se deficit središnje države sniziti to se neće dogoditi. Razlozi neizvjesnosti leže u, pod a) neizvjesnosti ostvarivanja planiranog gospodarskog rasta BDP-a za 2006. godinu na razini 4% iako je i on nedovoljan, b" neizvjesnosti ostvarivanja prihoda, poreznih prihoda posebno PDV-a i c) neizvjesnosti ostvarivanja privatizacijskih prihoda. Iako otvaranje pregovora o pristupanju Hrvatske Europskoj uniji između ostalih prilagodbi zahtijeva i prilagođavanje poreskih i fiskalnih politika, prijedlog Proračuna za 2006. godinu ne ukazuje da Vlada namjerava u ovoj, odnosno sljedećoj fiskalnoj godini prilagoditi javne financije. Ne nazire se također niti zaokret u sadašnjoj kompoziciji makroekonomskih politika. Vlada je jednostavno fiskalnu prilagodbu odgodila za neko buduće razdoblje kada će takvu prilagodbu biti neusporedivo teže provesti, zato predloženi proračun centralne države niti je razvojan, niti je socijalan, već jednostavno pokriva nabujale državne rashode i financira usput pojedine nebuloze. Isto tako nije proeuropski, jer ne odražava postojanje bilo kakvog instrumentarija kojim bi se kreirale nove makroekonomske politike za prilagodbu hrvatske ekonomike Europskoj uniji gospodine ministre. U Europskoj uniji ostaju samo zajedničke agrarna politika i regionalne politike, a fiskalne su u potpunoj kompetenciji članica. Ja u ovom ne vidim u ovom proračunu baš nikakvih tragova da pokušavamo stvoriti ozbiljnu fiskalnu politiku. Prijedlog također odražava zablude Vlade koja nema formuliranje politike kojima bi se dinamiziralo hrvatsko gospodarstvo i usmjerilo ga prema održivom gospodarskom rastu. Držim da i ova Vlada ili bilo koja druga Vlada jednom riječju političke elite u ovoj državi konačno moraju shvatiti da je temeljni problem ove države nepostojanje ekonomske politike koja bi omogućila razrješenje temeljnog pitanja u ovoj državi, a to je pitanje zapošljavanja koje se može uspješno riješiti samo na jedan način razvojem, ali ne bilo kakvim razvojem, nego prije svega industrijskim razvojem, proizvodnim razvojem i izvozno orijentiranim granama gospodarstva i ne bilo kakvim stopama BDP-a, ne stopama 3, 3 i pol, 4%. Pogledajte što se događa u drugim zemljama koje su ili kandidati ili koje su postale članice Europske unije gdje se razvojne stope BDP-a mjere isključivo ciframa 6, 7, 8, 9, 9 i pol posto. Hrvatskoj trebaju samo takve razvojne stope. Za takav razvoj u ovom proračunu nema mjesta ili naprosto ova Vlada ne zna uspostaviti takvu ekonomsku politiku, a ako tome dodamo još jedan veliki problem koji će se sasvim sigurno dogoditi, ne kanim govoriti o Ministarstvu poljoprivrede ni o poljoprivredi, nadam se da će u pojedinačnoj raspravi to moje kolege iz kluba govoriti, ali moram samo jednu rečenicu u vezi toga reći. Kroz ovaj proračun evidentno je da se ova Vlada odrekla 350 do 400 tisuća malih seljaka. Ona se odrekla,m za njih u ovom proračunu nema mjesta. Hrvatska poljoprivreda gospodine ministre i gospodo iz Vlade nikada neće postati veliki biznis, velika ekonomija. Ona mora imati značajno drugačije dimenzije, ono što se danas moderno u Europi naziva multifunkcionalne dimenzije, da to ne objašnjavam. Pokušajte malo shvatiti da prema poljoprivredi ne možete postupati na način kako ste do sada postupali. I gospodine predsjedniče, još samo nekoliko rečenica. Niste bili ovdje kada je gospodin Zubović ispravljao neke stvari. Ja moram iskoristiti svoje izlaganje pa mu odgovoriti. Nepotrebno je da u ovom Saboru bude zastupnik tužibaba. Sve što izgovorim ovdje ili na klubu ili na pojedinom odboru je javno izrečena riječ, ali je točno da sam gospodinu ambasadoru Europske komisije nakon podnošenja prvog izvješća Europske komisije o napretku Republike Hrvatske gdje su ocijenili da je napredak Republike Hrvatske posebno u makro-ekonomskim elementima dobar rekao sam mu da moja stranka ima više kriterije jer se ne može dobrim ocijeniti razvojna stopa od 3,3 do 3,5% i to sam raspravio sa gospodinom ambasadorom. I gospodin ambasador me je vrlo dobro razumio jer sam ga podsjetio i na Rumunjsku i na Bugarsku, i na Estoniju i Litvu itd. gdje se mjere razvojne stope onim stopama gospodine ministre o kojima sam govorio. Prema tome, gospodin Zubović nema potrebe da bude tužibaba. Fonogram sa te sjednice vanjsko-političkog odbora postoji. Izrekao sam jasnu ocjenu da nisam zadovoljan da se Hrvatsku ocjenjuje kao dobro naprednu zemlju sa razvojnim stopama od 3% jer takve ocjene gospodo moja draga mogu za Hrvatsku imati dugoročno negativne posljedice. I isto tako sam rekao da ne prihvaćamo ocjenu Europske komisije da je u području zdravstvenog i mirovinskog sustava napravljen značajan napredak. Ovo što danas Hrvatska ima u zdravstvenom sustavu i mirovinskom sustavu ne može se zvati napretkom. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Netočan je navod uvaženog kolege zastupnika koji je kazao da ova Vlada u smislu realizacije samog proračuna i predloženog proračuna vrši ili vršit će porezni pritisak. Apsolutno je netočno jer je razvidno iz predloženog proračuna da se niti jedan porez u ovoj državi neće povećati a samim tim niti porezni pritisak u smislu realizacije samog proračuna.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine predsjedniče, gospodin Tomljanović je već odgovorio djelomično na ovo pitanje. Ja bi isto ponovio da Vlada ne vrši pritisak na poduzetnike već Vlada nudi poduzetnicima vrlo povoljne kreditne linije.
Treći ispravak poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Štovani zastupnik je izrekao nekoliko netočnih navoda. Prvi da proračun HZZO-a je netransparentan i da nema volje za restrukturiranje segmenta koji se zove zdravstvo. Netočno je jedno i drugo. Proračun je vrlo transparentan ali uz onaj dio gdje su prikazana poslovanja odnosno rashodi fondova treba pročitati i onaj dio kod zdravstva pa kad se jedno s drugim zbroji ima se zaista transparentan proračun HZZO-a a da ima volje za restrukturiranje Ministarstvo zdravstva upravo dovršava reformu i sve potrebne nove zakone koji će uvesti red u ovaj sustav. Netočno je i to da u sustavu zdravstva se kaže ne može nazvati da je napredak. Pa naravno da je napredak. Od vaše Vlade smo gospodine zastupniče naslijedili 7 milijardi 300 milijuna ukupnog duga, blokirane račune bolnica i prestanak isporuke lijekova. Ministarstvo financija je vratilo 2,5 milijarde, mi smo sustav restrukturirali i vratili sljedećih 500 milijuna restrukturiranjem poslovanja i sada je sustav siguran, lijekova ima i nema prijetnje od blokade bolnica. Ako to za vas nije.
I četvrti ispravak poštovani zastupnik Vladimir Jelkovac.
Gospodine predsjedniče, ispravio bih dva navoda kolege Tomčića. Prvo njegova izjava da je prijedlog proračuna, dakle niti je razvojni niti je socijalni i da se u njemu financiraju pojedine nebuloze. Ja na ovo zaista moram reći pored toga što nije točno ili onda nije čitao ili nije htio vidjeti neke pozicije i stavke u proračunu koje se navode. I druga stvar, kaže da se Vlada odrekla 350 tisuća malih poljoprivrednih proizvođača ili seljaka. Treba vidjeti poziciju za poljoprivredu, treba vidjeti poticanje u kojem se između ostalog nalaze i sredstva za poticanje poljoprivrede kod tih malih poljoprivrednika.
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa vrlo kratko. Mi ovdje licitiramo čak i sa podacima koji su službeno objavljeni. Tako kad govorimo o rastu bruto domaćeg proizvoda onda zaboravljamo da je 2000. bio 2,9, 2001. 4,4, 2002. 5,2, 2003. 4,3, 2004. 3,8. Nažalost, niti je bivša Vlada uspjela nastaviti konstantan rast i tu se jednostavno rast bruto domaćeg proizvoda nije stvar dobrih želja. Vi ste tako lijepo licitirali šest, sedam, osam, devet. Imali ste priliku četiri godine, to niste napravili. Međutim, vrlo interesantna je vaša opservacija da vi temeljem ocjene Europske komisije idete govoriti da u Hrvatskoj nije tako. To je samo dokaz jedne ljubomore, ničega drugog.
Hvala lijepo. Imamo ispravak netočnog navoda gospodin Slavko Linić.
Ispravljam ministra Šukera u tome da ne znamo čitati podatke. Govoriti o stopama rasta onda idemo na početne godine 1999. minus 0,9, pa 2,4, pa 4,2, pa 5,2. Pa prvo polugodište 2000. 5,1 i onda radi izbora 4,3. Netko će reći zaista ne znamo čitati. To je vjerojatno na natrag od 0,9, minus 0,9 pa sve do 4,3 to je na natrag. Ali od 4,3 spustiti se na 3,9, pa spustiti se na 3,5 sa projekcijom ove godine to je napredak. Sve je u redu. Ne znamo čitati ministre i nikad nećemo znati čitati kako vi želite čitati jer osporavate nešto što je tako evidentno od 0,9 do 5,2 je nula. To je za sve vas u svih ovih tri godine što govorite nula. Ali spuštanje GDP-a je za vas uspjeh. Gospodine ministre, ne možemo se razumjeti i nećemo se razumjeti. I to je ono što je naš problem.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin Zlatko Tomčić. Izvolite! Gospođa Ljubica Lalić također.
Gospodin ministar je rekao da je konstanta bivše Vlade aludirajući kako je to u padu. Da gospodine ministre, imali smo konstantu i upravo sa minus 0,9 došli do 5,1. I vi imate konstantu samo u obrnutom smjeru, sa 5,1 sada ste na 3,2.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom. Na redu je gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite!
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani članovi Vlade! Evo, vi obilujete mnogim opravdanjima. Tri godine se već opravdavate, izvinjavate. Niste mogli, a narod vas je i građani su vas izabrali da iznalazite rješenja a ne opravdanja. Ali vi očito obilujete samo opravdanjima i izvinjenjima. Nismo mogli, vi ste mogli i tako dalje. To možda prvih par mjeseci je imalo jednog smisla, sad je zaista besmisleno i nervira ne više ovdje nas u klupama nego nervira to građane. Kad se zapitamo je li ovaj Proračun za 2006. razvojni, je li socijalni ili je pak liberalni, je li uravnotežen ili je neuravnotežen odnosno hoće li građane učiniti neuravnoteženima, ja mislim da je možda ispravnije pitanje je li on ostvariv ili je ustvari samo maska za konačni rujanski rebalans. I je li on ustvari pomalo miriše na izbore? Možda je krucijalno pitanje, ključno pitanje u biti za ocjenu svakog proračuna pa i ovog vrednovanje koncepta ekonomske politike iz koje bi proizašao odnosno koji bi proizašao iz sadržaja samog državnog proračuna za sljedeću godinu. Pravo pitanje je koliko je ovaj Proračun u interesu hrvatskih građana? Koliko je ovaj Proračun u interesu hrvatskih radnika? Onih koji nemaju nikakvu drugu želju nego da žive od svoga rada. Bilo da su radnici, bilo da su poduzetnici koji ne žele biti ovisnici nikakve vrste. Ne samo o alkoholu i drogama nego o državi. Koji ne žele biti podanici. I zadovaljavati se mrvicama. Koji žele biti ponosni građani, da žive i da ih pustite u miru da žive samo od svoga rada. Ili je pak ovaj, vi inače u Vladi se imate pravo smijati. Vi se ismijavate hrvatskim građanima. I vi se zaista gospodine ministre imate komu smijati, ali nema tko. A sada da se vratim jer ja imam pravo gospodine potpredsjedniče ovdje na samopomoć koju ću koristiti ukoliko me vi ne zaštitite od ovakvog neozbiljnog ponašanja određenih ministara koji se smiju dok zastupnici govore [[Upadica: Relativna je stvar neozbiljnost.]] Ali je nepristojnost apsolutna kategorija. Koliko je ovaj Proračun u biti u interesu ino ulagača, EU izvoznika u Republiku Hrvatsku, susjednih i ostalih zapadnih država pretendenata da kupe preostale dobre gospodarske komade u Republici Hrvatskoj. Odgovor je jasan. On je zaista, ovaj Proračun u jednom dijelu uravnotežen. U čemu je uravnotežen? Uravnotežen je u odnosu HDZ-a i MMF-a i stranih banaka. A gdje su tu hrvatski interesi? Ovaj Proračun koji je Vlada ponudila Hrvatskom saboru jeste zaista odličan proračun za inozemne investitore koje ne zanima hrvatska zaposlenost, koje ne zanima kolike su plaće u Republici Hrvatskoj. Dapače stalno govore da je cijena rada visoka i previsoka. Međutim postavit će se vrlo brzo otvaranje jednog konačnog pitanja na čiju štetu su te velike pogodnosti, a na štetu hrvatskih građana i na štetu čije imovine? I na štetu čijeg standarda? Na štetu čijeg standarda će se pokrivati manjkovi u Državnom proračunu i u bilanci plaćanja prema inozemstvu kad se završi privatizacija? A da je taj trenutak vrlo blizu pokazao je neki dan sasvim jasno eksplicitno premijer Sanader predlažući upravo u Opatiji da ga se podrži u nakani da se vrijednosti bruto društvenom proizvodu pridoda statističkim dodavanjem sive ekonomije. Je li to znati da ćete vi odustati od borbe protiv sive ekonomije kako bi vam na ovaj način i na ovaj prikaz bruto društveni proizvod bio veći? A vrijednost izvoza robe želite prikazati i dodavanjem prometa koje strani turisti čine po zelenim tržnicama, po našim trgovinama, koncertima pa i ostalim mjestima. Proračun 2006. u iznosu od 98,8 milijardi kuna za 8,7% je viši nego lani, utemeljen na ciljanom povećanju bruto društvenog proizvoda za 4% i na manjiu prihoda nad rashodima a u protuvrijednosti od 3,3% Proračuna što će se pokušati podmiriti daljnjom privatizacijom INA-e i HT-a. Očito je, ovdje je već bilo i toliko puta konstatirano da se dogodila eksplozija zaduženja, da je dosegnut gornji plafon vanjske zaduženosti, da će se novi državni zajmovi činiti samo da bi se otplaćivali već postojeći, ali doista kako će država pokušati te proračunske rupe popuniti kad proda posljednje državne udjele. Čime će se to učiniti? Proračun pokazuje da je na djelu jedna neinventivna fiskalna politika odnosno politika na bazi gotovine koja tako jednostavno raspolaže, dijeli koliko ima, naravno i komu hoće dok se uopće ne koriste instrumenti fiskalne politike. Novac iz Proračuna koristi se za tekuću potrošnju. Međutim ovaj Proračun pokazuje i jednu drugu političku dimenziju. Sam način nastanka Proračuna govori kako ponovo ostvarujemo pad dosegnutih demokratskih standarda u Republici Hrvatskoj. Govori koliko je socijalni dijalog kao i ostala socijalna prava pa i ljudska prava u Hrvatskoj nisu jednom zadana i osvojena kategorija nego su stalno u opasnosti i pokazuje koliko su krhka biljka. To eto govori i Matica hrvatskih sindikata javnih službi koja ne samo što je ocijenila da ovaj predloženi Proračun nije ni razvojan ni socijalan već služi očuvanju postojećih političkih snaga ali potpuno opravdano javio se u ime razljućenih sindikata i gospodin Vilim Ribić koji je ustvrdio da evo prvi put u 10 godina Proračun se donosi i bit će prihvaćen bez socijalnih partnera. I još dalje kaže kako je postupak predstavnika Vlade ispod svakog dostojanstva. I koji naravno vrijeđa instituciju GSV-a. Evo što on kaže: «Kašnjenje je samo povod, a pravi je uzrok to što sindikalnim, sindikalne predstavnike GSV-a u 6 mjeseci nitko nije upitao za primjedbe iako je još u lipnju dogovoreno da će se aktivno sudjelovati u izradi Proračuna. Ako vi to inače takav imate običaj komuniciranja s javnošću. Obećajete dok opasnost ne prođe, dok vam se ne uklone, a onda poslije radite po svoje i ne sjećate se svojih obećanja. Eto tako, od premijerovih statističkih manevara sa sivom ekonomijom i posebnim evidentiranjem rajčica koje će turisti kupiti po tržnicama mislite namaknuti odnosno povećati bruto društveni proizvod. Međutim kad-tad postavit će se pitanje zaista radikalne promjene, monetarne i gospodarske politike. Ali zaista za nju treba hrabrosti, treba znanja, treba strpljenja, puno više samozatajnosti, puno više predanog rada, a manje parade i manje promenade. Međutim, kako toga svega nema, što onda Vladi drugo preostaje nego zaista da djeluje kao laboratorij u kojem se destilacijom stvarnost pretvara u iluziju.
Ispravak netočnog navoda, prijavio se gospodine Nikola Sopčić. Izvolite.
Potpuno razumijem strah poštovane kolegice od prijevremenih izbora, s obzirom na sve što se u zadnje vrijeme događa u njezinoj stranci, tako da u pojedinim gradovima nema niti članstva kao u Karlovcu. Ali neće biti prijevremenih izbora, bit će redovni izbori za dvije godine, to je bio netočan navod.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospođa Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodo iz Vlade. Pa možda je sada već pomalo smiješno govoriti, mada smo zapravo tek na početku rasprave i međusobno se uvjeravati kakav je ustvari ovaj proračun, je li on razvojan ili socijalan. Ja moram kazati za mene je niti jedno niti drugo, ali ne bi se složila niti sa ministrom kada kaže da je ovaj ovogodišnji proračun uravnotežen. Naime, obzirom na manjak na prihodovnoj strani bojim se da mu ravnoteža i nije neka jača strana. Naravno, iz ministarstva dolaze poruke, ako ja to dobro iščitavam da se ministarstvo nada da će se taj manjak pokriti sredstvima iz privatizacije INA-e i HT-a. Međutim, ja podsjećam ovdje da su se ta sredstva od privatizacije INA-e očekivala i kad smo razgovarali o ovogodišnjem proračunu, a koliko mi je poznato tih sredstava nema već se država ide dodatno zaduživati. Na koji način to je sada drugo pitanje. Mi smo zadnjih desetak dana, nešto više, u biti iz dana u dan stalno bombardirani bilo izjavama, bilo natpisima kroz medije koliko je ustvari težak ovogodišnji proračun pa vas podsjećam prije nego ste otišli u Varaždinske toplice da je prijedlog proračuna bio otprilike negdje oko 95 milijardi kuna. Nakon što ste se vratili iz Varaždinskih toplica on je narastao nekoliko milijardi, pa je to sada ispalo negdje oko 99 milijardi kuna, kao da se prije toga nije znalo šta će se sve uključiti u taj proračun. Pa tako se ustvari desilo to da umjesto da se o proračunu raspravlja na način kako je to bilo uobičajeno, makar na sjednici Gospodarsko-socijalnog vijeća, prije nego što uđe u Sabor, Vlada je proračun krojila u Varaždinskim toplicama sa svojim lokalnim čelnicima. Naravno, ostaje pitanje tko je tu više ili manje profitirao. Sigurno je nakon toga najviše profitirao kolega naš saborski zastupnik koji je ujedno i gradonačelnik Osijeka, no danas je tako u jednom komentaru rečeno pa će zbog tih dogovora i pregovora između ostalog uglavnom platiti milijuni komaraca koji su ovoga ljeta život zagorčavali Slavoncima i svima onima koji su k njima dolazili, što je pozitivno. Naravno, sve je to legitimno i legalno izboriti se za povećana sredstva, Vlada naravno na taj način pokušava dobiti dovoljan broj ruku koje će se dignuti za prijedlog proračuna. Ali u isto vrijeme pokazala ustvari da u ovom proračunu, ovim proračunom za 2006. godinu i projekcijama za 2007. i 2008. nema ustvari nikakvu strategiju razvoja već je to jedna stihijska politika kojoj je osnovni cilj osigurati dovoljno ruku da bi se kao Vlada preživjelo. Istovremeno, s druge strane smanjuju se sredstva i za otoke, za brdsko-planinska područja, područja od posebne državne skrbi, pogranična područja. Na mirovine i socijalu, netko je to izračunao, odlazi gotovo sav prihod od PDV-a, a da pri tom korisnici iz svih kategorija na koje se odnosi neće imati ama baš ništa, nimalo bolji život, siromašni će i dalje biti siromašni ili će još više osiromašiti, a bogati će biti samo bogatiji. Bolne reforme se odgađaju i to je vidljivo iz ovoga proračuna. A umjesto recimo da potičući gospodarski rast stvaramo novac, mi na npr. probleme kao što su recimo u zdravstvu rješavamo time da dodatno opterećujemo građane kroz zdravstvenu participaciju i nameće nekih 400 milijuna kuna. Kad govorimo, a u uvodnom izlaganju danas premijer je govorio upravo o povećanju životnog standarda većine građana u sljedećoj godini. Povećanje za mirovine koje je predviđeno riješit će problem usklađivanja mirovine. Ali gospodo iz Vlade, i kolege iz vladajuće koalicije, ostat će i dalje razlike među pojedinim kategorijama umirovljenika koje niti imate znanja, niti imate znanja da ih riješite. A upravo to pokazujete kroz prijedlog ovog proračuna. U studenom 2003. godine, dakle prije 2 godine prosječna mirovina je iznosila tisuću 723 kuna ili 44% prosječne plaće. Danas je prosječna mirovina tisuću 857 kuna ili 42,68% prosječne plaće. Po tome izgleda da umirovljenici žive bolje. A sada da se podsjetimo još nekih kategorija umirovljenika. Prosječna invalidska mirovina iznosi tisuću 643 kune. Prosječna obiteljska mirovina iznosi tisuću 599 kuna. Ili bi možda trebalo biti još jasniji pa ovako pokazati hrvatsku stvarnost. Ovo su podaci, statistički informacije Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, kolegice i kolege, gospodo iz Vlade. Preko 600 tisuća umirovljenika ima mirovinu manju od prosječne, otprilike oko, taj prosjek je negdje najviši na tisuću 674 kune. Do 500 kuna ima mirovinu nešto malo manje od 53 tisuće umirovljenika, a od 500 do tisuću kuna 120 tisuća 470 umirovljenika. 17% ukupnog broja umirovljenika ima prosjek mirovine ispod tisuću kuna. I sad, ja pitam hoće li mi netko odgovoriti kako će to oni živjeti bolje iduće godine? Ako danas jednu umirovljeničko kućanstvo sa dvoje umirovljenika sa dvije prosječne mirovine za listopad jedva pokrivaju nešto više od 50-ak% njihovih mjesečnih potreba i pri tom više troše recimo na režiju nego na hranu. Ili ćemo govoriti o novim umirovljenicima, tzv. novim umirovljenicima koji idu u mirovinu pod nepovoljnim uvjetima pa je sada danas razlika u prosječnoj mirovini tih novih i onih starih umirovljenika veća od 600 kuna. Naime, prosječna mirovina onih koji idu po ovom novom zakonu za ovu godinu iznosi tisuću 240 kuna. Porast troškova života, inflacija koja je dosegla 4,1% po mom skromnom mišljenju ne donosi ama baš ništa bolje građanima. Nezaposlenost je ponovo, ili ću reći stalno, gotovo iznad 300 tisuća kuna. Ja ne vidim čemu u proračunu se, 300 nezaposlenih, ne predviđate smanjenje nezaposlenosti jer ustvari vi povećavate masu ukupnu za nezaposlene, ne mislite im dizati njihove mjesečne prihode. Ja pitam zašto? Jel' se to očekuje novi priljev nezaposlenih? Pogledajte današnje upozorenje od ceha trgovaca koji upozorava sa predloženim zakonom koji bi trebao doći u saborsku proceduru o zabrani rada nedjeljom njih 45 tisuća koliko ih ima registriranih malih trgovina vjerojatno biti u poziciji da moraju svaki od njih otpustiti barem po jednog radnika. To vam je novih 45 tisuća nezaposlenih, samo iz malih trgovina. Ovo su podaci koje danas možete naći i dolaze iz ceha malih trgovaca. Ili vas treba podsjetiti na 720 tisuća radnika koji danas u Hrvatskoj primaju manje od prosječne plaće? Da bi obitelj od četiri člana preživjela, dovija se kreditnim karticama, zadužuje se i dodatno radi na crno. Dvije trećine građana u Hrvatskoj živi na kredit, 35% radi na crno, a vi umjesto da se time pozabavite pozivate da se siva ekonomija uključi u ukupni BDP. I danas smo ovdje imali prilike čuti da maltene tko im je kriv, eto imaju po nekoliko mobitela, eto voze automobile, eto što bi trebali ići na zimovanje ili ljetovanje pa kada se svega toga odreknu onda će valjda imati i za osnovno preživljavanje. Ili da nabrajam dalje? 121 tisuća korisnika socijalne pomoći. Rekla sam 600 tisuća umirovljenika koji primaju manje od prosječne mirovine mjesečno, 100 tisuća radnika na minimalcu i 50 tisuća onih kojima plaće kasne mjesecima. Za sve te kategorije po prijedlogu ovoga proračuna nema boljega standarda u idućoj godini. I završit ću jednim citatom sa portala, web portala "Večernjeg lista" gdje su građani komentirali prijedlog proračuna pa je jedan ovako rekao, anonimni građanin: Nema strategije razvoja, novac se troši bez puno smisla, to je naš problem. Inače moglo bi se proračunom usmjeravati razvoj kad bi se znalo kamo želimo ići. Europska unija je preširok cilj, a da bi ga se gađalo proračunom. Hvala.
Hvala lijepa imamo 7 ispravaka netočnih navoda. Prvi je gospodin Ivan Jarnjak.
Netočno je što je kolegica ustvrdila da je u Varaždinu narastao proračun. Nije narastao proračun jer mi o stavkama u proračunu nismo ni raspravljali, ali je točno da je narastao strah da će HDZ raspisati izbore.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Marijan Bekavac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegica je rekla da se smanjuju sredstva za brdsko-planinska područja, što nije točno. Sredstva za brdsko-planinska područja u jedinicama lokalne samouprave se slijevaju u proračun od dijela poreza na dobit i poreza na dohodak pa se ne može točno znati koji je to iznos. S obzirom na porast proračunskih prihoda logično je očekivati da će jedinice lokalne samouprave na brdsko-planinskim područjima zasigurno dobiti više sredstava nego ove godine.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Pleša.
Hvala lijepa. Ispravljam netočan navod jedan u nizu, gdje govoreći o umirovljenicima gospođa je Sobol rekla, nemate niti volje niti znanja da riješite te probleme njihove, to nije točno. Jednostavno ova Vlada ima i znanja i volje, ali ima i hrabrosti za razliku od Vlade u kojoj ste vi bili ministrica. A kada već govorite o mirovinama, onda nemojte nikada zaboraviti da je ta ista Vlada donijela zakon o kojem danas … govorite.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin Vladimir Jelkovac.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Slično nešto onome što je rekao, odnosno ispravio kolega Pleša. Kolegica Sobol rekla je da ova Vlada nema ni znanja ni volje riješiti pitanje umirovljenika. Ova Vlada i ovaj Sabor predložili su, odnosno usvojili i Zakon o povratu duga umirovljenicima, osnovali Umirovljenički fond i pokazali i znanje i volju naravno da mogućnosti u proračunu nikad dovoljno da bi se svi problemi riješili, a u četiri godine vaše vlasti ako niste mogli, niste znali mogli ste bar pokušati riješiti, no rezultat vašeg rada po tom pitanju je nula.
Ispravak netočnog navoda, gospodin Emil Tomljanović. Izvolite.
Netočan je navod da su s ovim proračunom smanjena sredstva područjima od posebne državne skrbi i brdsko-planinskim područjima. O sadržaju ovog apsolutno netočnog navoda je kolega Bekavac sve kazao i na kraju ću samo dodati, osim što je netočno jedinice lokalne samouprave na tim područjima mogu ova porezna sredstva što će prihodovati u svoje proračune i oplemeniti, dakle i povećati tako prihodovana porezna sredstva koja će dobiti u proračunu.
Ispravak netočnog navoda, gospođa Mirjana Brnadić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegica je kazala da smo zaustavili razvoj, da nemamo strategiju razvitka, pa ja ću samo kratko se osvrnuti na Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gdje u 2006. godini predviđa se daljnje povećanje subvencija kroz model kapitalnih ulaganja i to investicijska potpora kapitalna ulaganja povećanje za 13%, podizanje višegodišnjih nasada povećanje 10%, razvoj gospodarske proizvodnje povećanje za 25%, razvoj svinjogojske proizvodnje, poticanje sufinanciranja i izgradnje ribarskih brodova za 2006. godinu 34,8 milijuna kuna u usporedbi za 2005. gdje su 2 milijuna kuna. Ruralni razvitak u našoj poljoprivrednoj politici povećanje za 50%, razvoj vodnog gospodarskog sustava povećanje za 25%, zaštita od štetnog djelovanja voda 6 milijuna kuna što je 100% u odnosu na povećanje 2005. godine. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, gospodin Stjepan Bačić.
Hvala lijepa. Ispravio bih u početku izlaganja kolegice Sobol jednu paušalnu ocjenu kad je rekla da ovaj proračun nije ni razvojni ni socijali. To jednostavno ne stoji jer brojke koje stoje i koje su danas već nekoliko puta ponovljene, govore drukčije. Ja ću samo navesti neke. Ako se 16 milijardi daje u razne razvojne projekte onda se ne može reći da nema gospodarskog razvoja, da nije razvojni projekt. Ako se samo za izravne i neizravne ratne štete daje 5,7 milijardi i ono što je važno napomenuti za servisiranje vanjskog duga kojeg je stvorila bivša Vlada uglavnom, predviđeno je 7,8 milijardi. Prema tome tvrdnje da nije proračun razvojni i socijalni ne stoje, dapače ovaj je proračun baziran na principu održivog razvoja.
Hvala. Povreda Poslovnika, gospodin Antun Vujić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući dopustite ja mislim da je povrijeđen u diskusiji gospodina Bačića članak Poslovnika 209. i 214. jer je on rekao da je rezultat naše vlasti nula, a to nije točno. Rezultat naše vlasti kako smo je obnašali je HDZ, a ja mislim da vi niste ipak nula. Hvala lijepa.
Idemo dalje. Nisam razumio uopće šta ste rekli.
Hoćete da ponovim? Mogu li ponovit?
Ako je bilo mudro, zabilježeno je. I oni koji žele utvrditi gradivo mudrosti neka uzmu kasnije pa pročitaju to. Sada je na redu gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo premijer je danas ulazeći ovdje u sabornicu predstavljajući ovaj proračun rekao da je on ambiciozan, ali ostvariv. Stvarno ne vidim što je tu ambiciozno. Struktura proračuna je potpuno ista kao i prošle godine, većina stavki se prepisuje, odnosno uvećana je za neprihvatljivo veliku inflaciju i za nedopustivo mali BDP i to je to, tu je sva ambicija. Najambicioznije u cijelom ovom proračunu je želja da on ovdje u Parlamentu bude prihvaćen sa što je moguće više ruku i u tom pogledu je taj proračun i ostvariv, to će se vjerojatno i ostvariti. Ali tada je taj proračun, treba mu dati pridjev onaj koji zaslužuje, on je zapravo trgovački. On je trgovački. Čitamo po novinama milijarda i pol kuna za Osijek jer je Vladi nenadano jučer postalo stalo do Osijeka. Jučer se baš sjetila u razgovoru sa gradonačelnikom Đapićem da je Osijeku potreban novac. Pa što se Vlada prošle godine nije sjetila tog Osijeka? Pa što nije dala prošle godine kad je Glavaš tražio te novce za Osijek? Nije Vladi do Osijeka. Vladi je do ruku u Saboru i te ruke će i dobiti. Naviknula je ova Vlada i HDZ kao temeljna stranka te Vlade da kupuje vijećnike po gradovima i po općinama. Sada kroz ovaj proračun kupuje i dodatne glasove parlamentarne većine. Premijer, dakle, kaže ambiciozan, ali ostvariv. Ali čuli smo mi od premijera svakakve izjave kad se radilo o proračunu. On je i ekonomistima rekao «krivo računate, ne znate ljudi računati, ne vrijedi vam ništa to što ste vi ugledni ekonomisti, što ste stručnjaci na svom području, vi računati ne znate, ja ću vam reći kako se računa». Izvrijeđao je ekonomiste tamo u Opatiji jer im je rekao da pojma o računu nemaju. Ali premijer tako daje dobre savjete i na to smo navikli. Građanima je tako savjetovao kad je poskupio benzin «nemojte se ljudi voziti, nemojte, ili idite 4-ero u auto ili se nemojte voziti, hodajte pješice to vam je puno zdravije». To je bio savjet premijera građanima. Premijer je, dakle, očito opijen pomalo vlašću, svojom nadnaravnom pojavom, pod zidnom ikonom s vlastitom likom u klauzuri predstavio ovaj proračun koji bi mogao dobiti ovako jedan naslov opći, a glasio bi "kad nemaš cilj onda je svaki put dobar". Što građani imaju od ovoga proračuna? Njih ne zanimaju ni riječi razvoja ni socijalni ni ambiciozan ni ostvariv. Njih zanima jedno, hoće li oni pod upravom ove Vlade koja daje ovakav ili onakav proračun sutra živjeti bolje nego što žive danas. Oni traže, oni vape za odgovorom kad ćemo živjeti bolje? Kakve odgovore nudi ova Vlada? Ljubi božji, životni standard evidentno pada. Mi se možemo izvlačiti ovakvim ili onakvim statističkim pokazateljima, možemo ih prikazivati na ovaj ili onaj način, već kako kome paše. Ali životni standard većine građana u ovoj zemlji pada, urušava se. Cijene hrane rastu, cijene energije rastu, cijene stanovanja rastu. Pitajte te građane kako plaćaju režije, kako uspiju sastaviti kraj s krajem. Žive ljudi od minusa na tekućim računima i za to plaćaju visoke kamate bankama. Šta mogu? Hranu kupovati moraju, jesti se mora. Pa da im, da se ne bi ipak uljuljkali u to kako im je dobro, sad kad se razbole još moraju plaćati i 10 kuna za svaki pregled, pa 10 kuna za svaki recept, pa 10 kuna za svaku uputnicu. Tako žive pod ovom Vladom. Kada ste došli na vlast došli ste sa sloganom "Pokrenimo Hrvatsku". Lijep slogan, nema što. Prošlo je 2 godine, puna polovica vašega mandata. Hrvatska je već trebala biti u razvoju, jedno ogromno gradilište, obilje stranih investicija, pokrenuto malo poduzetništvo. To je trebala biti slika Hrvatske kad dođe Vlada sa sloganom "Pokrenimo Hrvatsku". A ovdje u ovom vašem proračunu vam je najjači razvojni projekt POA. Tu ste odriješili kesu, ali gospodo moja draga, pa neće nas agenti POA-e pokrenuti. Pa neće agenti POA-e građanima ove zemlje donijeti bolji život. Pa nije to pozicija gdje je trebalo ulupati ogromne novce. Sada kad nema tih razvojnih projekata u Hrvatskim željeznicama, u cestogradnji, evo ministar Šuker kaže "joj, pa šta se vi čudite, pa oni ni ne spadaju u proračun". Pa dobro ministre Šuker, kako to da su spadali u proračun onda kad ste tvrdili da su stvorili proračunski deficit kod bivše Vlade. Kad su bili krivi za taj proračunski deficit, kad vam je trebao izgovor za nesposobnost. I kad ste za sve okrivljavali bivšu Vladu. 2 godine je prošlo, nema više prilike okrivljavati bivšu Vladu. Bila je ta Vlada kriva i za nezaposlenost iako je s 420 tisuća nezaposlenih taj broj sveden na 307 tisuća kad vam je predala vlast. Sada, 2 godine kasnije taj se broj neprestano vrti oko 300 tisuća. Sad 5 tisuća gore, 5 tisuća dole, ali on je tu 2 već godine na istoj razini. Ukinuli ste poticaje za zapošljavanje koji su otvorili 80 tisuća novih radnih mjesta. Tvrdili ste nisu efikasni, nisu djelotvorni. Pa u vašim rukama nisu, u vašim rukama nisu. U rukama bivše Vlade su bili jer se zaposlilo 80 tisuća ljudi. Da ste ih samo ostavili pa i vi bi zaposlili za 2 godine 80 tisuća ljudi, ali bi ih onda bilo 160 tisuća manje na burzi. A što vi sada tu obećajete? U 3 godine 5 tisuća zaposlenih, 5 tisuća novih radnih mjesta. I vi stvarno mislite da ova država se može razvijati sa takvom stopom rješavanja nezaposlenosti, da se u 3 godine po 5 tisuća ljudi zapošljava. Pa mi tako nećemo na zelenu granu nikad. Pa tako se jednostavno raditi ne da. I tih 5 tisuća novih radnih mjesta premijer naziva ambicioznim programom. Pa šta bi bilo neambiciozno onda ako je ovo ambiciozno? Da li je socijalan proračun ovaj? A čujte, kako za koga. Za neke skupine jest. Prije svega za one socijalne skupine koje su tradicionalno biračko tijelo HDZ-a, za njih je donekle socijalan. Ali za sve druge u ovom proračunu jednostavno nema milosti. Ni milosti ni milosrđa. To je slika ovog proračuna. Hvala vam.
Hvala lijepa. Zakasnio je gospodin Trgovčević. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Kao 9. se javio. Prvo je ispravak netočnog navoda, gospodin Pero Kovačević.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod uvaženog kolege Stazića koji je cijelu priču izmislio oko toga, činjenicu što Slavonija konačno dobiva novac iz državnog proračuna. Znači, ovdje je konačno varijanta da Slavonija dobiva novac iz državnog proračuna i onda gospodine Stazić, je li vama to žao? To nije kupovina, taj novac ne ide HSP-u, ne ide nikome nego ide građanima Slavonije. Znači građanima Slavonije da konkretno krenu programi Slavonije i Baranje. Ja se nadam da vam nije žao da ste napravili grešku kad ste govorili. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Stignem ispraviti samo dva netočna navoda. Gospodine Staziću rekli ste da je premije izvrijeđao ekonomiste u Opatiji. A što su mu onda na kraju pljeksali? I drugi netočan navod da je otvoreno 5 tisuća radnih mjesta. Da je gospodin Stazić čitao godišnjak Hrvatskog zavoda za zapošljavanje na stranici 15 vidio bi da je u prvoj godini mandata ove Vlade otvoreno 20 tisuća radnih mjesta, a u prvih 9 mjeseci još 7 tisuća. 20 plus 7 je 27 tisuća, a ne 5 gospodine Staziću. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Ivan Vučić.
Pa ispravljam krivi navod zastupnika Stazića u riječima da je Vlada kupovala vijećnička mjesta po općinama, gradovima, županijama, a da to sada radi i u Saboru. Ako je to točno ili da je to točno gospodine Staziću zašto onda vaša partija raspušta te gradske organizacije kad su one dobro provele izbore u svojim, kao u Karlovcu, Sinju, Šibeniku imenuje guvernatore i sad jadni ljudi da bi se ponovo učlanili moraju se učiti vezati marame. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Marijan Bekavac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočan navod kolege Stazića koji je ustvrdio da nije Vladi stalo do Osijeka već do glasova u Saboru. Uvaženi kolega, ovoj Vladi je stalo i do Osijeka i Slavonije i do Splita i Dalmacije, do Zagreba i Dubrovnika, do Istre i svih hrvatskih krajeva i ova se Vlada zalaže za ravnomjeran razvitak svih naših krajeva što je razvidno kroz projekte koje možemo vidjeti od mosta Pelješac kopno, koridora PC, autoceste do Siska itd. da ne nabrajam. Hvala.
Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Mirjana Brnadić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić je kazao da su prošle dvije godine ove Vlade. Kolega 23. prosinca ove godine će isteći dvije godine ove Vlade i u ove dvije godine najprije smo morali sanirati stanje države nakon elementarne nepogode od vaše Vlade. Mi smo optimisti iako još nismo potpuno zadovoljni, ali budite sigurni da ćemo u sljedeće dvije godine, a naravno i u sljedećem mandatu ova Vlada će pokazati što zna, što može na radost svih građana naše domovine.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa, kolega Stazić je rekao da pacijent mora plaćati 10 kuna za svaku uputnicu i 10 kuna za svaki recept što je netočan navod. On može platiti ukupno za mjesečno tri recepta i tri uputnice, a što je znatno manje od ovoga.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa, prvi netočan navod je veli kupujemo po općinama i gradovima glasove. Ma bit će glasova dovoljno i ovdje. Međutim, druga tvrdnja je malo problematičnija, da Hrvatska nije pokrenuta. Hrvatska je pokrenuta, prilično se gradi, a kad ste vi to radili mogu vam reći iz razgovora sa direktorom jedne velike građevinske firme. Veli nemojte dozvoliti da više nikad oni dođu na vlast jer bi svi otišli u stečaj i dok pokrenuta Hrvatska ide naprijed vi se vraćate nazad prema korijenima demagogije, a i sve većeg razmaka sve manje se vidi.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Kajo Bućan. Izvolite.
Ispravljam netočan navod kolege Stazića da je nezaposlenost smanjena sa 420 tisuća na 307 tisuća kada nam je predana vlast. Vlast je dobivena voljom birača, a smanjenje je bilo samo prividno i fiktivno na račun administrativnih mjera koje ste uveli, a ne na račun otvorenja novih radnih mjesta.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Pejo Trgovčević.
Netočan je navod zastupnika Stazića da je proračun trgovački aludirajući na HSP, Osijek i Slavoniju. Naime, HSP od ovog proračuna nema baš nikakovu korist nego upravo građani kako to navodi gospodin Stazić, i ako Hrvatska stranka prava bude dizala ruku za ovaj proračun ne budite ogorčeni i ljubomorni gospodine Staziću, bit će to na korist hrvatskih ljudi, a nikako na korist i jednog zastupnika Hrvatske stranke prave.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospođa zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodo iz Vlade. Kad ja razmišljam o tome kakav bi trebao biti ovaj proračun onda mi se najviše sviđa nešto što sam čula od svoje kolegice Zgrebec da je proračun birokratski. Ja bih dodala još na to da je on bez ikakve dvojbe po mjeri ministra financija. Mislim da on treba stvarno biti zadovoljan i ponosan, pokrpao je sve rupe, udovoljio svim zahtjevima, namirio sve. To što zna da tu nema dovoljno novaca da se sva obećanja ili sve stavke doista izvrše, ali o tome ćemo kad dođe rebalans, na kraju krajeva to piše i u samom izvršenju proračuna, odnosno u obrazloženju proračuna. Čitav niz stavki jasno i obrazloženo, a eto nije to dosta za to, ali to ćemo riješiti pa kad dođe vrijeme. Međutim ono što mene muči nije zadovoljstvo ili nezadovoljstvo ministra financija. Njega razumijem, nije mu lako, svoj posao je odradio. Onaj tko ne bi trebao biti zadovoljan s ovim proračunom je predsjednik Vlade i ja vas molim gospodine ministre prenesite predsjedniku Vlade da ni jedan od ciljeva fiskalne politike ili bilo koje druge politike koje je on zacrtao, obećao, kreirao stoji na čelu ovakvim proračunom nije podržan i neće biti izvršen i zbog toga je proračun doista birokratski. Dobit će svi pomalo, bit će za preživljavanje i većina će vjerojatno šutjeti, međutim zbog ovog proračuna i dalje će rasti deficit. I reče maloprije gospodin Markovinović da mu se požalio jedan građevinar, odnosno zahvalio eto što je HDZ došao na vlast jer bi pod vlasti koalicije propao, a meni su se obratili neki drugi građevinari koji kažu da su ucijenjeni, da im je zabranjeno zadnja dva mjeseca ispostaviti situacije kako ne bi narastao državni proračun za poslove koje su izvršili u ovoj godini. Dragi moji, to je na žalost istina, možete vi to skrivati, ali to će kad-tad izaći na vidjelo. Ima još jedna stvar koja je loša, a ljudi pamte. Znate tko pod drugim jamu kopa sam u nju pada ili kako kaže naš narod u laži su kratke noge. Vozim se zadnjih dana dosta po Slavoniji i vidim oblijepljena cijela džambo plakatima. Kaže 1,4 milijarde za navodnjavanje, 4 milijarde za koridor PC, a znate koliko u proračunu? Za navodnjavanje 16 milijuna, a za koridor PC 1,4 milijarde za naredne 3 godine. Bojim se da će i kolega Đapić proći kao što je prošao prošle godine gospodin Glavaš jer naime sve mu je potvrđeno, sve mu je prihvaćeno ali u proračunu dragi moj kolega toga nema. I zato, budite oprezni pravaši, ne samo da ćete biti prevareni ovi nego će biti prevareni oni zbog kojih činite sve što možete da u ovakvoj trgovačkoj Vladi ostvarite što je moguće više sredstava. Bit će prevareni građani kao što su do sada bili prevareni bezbroj puta kad je u pitanju Slavonija. Licemjerje nažalost. Dozvolite mi da progovorim i kratko o jednom razdjelu koji se odnosi na ministarstvo u kojem jako dobro znam probleme i u kojem znam što treba napraviti da bi se provela ta strukturna reforma nakon koje će biti lakše ministre financija praviti proračun. Svakako radi se o MORH-u. Radi se o jednom vrlo neodgovornom potezu ne samo ministra obrane nego čitave vlade koja i ove godine smanjuje udio u bruto društvenom proizvodu iz kojeg se financiraju potrebe obrane i sigurnosti ali ne samo toga nego i reforme te iste obrane i sigurnosti. Sve strukturne reforme koje ste si zacrtali kao cilj treba financirati. Kad ćete to shvatiti? Nema reformi ako se za njih ne osiguraju sredstva a to se događa u MORH-u a to se događa i u drugom sektoru o kojem želim danas više govoriti koji je jako važan, prevažan u ovoj zemlji jer puno i košta a to je sektor Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. U socijalnoj skrbi neke stavke padaju, neke rastu a neke ostaju iste. Nekih značajnih iskoraka nema nažalost. Prepoznajem neke iskorake i neprincipijelnost ove Vlade kad pogledam u financiranje investicija u centre za rehabilitaciju. Prošli smo tjedan slušali kako nam kolegica Čikeš žestoko brani uzimanje jednog novog zakona za obnovu tih istih centara. Svaka čast, podržavala sam ju tada. Međutim, kad pogledam u proračun onda vidim da će od toga koristi imati jedino centar Rudine kojem je ona ravnateljica i sjedi mu na čelu a svi ostali centri dobit će mrvice. Gospodo draga, ako ćete tako dijeliti, ako ćete zaboraviti solidarnost prema svim centrima, prema svim korisnicima koji koriste usluge centara i ako ćete i dalje odbijati ugovoriti za izgrađene kapacitete po nižim cjenama nego što je i u Rudinama i u bilo kojem drugom državnom centru za zbrinjavanje takvih korisnika onda nećete učiniti dobro nikome a vjerujte dugoročno niti sebi. Kad pogledamo u razdjel zdravstva onda ćemo vidjeti da se može formalno govoriti o nekakvom povećanju ali stvarno nema povećanja. Naime, sredstava za zdravstvo predstavljanje sa 7,5% ali kad ga korigiramo za ono što se zove administrativna taksa, netko je ispravljao moju kolegicu da nije porez. A ja kažem dobro ju je ispravio jer nije ni porez ni taksa nego harač gospodo, harač zbog toga što ste ljudima uzeli novce a za to im niste dali ništa. Da su ljudi za to nešto dobili onda bi ja povukla ovu riječ harač a bez toga nažalost ne mogu. Kad se odbije to pa kad se odbije onih 808 milijuna kredita koji ste opet vratili natrag na Ministarstvo zdravstva onda vam je ukupno povećanje otprilike 180 milijuna kuna. S tim novcima neće izdržati zdravstvo koje je sada već apsolutno u kolapsu, koje više funkcionira samo zbog dobre volje i zbog toga što se ignoriraju obaveze dobavljačima koje se uopće ne plaćaju. Otežani su uvjeti poslovanja, bit će još teži u 2006. godini. Stvorit će se novi tekući gubici i povećati kumulirani gubici. Iako se uporno skrivaju dospjele a nenaplaćene, nepodmirene obveze u zdravstvu one će dodatno opteretiti tekuće rashode u 2006. godini i to će se gospodine ministre obiti vama o glavu. Pojedine stavke kao na primjer lijekovi na recept i ortopedska pomagala nisu realno planirati. Na kraju 2006. ponovo će se pojaviti stavka dospjelih a nenaplaćenih obaveza. Kaže se u ciljevima da treba poboljšati financijsku disciplinu u sektoru zdravstva kroz strukturne reforme i poboljšanje kontrole troškova. Kako? Nadzornicima kako je prethodni ministar htio? Ili informatizacijom za koju ste izdvojili značajna sredstva, međutim čudnom nekom dinamikom. Rast u 2006., drastičan pad u 2007. pa onda jedan strašan rast u 2008. potpuno je nejasno što mislite na taj način ostvariti. Lijepo je što se i dalje potiče zdravstvo u Bosni i Hercegovini, to sam i ja zagovarala, ali nije lijepo što se zanemaruju županijske bolnice kojima uporno ne želite pomoći. Ne samo da ne želite pomoći županijama i županijskim bolnicama nego svim građanima koji žive na tim područjima. Program reforme sustava zdravstva ono strukturno gospodine ministre financija zbog čega bi trebalo biti rasterećenja u budućim proračunima od te reforme nema ništa. Sredstva za reformu, za program reforme sustava zdravstva su minimalna u odnosu na potrebe, veličinu i važnost te reforme koja se nažalost ne događa. Događa se u pričama, događa se i dogodila se jedino kroz uvođenje administrativne pristojbe, kroz povećane redove. Nema nikakve reorganizacije unutar bolnica, akreditacija bolnica još uvijek je u izradi, reorganizacija bolničkog sustava potpuna je nepoznanica. Zbog svega toga, kolegice i kolege, gospodo ministri ovaj proračun je doista birokratski i neće nikome pa ni vama a najmanje našim građanima pomoći da riješe bezbrojne probleme s kojima se svakodnevno nose.
Hvala lijepa. Imamo i replike i ispravaka, pa počnimo sa ispravcima. Prvi se javio gospodin Andrija Hebrang. Izvolite!
Hvala lijepo. Štovana zastupnica je pokazala da nije pročitala onaj dio proračuna gdje se govori o Ministarstvu obrane i to zaista zaslužuje kratki ispravak krivog navoda. Naime, MORH je sa 3 milijarde 565 milijuna prošle godine došao na 4 milijarde i 81 milijun ove godine što je porast od 14,5%. Takav porast još od rata ovo ministarstvo nije imalo i za čestitati je ministru što je napravio program tehničke, tehnološke obnove i što je podigao izdvajanja za MORH na razinu koju i NATO zahtijeva a to je 1,8% državnog proračuna a to je prvi korak u reorganizaciji tog sustava. Šteta što nije kolegica pročitala taj dio proračuna. Što se tiče zdravstva tu smo čuli zaista jedno veliko nerazumijevanje tog sustava. Ja bih samo ispravio jedno. Nije točno da ne želimo pomoći županijskim bolnicama, samo radimo po zakonu koji ste vi donijeli a to je da županija kao vlasnik odgovara za njihovo poslovanje. Hvala.
Ispravak gospođa Lucija Čikeš.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Gospođa Antunović, lijepo što vodite računa o centru za rehabilitaciju Mir ali danas to vaša briga nije. Vaša briga je bila protekle četiri godine kad ste trebali voditi računa i kad sam izašla pred vas i s donacijom i isfinanciranom građevnom dozvolom odbili ste i četiri godine ni kunu za projekat niste htjeli izdvojiti koji ima sva europska priznanja i koji će i prekosutra dobiti europsku plavu zastavu. Ovo je u najmanju ruku licemjerno. A pored toga jedno pravilo je to. Pametan svoje neznanje pokriva pa ne otkriva svoj skriveni bok.
Ispravak netočnog navoda gospodin Nikola Sopčić. Izvolite!
Uvažavam potpredsjedniče. Pa evo kolega Hebrang je već ispravio. Sredstva za restrukturiranje mora da su osigurana u Proračunu. To se jednostavno vidi išćitavanjem Prijedloga proračuna za razliku od perioda kad je poštovana kolegica bila ministrica kada je restrukturiran jedino kabinet ministra i to restrukturiran i rekonstruiran novi namještaj. Ništa više.
Ispravak gospodin Zdravko Sočković.
Ispravio bih netočan navod od uvažene zastupnice gospođe Antunović koja je rekla: "Najzadovoljniji treba biti ministar financija koji je zadovoljio sve i počepio sve rupe." Teško gospođo Antunović da čak i ministar Šuker može počepiti sve vaše rupe koje ste vi ostavili, a ukupan rezultat vaše vlasti je HDZ na vlasti.
Nije, nije baš za Sabor takvi, ovaj, aluzije. Bez obzira na što se je mislilo. Naime mislim da se treba izbjegavati dvosmislenosti i jasno, jasno reći što se ispravlja. Sada je na redu gospodin Vladimir Jelkovac.
Gospodine potpredsjedniče kolegica Antunović rekla je jednu stvar s kojom se slažem, a to je da ministar financija može biti zadovoljan s ovim prijedlogom, ali ja želim ispraviti ono što je u nastavku rekla, a to da niti jedan cilj koji je premijer zacrtao neće biti ostvaren. Do sada je i premijer i ova Vlada ostvarili sve svoje ciljeve pa će i one koji su zacrtani ovim Proračunom.
Ispravak gospođa zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ispravila bih kolegicu koja stalno navodi kako se ne želi pomoći županijskim bolnicama. To je zaista netočno. Ja ću vam navesti i primjer bjelovarske bolnice gdje je ministar imao veliko razumijevanje, gdje je povećao limit i gdje se ide u izgradnju nove županijske bolnice. Zaboravili ste u svojoj raspravi spomenuti ne samo uvođenje tih 30 kuna nego u prošlom mandatu uvođenje dopunskog zdravstvenog osiguranja i što je to značilo za naše osiguranike. A kako spasiti zdravstveni sustav vjerujem da će ova Vlada odgovoriti navodno, slijedećih dana ne navodno, oprostite, nego slijedećih mjeseci kada svojim radom priprema reformu zdravstva u koju će ova Vlada uspješno ući i završiti je.
Ispravak, gospodin zastupnik Krešimir Čosić.
Štovani gospodine potpredsjedniče, evo ispravio bih samo jedan u nizu netočnih navoda posebno onaj koji se odnosi na Ministarstvo obrane jer bahatost, stil i izjave gospođe Antunović zaista ne odgovaraju stvarnosti. Gospođa Antunović je između ostalog rekla: "Ja jako dobro znam šta treba napraviti u tom Ministarstvu." To jednostavno nije točno jer ne znam od kud bi vi to mogli znati jer kad ste tamo došli vi o tome svemu ništa niste znali. Hvala lijepa.
Ispravak gospodin Krunoslav Markovinović.
Pa evo kolegica Antunović je netočno rekla da se nešto gradi i radi samo u centru koji vodi gospođa Čikeš. Mislim da već mnoge stavke dokazuju suprotno. A mene zanima jeste li se pitali koliko ustanova ima građevinsku dozvolu za svoje projekte jer to je jedan od uvjeta da uđe u proračun jer s kim sam god razgovarao odmah su pitali imate li građevinsku dozvolu? Kad ste vi bili na vlasti građevinske dozvole nisu bile potrebne. Dovoljno je bilo samo da grade firme vašeg ministra [[Upadica: Šta je tu ispravak? Šta je tu ispravak?]]
Ispravak, kao i svi drugi, kao i 90% vaših ispravaka koji nisu ispravci nego izražavanje mišljenja, a poznato je da ja dok predsjedavam potpuno toleriram što god vi govorite. Gospođa Božica Šolić.
Hvala lijepa. Evo ispravljam netočni navod kolegice Antunović kada je rekla da se za Ministarstvo obrane ne ulaže ništa. Pa to nije točno. Već su moje kolege spomenule u kojem postotku se za ovu, za iduću godinu ulaže u MORH. Ja bih samo napomenula da je točno to da ovaj ministar i Ministarstvo itekako vodi brigu o modernizaciji hrvatske vojske a isto tako i opreme i zaista ne, ovaj ministar ne radi parade kao što ste vi radili parade vozeći se na MIG-ovima.
Ispravak netočnog navoda gospođa Mirjana Brnadić. Jeste li se javili? Ne, ne. Onda gospodin Bačić jer mi je ruka bila.
Hvala lijepa. Pa ispravio bih nešto što je pri kraju kolegica Antunović rekla da zapravo u zdravstvu nije učinjeno ništa i da je ova administrativna taksa harač, a da za nju se ništa nije dobilo. To se naoko može tako činiti. Ona nije ipak harač, ona je samo jedna od mjera koja kao takva i u mnogim europskim državama postoji, a ja bih rekao da je ipak nešto dobito jer da nisu uvedene administrativne takse onda bi situacija u zdravstvu koja je ozbiljna bila puno gora. Dakle to je jedna od mjera koja je učinila taj prvi korak u ozbiljavanju rashodovne strane našeg sustava, a podsjetio bih ono već sam to jednom rekao danas da je ipak nešto napravljeno, a to je da si je kontrola stavljena ipak pod kontrolu i da je sa 25% na početku mandata se sad drži na otprilike 4%. To je ja mislim ipak značajno.
Hvala. Hvala lijepa. Replika gospodin zastupnik Anto Đapić.
Kolegici Antunović zahvaljujem na upozorbi vezano za strahove koje ste iskazali kao i na iskazu činjenice da ove napore činimo za dobrobit građana Slavonije. Međutim želim vas informirati da razgovori sa hrvatskom Vladom i Grada Osijeka oko projekata za Grad Osijek traju od 7. mjeseca i da oni nisu nužno bili povezani sa glasovanjem oko Proračuna nego oko činjenice da je Slavonija i Grad Osijek objektivno iz, u lošijem stanju od velikog dijela ostatka Hrvatske iz puno razloga. Neki su objektivni, a neki nisu objektivni. Zbog čega je to tako u Slavoniji i Baranji? I mi smo sa, apsolutno spremno prihvatili razgovor sa hrvatskom Vladom kako bismo probali nešto učiniti i za Grad Osijek i za Slavoniju i Baranju u onom dijelu koliko imamo mogućnost utjecaja na odnose u ovom Hrvatskom, Hrvatskom saboru. Prema tome želimo i vjerovati i uvjerenja smo da će i predsjednik Vlade koji, s čijim sam ministrima razgovarao i osobno po nekoliko puta pojedinačno uistinu podržati one projekte koje je predsjednik Vlade jučer javno iznio, taksativno ih sam osobno nabrojio pred hrvatskom javnošću jer ako nećemo vjerovati u javno zadanu riječ predsjednika Vlade onda kome možemo u državi uopće vjerovati u političkom smislu? I za kraj i slažem se i s vama da su sredstva za Ministarstvo obrane nedostatna u odnosu na ono kako i mi u Hrvatskoj stranci prava držimo da bi trebala biti. Hvala lijepa.
Hvala, replika [[Upadica: Odgovor na repliku.]] Recite, dignite tablu. Ne znam ja hoćete li vi odgovoriti. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo drago mi je da se kolega Đapić i ja u mnogočemu slažemo, a najviše se slažemo u iskrenoj brizi za Slavoniju. Kolega Đapić učinio je ono što je mogao. Kao gradonačelnik Osijeka išao je i iskoristio sva sredstva prema Vladi da neki osječki projekti dobiju prostor. Međutim, dobili su samo oni koje ste vi uspjeli tamo prezentirati. I dalje je zaboravljena osječka bolnica. Klinički bolnički centar dobiva u ovom proračunu neke nove, međutim to je samo dug koji mu se duguje unazad dvije, tri godine. Nema nikakvih ozbiljnih pomaka u tom smislu. Slavonija je, poštovani kolega, ne samo kolega Đapić, ne samo Osijek, nego i Đakovo, i Đurđenovac, Đakovo koje ima problema sa odvodnjom, Đurđenovac kojemu zjapi nezavršena školska dvorana već godinama, a nema je ni u ovom proračunu. Slavonija i Virovitica čiji projekt proširenja jedne izvrsne vrsne bolnice ova Vlada uporno već godinama ne želi podržati. Sve je to Slavonija. Ja se isto tako nadam da će javno dana riječ biti od koristi barem u ovim projektima za koje se osobno izborio gospodin Đapić trgujući, prihvaćajući ucjenu ili već šta ja znam potpuno mi je svejedno, važno je da se dogode. Međutim, šta će oni građani koji nisu imali nikoga ili čiji predstavnik nije bio u poziciji da na ovaj način pregovara, razgovara i trguje sa predsjednikom Vlade. i tu je taj nedostatak solidarnosti prema svim građanima, ne samo prema onima koji imaju jačeg i utjecajnijeg zagovornika. I tu nije problem gospodina Đapića i HSP-a nego je problem HDZ-a i gospodina Sanadera.
Replika, gospodin Slavko Linić.
Pa bit ću malo ciničan, što inače nije moj običaj kroz replike. Jer je eto rasprava bila kako zakon piše ne bolnicama, ne županijskim ne onima gdje država nije vlasnik. A eto, zadnja dva tri dana imamo lječilište Topusko. Da, istina je, ministar Šuker je posudio novce lječilištu. Ali dok su bili čelnici lječilišta HDZ-ovci i isto tako dok je upravno odbor vodio HDZ [[Upadica: Čovjek javno laže i ne srami se.]]
Gospodine ministre, niste dobili riječ i ne možete.
Da, posudio je.
Nemojte molim vas upadati. Gospodin zastupnik ima pravo govoriti. Pogotovo ne ovako, neprimjereno.
I pokazuje se da nije problem lječilištu, bolnicama davati sredstva. Pokazuje se to. Ali isto tako se pokazuje da kad se promijeni i uprava i čelništvo da se sredstva odobrena naplaćuju blokadom računa i 150 djelatnika ostavlja bez plaće. sa računa se uzimaju njihove plaće i to radi porezna uprava. Istina, moja kolegica Roksandić je govorila o brizi Vlade za Sisačku županiju, samo je ispustila reći da ta briga koji put ide i na taj način da se zaposleni ostavljaju bez plaće. i sutra su trebali ostati bez plaće. I da je to politika porezne upravo i tjeranje discipline. Vjerojatno zato što nedostaje sredstava u zdravstvu.
Odgovor, gospođa Željka Antunović. Izvolite.
Hvala kolegi Liniću. Upozorio je na neke primjere kako se manipuliralo upravljanjem u jednom i tako i tako devastiranom i siromašnom, novcima siromašnom sektoru kao što je zdravstvo. Prilika je ovo da kažem da su uspješni ravnatelji s vizija smijenjeni kako reče danas u Saboru netko zato što su 24% proizvodili više izdataka nego su imali primitaka. A ja kažem da ovi danas proizvode 76,78% više izdataka nego primitaka. Ne možete se dogovoriti ni oko toga da li je zakonito ili nezakonito podržavati županijske bolnice, pa jedan zastupnik kaže to je zakonom zabranjeno, drugi kaže, a ne, ne, u Županijsku bolnicu Bjelovar se ulaže, što samo potvrđuje onu moju tezu da ono što je dostupno HDZ-ovim zagovornicima, kao i u slučaju Centra "Rudine", nije dozvoljeno nekim drugim ljudima koji jednako brinu i pod jednako teškim uvjetima pokušavaju pomoći našim građanima, bilo u zdravstvu ili socijali. I konačno, vrhunac licemjerja je replicirati ili ispravljati moje netočne navode kad je u pitanju Ministarstvo obrane. Ponovo topite svog vlastitog ministra. Vaš apsolutni rast je relativni je pad. On i ako zna nešto o tome i ako hoće nešto učiniti neće moći jer mu niste osigurali sredstva. Ono jedino što primjećujem da se tamo radi je licemjerno iskazavanje podrške tradiciji hrvatske vojske iz Domovinskog rata na slučaju 204 i obmanjivanje javnosti kao što se obmanjuje činjenicama ili pokušajem da se kaže da se događaju neke reforme, a one se ustvari ne događaju.
Hvala lijepa. Predstavnik predlagatelja ministar Šuker. Izvolite.
Javio sam se za riječ da se javno ispričam gospodinu Liniću za reakciju sa mjesta jer je bila krajnje neprimjerena. Međutim, želio bih reći nešto drugo. Kao što je moja reakcija bila neprimjerena, moja iskrena isprika gospodinu Liniću, tako smatram da nije primjereno kad saborski zastupnik optuži ministra za nešto što jednostavno ne stoji. Kao prvo, nije Šuker posudio novce, jer nema takvu moć. Jamstvo je izdano gospodine potpredsjedniče bivše Vlade, za vrijeme vaše Vlade. Ali isto tako, kao što za sve postoje dokumenti, gospodine Liniću, ja sam i prošle godine u 9. mjesecu poslao opomenu u lječilište "Topusko", gospodine Liniću molim vas, poslao sam opomenu u lječilište "Topusko" da ih obavijestim o tome da ne podmiruju svoje jamstvo koje su dobili od države. Oni su reagirali za to, molili su odgodu. Ove godine, niti je bilo kakve reakcije, niti bilo šta nego javni napad gospođe županice da je to zbog toga što smo ja i gospodin Nenanić iz VI. Izborne jedinice, dakle postoje dokumenti. Ali na kraju još jedanput isprika zbog reakcije sa mjesta s kojeg sam reagirao. Međutim, morate shvatiti kad kažete, vi ste mene osobno prozvali da sam posudio novce. Ja to jednostavno ne mogu napraviti, to je napravila, vaša Vlada je dala jamstvo. A vi ako se zalažete za to da oni koji su dobili državna jamstva da ih ne plaćaju onda to javno recite.
Imamo ispravak netočnog navoda, gospodin Slavko Linić.
Ponovo, vrlo jasno velim, da ako dospije jamstvo i ministar ne naplati onda je on odobrio sredstva. I nije naplatio, a trebao je kod dospijeća iz jednostavnog razloga što je tada čelništvo "Topuskog" bilo pripadnici HDZ-a. Ministar Šuker je trebao naplatiti, nije naplatio. U isto vrijeme sa ove govornice ministar Šuker veli da ga županica nije nazvala. Pokušala je na sve načine doći do ministra i nadležnih ljudi u ministarstvu. Rezultat je bio blokada i 150 ljudi bez plaće sutra. Da, to je ponašanje ministra i danas on veli o bezobrazluku ministrice, izvinjavam se, županice. A ja velim, ta županica je pokušavala pristojno doći do ministra, do njegovih ljudi. Odbili su komunicirati jer ne pripada HDZ-u. Da to je način pomoći bolnicama i ministar Šuker je taj koji nije naplatio i … [[Ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Ispravak Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Moram ispraviti gospodina ministra isto tako. Ma netočno je da je samo Topusko jučer ili prekjučer bilo blokirano zbog naplate jamstva na kojeg županica nije odgovorila i nije tražila odgodu naknade jamstva već i zbog toga što je jedna trgovačka tvrtka zbog neplaćanja računa isto tako izvršila blokadu i to je točno. A točno je i to da je županica u svom nastupu rekla da njoj ni ne treba pomoći u nastupu predizbornom, ne treba pomoći iz državnog proračuna za Topusko ni za bolnicu, da ona ima novce kojima će sanirati Topusko.
Hvala lijepa. Tijekom sjednice u ime kluba može zatražiti predsjednik ili zamjenik predsjednika kluba ili ako njih nema, onda drugi zastupnik. Kako vidim tu zamjenicu ili potpredsjednicu kluba, ona nije tražila riječ u ime kluba. Idemo dalje. Prijedlog državnog proračuna za 2006. godinu i gospođa Marija Lugarić. Izvolite. Oprostite gospođo, još su se javili u ime predlagača i ministar Berislav Rončević pa ćete nakon toga. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Nije poznato i nepoznato da je gospođa Antunović u jednom dijelu svoje političke karijere bila i ministrica obrane od srpnja čini mi se 2002. do prosinca 2003. godine. To je hrvatskoj javnosti dobro poznato, to je poznato i nama MORH-u. Na žalost mi u MORH-u smo i sada osjećamo vrijeme tog njenog boravka u funkciji ministra. Gospođa Antunović MORH doživljava kao svoju igračku i jednostavno vrlo često bilo kakva informacija iz MORH-a i pozitivna i negativna ide reakcija gospođa Antunović ne kao saborska zastupnica na što ima legitimno pravo nego kao gradi jedan novi institut bivši ministar. Ali kad se poziva na to da je bivši ministar, ja ću je samo podsjetiti na neke podatke koji njoj kao bivšoj ministrici vjerojatno nisu nepoznati. Udio obrambenog proračuna u bruto društvenom proizvodu 2002. godine je bio 2,58%, 2003. - 2,49%, prema tome pad jer je to normalno. 2004. godine 2,10% to je godina, prva godina mandata ove Vlade. To je godina uravnoteženja bruto proračunskog deficita. 2005. – 1,80% i u ovoj godini 2006. kada govorimo o proračunu po procjeni i po prijedlogu proračuna 1,77%. Sa ovim proračunom koji je Vlada predložila ovom Visokom domu za sljedeću godinu može se napraviti puno. Ne mogu se u jednoj proračunskoj godini riješiti svi zaostaci, riješiti ono izgubljeno vrijeme ulaganja i modernizacije, ali se podosta toga može. Idealni odnos ulaganja i struktura ulaganja u NATO zemljama je 50% rashoda za zaposlene, 30% rashoda za tekuće izdatke i 20% rashoda za modernizaciju i opremanje. Udio rashoda za zaposlene u 2002. godini je bi 68,7%, u 2003. 73,6%, 2004. – 72%, 2005. – 73% i u 2006. po projekciji proračuna to će biti 65%, prema tome krećemo prema tome željenom trendu. Udio obrambenog proračuna u bruto društvenom proizvodu u NATO zemljama kreće se od 1,8% do 2%. Prema tome mi se primičemo onome što je priželjkivana i projecirana veličina. Nećemo to na žalost moći u ovoj godini proračunskoj 2006. ali je ovo jedan trend koji ohrabruje. Samo da podsjetim, opremanje i modernizacija u tom dijelu ili je u tijeku ili se planira početak realizacije projekta oklopnog vozila pješaštva što je naš strateški proizvod za novi koncept Hrvatskih oružanih snaga. Završetak projekta "Nebo", radarski sustavi i more konačno stavljanje u funkciju jednog projekta koji je koštao 95 milijuna dolara, ali je tek 2004. ozbiljno na njemu porađeno i ostala jedna radarska postaja za dovršiti i 2006. ćemo moći uz jedno još dodatno programiranje i usklađivanje sa sarnerima "Jurokontrola" staviti u funkciju hrvatske kontrole zračne plovidbe. Program naoružanje, vojne opreme, kopnene vojske, nastavlja se opremanjem ABK opremom i razni niz programa koji su ili pri kraju financiranja ili idu u financiranje. Samo da podsjetim. Prvi puta u prošloj godini nakon dugo vremena započeo je i sustav sustavnog primanja mladih časnika, visokoškolovanih ljudi u Hrvatsku vojsku. Napravljeni su i standardi profesionalnog razvoja hrvatskih vojnika da se točno zna u ovome socijalno osjetljivom programu izdvajanja ljudi vrlo osjetljivom i bolnom pitanju, po kojim kriterijima ljudi napuštaju Hrvatsku vojsku i da li su otišli oni koji objektivno ne mogu ostati, a nisu ostali oni koji su možda po strukturi još gori od njih. Napravljen je i plan promicanja i čitav niz projekta. Ovaj proračun neće ostvariti u ovoj godini sve naše ambicije, jer mi to ni ne očekujemo, ali naši glavni projekti oklopno vozilo pješaštva u kopnenoj vojsci, u zrakoplovstvu eskadrila novih borbenih zrakoplova jer ovima će 2010. izaći resursi, više ih ne želimo obnavljati, ući ćemo u jedan novi program i u mornarici ophodni brodovi za novu funkciju obalne straže. Nije to mali projekat, ovo treba cijeniti, ali ne možemo ne možemo imati skokovite promjene ali sustavno i dosljedno. Ovo je prva godina i ja sam najavio ovo je početak desetljeća modernizacije i podržavanje ovog proračuna Hrvatska vojska će to i ostvariti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Ispravljam netočan čak drzak navod gospodina ministra, da je MORH, da MORH doživljavam kao svoju igračku. Naprotiv, ja MORH doživljavam kao svoju odgovornost a to potvrđuje i nabrajanje projekata koje pripisujete sebi, a koji su svi osmišljeni i započeti i odrađeni više ili manje u mandatu koalicijske Vlade. Ono što pripisujete sebi mogu još više potvrditi ponavljajući još jednom, da ste krajnje licemjerno pripisali sebi zasluge za priznavanje ratnog statusa 204. brigadi što nadilazi ne samo političku demagogiju nego ja bih rekla ispod je razine jednog običnog ljudskog osjećanja sa žrtvama i ponosom kojem svjedoče čitav niz činjenica, pa i vukovarska epopeja u Domovinskom ratu.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Josip Leko.
Gospodine potpredsjedniče, izjava ministra zaslužuje vašu intervenciju i opomenu, evo zašto. Ona je najprije netočna i neprimjerena prema zastupniku. Drugo, ona pokazuje kako ministar poima parlamentarnu demokraciju. Ona je na tragu isto večeras izrečene izjave i misli da oporbeni zastupnik nema šta voditi brigu o tome kako je osnovan i kako je konstituiran centar ili ustanova. Kolegice i kolege, zastupnici iz oporbe također predstavljaju u ovom Saboru građane Republike Hrvatske i dužni su govoriti ono što od njih građani traže, u skladu sa Ustavom, zakonom i Poslovnikom. Ne tražimo ništa više nego da to činimo ravnopravno sa vama. Gospodine predsjedavajući, ovo je presedan da niste dali opomenu ministru. Hvala lijepo.
U tijeku ove rasprave bilo je uvreda i neprimjerene riječi prema predsjedniku Vlade i ministrima i nisam smatrao za potrebnim da treba bilo koga opominjati. I slažem se da treba čuvati u raspravama dignitet i pravo zastupnika, ali isto tako i ministra i predsjednika Vlade. Sada u ime Kluba SDP-a gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, molim vas stanku za Klub zastupnika SDP-a 10 minuta.
Dužni ste dati obrazloženje.
Je, kako bismo na sjednici Kluba razmotrili na koji način ćemo dalje sudjelovati u raspravi.
Kako? Dalje sudjelovanje u raspravi?
Da.
Određujem stanku od 10 minuta. Nastavak točno u 10 sati, odnosno u 9 i 56. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, nastavljamo. Završila je stanka od 10 minuta. U ime kluba SDP-a, gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] zastupnici. Čini mi se da je već negdje šesti sat u tijeku kako raspravljamo o državnom proračunu i apsolutno je riječ dakle o najvažnijem dokumentu koji jedan Parlament donosi u tijeku godine i najvažniji dokumentu u državi i zbog toga smatramo da je po nama apsolutno neprihvatljiva atmosfera u kojoj se odvija rasprava o tako važnom dokumentu. Naime punih 6 sati trpimo uvrede, dobacivanja, puštanje glazbe u vrijeme dok netko govori, čak imamo prilike od strane nekih zastupnika čuti i ne samo uvredljive stvari, nego i prostakluke. To na žalost spada u stvar kulture i pristojnosti pojedinih zastupnika koji se tako ponašaju. Međutim, nedopustivo je kada se jednom dakle nedoličnom komunikacijom u ovom Domu služe predstavnici Vlade. Ne može se govoriti da je netko lud, da laže, može mu se samo reći da ne govori istinu, može ga se u tome ispraviti i u ovom Domu sasvim je normalno da ima bezbroj replika, bezbroj ispravaka netočnih navoda, sukobljavanja mišljenja, ali bez uvreda i bez etiketiranja. Što je po Poslovniku obveza predstavnika Vlade? Citirat ću članak 109. stavak 2. koji kaže: "Predstavnik Vlade nazočan sjednicama Sabora i radnih tijela Sabora sudjeluje u njihovu radu, iznosi stajališta Vlade, daje obavijesti i stručna objašnjenja, izjašnjava se o podnesenim amandmanima ako je za to ovlašten, te obavještava Vladu o stajalištima i mišljenima Sabora, odnosno radnih tijela" Nigdje ne piše da je ministru dopušteno u ovom Domu vrijeđati zastupnika i govoriti iznositi politička stajališta. Dakle, komentirati, tako je. On mora ovdje iznositi stajališta Vlade i davati obavijesti i stručna objašnjenja. Gospodin Šuker je nakon onoga što je rekao shvatio da je pogriješio, izišao van, smogao dovoljno snage i pokazao svoju pristojnost, ispričao se kolegi Liniću. Na žalost ministar Rončević nije smogao snage izaći van ispričati se kolegici Antunović koju je isto tako etiketirao i rekao da ona Ministarstvo obrane da je funkcionirala kao da je to njezina privatna igračka. Na kraju ispred kluba SDP-a htjela bih samo nešto reći. Neovisno o tome koliko tko ima zastupnika u ovoj dvorani, svatko od nas gospodi iza sebe ima svoje biračko tijelo. Kako je vama dozvoljeno da se borite za svoje biračko tijelo i iznosite njihova stajališta, dopustite i nama pravo da i mi govorimo u ime svoga biračkog tijela i da možemo govoriti ono što naši birači od nas traže sviđalo se to vama ili ne. Zbog svega ovoga što smo do sada mogli čuti u ovoj dvorani u ime kluba SDP-a tražim od predsjedavajućeg da se drži Poslovnika, da opomene svaki puta predstavnika Vlade onoga trenutka kada iskače iz ovih ovlasti koje mu daje Poslovnik Hrvatskog sabora, a molila bih ga da učini sve što je moguće da upristoji i određene zastupnike koji čitav dan pršte uvredama, prostaklucima i nedoličnim govorom u ovoj sabornici. Koliko je to u mogućnosti ne znam, kažu zastupnicima je međusobno sve dozvoljeno, ali po Poslovniku ljudima iz Vlade nije, prema tome tražimo da se u ovoj sabornici napokon uvede i jedna retorika koja priliči najvišem zakonodavnom tijelu u ovoj zemlji. Hvala lijepa.
Što se tiče opomene ili ukazivanja na jedan tolerantan dijalog i rasprave mislim da je to bilo i u slučaju ministra Šukera isti tren reagirano, a gospodin ministar Šuker je odmah tražio kao što ste čuli ispriku, međutim što tko podrazumijeva pod uvredom to je vrlo jedan relativan pojam, odnosno kompleksan, jer smo također čuli isto tako neprimjerene izjave o predsjedniku Vlade i ministrima. Slažem se da je dužnost ministara i predstavnika Vlade da prema saborskim zastupnicima odnose korektno, u granicama fer playa i pristojnosti, isto tako očekujem od svakog zastupnika i obratno. Ja sam mišljenja, a koliko ćete me poslušati ne znam da se rasprave mogu isto tako argumentirano i žestoko voditi bez upotrebe neprimjerenih izraza, jer upotreba neprimjerenih izraza je zapravo neimanje argumenata. To znači kad netko žestoko ili neprimjereno reagira da je to zbog toga što nema dovoljno argumenata i ne jača svoju poziciju neprimjerenim izrazima. To se odnosi na svakoga i mislim da je to to zapravo. Što je … [[Govornik se ne razumije.]] neumjerenosti više, argumentacija je slabija i zato mislim da se vratimo u normalne okvire rasprave. Nikad ona nije bila previše nježna kad se radilo o proračunu, ni kad je bila ova stranka ni ona na vlasti. Treba se samo prisjetiti i priznati sve što je bilo u prošlosti. Ja zbog toga prihvaćam kao dobronamjerni prijedlog SDP-a da se nastavi tolerantna rasprava na ovom Saboru o državnom proračunu i o svemu drugome i da se zapravo na neki način svi suzdržavamo od neumjerenih kvalifikacija i etiketa ili uvreda i slično tome. Idemo dalje. Za riječ se je javio ranije, ali nije mogao dobiti priliku ministar zdravstva gospodin Ljubičić, pa mu dajemo sad priliku od nekoliko minuta.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, jesu sitni sati. Evo slušam malo o pitanjima kulture, dostojanstva, digniteta pojedinaca i baš se pitam zašto ne spominjemo istinu, argumente? Nekako mi se čini da su istina i argumenti nešto što se ne bi trebalo govoriti samo ima biračkog tijela, nego u ime zapravo svih građana Republike Hrvatske. Slušam.
Molim vas, zašto dobacujete? Nema dobacivanja. Ništa vama ministar ne govori, smirite se. Ministar govori posve razložno, nemate pravo dobacivati. Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, čuo sam kontinuirano ovdje da se ne ulaže u centre socijalne skrbi, u domove unutar socijalnog sustava. Pa, vrlo jednostavna je zapravo tablica u kojoj stoji jedno slovo "k" koji znači kapitalne investicije gdje piše socijala. Vrlo je lako izračunati da sa ovogodišnje 83 milijuna smo to povećali na 93 milijuna. Razlika je 10 milijuna kuna, dakle 10 milijuna kuna više za kapitalne investicije u socijalnom sektoru, ali ne samo to. Pa sad opet malo računamo. U 2007. godini 172 milijuna. Toliko se nije uložilo 2000. do 2003. zajedno puta 2. Onda zatim imamo u 2008. godini 186 milijuna. Dakle jedan krasan redoslijed koji zapravo zorno pokazuje što će se unutra sve investirati, a vjerujte mi nema niti jedne županije, pa reći ću niti jedne lokalne samouprave u kojoj se zapravo neće investirati u segment socijalnog sektora i to je ono što moram priznati po prvi puta nakon što se godinama doslovce trpalo sve korisnike socijalne skrbi u kojekakve opskurne prostore starih dvoraca i sl. gdje će po prvi puta ti ljudi koji imaju dignitet doći u prave i kvalitetne prostore. Slušao sam isto tako, evo žao mi je da nema zapravo i onih koji su izravno iz Osijeka ili dakle tu, a gradonačelnika ponajprije. Istina ovo je bilo lijepo čuti Klinički bolnički centar Osijek, to mislim da će jako veseliti Osječane možda i neka perspektiva. Radi se o Kliničkoj bolnici Osijek. U Kliničkoj bolnici Osijek, dame i gospodo, u ovoj godini ulažemo sveukupno 33 milijuna kuna. Ogromna investicija. A u što? Ne ulažemo ovako napamet kao što se nekoć ulagalo nego imamo program i kada govorimo o reformi lako ju je iščitati. Što predlažemo u reformi? Pa upravo predlažemo ono što sada Hrvatskoj nedostaje a to je mreža kardijalne kirurgije. Samo za informaciju da u ovom trenutku 4 tisuće građana u Hrvatskoj čeka kardiokirurški zahvat, godišnje to može ostvariti tisuću. Da li je to reforma, ostavit ću vama za razmotriti. Osim kardijalne kirurgije završavamo program onkologije također druge značajne epidemiološke stvari u Republici Hrvatskoj. Sve to skupa u vrijednosti 33 milijuna kuna da bi se kompletno pustilo u funkciju. Poštovana zastupnica Caparin je lijepo rekla za Bjelovar. Točno, otišli smo. Pogledali smo Bjelovar. Potaknuli smo ono što se prije govorilo samo ali mi smo potaknuli, napravili, ide projekt. Mora se izraditi projektna dokumentacija. Mora se dakle zadati što će se raditi u određeno vrijeme, jer ako se ne zada ne može se niti napraviti. Potrebna je odgovarajuća dinamika i tu dinamiku treba riješiti. Opet, nije bitno što će se, bitno je što će se predložiti. Zašto? Jer moramo točno znati što radimo, kako će ta bolnica biti koncipirana. Drago mi je da je dakle spomenuto a to je da radimo akreditaciju i kategorizaciju. Točno, ova Vlada se nakon silnih godina imala je hrabrosti uhvatiti se u koštac sa jednim tako velikim i značajnim projektom a to je akreditacija i kategorizacija. I napravit ćemo ga, kao što ćemo napraviti i brojne druge stvari a vi ćete biti svjedoci. Konačno, čuo sam zapravo još nešto a to je samo još jedan dodatak za Bjelovar. Bjelovar se financira zakonski. Financira se iz vlastitih prihoda, decentraliziranih sredstava i prijedlog moj je bio da dakle u tome sudjeluje i grad Bjelovar što mislim da je zapravo normalno i da se na taj način tripartitno osiguraju sredstva za projektnu dokumentaciju. I mislim da će to zapravo svi podržati, i županija ali i grad. I konačno, samo jednu, dvije riječi jer sam čuo a ne bih htio biti preopširan, o otocima da smo smanjili ulaganja. A ulaganja su skoro 100% veća, sa 6 milijuna na 10 milijuna bez onoga što piše VE2-CEB. To je ovako jedna zgodna kratica za nešto što se zove Vijeće Europe 2, drugi kredit Vijeća Europe i zapravo iz njega izdvajamo za područja od posebne skrbi. Dakle, među njima su naravno i otoci. Vrlo se lako isto tako unutra može iščitati a to su opet jako veliki iznosi koji se zapravo broje u dvocifrenoj brojci. Prema tome, jasno je zapravo vidjeti da otoci nipošto neće ostati zakinuti. Dapače, otoci će dobiti sada natrag domove zdravlja, dobit će onu kvalitetu koju su imali prije. I ne samo to, radimo telemedicinu. Pa evo obradovat ću vas sve skupa da će upravo taj projekt telemedicine u siječnju i dobiti jedno veliko međunarodno priznanje, jednu veliku međunarodnu nagradu. Evo toliko. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Netočan je navod ministra Ljubičića, danas po treći put spominjem. Dakle, stavak otočni razvoj, razvoj jadranskih otoka u minusu 60 milijuna u odnosu na ono što je prije bilo. Netočan je navod i oko ulaganja u socijalu. Ministar govori o futurizmu. Šta će biti 2007., 2008. ne znam zaista. Mogu vam vjerovati a i ne moram, ali i tko zna tko će biti na vlasti. Ali iz ovoga što će biti u ovome proračunu piše zaštita vojnih i civilnih invalida rata minus 16 milijuna, prava iz sustava socijalne skrbi minus 20 milijuna u odnosu na prethodnu godinu, doplata za pomoć i njegu minus 48 milijuna, ukupno minus 84 milijuna samo u ove tri stavke što se tiče socijalne skrbi. Pa vi zaključite je li dajete ili uzimate. Ovdje uzimate, a vi tvrdite obrnuto.
Poštovana zastupnica Željka Antunović ispravak netočnog navoda.
Nekoliko kratkih ispravaka netočnog navoda. Netočno je da se u vrijeme koalicijske Vlade ulagalo u zdravstvene objekte napamet. Naprotiv, ulagalo se sukladno projektima i sukladno generalnom projektu reforme zdravstva koji obuhvaća i ulaganja u zdravstvene ustanove. Netočno je isto tako da se ova Vlada, današnja Vlada prva angažirala na projektu akreditacije bolnica kao jednom od koraka reforme u zdravstvu. Točno je da je projekt akreditacije napravljen od strane stručne grupe Hrvatske liječničke komore, predočen Ministarstvu zdravstva ove Vlade koja ga nije prihvatila nego je projekt akreditacije naručila i dodatno platila iz sredstava istina bog ne poreznih obveznika nego donacije i platila nešto što je već bilo gotovo. Točno je znači da se novci troše a ne sukladno prioritetima nego sukladno nekim drugačijim interesima.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, članovi Vlade! Malo o obrazovanju i znanosti. U svakom području pa tako obrazovanju i znanosti lijepe riječi i planovi koje deklarira Vlada u trenutku donošenja državnog proračuna treba opravdati i opredmetiti konkretnim brojkama jer upravo i samo brojke iz proračuna a ne lijepe riječi nedvosmisleno ukazuju na prioritete i program rada Vlade. No, je li ovaj prijedlog proračuna u suglasju s izrečenim deklaracijama. Mislim da su na to najbolji odgovor dali poslodavci kada su ustvrdili da glavna briga premijera Sanadera nije kako riješiti nagomilane gospodarske probleme već kako uljepšati stvarnost. Tim putem premijera Sanadera ide i ministar Primorac kada tvrdi da je u ovom proračunu napravljen značajni iskorak u povećanju sredstava za obrazovanje i znanost. I laiku je jasno da se ovdje radi o mnogo pijara i isto toliko mnogo prikrivanja činjenica. Nikome pametnome u Hrvatskoj danas ne pada na pamet dovoditi u pitanje činjenicu loše kvalifikacijske strukture stanovništva i mislim da se svi slažemo da je strategijska zadaća svih popravljati je i tako osposobljavati ljude za složene procese proizvodnje novih vrijednosti koje se temelje na kompanijama utemeljenim na znanju i stvaranja društva znanja. Takav stav deklarira i hrvatska Vlada. No, Vlada osim deklariranja ima obvezu donositi i konkretne odluke ali testira vlastitu vjerodostojnost upravo na proračunu. Sukladno tome obzirom da Hrvatska zaostaje u financiranju obrazovanja i znanosti bilo je potrebno uložiti dodatne financijske napore kako bi se počele dostizati članice Europske unije. Opće je poznato kako rast proračuna od najmanje 10% godišnje nas možda može 2012. godine dovesti tek do one stope izdvajanja koju su za obrazovanje i znanost izdvajale članice Europske unije 2002. godine. Slovenija je primjerice 2004. godine povećala proračun za znanost za 24% a za tehnologiju za čak 67%. Kako je u Hrvatskoj? Točno je da je proračun za obrazovanje, znanost i sport raste u ovom proračunu za 6,58% i premijer sam u uvodnom izlaganju predstavljajući ovaj proračun istaknuo tu činjenicu. No, premijer je zaboravio istaknuti jednu drugu činjenicu a to je da je i proračun sam u globalu raste po stopi od 6,56% tako da masa izdvajanja za obrazovanje predstavlja samo nominalan a ne i realan rast sredstava za obrazovanje i znanost. Stvar postaje još tragičnija za znanost i obrazovanje ako znamo činjenicu da samo tri ministarstva u ovoj državi imaju rast manji od rasta koji je predviđen za Ministarstvo obrazovanja. Gotovo je nevjerojatno kako naši predstavnici Vlade se razmeću povećanim ulaganjima za obrazovanje i znanost unatoč činjenici da više od 2/3 ministarstava, da svi središnji državni uredi osim Ureda za upravljanje imovinom pa i sama Vlada bilježe rast veći od, kojeg ima Ministarstvo obrazovanja što je 6,55%. Još jedna potvrda teze da se radi o dobrom PR-u a ne o stvarnom stanju koje nije niti najmanje spektakularno kako to žele prikazati neki novinski natpisi. Evo primjerice upravo je večeras odnosno kasno popodne održana sjednica rektorskog zbora gdje su rektori svih hrvatskih sveučilišta ustvrdili kako su očekivali rast od barem 10%, a kako bi bilo poželjno da je taj rast 15%. Ako Vlada se već oglušuje na zahtjeve zastupnika čudi me kako se Vlada oglušuje na zahtjeve rektorskog zbora. No ako pratimo trend Proračuna lani su sredstva za obrazovanje i znanost povećana za 8,03%. Sada se povećavaju za 6,58% a taj trend smanjivanja udjela sredstava za obrazovanje i znanost bi se sukladno projekcijama koje smo dobili za 2007. i 2008. godini nevjerojatno ali istinito trebao i nastaviti obzirom da se predviđa porast od samo 1,5%. Kolegice i kolege, poštovani ministri, poštovani državni tajniče takva dinamika izdvajanja za znanost i obrazovanje ne samo da ne osigurava napredak ma koliko god mi u PR-u bili dobri već se ni u najkreativnijim fantazijama ne može pretvoriti u razvoj. Još jedna potvrda teze koju su mnogi kolege ovdje danas izrekli da je Proračun birokratski i bez ikakvih razvojnih rješenja. Meni osobno je to strašno. To smanjivanje trenda povećanja ulaganja u znanost i obrazovanje jer to smanjenje ne samo da ne jamči razvoj i ulaganje i sustizanje Europe već upravo suprotno. Povećava jaz između nas i njih. Reći će neki šta se sad ovi iz obrazovanja i znanosti bune? Pa dobili su povećanje sredstava od 6,5%. To povećanje nije uopće nikakav iskorak, a ponajmanje strateški pomak koji nam je nužan. Ako pogledamo malo u strukturu vidimo da se sredstva u redovnoj djelatnosti dakle sredstva za osnovno, srednje i visoko školstvo povećavaju samo za 3,11%, a s druge strane troškove uprave rastu za 17,15% iako je spajanje ministarstava bilo očekivati da će se troškovi administracije smanjivati. Ta sredstva za administraciju su u samo dvije godine porasla sa 34,6 milijuna kuna na gotovo nevjerojatnih 90,6 milijuna kuna. Mislim da ne treba biti neki super matematičar kako bi se zaključilo da se udio ulaganja za znanost i obrazovanje u ovom Proračunu smanjuje. A kako znamo, a znamo da velika većina resora u Vladi ima veća povećanja sredstava od znanosti i obrazovanja nije teško zaključiti da se unatoč najavama i unatoč deklaracijama obrazovanje i znanost loše prošli u ovom Prijedlogu državnog proračuna. To je loša i mislim posve pogrešna politika ove Vlade jer je već ovdje istaknuto samo povećanje izdvajanja od minimalno 10% godišnje nas možda može odvesti u Europu i možda može smanjiti jaz između Hrvatske i Europe i biti jamstvo razvoja. Pojedinim stavkama više u raspravi po amandmanima. Sad samo nekoliko detalja. Za Hrvatsku je pogubno da se sredstva za plaće srednjoškolskih nastavnika i osnovnoškolskih učitelja ostaju gotovo ista jer povećanje ukupne mase sredstava za plaće je oko 4% što točno prati inflaciju. To kolegice i kolege znači da neće biti nikakvog povećanja plaće za učitelje i za nastavnike i da će plaće te skupine visokoobrazovanih građana naše zemlje koje već sada zaostaju oko 15-tak posto za ostalim plaćama visokoobrazovanih ljudi u javnim službama i dalje zaostajati. Osobno sam posve sigurna da mi nismo toliko bogata zemlja i da Hrvatska nije toliko razvijena zemlja da si smijemo dozvoliti luksuz daljnjeg propadanja društvenog statusa prosvjetara. U ovom Proračunu smanjuju se i sredstva za opremanje školskih knjižnica knjigama. Ono što sada imamo u Proračunu je samo 2/3 sredstava koje smo imali u 2004. godini, a podsjećam da smo rebalanskom Proračuna ukinuli sva sredstva za tu namjenu za 2005. godinu. Te se primjerice za 11% smanjuju sredstva za stručno usavršavanje nastavnika u srednjim školama. Što se tiče znanosti i tehnologije i visokog školstva nominalno povećanje Proračuna ukoliko je čitatelj imalo upućeniji i čita strukturu Proračuna nije jamstvo da će potrebna nužna ali hitna reforma kao i za hrvatsko gospodarstvo nužni iskoraci uistinu biti i urađeni, ali je posve sigurno da to neće biti učinjeno bez osiguranja i stalnog povećanja reformskih fondova. To nažalost u ovom Prijedlogu nije slučaj. Osim toga u Prijedlogu proračuna za 2006. godinu smanjuju se za oko 20% sredstva za razvoj na znanje utemeljenih malih i srednjih trgovačkih društava. Za oko 35% smanjujemo sredstva za programe i projekte tehnologijsko-istraživačke razvojne djelatnosti. Za 20% u odnosu na 2003. godinu smanjujemo sredstva za stipendije i znanstveno usavršavanje poslijediplomanata. Ima takvih stavki još. Primjerica posve ukidamo dotacije iz Proračuna iz glave znanstveno-istraživačke djelatnosti za Nacionalnu zakladu za znanost i tehnologijski razvoj. Takva je politika za zemlju koja pretendira biti temeljena na znanju i koja u ljudskom potencijalu vidi jedan od temeljnih kapitala posve neprimjerena i pogubna. I zato ovaj Proračun nije i ne može biti razvoja. Zbog svega navedenog, zbog politike definirane u ovom Proračunu koja zanemaruje značajnije iskorake u znanosti, tehnologiji i obrazovanju i zadovoljava se kao što je to mi je rekao jedan kolega na Odboru za obrazovanje "realnim okvirima koje treba uvažavati" zbog zanemarivanja tih važnih razvojnih žarišta kojih, zbog kojih ne samo da nećete pokrenuti Hrvatsku već je zaustavljate i zaostajanjem za Europom zapravo urušavate ja neću moći glasati za ovaj Prijedlog proračuna. Na kraju jedna izreka kaže: "Želimo li stajati na mjestu moramo trčati. Želimo li napredovati moramo trčati brže od drugih." Mi poštovane kolegice i kolege ne samo da ne trčimo brže od drugih već se naša trka polagano pretvara u jedan hod unazad. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Marijan Bekavac.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegica Lugarić je ustvrdila da obrazovanje, da su obrazovanje i znanost loše prošli u ovogodišnjem Proračunu što nije točno jer su obrazovanje i znanost prošli najbolje od svih ministarstava u ovom Proračunu i 7% više je, teži je Proračun za, za znanost i obrazovanje ove godine i to je jasno opredjeljenje hrvatske Vlade da se razvoj Hrvatske temelji na znanju. A što se tiče izdvajanja za znanost i usporedbe sa ostalim zemljama u Europi sigurno je da Hrvatskoj treba još nekoliko godina da stigne ta ulaganja u Europi jer oni nisu imali direktne štete od rata koje se osjećaju i danas u ovom Proračunu a što je teško 5 milijardi kuna.
Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče kolega Bekavac je povrijedio članak 209. stavak 4. Poslovnika koji je izmjenjen člankom 5. izmjena i dopuna Poslovnika koji kaže: "Zastupnik može ispraviti netočan navod o iznesenim činjenicama." Naime činjenice kažu da se primjerice za MORH sredstva povećavaju za 14%, za MUP za 10%, za Ministarstvo obitelji, branitelja za 9%, za gospodarstvo 7%, za kulturu za 22%, za zdravstvo 8% i tako dalje što je sve više od obrazovanja i znanosti kao i povrijedio članak 209. stavak 2. Poslovnika obzirom da se u svom govoru nije ograničio na ispravak. Hvala.
Zastupnik Emil Tomljanović se je striktno i točno [[Upadica: Gospodin Bekavac.]] Bekavac striktno i točno ograničio na ispravak netočnog navoda, činjenični ispravak netočnog navoda, osporavao je vaše činjenične tvrdnje, a vi ste povrijedili Poslovnik, ja ću vam izreći opomenu zbog povrede Poslovnika. Drugi ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Gospodine predsjedniče.
Kad vam se kolega dobacuje neprekidno tražite pravdu i mir, a stalno dolaze sa ove strane ometanja i dobacivanja, upadice u rasprave zastupnika i onda prosvjedujete i tražite zaštitu ako se to čini prema vama. I sada to činite, ovoga trenutka. … [[Upadica se ne čuje.]] Ovoga trenutka. Pa ja valjda čujem kao što čuju i svi ostali. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnica je kazala netočan navod, citiram: "U Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa došlo je do smanjenja ulaganja.", to naprosto nije točno i govorila je u odnosu na kompletnu stavku proračuna. A ja vezano za ukupno ministarstvo i pogrešno to obrazlažući onim stavkama u udjelu samog proračuna koje su smanjenje. Ispravljam tu netočnu činjenicu koju je kolegica kazala da je došlo do smanjenja ulaganja, jer je i sama kazala da je ulaganje povećan i to bitno, i to za iznos od 6,58% u odnosu na 2005. godinu.
Državni tajnik, Želimir Janjić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Dopustite samo par napomena nakon rasprave poštovane zastupnice Lugarić. Moram podsjetiti da u odnosu na 2003. godinu, ako ćemo po godinama pratiti porast proračuna Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa u odnosu na ona dva ministarstva koja su tada postojala, to je Ministarstvo prosvjete i športa i Ministarstvo znanosti i tehnologije, sa 7 milijardi i 800 porastao je na ovaj iznos, što je negdje 25% u odnosu na 2003. godinu. Naravno, nas raduje da vi gospođo zastupnice da želite da taj proračun bide još i veći i mi ćemo naravno sve učiniti da u sljedećim godinama isto ovako, ako ne i više proračun za obrazovanje i znanost raste. Nadalje, rekli ste da nisu dostatna sredstva za visoko obrazovanje i da je to konstatirano na sjednici rektorskoga zbora. Ja ću vas samo podsjetiti da je 2003. godine visoko obrazovanje raspolagalo sa iznosom od milijardu i 4 stotine milijuna kuna, a sada je taj iznos gotovo 2 milijarde i 200 milijuna kuna, dakle za proračun koji je uslijedio 2 godine nakon toga. Konkretno, u ovoj godini 120 milijuna više, ali moram reći da smo preraspodjelom još u ovoj godini osigurali 26 milijuna kuna više. Konkretno, preko 30% su im povećani izdaci za materijalne troškove što smo mi osigurali. Također ste govorili o stručnom usavršavanju da je to manje nego što je to bilo do sada. Stručno usavršavanje i u osnovnom i u srednjem školstvu, dakle kako zbog hrvatskog nacionalnog obrazovnog standarda tako i zbog uvođenja vanjskog vrednovanja obrazovanja, tako i zbog državne mature, tako i zbog promjena u strukovnom obrazovanju raspoređeno je na 4 stavke. Odnosi se na usavršavanje učitelja, na usavršavanje nastavnika i na usavršavanje ravnatelja. Kada se sve stavke zbroje imamo 13 i pol milijuna kuna više nego prošle godine. Dakle, unatoč, kako je u raspravi prije bio spomenuo, unatoč krpanju nekih rupa, naravno ima ih i iz 2001., i iz 2002. godine i to u značajnim iznosima koji se mjere stotinama milijuna kuna, mi idemo i sa novim projektima od hrvatskog nacionalnog obrazovnog standarda u osnovnom školstvu preko vanjskoga vrednovanja, državne mature, promjena u strukovnom obrazovanja u srednjem školstvu i Bolonjskog procesa u visokom obrazovanju. Dakle, svi ti projekti idu i za sve te projekte su osigurani novci onoliko koliko u 2006. godini doista i treba.
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodin državni tajnik je rekao da će Vlada učiniti sve da proračun za obrazovanje i znanost raste, demantiraju vlastiti dokument, dakle projekcije proračuna koje predviđaju da će Proračun za obrazovanje i znanost u 2007. godini rasti po stopi od 1,62%, a u 2008. godini po stopi od 1,42%. A nadalje, što se ticalo ovog navoda, odnosno ispravljanja mog navoda oko stručnog usavršavanja srednjeg školstva govoreći da je netočan ja sam govorila samo učiteljima srednjih škola za koja se zaista sredstva smanjuju za 11 milijuna kuna. Oko osnovnoškolskih učitelja i ravnatelja nisam ništa rekla jer tu je sve u redu. Hvala.
Poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Poštovani predsjedniče, gospodine ministre i ostali iz Vlade. Dobronamjerno navodim, nemojmo se zavaravati jer svako je na kraju zavaravanje štetno, da u Hrvatskoj imamo osmišljenu gospodarsku strategiju. Usput strategija je termin iz drugih struka i u ekonomiji ne znači ništa. Ono što mi zapravo trebamo je koncepcija sa ciljevima, izborom prioriteta, nacionalnim interesima i to kako ćemo ih zaštiti i ostvariti strukturnom razvojnom politikom, industrijskom politikom, regionalnom, a na to dolazi ekonomska politika i budžet kao instrument ostvarivanja. Uz budžet se raspravlja tada zapravo o razvoju države i razvojnoj politici. Danas to rade sve napredne zemlje, donose planove za 6 godina i donose tzv. nacional development plansi donose godišnje planove, tzv. employment plans. Ja sam to istina prvi put vidio ukoričeno suvislo u Helsinkiju na tamošnjom univerzi '97. godine kada je na taj način ne samo taj plan bio ukoričena knjiga nego postao društven i politički ugovor i dogovor o tome kako će Finska iz krize. Bila je do '96. u velikoj krizi. 8 godina je prošlo. Finska je postala primjer u svijetu kako se može iskočiti, pokrenuti se. Pri tome naravno treba imati naprosto ideju, plan, program, način kako to učiniti. Što mi danas imamo poput Finske tada čime ćemo Hrvatsku za nekoliko učiniti tako u skoku? Na žalost nemamo to i nemojmo se zavaravati. Te napredne zemlje danas donoseći svoje srednjoročne planove, primjer donose nove Irska novih 8 agencija koje će služiti ostvarivanju razvoja, upravljanju razvojem. Donose socijalne ugovore i postižu nacionalni konsenzus o tome kako će … [[Govornik se ne razumije.]] nešto što je teško, gdi svi moraju trpiti. Ali onda dogovaraju da svi imaju koristi od toga. Jedino tako država može uspjeti. Mi to nemamo i nemojmo se zavaravati. I to je šteta, zapravo. Onda bi drugačije raspravljali o svemu drugome. Ja sam htio zapravo upozoriti na pitanje, na nekoliko pitanja koliko stignem. Jedno je svakako inozemni dug. Ukupni inozemni dug naravno uz dug države čini i dugovi banaka, financijskih korporacija, korporativnog sektora šire financijskih institucija itd. i taj dug je porastao i do prosinca 2003. dosegao iznos od 19,8 milijardi eura. Naravno, služio je i za rješavanje one nelikvidnosti koje se sjećate. Nitko nikome nije plaćao, kamata je mjesečno 15% itd., ali za razvoj, infrastrukturu ceste i sve drugo. Sad često čujemo formulacije, dug se usporava, dug je, manja mu je dinamika, raste sporije itd. Zapravo se na neki način relativizira problem duga u Hrvatskoj danas, a to nije dobro. Molim vas lijepo, dug je, ukupni vanjski dug je u 2004. u roku od godine dana porastao od 24,7 na 30,9 milijardi dolara, dakle više od 6 milijardi u jednoj godini. Gledajte taj dug od 19,8 milijardi eura iz 2003. iz prosinca, to je bilten Narodne banke, u 8. mjesecu ove godine iznosio je preko 24 milijarde eura. Gospodo u jednu godinu i 8 mjeseci ukupni vanjski dug u Hrvatskoj je porastao 4,2 milijarde eura. Ako tim tempom porast za 4 godine će porasti preko 10 milijardi eura. Neka i ne poraste toliko, ali on je dakle sad već na razini koja ozbiljno upozorava i nemojmo se skrivati iza toga, dug raste sporije, dinamika mu je manja, nije tu problem itd. On je apsolutno jako velik, sve veći. Porastao je u godinu i osam mjeseci 4,2 milijarde eura. U zadnjih godinu i 8 mjeseci, a istodobno gledajte naravno to nije samo dug države kao što sam rekao, porastao je unutarnji dug središnje države. Ministar je i ovdje rekao, zaduživanje države bilo je glavna injekcija razvoja tržišta kapitala i nečeg drugog itd. prije 15 mjeseci se to nije moglo zamisliti i sl. Istina da bi se došlo do ove situacije moralo se puno učiniti od onog vremena nelikvidnosti itd. Pripomogla je tome i onaj povijesni benchmark kamatnih stopa, ali gospodo zaduživanje države u inozemstvu na domaćem tržištu, manje u inozemstvu što je politika sad. Jer u svim modelima suvremene ekonomije od Fischera do Dorbischa je naprosto nešto što se u cijelom svijetu zove "calding out" a to znači dražva isisava iz tog lonca koji je ograničene količine određeni novac i troši ga za svoje svrhe, on tada ne može biti u gospodarstvu, u poduzetništvu, negdje drugdje. Zato i to upozorava na problem zaduživanja, iako je svakako bolje zaduživati se doma kada možemo. Naravno o tome se nije moglo sanjati 2000. godine ali su u međuvremenu stvoreni uvjeti. Usput, kratkoročno zaduživanje naše države je veoma poraslo. U prosincu 2003. ono je iznosilo oko 8 milijardi koliko se sjećam, kuna. Nakon godinu i pet mjeseci, nakon godinu i tri mjeseca, dakle u ožujku ove godine, ja nemam kasniji podatak, ti kratkoročni dug, trezorski zapis i ostalo što je najskuplji dug sa 8 milijardi za godinu i tri mjeseca porastao je na 15 milijardi dolara, oprostite kuna. Sve su to pitanja koja ozbiljno postavljaju zahtjev da i dalje stoga vodimo računa o problemu duga tim više što je udio deficita konsolidirane opće države uostalom i kao ono iz čega se i dio duga dobrim dijelom regrutira porastao u nas od 52 na 54, otprilike 1 poen godišnje. Nije dobro ako bi se tako nastavilo. Pritom naravno i otplata kamata. Otplata kamata za inozemni dug nama uzima već više od polovice onog što ostvarimo rastom GDP-a i to ograničava razvoj i bilo koje druge mogućnosti. I sad je bitno što u ovu situaciju u kojoj dug raste mi radimo razvojno. Ja mislim da u razvoju zbog toga što tvrdim nemamo zapravo plan razvoja niti osmišljenu koncepciju, nismo dovoljno izoštrili prioritete Hrvatske. Da bismo mogli šta učiniti moramo znati što je prioritet a sve ostalo staviti u drugi plan. Prioritet bi moralo biti zapošljavanje. Ja mislim da nemamo dovoljno u proračunu za zapošljavanje. Uostalom gledajte koliko znam plan za plan proračuna za 2005. je bi osigurati 172 milijuna za zapošljavanje. Ono što se osigurava za 2006. je manje od toga. Gledajte dalje. Za malo i srednje poduzetništvo je preko Pecekovog ministarstva u zadnje četiri godine izvrtilo se 12 milijardi kuna. Koliko je u zadnjih godinu-dvije? I moram spomenuti navodnavanje. Za navodnavanje je osigurano tih 16-tak ili ništa u idućoj godini. Istodobno Europa pokreće projekt Dunava. Kako ćemo se mi u to uključiti? Kako se mi uopće uključujemo u korištenje europskih sredstava itd? Za regionalnu politiku koja znači neregionalizam i politiku ala Osijek itd. kojem treba više, ali treba i Lici, i Baniji, i Kordunu i otocima i svima drugima i šta sad. Za tu politiku trebalo je aktivirati u dobroj mjeri Fond za regionalni razvoj, vući sredstva iz Europe. Ništa od toga ne činimo. Taj fond je na razini stalno 120-130 milijuna kuna i ne možete ništa objektivno nikakve suvisle politike ravnomjernijeg razvoja države nema niti u ovom proračunu. Oprostite za obrazovanje i znanost, gospodin državni tajnik je ovdje bio, malo više se ulaže ali to je nedovoljno. To je prioritet takve vrste da primjerice Irska je u svom šestogodišnjem planu kojeg je naravno pametno donijela, ona za znanost, obrazovanje i ekologiju to je država koja ima stanovnika koliko i Hrvatska, planira 52 milijarde eura. Pa gospodo iz Vlade i Hrvatskog sabora, kako mislite nekoga stići u Europi? Nemate prioritete, a na te prioritete nije usmjereno dovoljno novca. Upozoravam, dug i ukupne financije i dalje treba pozorno motriti, ali istodobno znatno drugačije, pokušati osmisliti politiku kojom ćemo učiniti neki proboj. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josi Šakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, netočan je navod kako je iz Pecekovog ministarstva silni milijuni ušli u razvoj gospodarstva i poduzetništva već je to totalna autopija, ti efekti su zapravo ravni nuli. Možemo naglasiti da je iz tog ministarstva otišlo u promašene investicije za izgradnju parkirališta kraj zdravstvenih ambulanata ili za poduzetničke inkubatore u kojima su se izlegla na žalost, pokvarena jaja.
Poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Danas slušajući raspravu moram reći da sam ostao malo iznenađen. Nema euforije, nema zadovoljstva na predlagaču. Dapače, zabrinuo me poziv ministra Šukera, ali gospodo 72% proračuna su nam mirovine, zdravstvo i plaće. Vapaj. I čovjek iza toga kada tako sluša predlagače se pita, a što nam to nudi proračun za treću godinu mandata Vlade. Što nam to nudi ako je doista istina da glavninu proračuna trošimo, a nezadovoljni smo sa situacijom i u mirovinskom sustavu i u zdravstvenom i u problemu javnog sektora i plaća, da li vidimo reforme u trećoj godini mandata Vlade. Ne vidimo reforme. Ne vidimo ih niti u zdravstvu, niti u mirovinskom sustavu, niti u administraciji i ja bih rekao u trošku javnog sektora. Ne vidimo ih. Tri godine mandata Vlade. I naravno, bez tih reformi koje su odgovornost prema našoj budućnosti, koje će nam biti ogroman teret jer ih ne provodimo u pregovorima sa Europskom unijom bit će nam teret jer ćemo biti ona strana pregovaračkog stola koja neće imati opravdanje. Teško je naći opravdanje kad 50% ukupno stvoreno od društvenog proizvoda trošite, a pred vama su reforme. I naravno, svjesni toga da bez reformi ističe i 4. godina ovog mandata jer u zadnjoj godini nitko ne ide u reforme, svi bježe od reformi. Prema tome, teško je očekivati da će Vlada u predizbornoj godini, ono 4. 2007. moći predložiti bilo koju ozbiljnu reformu. Ali ne samo zato što je to posljednja godina nego gledajući ovaj proračun i projekcije za 7. i 8. godinu što još možemo ocijeniti. Reforme će se provoditi po ovoj Vladi na teret poreskih obveznika. I to je ono zašto nemamo reforme jer daleko je lakše reforme provoditi ako imamo sredstva iz razvoja, iz gospodarskog rasta. Jer kad imamo rast, kad imamo jednostavno nešto što jača ukupni društveni proizvod tog trenutka je dio sredstava moguće uložiti u razvoj. Ili ako već imamo tolikih problema strukturnih u gospodarstvu da li treba koristiti tuđu akumulaciju za provedbu reformi? Treba. Ali tada je problem deficita. Naravno, sa projekcijama da će deficit bit 3%, to znači odbijamo da i tuđa sredstva koristimo za ove reforme. Bez razvoja, bez stope rasta i bez tuđe akumulacije provođenje reforme, poručujemo, bit će na grbači naših poreskih obveznika, na grbači naših građana. I naravno, to su stvarni problemi proračuna. To je nešto što očekuje se da pokušamo razgovarati na toj razini, pogotovo ako zaista čujemo da u zadnja dva, tri dana neprekidno ministar Šukera, ali 72% su samo 3 stavke. Samo 3 stavke, 3 stavke koje nismo kvalitetno pripremili reforme. I naravno, tuda je onda i onaj najteži odgovor koji je pred svima nama. Poruka armiji nezaposlenih. 300 tisuća ljudi koji su nezaposleni, bez stope rasta nema novih radnih mjesta. Bez novih radnih mjesta nema mogućnosti u budućnosti za vaše zapošljavanje jer nas čekaju reforme. Čekaju nas reforme, a bez jednostavno ulaganja to je nemoguće. A sad pokušajmo odgovoriti a da li je moguća ta stopa rasta o kojoj toliko govorimo? I odgovor je da i to bez da utječemo na deficit. Jer kao što je ministar rekao, nemamo željeznica u državnom deficitu. Nemamo potrebe da nam je INA u državnom deficitu. Nema potrebe da je HT u državnom deficitu, nema potrebe da je HEP u državnom deficitu, nema potrebe da je Vodoprivreda u državnom deficitu. Da li smo mi danas čuli od uvodničara nešto o investicijama u 2006. godini od ovih trgovačkih društva u državnom vlasništvu koji sigurno mogu dignuti stopu najmanje 1% gospodarskog rasta, ali uz stalne pritiske da se ozbiljno uđe u investicijske projekte? Da, INA je morala završiti 2 rafinerije do kraja iduće godine. Nije ni započeo ni Sisak ni Rijeka. Morala završiti po planovima, po dokumentima, po novcima, po akumulaciji koju je ostvarila i po mogućnosti da se kreditno zaduži. Nije nijedan projekat pokrenut. HEP. Mi govorimo o problemu da nema proizvoda za izvoz i preveliki je uvoz. Što je preveliki uvoz? Energetika, najjača stavka. Uvozimo energetske sirovine. A zašto ih ne izvozimo? Zašto nemamo jednu termoelektranu, zašto jednu hidroelektranu nemamo. Treća godina mandata s ovim proračunom, treća godina. Gdje su nam najave o dvije nove elektrane koje su potrebne Hrvatskoj? Da bi imali sigurno i stabilni izvor električne energije i da bi izvozili električnu energiju, pojačali naš izvoz sa energetikom koja je sigurna i po kvaliteti naplate i po prihodima. Nemamo toga, nemamo ambicije, nemamo dovoljnog pritiska Vlade na ta trgovačka društva. Vodoprivreda, pa koji je problem da u godinu dana završi projekt navodnjavanja. Vodoprivreda može se zadužiti, nije opterećenje za državni proračun, nije opterećenje deficita. Ali ne, mi nemamo tih projekata. Naša Vodoprivreda ne želi ulagati, nema tih ambicija. Gdje su ti problemi? Treća godina mandata, treća godina mandata, da. HT. Zašto ne ulaže u mlade firme, u sposobne firme, u poduzetnike Hrvatske? A zato jer je potrošena dividenda. Potrebom novaca potrošili smo dividendu i zahtijevali da to isto učini "Deutsch Telekom", da izvuče novac, ne da ga uloži u Hrvatsku. Da, to je naš problem, to je naš problem. Samo ova 4 segmenta koji su to resursi, 1% rasta stope najmanje bez utjecaja na deficit. Nešto veće zaduženje jer nemaju dovoljno akumulacija ako želimo ubrzano to učiniti, ali mi to nismo htjeli. A temeljem upravno razvojnih projekata ovih tvrtki privatni kapital, privatne tvrtke, privatno poduzetništvo ulagalo bi u Hrvatskoj. Dizali bi svoje investicije. Što ovako činimo? Tjeramo ih da izvlače svoje dividende. Ne vide perspektivu, ne vide uopće ideju Vlade uložimo. To su naši problemi i zato 300 tisuća nezaposlenih, to je naša budućnost. To je naša budućnost. Novac za reforme, platit će poreski obveznici jer ga razvoj neće dati i naravno govorimo o nečem drugom. Kad ukupno zbrojimo ne možemo dvije stvari još zaboraviti. A to je željeznica koja nije samo bitna zbog željezničke infrastrukture, zbog tranzita, zbog deviza od tranzita. Nego problem je naših i riječnih i morskih luka. Bez ulaganja u taj sustav izgubit ćemo i promet roba kroz luke, a to su opet usluge. Naš premijer govori o turizmu kao uslugama, a što ćemo sa tranzitnim uslugama, sa transportnim uslugama koje itekako možemo uprihodovati kroz devizni priliv koji ulazi u deviznu bilancu. Ne, ne razmišljamo jer je teško naći način kako restrukturizirat i modernizirat željeznice. Da li smo otvorili pitanje brodogradnje? Zašto mora početi pregovor sa Europskom unijom da otvorimo priču kako zatvoriti milijardu dolara gubitka u brodogradnji? Gospodo, 3. godina mandata, milijardu dolara u brodogradnji deficita. Što je sudbina brodogradnje? Jesmo li danas otvorili to pitanje za 3. godinu mandata? Nismo. Kad ćemo je otvoriti? U 4. godini? Ma nema šanse, izbori su. I opet ćemo čekati da nas netko prisili na ovakve razgovore. Dakle, kao što vidite, nema razvoja, deficit smanjujemo na 3%. Mislim, prognoziram, svjesni da to nećemo uspjeti. Nisam rekao ni za skoro milijardu kuna manje novaca u investicijama u HAC-u koji se vidi. Što onda reći? Što onda dalje reći? Jednostavno zabrinjavajuće. Nama se nude sukobi sa sindikatima, sukobi sa oporbom, sukobi sa znanošću, ali teško ćemo riješiti reforme sa sukobima i bez sredstava.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
... [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Kolegice ne čuje vas se, govorite u mikrofon molim vas.
Rekao je isto tako da nema ulaganja ni u vodoprivredu, pa bih ja istakla evo samo da vodovod istočne Slavonije predviđeno je ulaganje od 15 milijuna kuna, a moram reći da je taj projekt u bivšem razdoblju bio u potpunosti zaustavljen.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Štovani gospodine predsjedniče. Evo ispravljam netočan navod gospodina Linića koji je ustvrdio nema novih elektrana. Ima. Hidroelektrana Lešće, termoelektrana Sisak, investicija 200 milijuna eura. Ima investicija, ali ih treba priznati i prepoznati. Svakako bilo bi jako dobro kad bi toga bilo više, ali činjenice su da ipak ima važnih infrastrukturnih, energetskih objekata. Hvala lijepo.
Replika, poštovani zastupnik Stjepan Bačić.
Hvala lijepo. Pa, kolega Linić je iznio neke teze koje.
Glasnije malo, ne čuje se kolega Bačić.
Pozdraviti da razmišlja na način da trebamo koristiti vlastitu akumulaciju i to je dobro i sigurno u tom smislu i državni proračun treba, a mislim da ipak i tu pokazao neke elemente da i o tom vodi računa. Međutim, rekao je isto tako da ne vidi reformu. Dakle mirovinski, zdravstvo i plaće to je praktični fiksni trošak koji državni proračun ipak ima zadatak pokriti. Dakle, on mora osigurati sredstva da bi ti sustavi funkcionirali, ali sama reforma ne smijemo se zavaravati da će riješiti problem. Mi ne možemo reformom ni smanjiti broj umirovljenika, niti na neki način povećati njihova sredstva, drugi stup je zato na neki način stvoren nadajući se da će on stvoriti ta dodatna povećana sredstva, ali to je sve još uvijek upitno i vidjet ćemo rezultate kad se izvrši onaj period od 20 godina da li će to baš biti tako kako je zamišljeno. Prema tome, ne bi smjeli samozavaravati ako imamo reforme da ćemo onda riješiti problem. Problem ćemo riješiti ako budemo stvarali veću akumulaciju, dakle ako stvorimo nove proizvode samo novi proizvodi su garancija da ćemo imati tržište i da ćemo onda ostvarivati pozitivne gospodarske rezultate. Međutim, on je u svojoj raspravi se opet vratio tezi da na neki način odbijamo tuđa sredstva. Dakle, ona teorija da se razvoj bazira na deficitu. Ja nekako to nisam ekonomista, ali ne mogu to baš posve razumjeti i ne mogu prihvatiti, mislim da to ipak nije dobro, jer naše dugove mi ne možemo gomilati neograničeno i na tom bazirati naš razvoj.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Stjepan Linić. Hvala lijepa. Pa, molim vas vodite računa o vremenu.
Ono što sam želio reći to je da reforme koštaju, da treba novaca za reforme. Zdravstvena reforma će uzeti puno novaca, jer samo rezanjem, restrikcijama i novim nametima na bolesnike nećemo riješiti zdravstvo. Treba novaca i za mirovinsku reformu, jer smo rekli da su razlike između umirovljenika, počinjemo umirovljenički korpus jednostavno međusobno dijeli i tu nam trebaju reforme, a da ne govorim o daljnjim stupovima mirovinskih financijskih transakcija i onda ono osnovno, uprava je poseban projekt koji je Vlada već zaključila sa Svjetskom bankom, koji ćete koliko novaca koštati, jer uprava nije samo kvalitetne plaće, kvalitetan kadar nego je potpuno drukčiji profil ljudi koji će biti okrenuti poduzetnicima i gospodarstvu. Za sve to treba novaca i odgovor je gdje naći novce. Treba ga naći u razvoju, a nije se problem INA-i zadužiti jer ima svoje prihode i može vraćati kredite, ako su projekti INA-e u samo dvije rafinerije 800 milijuna dolara i ako ih trenutno nemaju može se zadužiti. HEP se isto tako može zadužiti i ići energično u izgradnju dvije elektrane, jer ima sredstava kojih se vraća, ne vraća se iz proračuna, ne vraća se iz deficita, jer to je uobičajeno, a sa takvim razvojem otvaramo radna mjesta, zapošljavamo još 30, 40 tisuća stanovnika, a tada je moguće naći novce i u proračunu za rješavanje reformi. Znači govorimo ne idu reforme, jer nema novaca. Kako naći novce samo u odgovornoj razvojnoj politici.
Hvala. Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Kao prvo da li je istina baš da se INA, HEP i ostala poduzeća mogu zadužiti koliko hoće? Naprosto nije. Zašto? Zato što u ocjenama svih međunarodnih financijskih institucija, jedan od glavnih problema Republike Hrvatske je istaknut visoki udio vanjskog duga u bruto domaćem proizvodu i ako se taj dug ne stabilizira kredibilitet kreditni rejting Republike Hrvatske će biti loš. Nije netko rekao da smo mi sa 82, 83% učešća u bruto domaćem proizvodu vanjske zaduženosti zbog toga što se njemu ne sviđa da se mi ne bi zaduživali vani, nego iz jednostavnog razloga što to zaduživanje povećava vanjsku izloženost Republike Hrvatske i naprosto nije istina. Lako je govoriti sa pozicije kad nemaš odgovornosti, neka se zaduže koliko hoće. To naprosto nije istina. Međutim ja bih vama rekao nešto drugo. 2003. država, poduzeća, građani su se zadužili 9 milijardi dolara i toliko je 2003. narastao vanjski dug Republike Hrvatske. Uz ogromne investicije u cestogradnju gospodarski rast je bio samo 5%. Govorim s obzirom na zaduženje, iako ako gledamo gospodarski bio je odličan 5%, dakle ovisno s kojega se aspekta gleda. Govoriti o tome da INA nije nešto napravila, pa nije INA od danas. Problem rafinerije Sisak i problem rafinerije Rijeka već jako dugo stoji. Problem INA-e je danas što naftu, zapravo naftine derivate iz rafinerije Rijeka i Sisak može prodavati samo praktički u Bosni i Hercegovini, Srbiji i nigdje više. Zašto INA prije 4, 5 godina nije krenula u projekat modernizacije i danas bila pri kraju sa tim projektom, jer to je realno gledajući projekat koji traje 4, 5 godina, a ne zato što se on ne može isfinancirati nego jednostavno što se tehnološki ne može obaviti. HŽ, dakle stalno se govori da smo zaustavili modernizaciju željeznica. Ajmo iskomparirati podatke 2003., 2006. Danas je na poziciji državnog proračuna milijardu i 600 milijuna više za željeznice, nego što je bilo u 2003. godini. Uvođenjem onih 60 lipa famoznih to bi bilo milijardu 300 milijardu više, ne milijardu 600 kao što je danas. Dakle, Vlada je iz drugih izvora osigurala sredstva za razvoj Hrvatskih željeznica. Međutim, da li politika deficita u funkciji razvoja, da li je ispravna. Drugi problem koji nama govore iz Europske komisije. Na kraju krajeva, vi ste potpisali SSP, nije ga potpisala ova Vlada. Taj SSP jasno govori o određenim poreznim koracima koji će se morati poduzeti za koje danas prigovarate nama. A isto tako o tom SSP-u se govori nešto o fiskalnoj politici i nečem slično. Dakle, nama se isto tako danas jasno poručuje iz Europske komisije i svih međunarodnih financijskih institucija ako nismo u stanju izvršiti fiskalnu prilagodbu znači da nismo u stanju samostalno voditi ekonomsku politiku. I nemojmo se zavaravati da kad govorimo da deficit od 4 ili 5% nas vodi u nekakav veliki razvoj. Međutim, postavlja se pitanje koliko taj deficit košta. Samo kamate na 1% deficita su godišnje negdje oko 140-150 milijuna kuna, samo kamate. I nije istina da deficit. Dakle, imali ste deficit 6,3, imali ste zaduženje od 9 milijardi, imali ste gospodarski rast od 5,3. To su rezultati politike u 2003. godini i hrpa neplaćenih računa. Dakle, to je to. Danas, da li smo mi poduzeli određene reforme. Pa zar mislite da bi Svjetska banka nama potpisala PAL1, zbor 15.9. donio odluku o prihvaćanju PAL1 da Vlada nije izvršila određene strukturne reforme. Za razliku od bivših programa PAL program se sredstva odobravaju po izvršenju prethodnih kriterija. Dakle, 150 milijuna eura kredita od Svjetske banke Hrvatska je dobila na temelju provedenih strukturnih reformi. Strukturne reforme su nešto što se konstantno provodi. One se ne mogu provoditi u periodu samo jedne Vlade i onda basta, nema više. Dakle, da ste vi proveli određene strukturne reforme, da ste izvršili fiskalnu prilagodbu ne bi si mi to moralo … [[Govornik se ne razumije.]] dogoditi. Nisam mislio govoriti danas o "Viktoru Lencu". Međutim, ponukan Termama "Topusko" postavljam pitanje koliko je aktiviranje jamstava za "Viktor Lenac" koštalo Hrvatsku državu, koliko je to koštalo hrvatske građane, koliko su hrvatski gospodarstvenici ostali bez manje novaca ulaganje gospodarstva na ime aktiviranih jamstava "Viktora Lenca", koliko je nezaposlenih Riječana ostalo bez posla nakon stečaja u "Viktoru Lencu", koliko je tisuću kooperanata ostalo itd. O tome nećemo govoriti. Ali, prozivati nekoga neutemeljeno to je drugi par cipela. Koliko danas državni proračun koštaju neisplaćeni regresi, neisplaćene božićnice i neisplaćeni dječji dar 2001. godine koji je potpisan u stand by aranžmanu, nije ispregovaran sa sindikatima ali zato godišnje proračun košta 200-300 milijuna kuna. Da njih tih 200-300 milijuna kuna nema možda bi to mogli uložiti u prosvjetu, u zdravstvo, u gospodarski razvoj, u poljoprivredu. Koliko košta neisplata smjenskog rada? Prošle godine 170 milijuna. E, prema tome, nije bio vapaj. Ja nisam čovjek koji upućuje vapaj, naročito prema onima koji mu neće pomoći. To je bila samo realna konstatacija nečega da konstatiramo koliko određene zakonske odredbe koje su izglasane u ovom Visokom domu su danas vrijednosno u državnom proračunu Republike Hrvatske. To ne može promijeniti niti SDP niti HDZ. To su zakoni koji su tu. Mi ne možemo reći da umirovljenicima nećemo indeksirati mirovine, ne možemo jer smo donijeli zakon po kojem se kaže da će se te mirovine indeksirati tako i tako. Da li se s tim netko slaže ili ne slaže o tome možemo raspravljati ali u ovom trenutku je zakon na snazi i mi prema tome moramo osigurati sredstva za to. Sredstva za plaće zaposlenih u državnoj upravi, ona su jednostavno tolika i sve ostale obveze potpisane kolektivnim ugovorima. Ova Vlada se odlučila da će slijedeće godine povisiti osnovicu 3% i na ime toga je osigurala dodatnih 900 milijuna kuna. Sredstva za zdravstvo, to je propisano zakonom. Mi danas ovdje pričamo o tome da Vlada u proračunu nije osigurala sredstva za županijske bolnice, a istovremeno kad ministar kaže da to zdravstvo je 72% onda je to vapaj, nemoć ili tako dalje. Dakle, nije bio niti vapaj niti nemoć, niti ništa. Rast. Da li je velika razlika između rasta 4 i 4,2? Nije. To su samo nijanse. Međutim, ono što je evidentno da Hrvatska u proteklih šest, sedam godina nije našla jedan konzistentan put koji će garantirati značajniji gospodarski rast. I ono što ću ja reći u ime ove Vlade u ovom trenutku. Model po kojem ste vi imali gospodarski rast 4, pa 5 pa 4 hop cup, gore dole je jednostavno potrošeni model. I mi danas kažemo da bez reformi ne može se očekivati značajniji gospodarski rast. Bez toga da se stvori pozitivnija klima za strane ulagače, bez reforme pravosuđa koja će garantirati pravnu sigurnost investitorima jer kad govorimo o Slovačkoj, kolega Mikluš slovački ministar financija je jasno rekao. U prvih sedam uvjeta nema niti jednog financijskoga kad se govorilo o tome da je Slovačka interesantna stranim ulagačima. Dakle, sve je to nešto što stoji naša realnost. Ništa se preko noći ne može promijeniti. I još bih nešto rekao. Ovaj proračun je 17 milijardi veći od onoga 2003. Uzmimo inflaciju sve skupa, pa zar je sa proračunom koji je 17 milijardi bio manji sve se moglo učiniti. Mogao je biti fenomenalan gospodarski rast, zadovoljiti sve socijalne potrebe, zadovoljstvo umirovljenika i svih ostalih a sa proračunom od 17 milijardi ne možemo učiniti ništa, koji je veći za 17 milijardi ne možemo učiniti ništa. Stvar je u tome da u ovoj Vladi nikad nitko nije osporio ono što je prethodna Vlada dobro napravila. Ali isto tako, ne može se prihvatiti ovo što danas ovdje slušamo da danas doslovno ništa ne valja. Pa i izjava uvaženog zastupnika gospodina Tomčića koji je reagirao na ocjenu OESS-a o tome kad su oni pozitivno ocijenili makro-ekonomska kretanja u Hrvatskoj najbolje pokazuje to da kako mi razmišljamo o nekim stvarima. Pa normalna stvar, ako netko vidi da je u drugom tromjesečju gospodarski rast 5,1, da je u trećem tromjesečju gospodarski rast 5%, da je već šest, sedam mjeseci kontinuirano praktički najveći rast industrijske proizvodnje u zadnjih nekoliko godina a rast industrijske proizvodnje jedini garant dugoročnog ekonomskog rasta. I ako netko na temelju toga donese nekakvo svoje mišljenje da je Hrvatska tu napredovala to ne valja. Ako će Hrvatska a to ćete vidjeti za desetak dana dobiti kredit od Europske investicijske banke za izgradnju druge trake auto-ceste Zagreb-Rijeka pod takvim uvjetima pod kakvima ga dobivaju zemlje članice Europske unije, vjerujte takav kredit se ne daje zemlji koja ima gospodarsko stanje o kojem vi govorite. Nitko neće nikome pokloniti novce.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ispravljam netočni navod ministra da se INA ne može zadužiti jer bi time naškodila reitingu Republike Hrvatske. U godinu i devet ili deset mjeseci hrvatske Vlade … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] u eto nepune dvije godine mandata hrvatske Vlade dug je porastao za preko 4,2 milijarde eura. I kao što vidimo reiting nije pao, čak će ministar dobar ugovor zaključiti … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] 4,2 milijarde zaduženi a INA se ne može zadužiti. To je samo odgovor. INA se ne smije zadužiti, a zašto to ne znamo. Samo je poruka radnicima Siska i Rijeke, nećete imati obnovljene rafinerije a i poruka građanima Hrvatske trošit ćete loše gorivo. Zašto se nije INA mogla investirati u ranijim godinama? Pa zaboravljamo, 2 milijarde … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Hvala lijepa. Drugi ispravak poštovani zastupnik Mato Crkvenac [[Upadice se ne razumiju.]] Dajte ljudi pa zašto se to radi? Pa … … [[Upadica se ne razumije.]] Dajte nastavite, ajde nastavite tu rečenicu.
Ispravljam netočan navod ministra koji veli da je to moglo se i ranije učiniti. INA je bila gubitaš, najveći u Hrvatskoj. Dvije milijarde kuna gubitaka zbog toga što je Vlada do 1999. godine vodila socijalnu politiku kroz niže cijene nego što su bili troškovi nafte. I zbog toga je trebala dvogodišnja konsolidacija INA-e od 2002. godine milijardu godišnje dobitaka INA-e i zato se moglo ovo učiniti. Hvala … [[Govornik se ne razumije.]]
Drugi ispravak molim. Drugi ispravak poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Pa pridružio bih se ispravku da se ne može ili se nije dobro zadužiti za neki konkretni projekt jer smo već kao država zaduženi, a zaduženje i tako puno ne, povoljno ne utječe na rast. To nije pitanje samo krivog navoda nego naprosto pristup nije dobar. Dobro se uvijek zadužiti za kvalitetan projekt koji može vraćati ono što je u njeg uloženo i još ostaviti benefit državi, zaposliti ljude. Neovisno o tome koja je razina. Ali gledajte gospodo nije se dobro zadužiti recimo za most Pelješac iako je on, on će biti divna stvar, ali ja kao ekonomista vam tvrdim u ovom trenutku da to nije dobro činiti i tu, takvo zaduženje nije dobro ministre. A ovo koje može vraćati se to je uvijek u redu.
Poštovani zastupnik Ljubo Jurčić. Nema ga, gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Evo na početku izlaganja poštovani predsjedniče i članovi Vlade pokušat ću reći kako se može manipulirati statističkim podacima. Naime rast industrijske proizvodnje. Pogledajte. U prvih 9 mjeseci ostvaren je rast industrijske proizvodnje 4,9%. Najveći rast bilježi proizvodnja hrane i pića od 5,8%, ali slušajte dalje. Zalihe gotovih proizvoda u isto vrijeme su veće za 10,6%. Najveće zalihe bilježe se u proizvodnji hrane i pića. Proizvoditi na zalihe zaista ne znači nikakav rast gospodine Šuker. Ali kad govorimo o Proračunu onda on zapravo predstavlja određenu redistribuciju dijela nacionalnog dohotka. I politika Proračuna treba se voditi tako da se kroz jednu takvu redistribuciju osiguraju određene funkcije u državi i pokriju određeni izdaci. Radi se to za znanost, za kulturu, za sport, za određene socijalne potrebe, zdravstvene potrebe i tako dalje. Naravno stvaraju se i mogućnosti za gospodarski razvoj. Što smo mi čuli o ovom Proračunu? Čuli smo i da je razvojan i da je socijalan i da je uravnotežen. Čuli smo danas od predsjednika Vlade da kroz njega jačamo standard, da jačamo gospodarski razvoj. Da su ulaganja eto 16 milijardi kuna, da je prioritet Vlade poticanje zapošljavanja. Da se povećanje, povećavaju sredstva za zdravstvo za milijardu i 200 milijuna, da se povećavaju mirovine za 5% a kolega Šuker je na kraju rekao: "Eto u ovom Proračunu imamo i 5 milijardi kuna osigurano za direktne i indirektne troškove … [[Govornica se ne razumije.]] Pa to je oko 5%. Pa treba reći da kod manjih proračuna je to bilo oko 10%. Ranijih godina za takve potrebe odnosno za takve troškove izdvajali smo i 8 i više milijardi kuna. A ja bih rekla da je taj Proračun sastavljen tako da udovolji zahtjevima MMF-a i to tako mora biti jer smo takav sporazum potpisali i kao država bili bismo neozbiljni da to ne činimo. Ali on zapravo dijelom, s jednim dijelom zadovoljava i lokalne organizacije HDZ-a. Pogledajte ovo iz izborne kampanje letak. Predsjednik Vlade u jednoj seoskoj općini potpisao, upisao se u knjigu utisaka u osnovnoj školi. Obećao je izgradnju dvorane, sportske dvorane. Nje istina Bog u ovom Proračunu nema. Ali na samom skupu je pisala ovakva parola: "Predsjednik Sanader je rekao predsjedniku lokalnog HDZ-a: Vaša pobjeda naša pomoć." Dakle i to je jedan dio ovog Proračuna. Što se tiče … /Govornica je isključena./ … 72% Proračuna koji se odnosi na plaće, mirovine i zdravstvo. Analizirajmo malo to. Plaće u masi rastu 2,8%. Dakle osnovica 3%, inflacija 3%. Plaće će biti na istoj razini. Ako kažemo da u tih 3% se mora naći i onih 0,5% za svaku godinu, navršenu godinu radnog staža onda će to čak biti i realni pad. Mirovine sa ovih milijardu i nešto milijuna kuna ili 5% pokrit će samo usklađenje po zakonu. Dakle neće se smanjiti razlika između starih i novih mirovina. Ona će se i povećati. U ovom trenutku ona iznosi 600 kuna. Što se tiče zdravstva što je ovih milijardu i 200 milijuna kuna? S jedne u, na rashodovnoj strani je 88 milijuna kuna povrata kredita za dug bolnica. S druge strane tu je u prihodu i rashodu 300 milijuna kuna od tzv. administrativne naknade ili prakse. Dakle praktički nekih novih izdvajanja ovdje nema. Ovdje nema. To će pokriti zapravo bolesnici koji će plaćati administrativnu taksu. Što se tiče gospodarstva da bi se, da bi se moglo nešto više učiniti sa ove razine dakle državne u gospodarstvu onda u Proračunu treba biti malo i kreativan. Treba, treba ići hrabrije u određene investicije u državnim poduzećima. Treba ići hrabrije u poticanje određenih gospodarskih projekata i treba ići hrabrije u reforme. Ima li reformi u ovom Proračunu? Mi nismo mogli iščitati nigdje troškove određenih reformi. Niti državne upravne niti mirovinske reforme. Niti zdravstvene reforme. Imamo samo najavu da ćemo dobiti novi Zakon o zdravstvu i opravdano se ljudi boje da će dobiti i nove obveze kroz taj novi Zakon o zdravstvenom osiguranju. Što se dešava u Proračunu s poticajima? Što se dešava sa subvencijama? Što se dešava sa projektima odnosno sredstvima i projektima HABOR-a? Jamstvima za malo gospodarstvo? Oni ostaju na istoj razini kao što su planirani 2005. godine. Pitanje da li će se u 2005. godini na toj razini ostvariti uz inflaciju od 3% to znači realni pad ovih sredstava. U Proračunu se ne vidi da mi pregovaramo sa Europskom unijom u, o ulasku u Europsku uniju jer kad bi se to vidlo onda bi i te potpore i subvencije već bile sada usklađene. Mi bismo imali i sa novim zakonom koji smo nedavno izglasali o državnim potporama mi bismo već sada imali projekt odnosno program subvencija, prioritete što će se to subvencionirati. Posebno je to osjetljivo u poljoprivredi a mi tamo imamo klasične subvencije na žitarice, na ovdje najviše na proizvode koji su deficitarni gotovo da i nema i onda tih malo novaca koji su osigurani u Državnom proračunu zapravo rasipamo i nemamo nikakvih pomaka u proizvodnji i u novim proizvodnjama. Što je sa regionalnim razvojem? Hrvatska je strašno različita u razvoju. Jednim dijelom je to posljedica i nekih drugih okolnosti, ali najvećim dijelom je to posljedica rata i okupacije tih područja. Što se dešava? Decentralizirana sredstava ostaju na razini 2005. godine, oni su na razini od milijardu i 200 milijuna kuna. Fond za regionalni razvoj se iz godine u godinu smanjuje. I ove godine su smanjenja sredstva u Fondu za regionalni razvoj. Nemamo nekih novih projekata regionalnog razvoja. Smanjuju se sredstva za potrebe projekata u brdsko-planinskom području, području posebne državne skrbi, pograničnim krajevima, otocima, jadranskim otocima, gotovo u prosjeku 30%. Što je kod zapošljavanja? Na velika zvona se govorilo da postojeći projekti u politici aktivnog zapošljavanja ne daju efekte, a sada iste te projekte planiramo za 2006. godinu. S obzirom da smo ljetos prekinuli financiranje po takvim istim ili sličnim projektima ne vjerujem da će poduzetnici ponovo ulijetati u takve avanture i da nakon toga što zaposle ljude neće imati mogućnosti da si ta sredstva povrate. Ja ću reći samo na primjeru eto što to znači u regionalnom razvoju u mojoj županiji. u Međimurskoj županiji u proračunu su samo projekti koji se završavaju koji su započeti 2002., 2003. godine, a sada se plaćaju po ugovorima određeni troškovi, odnosno određeno učešće državnog proračuna. Nema nikakvih novih projekata. I po čemu ćemo pamtiti ove dvije godine vlasti? Umjesto po kretanja Hrvatske eto što će građani zapamtiti i što ja pamtim. Odustalo se od smanjenja poreza, ukinute su određene olakšice kojima su se koristili porezni obveznici, uvele su se nove obveze u zdravstvu, dakle za one najugroženije, za bolesne, povećale su se razlike u mirovinama, rekla sam već oko 600 kuna je već dosegla ta razlika. Nije se reagiralo u okviru mogućnosti koje je Vlada imala da bi se smanjio rast cijena goriva. Povećao se državni dug. Rasprodat će se u ove dvije, tri godine najvrjednija imovina za pokriće deficita, usporile su se investicije, smanjuju se poticaji u gospodarstvu. Dakle, jednom riječju umjesto da smo pokrenuli gospodarski rast u Hrvatskoj pokrećemo sve veći odljev kuna iz džepova naših sve siromašniji građana. Hvala vam lijepo predsjedniče.
Molim. Replika, poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Poštovani predsjedniče. Gospođa Zgrebec je kod malog gospodarstva spomenula da je samo problem jamstava. To nije točno. Rješenja koja bi bila kreativnija u ostvarivanju nekih prioriteta i u nekim prodorima su znatno šira. Kad sam ja govorio o tome da je malo gospodarstvo u prošle 4 godine preko Pecekovog ministarstva inicirani i zapravo organizirano, riječ je o institucijama koje moramo imati da bi nešto radili, gospodina Đakića u vezi s tim nisam uopće razumio, okrenulo 12 milijardi kuna, onda je to veliki iznos. 12 milijardi kuna gospodine Đakiću. I zaposleno i otvoreno masu malih pogona. Vidite kod Zgrebecove u Međimurju šta je napravljeno. … [[Upadica se ne čuje.]] Čekajte, sad ne mogu ja s čovjekom ovako raspravljati za Boga. Mogu, ali nemate potrebe vi ostali slušati to. Htio sam reći da je možda većina od vas zna ili bar neki, ne znam za gospodina Đakića, da cesta do Splita košta 15 i pol milijardi kuna, a da je u malo poduzetništvo otišlo 12 milijardi. To je silan novac, to je veći efekt u ranijem razdoblju nego mnogi drugi. Prema tome, samo ta rješenja koja u širem kontekstu znače jedno bogatstvo koje omogućuje da se na nekom području ostvari napredak nešto nose. Malo za ovo, malo za ono, to znači samo da smo u jednoj kolotečini iz koje zapravo ne možemo izaći.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa kolega Crkvenac, ja zbog toga što smo ograničeni vremenom nisam mogla elaborirati neke stvari koje se tiču malog gospodarstva. Naime, u Hrvatskoj je oko 93% tvrtki koje se svrstavaju u red malog i srednjeg poduzetništva, čak što se tiče zaposlenih čak i nešto više od toga postotka. Što bi to, što bi zapravo trebalo značiti malo poduzetništvo u Hrvatskoj ne treba puno pričati. Međutim, mi da bi ono moglo funkcionirati moraju biti tzv. motori, dakle velike tvrtke, velika poduzeća koja bi mogla apsorbirati sve ono što oni proizvode. Da bi se to moglo činiti onda i država mora učiniti nešto više, mora učiniti na taj način, ne samo kroz poreznu politiku, nego zaista i ulaganjem u infrastrukturu, pogotovo na onim područjima koja su devastirana, jer samo tako možemo privući onda i nove poduzetnike i iz zemlje i onih koji su nam još možda i povoljniji jer dolaze sa gotovim novcem iz inozemstva.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani članovi Vlade. Evo, u ovo doba kad pošteni građani Hrvatske mirne savjesti spavaju mi raspravljamo o najvažnijem dokumentu za sljedeću godinu. Ja se nadam da će se naći neki sindikat koji će se pobrinuti i za prava zastupnika da nas se ovako ne izrabljuje da radimo pa da ćemo zakonom ili poslovnikom propisati kako se u ovom Saboru radi, a ne da mi o proračunu raspravljamo 14 i pol sati u jednom danu. Ne vjerujem da postoji tako velika žurba i hitnja da se to tako radi. Mi ovdje danas raspravljamo o državnom proračunu koji je nominalno negdje 98, 99 milijardi, ali puno veći značaj tog proračuna nije u tome koliko on novčano iznosi, nego je problem što je to preko 92% porezom ubranog novca u Republici Hrvatskoj. Dakle, mi govorimo gotovo o svom novcu koji će porezni obveznici u Republici Hrvatskoj sljedeće godine izdvojiti za funkcioniranje javnih poslova i za zadovoljenje njihovih potreba. Za koji dan će preko puta na Markovom trgu se raspravljati o drugih 5%, a negdje oko 4% će se raspravljati u petsto četrdeset i kojoj jedinici lokalne samouprave. I zato je značaj ovog proračuna tako velik. Zato mi govorimo o ovom proračunu i postavljamo pitanje da li je on razvojan, a posebice da li on osigurava ravnomjerni regionalni razvoj Republike Hrvatske ili ne. E sad, tu meni je potpuno jasno što je predsjednik HSP-a kolega Đapić radio kod predsjednika HDZ-a i premijera Sanadera, ali mi je apsolutno nejasno što je gradonačelnik Đapić radio kod Sanadera. Jer ne mogu smisliti da bilo gdje u Europi bi gradonačelnik 4. grada po veličini u toj državi išao kod premijera tražiti novce da špricaju zajedno komarce. Zamislite da gradonačelnik Fankfurta ide kod gospođe Merkl i kaže, čuj daj mi nešto novaca da špricam komarce jer na … [[Govornik se ne razumije.]] imaju vrbici u kojima su komarci. Ne bi palo na pamet to gradonačelniku Frankfurta. Ne bi mu palo na pamet zato što je Njemačka takva država u kojoj gradovi imaju mogućnost da osiguraju svojim građanima, da gradovi osiguraju sve funkcije koje imaju, a dezinsekcija je komunalna djelatnost, a sa komunalnom djelatnošću premijer nema ništa. E pa tako dugo dok će 92% poreznog novca odlaziti u kabinet premijera Sanadera, a gradonačelnici morati obijati njegov prag i moliti ga da im on redistribuira novac kako bi ovi mogli obaviti banalnu stvar kao što je špricanje komaraca, ovaj proračun neće osigurati regionalni razvoj na način da se zadovoljavaju potrebe građana nego očito će neki drugi kriteriji u tome imati prevagu, a dozvolite ćete da su ovdje kod Osijeka imali, bili politički kriteriji. Jer te potrebe i problemi građana Osijeka su postojali prošle godine i pretprošle, ali ih nisu mogli zadovoljiti tako dugo dok nije postojala potreba premijera Sanadera da pošprica komarce u Osijeku. Dakle na žalost mi moramo govoriti o tome da se konačno dođe do decentralizacije države i do decentralizacije fiskalnih prihoda. Ono što je tragično u ovom proračunu je da u ovaj proračun u potpunosti ignorira nedavno doneseni Zakon o lokalnoj samoupravi i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Ni jedna stavka proračuna ne osigurava da jedinice lokalne samouprave mogu konzumirati prava iz tog zakona. Jedina tekovina tog zakona će biti da će jedinice lokalne samouprave morati promijeniti svoje statute. Nema ništa o prijenosu građevinskih dozvola na velike gradove i županije, jer da ima onda bi u proračunu bilo smanjenje zaposlenih u Ministarstvu prostornog uređenja zato jer bi zaposleni iz tih poslova iz ureda državne uprave prešli u županije i gradove, vjerojatno bi trebali dio novca koji se isplaća za njihove plaće, predvidjeti da će se transferirati na županije i na gradove koji će preuzeti te ovlasti. Nema ništa u mogućnosti da se održavaju javne ceste u velikim gradovima i županijama zato jer je predviđeno na žalost 240 milijuna kuna za županijske ceste jednako kao prošle godine i u projekcijama proračuna za naredne dvije godine isti, u kunu isti iznos. Čak se ni ne poštuje inflacija. A ne samo to, trebalo je napraviti raspored toga pa reći o.k. ono što će brinuti županiju ostati će na ŽUC-ovima, a ono što će početi brinuti veliki gradovi treba preraspodijeliti i dati velikim gradovima. I sad smo potpuno sigurni da se s tim novcem ne može održavati županijske ceste u standardu koji je propisan, dakle ne samo da je trebalo preraspodjelu napraviti nego je trebalo i povećati ta sredstva. To u ovom proračunu nema. Gospodo najgore je prošao Fond za poravnanje, njegovo povećanje je 1,69% i upravo ta stavka u proračunu govori što znači projekcije proračuna. Zato jer prošle godine kada sam ja amandmanom tražio da se to poveća na milijardu i 250 milijuna kuna onda mi je rekao ministar Šuker nema problema, bit će dosta za ovu godinu milijardu i 180 milijuna, ali smo mi projekcijama proračuna predvidjeli za 2006. godinu milijardu i 320 milijuna. Gle odjedanput se od projekcije odustalo. Danas nas se ovdje hrani sa projekcijama proračuna za 2007. i 2008. godinu. Oni ništa ne znače, a to vam je primjer upravo Fond za poravnanje gdje se nije poštivala projekcija proračuna za 2006. godinu koja je bila predviđena na milijardu i 320 milijuna kuna. Da je to tako, možda bi dio županijskih bolnica mogao riješiti svoje probleme, jer bi tada iz decentraliziranih funkcija osnivači mogli sanirati gubitke za koje nisu krivi. Jer ponavljam županije kao osnivači ustanova nemaju ovlast prigovarati o pravima iz rada zaposlenika u tim ustanovama, dakle ne sklapaju kolektivni u govor. Nemaju ovlasti pregovarati čak i za HZZO-om o potpisivanju ugovora jer HZZO ih ucijeni ili ćete prihvatiti ugovor koji smo mi vam ponudili ili neće ustanova imati ugovor. I onda se politički dogovara pa je Čakovec dobio povećanje limita, pa čujemo danas dobit će Bjelovar povećanje limita, ali gle čuda Koprivnica ne može dobiti povećanje limita. Županije nisu ovlaštene pregovarati sa proizvođačima lijekova o cijenama lijekova. Nisu ovlašteni pregovarati o cijenama usluga. Nisu čak ovlašteni pregovarati o tome tko će ići na specijalizaciju a tko ne i kako će razvijati spektar usluga u svojim zdravstvenim ustanovama, ali zato dolazi na račun ovo i moraju plaćati dugove koje netko drugi stvori. Situacija vam je jednako tako kod škola. Znate ministar prosvjete se hvalio po novinama do kraja mog mandata sva će djeca ići u jednu smjenu u školama. Za to nam ne treba ništa drugo nego da sagradimo 300 škola i za to nam treba 12 milijardi kuna. Ja ne vidim to u proračunu. Ja to gospodo ne vidim u proračunu. Ne vidim u proračunu uopće da će se graditi škole iz državnog proračuna za sljedeću godinu koje se ne vuku iz … [[Ne razumije se.]] ili neznam od kada. Ali ministar kaže ne, sva djeca će ići u jednu smjenu u škole. Ne da neće ići u jednu školu nego do kraja njegovog mandata bit će škole koje neće imati sanitarni čvor u okviru škole. I o tome se govori ovdje o razvoju, regionalnom razvoju. Jednako kao što je pitanje regionalnog razvoja željeznica. Da se ubrzalo ili nije ja neznam, ali najprofitabilnija pruga za Hrvatske željeznice, pruga na koridoru 5B za 2005., 2006. godinu je predviđeno 50 milijuna kuna. To nije dovoljno da se podmazuje ta pruga a ne da se rekonstrukcija napravi, remont čvora u Križevcima da se počne sa izgradnjom drugog kolosijeka da se krene na drugu stranu prema Karlovcu a da ne govorimo o tome da nema ništa o pruzi Koprivnica-Osijek koja je iznijela teret rata. Nema uopće priče o tome da će se obaviti remont te pruge ili daj Bože elektrifikacija te pruge. Dakle tako dugo dok neće biti decentralizacije proračuna …
Zahvaljujem.
Dozvolite mi rečenicu da dovršim. Do decentralizacije proračuna ne možemo niti govoriti o tome da je razvojni proračun, on je redistributivni proračun.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo. Pa evo pored brojnih točnih stvari koje je kolega Mršić naveo, ja ga moram ispraviti možda u jednoj banalnoj stvari koja će za vas, a i za ostale zastupnike izgledati, a to je navod da se banalna stvar kao što je špricanje komaraca. To je apsolutno netočno. Upravo komarci su dostigli razinu elementarne nepogode prošlog ljeta, meni je jako žao što nisam imao prigodu vas pozvati u Osijek da se i sami uvjerite da to uopće nije banalno i da ta banalnost Osijek sa okolicom košta ove godine 12 milijuna kuna.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče, apsolutno je netočan navod uvaženog kolege Mršića u kojem je naveo da se škole ne grade, da u školama neće biti čak ni WC-a. To je apsolutno netočno jer mogu potvrditi s naše županije tri osnovne škole, jedna dovršena, to je četvrta, srednja škola koja je u završetku i visoka škola za drvo koja također počinje funkcionirati. To su rezultati samo na jednoj maloj županiji kao što je Virovitičko-podravska. Stoga nemojte obmanjivati javnost ni kolege u ovom Saboru jer to zapravo nije točno.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Neven Mimica.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, štovani gospodo ministri i predstavnici Vlade. Ja ću se ograničiti samo na 2 pitanja, na mogućnost ili nemogućnost provedbe reforme državne uprave u ovom proračunu i mogućnost provedbe komunikacijske strategije za pristupanje Europskoj uniji. Na početku se pitam čita li itko u Vladi dokumente o Hrvatskoj koji dolaze iz Europske unije? Je li itko pročitao nedavno izvješće Europske komisije i napretku Hrvatske prema članstvu u Europskoj uniji? Da je netko to pročitao ne bi mogao preskočiti i ne zapamtiti ocjenu Komisije da Hrvatska treba ojačati sveukupnu administrativnu sposobnost jer je to preduvjet za provedbu prilagodbi i ostvarivanje sposobnosti za preuzimanje obveza iz članstva u Europskoj uniji. Da je netko u Vladi to zapamtio ne bi dopustio da prijedlog Državnog proračuna za sljedeću godinu uopće ne odrazi potrebu reforme državne uprave i da ustvari potpuno blokira provedbu te reforme. Danas se malo tko može pohvaliti da je zapazio da se ostvaruju obećanja koja je Vlada uporno ponavljala tijekom prve 2 godine svoga mandata, da će odlučno provesti još jedan hvalevrijedan projekt, onaj o stvaranju nove, moderne, učinkovite, sposobne, profesionalne državne uprave. Za, ako se ovakav Prijedlog proračuna usvoji bit će to konačan dokaz da reforme državne uprave neće biti niti u 3. niti u bilo kojoj godini mandata ove Vlade. Naime, Vlada predviđa da rashodi za plaće zaposlenih u državnoj upravi u 2006. godini rastu za 2,6%, u 2007. za 1,9% i u 2008. za 2,8%. Istovremeno takav gotovo jednaki broj zaposlenih u državnoj upravi stvarao bi još i veće materijalne troškove i to čak za 22,4% u 2006., 11% u 7. i 3% u 2008. godini. Dakle, na stavkama plaća nema smanjenja, a to posljedično znači da nema ni smanjenja broja zaposlenih u državnoj upravi. A reforma državne uprave da bi bila učinkovita i uvjerljiva morala bi pored sadržanih promjena u načinu djelovanja državnih službi dovesti do smanjivanja proračunskih rashoda i za plaće zaposlenih i do smanjivanja materijalnih troškova. Odmah naglašavam, ovakva tvrdnja ne znači da se ja ili SDP zalaže za otpuštanje zaposlenih u državnoj upravi ili za smanjivanje plaća u državnoj upravi. Dobra Vlada zna da je moguće i zna kako je moguće znatno smanjiti ukupne rashode za plaće zaposlenih, a da oni koji su otišli iz tijela državne uprave ne ostanu bez posla, a oni koji su ostali u tijelima državne uprave da imaju i znatno veće plaće nego prije. Dobra Vlada to može napraviti ako zna kako provesti reformu državne uprave u kojoj će ministarstva i tijela državne uprave biti znatno manja po broju zaposlenih, a višak državnih službenika će se zapošljavati u agencijama i javnim službama koje će se samo malim dijelom financirati iz državnog proračuna, a većim dijelom iz vlastitih prihoda ili će se zapošljavati u jedinicama lokalne i regionalne samouprave u znatno decentraliziranom državnom ustroju. Ova Vlada nažalost ne pokazuje niti malo sposobnosti da tako osmisli i provede promjene u državnoj upravi. Zato i pribjegava najlakšim, ali i najlošijim i društveno najskupljim rješenjima minimalnog povećanja plaća postojećim državnim zaposlenicima uz omogućavanje da oni naprave još i znatno veće materijalne troškove, nastavljajući svoj neučinkoviti posao. Tako se ni za milimetar nećemo spustiti sa visokog drugog mjesta među tranzicijskim zemljama u mjerenju udjela troškova javnog sektora u bruto društvenom proizvodu koji za Hrvatsku iznosi previsokih 11%. A temeljita reforma kojom bi se osposobio učinkovitiji upravni sustav mogla bi i morala bi dovesti do smanjivanja udjela proračunske potrošnje javnog sektora na najviše 8% bruto društvenog proizvoda. I zato će hrvatska javnost iz ovakvoga Prijedloga državnoga proračuna nesumnjivo znati iščitati njegovu temeljnu poruku. Ne vjeruj Vladi koja priča o reformi, a ne predlaže proračunski okvir za njenu provedbu. Nikakve priče neće više moći uvjeriti hrvatsku javnost i hrvatsko biračko tijelo u bilo što suprotno od onoga što ono već sada sasvim sigurno zna, a to je da je hrvatska uprava troma i birokratizirana, skupa i opsegom velika i da u nju građani nemaju povjerenja. Za uspješne prilagodbe i za funkcioniranje uvjetima članstva u Europskoj uniji neće više biti dovoljno samo velike priče nego će oni koji to znaju morati u relativno kratkom razdoblju učiniti stvarne pomake i reforme koje će našu javnu upravu dovesti na razinu funkcionirajućeg sustava koji je sposoban ravnopravno sudjelovati u europskom administrativnom prostoru na europskim načelima javne uprave. Reforma državne uprave koju je HDZ-ova Vlada pokrenula na početku svoga mandata predstavlja tek ograničeni projekt. Svela se samo na smanjivanje broja ministarstava i ministara u Vladi bez poduzimanja drugih reformskih mjera koje bi iznutra modernizirale državnu upravu i učinile je učinkovitijom. Niti ovogodišnji Zakon o državnim službenicima nije pomaknuo granice učinkovitosti Vlade jer njegovi stvarni učinci na području depolitizacije i profesionalizacije državne uprave počet će se ostvarivati tek nakon sljedećih parlamentarnih izbora. Kad pred sobom imamo državni proračun koji definitivno cementira nekreativnost u reformi državne uprave onda ne mogu nego ustvrditi da Vlada ulazi i u 3. godinu svoga mandata bez vidljivih namjera ali i bez vizije kako provesti reformu državne uprave. Zato će i to ostati još jedna velika i važna reforma koju će takva nesposobna Vlada ostaviti u naslijeđe nekoj novoj Vladi koja neće moći ostati ista. SDP je spreman prihvatiti i tako teško u neželjeno naslijeđe jer već sada imamo jasan program koji će stvoriti manju, stručniju, učinkovitiju, u cjelini jeftiniju ali bolje plaćenu hrvatsku javnu upravu koja je sposobna prijeći put od vladanja i upravljanja građanima do služenja građanima. Osvrnio bih se na još jednu važnu aktivnost za koju držim da nije na odgovarajući način vrednovana u Prijedloga državnoga proračuna. Radi se o provedbi komunikacijske strategije o pristupanje Hrvatske u članstvo Europske unije. I ponovno, informiranje javnosti i poticanje javnoga dijaloga u Europskoj uniji, ostat će još samo jedna lijepa želja koja se neće moći ostvariti jer Vlada nije predvidjela dovoljno novaca za njenu realizaciju. Na poziciji Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija za 2006. godinu predviđeno je 8,5 milijuna kuna za provedbu programa informiranja i obrazovanja. Dakle, za provedbu komunikacijske strategije. To je za skoro pola milijuna kuna manje negoli je za istu namjenu potrošeno u ovoj 2005. godini u kojoj je svima bilo jasno da nisu provođene gotovo nikakve sustavne komunikacijske aktivnosti u Europskoj uniji. Dugoročno održiv rast javne potpore hrvatskome članstvu u Europskoj uniji bit će moguće poticati i podržavati samo sustavnom komunikacijskom strategijom čija će provedba naravno tražiti pa barem dvostruko više sredstava negoli je uloženo u ovoj neučinkovitoj 2005. godini. Dakle, barem 16 milijuna kuna umjesto predviđenih 8,5 milijuna kuna iz Prijedloga proračuna za 2006. godinu. Za kraj, naglasio bih da svi oni koji žele i očekuju da državni proračun omogući ostvarivanje važnih razvojnih ciljeva kao što su prihvaćanje standarda i vrijednosti Europske unije, da će oni odbaciti ovakav Prijedlog državnog proračuna, već samo zbog toga što on ne jamči da ćemo imati državnu upravu koja bi bila sposobna komunicirati s europskim administrativnim okruženjem i koja bi bila sposobna komunicirati Europu hrvatskim građanima. Kolegice i kolege iz Kluba SDP-a argumentima su pokazali da ovakav Prijedlog proračuna treba odbaciti i zbog drugih razloga. On može dobro izgledati samo predlagatelju i njegovim skupim partnerima koji iz proračuna traže i dobivaju svoj dio, za što previsoku cijenu plaćaju hrvatski porezni obveznici i svi drugi koji s pravom očekuju ravnomjerni razvoj Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa, apsolutno netočan navod je da će nesposobna Vlada ostaviti zemlju u katastrofalnom stanju. Pa, ljudi pa vidjeli smo kako se zemlja ostavi u katastrofalnom stanju, ali se malo prisjetimo vaša Vlada ličila je raštimani orkestar s puno solista koji sviraju svoje skladbe na vlastitu korist.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Slavko Linić.
Ja moram replicirati svom kolegi iz razloga što očito ćemo morati poslati stenogram sa današnje sjednice Europskoj komisiji, jer Europska komisija je nezadovoljna reformama državne uprave, a čuli smo izjavu ministra Šukera koji govori, pa ne bi valjda Svjetska banka zaključila pal program i pal kredit. Ne bi dala 100 milijuna, a mi ništa ne radimo. E sad to je ono komu vjerovati. Pa, ja mislim da bi zaista morali vjerovati našem ministru, morali vjerovati Svjetskoj banci, pa zato stenogram uputimo Europskoj komisiji, pa neka ona uči jelda. Na žalost to su odgovori. Dio nas pokušava jasno poslati poruku nema reformi u državnoj upravi, nisu osigurana sredstva za reformu i ne provodi se reforma, čak ni u trećem proračunu ove naše Vlade. Ne provodi se i to je ono što je opasno, jer smo ušli u fazu pregovora. Trebamo i sredstva za to, ali eto nije dovoljno. Svi oni koji govore, upozoravaju, pa ne valja ni opozicijski političari, pa ne valjaju ni sindikati, pa ne valja ni Europska komisija. Možda će biti problem kad dovršimo pojedine faze pregovora, pa vidimo da ćemo ipak morati promijeniti mišljenje.
Odgovor za repliku, uvaženi zastupnik Mimica.
Hvala lijepa. Pa, cijela intonacija moje rasprave bila je ustvari usmjerena kao upozoravanju da jedna važna reforma, reforma državne uprave ako se ne provede neće omogućiti izvršavanje najvećeg dijela prilagodbi koje netko u Hrvatskoj treba napraviti za približavanje Europskoj uniji. Taj netko je nesumnjivo Hrvatska državna uprava i prema tome možda ja u svojoj raspravi nisam dovoljno jasno ili dovoljno glasno naglasio upravo tu relaciju između izvršavanja obveza prilagodbe prema Europskoj uniji i reforme državne uprave i zbog toga možda i sve ono što je jasnije rekao kolega Linić može doprinijeti da to upozorenje o vezi između izvršavanja ili mogućnosti izvršavanja obveza prema usklađivanju sa standardima Europske unije i potrebnih reformi da to upozorenje bude još i jače.
Zahvaljujem. U ime Vlade, ministar financija Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa lijepo je kad imate ovako oštro dušebrižništvo, međutim mislim da bi trebalo isto tako hrvatskoj javnosti pokazati SSP koji je potpisan i gdje se govori i nulte stope PDV-a, gdje se govori o nekim drugim poreznim nedostacima. Vrlo interesantno da to danas niste spomenuli, međutim ono što sam rekao uvaženi zastupniče Linić, što se tiče reforme državne uprave, a to je da novi Zakon o državnim službenicima i namještenicima je prvi korak reforme državne uprave. Ja sam govorio o tome i na temelju toga smo dobili kredit Svjetske banke. Prema tome ne morate sarkastično govoriti, to su činjenice. To što vi niste uspjeli ući u takav kredit i odnos sa Svjetskom bankom najbolje govore u kakvom ste stanju reforme bili, ali ponavljam SSP, ukidanje nulte stope PDV-a nije potpisala Vlada Ive Sanadera, nego je potpisao gospodin Mimica u ime Vlade Ivice Račana.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Linić.
Moram ispraviti malo nervoznog ministra koji eto ne može a da se nakon pune dvije godine mandata ne vraća uvijek na staru Vladu, da sa trećom godinom mandata koji … [[Govornik se ne razumije.]] ovaj proračun, opet mu je problem bivša Vlada. Pa kad smo već kod toga, pal program je iz pregovaranja bivše Vlade i ostavljen za novu Vladu, prema tome ispravka je vrlo jasna da pal program je počela pregovarati i dobar dio pregovaranja dovršila bivša Vlada.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Mimica.
Hvala lijepa gospodine potpredsjendiče. Poštovani gospodin ministar je povrijedio članak 109. stavak 2. Poslovnika koji jasno propisuje što i kako predstavnici Vlade nastupaju u Hrvatskome saboru. Pozivanje na dušebrižništvo sigurno ne spada niti na objašnjavanje u objašnjavanje stavova Vlade niti u stručna objašnjenja. Isto tako u stručna objašnjenja ne spada ni potpuno pogrešni navodi da SSP propisuje bilo kakve obveze u pogledu PDV-a ili razine PDV-a kao niti činjenica da ja taj sporazum nisam potpisao nego netko drugi. Hvala.
Smatram da nije povrijeđen Poslovnik 109. Ukoliko ste nezadovoljni zatražite mišljenje matičnog odbora i molim da ne radite pogrešno instrument povrede Poslovnika. Riječ ima uvaženi zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Jest da je kasno i jest da je važna materija, ali sam uvjeren da građani neće ništa izgubiti jer ovaj prijedlog proračuna, pa ni ova rasprava ne može ih uvjeriti da će u sljedećoj 2006. godini doživjeti napredak, razvoj i da će bolje živjeti u 2006. godini. Uvjeren sam da ih ne može zavarati prijedlog proračuna, pa ni obećanja jer ih životna stvarnost i teško preživljavanje vraća u realnost. Ja bih volio da nije tako, da sve ono što Vlada govori da je u skladu sa predloženim proračunom na žalost nije tako, pa diskrepancija ili razlika između predloženog pisanog i izgovorenog građani će uočiti kad se bude živjelo na temelju ovog proračuna. Budimo otvoreni, skinimo naočale stranačke i recimo da predviđeni rast od bruto domaćeg proizvoda od 4% i inflacija predviđena, projektirana na 3 i po % u društvu u kojemu posao traži 300 tisuća građana, a u mirovinu, mirovinu prima milijun građana ove zemlje od 4 i po milijuna nije slika koja bi omogućavala Vladi i nama u Hrvatskom saboru da branimo stranačku politiku sa iluzijama sa obećanjima. Bolje bi bilo da se okrenemo organizaciji i osposobljavanju hrvatskog gospodarstva i hrvatske privrede za ulazak u Europsku uniju. Dakle podizanja konkurentske sposobnosti. Drugim riječima da provodimo reforme koje će ovu državu osposobiti za ravnopravnu utakmicu u europskom tržištu. Moja ocjena je da je ovaj proračun zapravo prijedlog proračuna koji osigurava nastavak ove vlasti bez velike odgovornosti za budućnost Hrvatske. Jedna pametna stara mudrost čini mi se da je kineska kaže da pametan čovjek ne vodi brigu što mu je sada nego što ga čeka. A što čeka hrvatskog građanina po proračunu? Pa ništa novo. Zapravo, ništa novo. Nastavak svega dosadašnjeg. Ili bolje rečeno, jedna Vlada 1993. godine donijela je stabilizacijski program i utvrdila kriterije privatizacije na hrvatski način. Od tada do danas posebno ova Vlada nastoji kroz ovaj proračun osigurati da se ne promijene društveni odnosi utvrđeni 1993. godine i privatizacijom na hrvatski način. To znači da će se i slijedeća godina teret preživljavanja snositi slabiji i siromašniji. Tko će to snositi? Umirovljenici. Nitko nije osporio da mirovine novih umirovljenika zaostaju za obećanjima ali i zaostaju i za projekcijama koje smo prošle godine utvrdili. Dakle, dramatična je situacija sa novim umirovljenicima. Na nezaposlene. Ma šta pričali 300 tisuća nezaposlenih se vrti već dvije godine kao konstantna brojka. Zatim, na teret razvitka, to sam već rekao da li projekcija od rasta bruto domaćeg proizvoda od 4%, inflacija 3,5% zaista i najnaivnijima može predočiti razvoj, osiguranje socijalne sigurnosti i osiguranje napretka. Pa ne može. Kad je riječ o reformama prošli tjedan samo govorili i zapravo donijeli Zakon o državnim poticajima. Još jedanput ću ponoviti, nismo predvidjeli poticaje koji su mogli podići hrvatsko gospodarstvo za pedalj u konkurentnosti. Ponovit ću i podatak koji je službeni. Prije 50 ili 60 godina hrvatska obala imala je 30 milijuna sadnica maslina. Sada ima samo 3 milijuna. Pravila koja Europska unija traži od nas da se poštuju pravila poticaja koje utvrđuje Europska komisija ako prihvatimo da je ulazak u Europsku uniju i pravilo i standard. Htio bih još jedanput se vratiti na zapošljavanje. Kolega Mimica je govorio o važnosti reforme državne uprave. To je limitirajući faktor i razvoja i limitirajući faktor uspjeha pregovora. Treba naglasiti da je u ove dvije godine prema podacima koje ste ovdje vi iznosili iz Vlade zaposleno 5 tisuća novih radnika u državnu upravu. Ako je to krivi podatak on je izgovoren ovdje od strane Vlade. To ne bi bilo loše kad bi vršena organizacija i podigla se kvaliteta radnika u državnoj upravi. Međutim, nije to tako. To je samo nominalni rast zaposlenosti. Što se tiče proračuna, prijedloga proračuna za 2006. u svakoj proračunskoj stavci koja predviđa da potiče zapošljavanje nedovoljno su planirana sredstva. Tome treba dodati da je Vlada ukinula sve važeće programe koji su pokazivali da imaju rezona postojanja jer su se naprosto ljudi zapošljavali putem tih programa. Dakle, Vlada je ukinula te programe, najavila da će donijeti nove programe za poticaje zapošljavanja ali takvih programa nema pa se očekuje recimo prema prijedlogu ovog proračuna da će rast zaposlenosti u slijedećoj godini povećati se od 5 do 8 tisuća novih radnih mjesta. Kolegice i kolege, takvim zapošljavanjem Republika Hrvatska u slijedećih trideset i pet godina ne bi uspjela osigurati nova radna mjesta za sadašnje nezaposlene. Treba znati da je i struktura nezaposlenih sve mlađa po godinama, po dobi i sve stručnija što dalje komplicira društvenu i socijalnu situaciju u Republici Hrvatskoj. Što se tiče kvalifikacija proračuna ovdje je proračun kvalificiran na razne načine, okarakteriziran kao socijalni, kao razvojni, kao ambiciozan ali nijedan ozbiljan i razuman čovjek ne može proračun okarakterizirati sa razvojnim ili ambicioznim kad u proračunu kao glavne ekonomske kriterije utvrdi da je rast bruto domaćeg proizvoda 4% a inflacija 3,5%. Što je nama očekivati u slijedećoj godini? Ništa, ostat će socijalna slika Hrvatske potpuno ista kao što je ova u ovoj godini. Kolegice i kolege, to može zadovoljiti Vladu, članove Vlade pa i ljude u stranci koja je na vlasti ali to ne može zadovoljiti građane Republike Hrvatske, posebno oni koji traže posao ili žive od socijalne pomoći, nemaju nikakvu perspektivu niti im nudimo ovim proračunom. Uvjeren sam da prijedlozi koji su došli iz oporbe a to zadaća i jeste utemeljeni su u programima oporbenih stranaka. Dakle, razvoj Republike hrvatske se planira barem u oporbenim strankama. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice! Uvaženi zastupnik Leko izrekao je slijedeće u svojoj raspravi. Prijedlog proračuna zavarava građane da će im biti bolje a to je za istinu jedan krivi navod koji je od strane gospodina Leke izrečen. Ja moram ovdje reći slijedeće, da je državni proračun najvažniji financijski dokument kojeg Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru u kojem se prikazuje način ostvarenja prihoda, način raspodjele sredstava u tom državnom proračunu i da taj državni proračun donosi Hrvatski sabor i kako to može onda biti dokument koji treba zavaravati građane Republike Hrvatske da će živjeti bolje.
Zahvaljujem. Sa ovim ćemo zaključiti raspravu za današnji odnosno sutrašnji, jučerašnji već dan. Sutra nastavljamo u 9,30 sati. Na redu je uvaženi zastupnik Miroslav Korenika.
Gospođe i gospodo nastavljamo sa raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, vidim samo je jedan predstavnik Vlade. Moram naglasiti da ovaj proračun o kojem se priča kao uravnoteženom, a zaboravljamo da po Zakonu o proračunu on mora biti uravnotežen i da to nije nikakva novotarija niti nešto što se posebno događa. Na drugoj strani ako se i govori da je socijalan ili razvojan on je po prirodi stvari takav jer mora određene zakone koje imamo pratiti ovim dokumentom. Međutim meni se čini da i to je osnovno što se događa, da ekonomska politika u odnosu na prošlu godinu nema nikakvih posebnih promjena, ali moram naglasiti da u gospodarstvu Republike Hrvatske ipak imamo probleme jer se rokovi neplaćanja produžuju, samo znamo da subvencije zapošljavanja izrazito kasne, da bolnice plaćaju ili neke druge ustanove koje su i u državnom vlasništvu po 300 i više dana imaju neplaćanja. Prema tome činjenica je da nema velikoga zaokreta unatoč tome što od većinske strane pokušava se govoriti stalno i tvrditi kako je to najbolji proračun koji je ikada u Hrvatskoj napravljen. Ali idemo sada konkretno. Činjenica je da je Vlada u svome, u programu Vlade evo ja ću iščitati, napisano da je našem selu potreban novi poticaj, našem poljodjelstvu, šumarstvu i ribarstvu novo razumijevanje države u otežanim uvjetima međunarodne trgovine. Za novi razvoj naših gradova nužan je iskorak iz političke uskogrudnosti. Kako se to poštovane kolegice i kolege vidi ovdje u ovome proračunu? Pogledajmo samo prvo financijsku pomoć županija. Ja bih volio dobiti suvislo obrazloženje od čini mi se 12 županija koje u ovom proračunu dobivaju pomoć, ja bih evo volio čuti od ministra koji je razlog da Varaždinska županija koja je sasvim sigurno među županijama koje dobijaju pomoć nije niti najmanja po površini niti najveća po broju stanovnika, zašto dobija najmanje sredstava. Jest može se tvrditi dobija u odnosu na ovu godinu kada nije dobila ništa, ovo je nekakav napredak. Međutim bilo bi dobro da napokon čujemo jasne kriterije i ja bih molio gospodine ministre da nam to kažete pogotovo stoga što i Varaždinska ali i Međimurska županija koja dobija gotovo dvostruko više su županije koje ko' fol imaju razvijeno gospodarstvo ali gospodarstvo gdje prevladava znači radno intenzivna industrija, tekstil, koža, obuća, drvoprerađivačka industrija koja je inače u teškoj situaciji i gdje su prosječne plaće od 30 do 25% niže od prosjeka Republike Hrvatske. Ajmo sada na poljoprivredu. Kada smo razgovarali o izvršenju proračuna za ovu godinu na projektu navodnjavanja izvršenje je nula vjerovali mi to ili ne. Ja sam i onda, to je pred kojih čini mi se 10-tak dana bilo, postavio pitanje tko je odgovoran za nerad u Ministarstvu poljoprivrede da iako su novci predviđeni nisu potrošeni. Sada se ponovo govori kao velikom projektu, sustavu za navodnjavanje, samo 16 milijuna kuna. Bojim se da će i to ostati na kraju Potenkinovo selo jer ako nismo uspjeli ove godine 16 milijuna kuna potrošiti, a ponovo predviđamo isti iznos i neznam na temelju čega imamo jamstvo i tko će odgovarati ako i ove godine taj novac ne potrošimo. Slična stvar je i sa trajnim nasadima. Gospodine predsjedniče ako možete malo žagor umiriti, da imamo svi jednake uvjete za rad. Druga stvar je isto tako trajni nasadi. Ja sam jedan od onih koji zagovaram da ipak se veći iznosi novca odvoje ne samo za trajne nasade nego općenito za poljoprivredu koja će se najteže uskladiti sa ulaskom u Europsku uniju i ova Vlada je u svom programu rada rekla da će poljoprivredu itekako dobro poticati. Međutim i za trajne nasade po mom dubokom uvjerenju je nedovoljno novca predviđeno za sljedeću godinu, a i izvršenje proračuna za ovu godinu mislim da mi daje za pravo, jer je vrlo malo novca potrošeno i ja pitam tko je to koji koči da naši poljoprivrednici dobiju više novca za trajne nasade. Slična stvar je i sa okrupnjivanjem zemljišta. Znamo da je jedan od temeljnih problema naše poljoprivrede je i mali rascjepkani posjed. U izvršenju proračuna za ovu godinu potrošeno je čini mi se isto tako, nula kuna za okrupnjavanje zemljišta. Ja bih volio čuti kako će to biti realizirano u sljedećoj godini. Ono za što Vladu mogu ajde čak i malo pohvaliti, da je uslišila vapaje iz ovog Visokog doma za obranu od tuče. Napokon je predviđeno 5 milijuna kuna, međutim opet će se veći dio tereta obrane od tuče za koji se stalno tvrdi kako je loš, kako nije znanstveno dokazan itd. malo manje imamo nekakvu elementarnu nepogodu, pa i tuču i onda nam je selo desetkovano. Ovih 5 milijuna kuna nije dovoljno, ali ajde da kažemo da je nešto u tome kvalitetno i dobro, da može biti ajde recimo nekakav poticaj naprijed. Za uspostavu SAPARD agencije predviđeno je 9,5 milijuna pa 9,4 milijuna kuna. Učešće Republike Hrvatske je u ovoj godini 12,6 milijuna kuna i bojim se kako smo krenuli da s obzirom da po mom dubokom uvjerenju još uvijek neosposobljenost državne administracije da ćemo vrlo malo novca iz tog programa povući van i onda u tom slučaju čini mi se da imamo i nekakvih projekata posebno u nekim drugim segmentima gdje imamo nekakve projekte za koje još uvijek po meni dostupnim informacijama nema projekte dokumentacije, nema građevinskih dozvola i koji će ostati mrtvo slovo na papiru, tu će biti predviđeni novci to se lijepo vidi, međutim na kraju će vjerojatno na kraju godine ostati nepotrošeni. Program razminiranja. Mislim da ovih 220 milijuna kuna je sasvim nedovoljno i da su to sredstva koja su manje od predviđenih sredstvima u Nacionalnom programu razminiravanja do 2010. godine. Znači mi u ovom Visokom domu usvajamo određene dokumente koje kasnije ne poštujemo. Slična stvar je za kaznionice u Republici Hrvatskoj. Ove godine smo imali nekoliko incidentnih situacija u okružnim, uglavnom u okružnim zatvorima gdje su zatvorenici bježali, čujemo da su uvjeti života i rada loši i sve ostalo, međutim vidim da nema dovoljno predviđenog novca da se na jednoj stani modernizira sustav zaštite u tim zatvorima, a na drugoj strani čujem čini mi se da desetak tisuća ljudi čega na izdržavanje kazni bilo zbog neplaćanja nekakvih prekršaja bilo onih koji bi trebali ići na redovno izdržavanje zatvorskih kazni pa bih volio čuti koji su razlozi da se više ne ulaže u taj sustav. Moram reći isto tako da je što se tiče željeznica na stranici 13 programa Vlade stoji da će Vlada ubrzati restrukturiranje i pokrenuti temeljnu modernizaciju Hrvatskih željeznica i željezničke infrastrukture. Na žalost ja to, barem ja u ovom proračunu ne mogu iščitati, ja se nadam da će me netko demantirati, jer ja ne vidim ovdje kada će napokon krenuti rekonstrukcija da me netko ne ispravi, pruge između Vinkovaca i Osijeka koja je i dio koridora 5C ili može biti pomoćni dio koridora 5C. Na žalost 2003. je pokrenuto i izvršeno razminiranje te dionice pruge. Obećano je da će to biti ove godine itd. međutim još uvijek se stoji. Isto tako čini mi se da smo smanjili i posebnu skrb je Vlada napisala da će voditi brigu o područjima od posebne državne skrbi. Pompozno je najavljen i novi Zakon o područjima od posebnog državnog interesa. Vidi vraga izgleda da je skrb manje hrvatska riječ nego interes! Tog zakona još uvijek nema, ali kao poruka ljudima koji su na područjima od posebne državne skrbi, sredstva za taj razvoj su smanjena na 20,8 milijuna kuna čini mi se. Prema tome ja bih volio čuti koji su to razlozi. Isto tako govori se u programu Vlade da će se poticati razvoj brdsko-planinskih i pograničnih područja. Sredstva za njih su ponovno smanjena. Prema tome očito da na jednoj strani se jedno priča, ali to nije popraćeno sa financijskim efektima ovoga proračuna. Ja bih isto tako volio čuti koji su razlozi da je nedovoljno novca za decentralizirane funkcije. Samo ću napomenuti program zdravstva na primjeru Varaždinske županije. U Varaždinskoj županiji postoji opća bolnica i tri specijalne bolnice. Postoji li i hoće li Ministarstvo zdravstva i hoće li Vlada dati možda nekakve posebne kriterije da nakon što Vlade sklopi kolektivni sporazum sa sindikatima, povisi plaće. Limiti ne prate to do kraja i hoće li onda Varaždinska opća bolnica odbijati bolesnike, a ima ih oko 10% koji dolaze iz drugih županija. Jer po ovim predviđanjima ona bi trebala sanirati eventualni gubitak. Još je gora stvar sa ovim specijalnim bolnicama gdje je oko 30% bolesnika koji se liječe iz Varaždinske županije. Ako one naprave gubitak opet će bogata, pod navodnicima, Varaždinska županija morati sanirati gubitak, a hoće li moći i mora li onda odbiti bolesnike iz drugih krajeva Republike Hrvatske. Sve ovo govori da se priča jedno, a nažalost radi se sasvim drugo. Upravo zbog toga ja neću niti podržati Prijedloga ovoga proračuna.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivo Lončar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Evo za razliku od Korenike, gospodina Korenike, saborskog zastupnika, ja ću podržati ovaj proračun, ali ću isto tako reći jasno i glasno što o njemu mislim. Ovaj proračun je na neki način jedna velika želja velikih kompromisa. Kažu da je politika umijeće mogućega. Svojedobno je veliki Churchill rekao da je politika poezija nerazuma. Kada se to sve malo pogleda onda u datim okolnostima i u datom trenutku mi nismo mogli dobiti bolji proračun od ovoga. Kao i obično, u ovih 6 godina, opet ću govoriti samo o jednoj gospodarskoj grani jer me ona non-stop preokupira, a to je poljoprivredna proizvodnja. Kada je u pitanju poljoprivreda mislim da je ovo nedovoljno. To sam govorio i dok je bila koalicijska Vlada, to govorim i sada. Kolegice i kolege i gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre financija, svima vam je to poznato, a ja ću vas samo malo podsjetiti. U posljednjih 70 godina od velike gospodarske krize 30-ih godina prošloga stoljeća pa do danas nijedna ekonomija svijeta nije stabilizirala svoj gospodarski sustav dok nije riješila pitanje poljoprivrede. Nažalost, ne trebamo se vraćati u prošlost, ali znademo kako se u zadnjih 60-ak godina pa sve do danas gledalo na tu gospodarsku granu, a poljoprivreda je svugdje u razvijenim zemljama svijeta temeljna gospodarska grana. Ja moram reći da sam žalostan što ovdje za poticanje poljoprivrede, poljoprivredne proizvodnje i investicije u poljoprivredi, da ćemo za ovu godinu da je predviđeno samo milijardu i 711 milijuna kuna, a da je u prošloj godini izvršenje na toj poziciji bilo samo milijardu i 702 milijuna kuna. Vidite, ova Vlada je krenula, kada je u pitanju poljoprivreda, sa 2 izvanredna projekta, a to je podizanje višegodišnjih nasada. Ono što u poljoprivredi i donosi najveći profit i najveću zaradu i počela je sa obnovom stočarske proizvodnje koja je u katastrofalnom stanju. Ali ako ćemo ovako malo izdvajati onda nećemo ništa ni tu napraviti. I ovi početni rezultati koji su više nego dobri, s obzirom na mogućnost jer uvijek govorim o realitetu, onda će i ove dvije gospodarske grane u sklopu poljoprivrede također biti nezamijećene. Vidite, mi u primarnoj proizvodnji, u poljoprivrednoj primarnoj proizvodnji potičemo 40-ak poljoprivrednih kultura. Toga nema nigdje na svijetu, toga nema nigdje na svijetu. I u doba koalicijske vlasti i sada uvijek sam govorio da moramo maksimalno u primarnoj proizvodnji poticati 10-ak kultura, a sve ovo ostalo ne možemo preko poljoprivrede kupovati nekakav socijalni mir. Ja sam za to da hrvatski seljaci dobiju maksimalno što se dobiti može jer hrvatski seljaci i svi ljudi koji rade u poljoprivredi, to je najopljačkanija socijalna skupina hrvatskoga društva u posljednjih 60 godina. Ali ne možemo preko ove gospodarske grane provoditi socijalnu politiku. Mislim da imamo ministarstvo u kome ćemo to raditi i zato trebamo svesti primarnu proizvodnju na maksimalno 10 kultura. U stočarskoj proizvodnji koja je generator razvoja kako primarne proizvodnje, tako i prehrambene proizvodnje moramo poticati stočarsku proizvodnju. U okviru stočarstva na prvom mjestu govedarstvo, a vidimo na tim pozicijama da nije se previše pomaklo u odnosu na dosadašnje. Jedna od najvećih rak rana u hrvatskoj poljoprivredi je Zakon o poticajima. Ova Vlada kada je došla nešto ga je malo popravila, napravile su se izmjene i dopune. Tada je bilo obećano da se mora ići i ja sam to tada govorio, govorim i sada da se mora ići u potpuno novi zakon. Jer ovaj Zakon o poticajima u poljoprivredi i Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji, to su 2 najnakaradnija zakona ne u Hrvatskoj, ne u Europi nego na zemljinoj kugli. Takvih zakona nema i to treba čim prije mijenjati, ali kad dođemo o HRT-u onda ću o tome govoriti, sada je u pitanju poljoprivreda. Zatim, na pozicijama poljoprivrede, odnosno poticanja u poljoprivredi znatno su smanjenja i zaštita od poplave. Je se nešto podiglo, ali to nije ni približno koliko bi trebalo za našu poljoprivredu. Zatim, mi bismo trebali napraviti u zemljišnoj politici temeljne stvari. To je komasacija, to je arondacija i to je melioracija. Dok to ne napravimo mi ne možemo težiti ka visokoproduktivnoj poljoprivrednoj proizvodnji, ne možemo težiti onome što se danas događa u svijetu. Vidite, savjetodavna služba, ja mislim da danas savjetodavna služba hrvatskoj poljoprivredi potrebna je kao žednomu voda. Imamo tu službu organiziranu već 15-ak godina, ali ona stalno tapka u mjestu. I ona je više činovnička umjesto da bude više u službi poljoprivredne proizvodnje. Tu službu, ona je neminovna, nju treba podržavati, ali je treba iz temelja reorganizirati, toj službi treba dati novac, ta služba treba funkcionirati u Hrvatskoj otprilike kao što funkcioniraju odvjetnički uredi. Tamo mora biti jedan stručni tim ljudi iz različitih profesija u okviru poljoprivredne proizvodnje koji će ljudima davati savjete što raditi, kako raditi i gdje je najveća profitabilnost u poljoprivrednoj proizvodnji. Mnogi ljudi kažu da je mali obrta i kapitala u poljoprivredi. Točno je, ali opet se vraća na temeljnu tezu da je poljoprivreda temeljna gospodarska grana. Ako u Nizozemskoj u zadnjih 4 godine svake godine od proizvodnje hrane u svom bruto prihodu imaju 60 milijardi dolara, onda kolegice i kolege ja vas uvjeravam da u našoj Hrvatskoj koja ima 10 puta bolje prirodne uvjete, čija znanost i struka nije nimalo za nizozemskom gdje naši radnici nimalo ne zaostaju za njihovima, onda mi možemo polučiti daleko, daleko bolje rezultate. Ali za početak ja bih bio sretan kada bismo u hrvatskoj poljoprivredi imali dobit i 10-inu onoga što imaju Nizozemci. I naposljetku da kažem i sljedeće. Nadam se i volio bih da ovo saslušate, gospodine ministre, vi kao šef hrvatske riznice, u rebalansu proračuna koji će biti negdje polovicom godine ja vas molim za ove temeljne stavke o kojima sam ovdje govorio, podizanje višegodišnjih nasada i reorganizaciji stočarske proizvodnje, da se bar podigne 100-injak milijuna kuna jer jedino na taj način bi mogli uspješno završiti sa ovih milijardu i 711 milijuna kuna koji su izdvojeni u sklopu poljoprivrede u poticanju poljoprivredne proizvodnje. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo na ovaj dio izlaganja kolege Lončara gdje on govori o izdvajanjima za dugogodišnje nasade. Zapravo, ja ću reći ovako. Irelevantno je je li u proračunu 70 ili 700 milijuna kuna za takvu namjenu ako nisu osigurani preduvjeti da se to može realizirati. Kolega Lončar kao iskusan agronom zna da bi se mogao podići dugogodišnji nasad treba imati kvalitetno i uređeno zemljište, da bi se mogao podići kvalitetan nasad treba imati pripremu za sadnju, dakle osiguran kvalitetni sadni materijal. Da bi se imao kvalitetan sadni materijal potrebno je podići kvalitetne matičnjake, proizvesti kvalitetne podloge, iz njih kvalitetne sadnice. Npr. da bismo u Hrvatskoj povećali površine pod vinogradima trebamo proizvesti u jednom dijelu autohtone sorte, dakle sadni materijal za autohtone sorte i za preporučene sorte na pojedinom vinorodnom području. O svemu tome mi do sada nismo vodili dovoljno računa i zaista mislim da ova sredstva koja su dostatna za negdje 700 hektara različitih dugogodišnjih nasada pitanje je je li ih možemo kvalitetno utrošiti?
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Pa, meni je drago da je kolegica Zgrebec upozorila na ovo jer i ona gotovo cijeli svoj radni vijek radi u poljoprivredi, ali kolegice Zgrebec ja sam upravo upozorio što je generator svih ovih problema. Govorio sam o zemljišnoj politici, odnosno u Zakonu o zemljištu, govorio sam o Zakonu o poticajima, a kada ste rekli da nije važno je li na stavkama 70 ili 700 milijuna kuna, vjerujte mi da je i vi to vrlo dobro znadete, a ja ću vam to ilustrirati na jednomu primjeru. Primjerice na jednomu hektaru jabuka, a u Europi nitko nema takve uvjete za proizvodnju jabuka kao i mi Hrvati, onda na jednom hektaru jabuka može se dobiti kao na 45 hektara pšenice, a vidite dok je bila koalicijska Vlada na vlasti mi smo tada isključio poticali proizvodnju pšenice, jer je to nekome odgovaralo. Proizvodili smo dva puta više pšenice nego što nam treba po dvostruko većim cijenama nego što su bile europske i svjetske, onda smo to izvozili po dvostruko nižim cijenama i izvoznike smo subvencionirali po kilogramu te pšenice od 40 do 58 lipa po kilogramu. Ja mislim da o tome vrlo dobro znade gospodin Linić i to je ona poznata pšenična afera o kojoj sam ja svojedobno govorio i imao dokaze za pljačku i kriminal tada od milijardu kuna, ali na žalost osnovano je bilo Istražno povjerenstvo, ali zahvaljujući većini nikada nije ni proradilo. Hvala lijepa.
Hvala. Druga replika, poštovani zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa, gospodin kolega je rekao da nismo mogli dobiti bolji proračun i zatim je iznio niz kritika vezanih uz poljoprivredu. Meni se čini da jednostavno kolega niste u pravu ili miješamo kruške i jabuke. Ako je poljoprivreda najugroženiji dio našega gospodarstva, a sasvim sigurno jest, onda bi trebala i Vlada poštivati ono što je u svom programu rada predvidjela. Ja ću vam pročitati, kaže se radi osiguranja bržeg, jednostavnijeg, jeftinijeg i učinkovitijeg sustava potpore malim i srednjim obiteljskim gospodarstvima Vlada planira osnovati “Agro“ banku, te poticati bržu prilagodbu i aktivniju ulogu bankarskog sektora u razvoju malog i srednjeg poduzetništva u poljoprivredi itd. Ja ne znam, pitam i sebe i vas, u trećoj godini mandata koja ide planira i vidite li vi negdje osnivanje “Agro“ banku kao pomoć upravo poljoprivrednicima da dođu brže i lakše uz sve ove prethodne mjere zemljišne politike i svega ostaloga da se dođe do jeftinijih i kvalitetnijih sredstava. Oprostite, ako možda vi vidite, ja osobno ne vidim.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Pa, evo krenut ću od ovoga zadnjega što je kolega Korenika rekao oko “Agro“ banke. Dragi kolega Korenika ja o tome pričam već 25 godina i kao novinar i ovdje sam pričao u ovome Saboru mnogo puta. Tada sam tvrdio, tvrdim i danas, Hrvatskoj treba jedna financijska institucija koja će pratiti isključivo i jedino poljoprivrednu proizvodnju. Hoće li se to zvati "Agro" banka ili ne, ali ja neću podržati ono da se “Agro“ banka osniva na razvalinama Slavonske banke što netko predlaže itd., jer to bi bio totalni promašaj. Onda bi uništili i ovo malo klice koje je ostalo u hrvatskoj poljoprivredi. Što se tiče proračun, ja sam govorio o ovom proračunu da je on kompromis, ja samo govorio o umijeću mogućega, ja sam vrlo realan čovjek. Ja vam mogu reći i vi se toga dobro sjećate jer ste bili sa mnom i u prošlom sazivu Sabora kad smo 2002. godine donosili Proračun za 2003. i isto sam bio prema njemu kritičan, ali sam rekao da je to jedino realno. Ja želim da se u Hrvatskoj poljoprivredi mijenja struktura, ja želim da u hrvatskoj poljoprivredi se mijenja odnos prema toj gospodarskoj grani, ja često u svojim raspravama kad govorim o poljoprivredi uzimam primjer Nizozemske i Danske. Oni nam mogu biti primjer u organizaciji, a sve drugo imamo bolje od njih, ali na žalost oni zarađuju kao u Europi u poljoprivredi, a mi zarađujemo kao u Bangladešu. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. A za početak ću kazati nešto što smatram da je bitna karakteristika svih ovih proračuna zadnjih 10-tak godina u Hrvatskoj. Naime, tu ocjenu je svojevremeno, a u to doba je predsjednik Šeks bio potpredsjednik Vlade kad je '93. godine razmatran proračun, predstavnik Ministarstva financija rekao, gospodin Štulić svrha i cilj ovoga proračuna je osigurati kontinuitet u diskontinuitetu ili veli situacija vam je takva, tolike su potrebe kao da imate gladnoga magarca koji se ne zna gdje će se opredijeliti, da li na lijevi nikakav plast sijena ili desni. Evo sad je tu takva situacija i to mi na žalost u državi radimo već 10-tak zadnjih godina. Mi ćemo sad tu voditi velike rasprave oko ovoga ili onoga, medije će interesirati ne bit problema svega toga, nego će interesirati je košarica, jer to ima efekat, interesirat će je razno-razne replike, ali neće se vratiti na glavni bit svega toga, a to je odgovori kad ćemo mi napraviti nešto i moći ići u smislu razvoja je taj da mi prvo što moramo napraviti, znači ocjena je i službena i Vlade i našeg kluba HSP-a. Godišnje siva ekonomija u Hrvatskoj u razno-raznima oblicima proguta od 11 do 15 milijardi kuna. Uzmite sad za razinu zadnjih 4, 5 godina. To vam je iznos 70% sadašnjeg prijedloga proračuna. Znači grešku je radila i bivša Vlada, ova je počela raditi one dijelove što mi dugo vremena govorimo da država mora uzeti ono što joj pripada, da država mora ući odlučno u borbu protiv sive ekonomije jer država takvim načinom uzima ono što joj pripada, neće ići na povećanje poreza i svega drugoga i to je prvi ključ, a to je znači funkcioniranje pravne države. I zbog toga opet predlažem Vladi odite onim mjerama i prijedlozima što smo i mi dali, što i Vlada ima u borbi protiv sive ekonomije odgovarajućim mehanizmima. Napravit ćemo ono što je potrebno napraviti, a to znači uzmimo za početak bar polovicu od toga iznosa koji pripada državi, a to vam je 7 i pol milijardi kuna, a 7 i pol milijardi kuna za zapošljavanje, za mirovinski, za Slavoniju, za Baranju, za Dalmaciju, za Liku, znači puno. To je novac koji je tu, nećemo se zaduživati. Druga stvar naša iz našeg programa je, osim ovoga što je bitno, druga je još bitnija stvar. Onim koji su pokrali Hrvatsku nezakonito su jamili, to im moramo oduzeti jer nešto nezakonito ne može postati zakonito. To samo može po hrvatskom modelu pretvorbe i privatizacije i zbog toga smo i dali prijedlog Zakona o dopuni Zakona o pretvorbi i privatizaciji ako to mogu raditi sve druge zemlje, ako može raditi i Putin, ako je u Njemačkoj poznata stvar ako ste kupili automobil za keš a nemate pokriće automatski će vam se oduzeti. Evo, dajmo na taj način vratimo ovu priču i onda ćemo vidjeti da postoje mogućnosti i onda konstruktivno raspravljajmo kako doći do toga iznosa a ne razno razne dvije škole a jedna škola ne rješava temelj a temelj je kako uzeti ono što državi pripada, kako napraviti mehanizme i napuniti državni proračun i omogućiti razvoj svega drugog. Mi u Klubu HSP-a smo rekli podržavamo ovaj proračun. Zašto ga podržavamo? Podržavamo ga radi Slavonije i Baranje. Zadnji je trenutak da Slavonija i Baranja stane na noge jer za tri godine Slavonija i Baranja vezano za ovaj dio priključka Europskoj uniji ako se sada ne počne rješavati Slavonija i Baranja će biti totalno na koljenima. A ako su Slavonija i Baranja na koljenima onda je i Dalmacija, onda je i Lika i onda su ostali dijelovi Hrvatske. Ako stavimo postupno Slavoniju i Baranju hoćemo je staviti na noge onda stavljamo i Dalmaciju, znamo za turizam. Onda stavljamo i ostale dijelove Hrvatske. Znači, dajmo tako razmišljajmo. Nemojmo razmišljati o činjenici što pokušavaju mediji izvješćivati oko toga tko će kako glasati i na koji način. Razgovarajmo konstruktivno, razgovarajmo u interesu onoga seljaka u Slavoniji koji teško živi, onog umirovljenika koji godinama na nezaposlenim na onim područjima. Prema tome, tako trebamo razgovarati. I pozivam medije neka tako izvješćuju a ne da oblikuju javno mišljenje. Oni koji nisu pročitali uvod u novinarstvo neka ga pročitaju. Jedno je objektivno izvješćivanje a druga je situacija oblikovanje mišljenja, ali ako oblikuješ mišljenje daj argument. Sad što se tiče drugih dijelova samo ću se kratko osvrnuti vezano za pitanje oružanih snaga. I sami znamo i obrambenoga sustava kakva nam je situacija, imali smo jučer zajedničku sjednicu Odbora za vanjsku politiku i Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Mi ne radimo, ljudi moji, preustroj vojske, reformu. Radit ćemo ga tek onda kad donesemo dugoročni plan razvoja oružanih snaga. Onda će to biti ono. Tu kasnimo nažalost već četiri godine ali i tu gubimo nešto što je bitno, vrijedne vojne nekretnine. Znamo kojim nekretninama su prešle u vlasništvo države kojima je gospodarilo Ministarstvo obrane, sad im djelom gospodari, drugim ne gospodari, to je ogroman iznos novca. To su vam uz jadransku obalu hoteli, to su vam odmarališta, to su vam vojarne u središtima i svemu ostalom. Njemačka je provela preustroj svojih oružanih snaga baš po tome modelu i još napunila proračun. Ja sam 2003. govorio za proračun za 2004. Ajmo krenuti, obećao je ministar obrane, obećao je i predsjednik Vlade. Nije se krenulo. Pa dajmo tako napravimo. Nemojmo govoriti da ćemo krenuti kad nećemo krenuti. Dakle, te vrijedne vojne nekretnine moramo iskoristiti u taj dio, jer dok god mi imamo odnos materijalnih troškova za oružane snage, za plaće, da 70% proračuna ide na plaće i materijalne troškove zna se da nema modernizacije, nema se napretka. Takva je ista situacija sa Hrvatskom ratnom mornaricom. Udružimo ona sva sredstva za obalnu stražu na jedno mjesto. Ajmo, napravimo zakon, mi ga imamo pripremljenog. Na taj način možemo pospješiti i razvoj Hrvatske ratne mornarice i ostalih grana. Takva je ista situacija s policijom. Znamo i sami kakvo je pitanje plaća u policiji, kakvo je pitanje opremljenosti policije. Ne može se policija boriti učinkovito sa ovakvom opremom koju ima protiv organiziranih razbojnika i svega ostaloga što nam se događa. Znači, i tu napravimo ali tu isto možemo od ovih vrijednih vojnih nekretnina. Ne ih darivati, darivati općinama i gradovima a onda oni već znaju kome su namijenjeni. To je politika vrlo loša ali je kažem nažalost još je na djelu. Dalje, bitna stvar vezano, tu se mora priznati da ovaj proračun ima tih socijalnih momenata vezano za hrvatske branitelje i svega ostalog ali ovdje pozivam odgovorne u Vladi da vode računa o tome da nije osiguran cijeli iznos za pitanje isplate razlika prema onome što je mirovinsko odredilo 2004. godine nego je to iznos od 140 milijuna kuna. Ali nemojte raditi da ćete jednima dati sve a drugima ništa. Napravite odgovarajuće. Ako nekome pripada recimo razlika 100 tisuća kuna onda je to recimo 50% dobit će 50 ali da svi dobiju. I zadnja bitna stvar je Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar iz Domovinskog rata. Znamo da su se prošle godine osigurala 2 milijuna, da nije bilo čak ni pozicije pa je ministar rekao našao je sredstva, sad hoćemo vidljivo vidjeti jer znamo kako se loše krenulo, tako da taj centar dobije ono što mi želimo i što je potrebno radi naših naraštaja. Evo toliko. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Frano Piplović. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Pa ispravio bih netočan navod kolege Kovačevića koji je rekao da je Slavonija na koljenima. Slavonija nije bila nikada niti će biti na koljenima. Zašto? Zato što Slavonija ima svoje srce, ima svoj ponos, ima svoje resurse. Činjenica jeste da je Slavonija bogata svim resursima ali smo siromašni sa razvijanjem tih resursa. Mi sami ne možemo pokrenuti Slavoniju i zato nam je jasno potrebna potpora. Ovo spašavanje Slavonije nije počelo sa zadnjim lokalnim izborima već su nju počeli spašavati mnogo ranije njeni sinovi, ljudi koji žive u Slavoniji a sredstva koja se izdvajaju sada za Slavoniju ja mislim da će najvećim djelom otići za Osijek jer recimo i Slavonski Brod je do Slavonije. Prema tome, nama će biti drago da se razvije prvo Osijek pa ako treba onda da će nama Osijek pomoći da se i ostatak Slavonije razvije. Hvala lijepa.
I drugi ispravak poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik Kovačević je rekao a to je netočno da je loša politika da se bivši vojni objekti u vlasništvu države Hrvatske daruju općinama i gradovima i netočno je a onda one znaju već šta će s time. Upravo obrnuto. To je dobra politika koju je obećavala i bivša Vlada i ova Vlada, samo nažalost provodi se presporo a općine i gradovi imaju niz javnih i društveno korisnih projekata koje bi realizirale u tim objektima.
Hvala. Sada imamo sedam replika. Prvo poštovani zastupnik Mato Crkvenac. Izvolite!
Gospodin Kovačević je s pravom upozorio na problem sive ekonomije ali samo u jednom aspektu. Naime, tu postoji više aspekata. Prvi je naravno taj koliko uspijevamo obuhvatiti i iz nje izvući prihoda za državu. Znam da je poštovani ministar Šuker nosio prvih šest mjeseci pod rukom jedan grafikon na kojem je bio u tijeku ljeta jedan gep, jedan pad prihoda od trošarina odnosno nedovoljno rast trošarina od nafte. Nažalost, sad taj grafikon više ne pokazujemo, taj problem je i daje isti. Dalje, ne samo što u trošarinama ne uspijevamo učiniti ništa bitnije. Mi u cjelini možemo reći da dok su porezni prihodi, gospodo u svom povećanju oko 6 do 7% a to su i ovu godinu i planiraju se ovu godinu. To znači ta siva ekonomija dalje raste jer su nominalni prihodi i gospodarska aktivnost intenzivniji od toga i dio toga se i dalje izvlači. A drugi aspekt toga je slijedeći. Vlada sada očito između ostalih inovacija i u području statistike o kojima bi morali razgovarati na drugom mjestu razmišlja o uključivanju sive ekonomije u društveni brutoproizvod. To će vam gospodo učiniti Europska unija, ne trebate vi, i to zato da vam uskrati pomoć jer će vam reći da je vaš prihod i vaša gospodarska snaga puno veća od onog što pokazujete, veća za tu sivu ekonomiju. Prema tome, mi ne hvatamo sivu ekonomiju da bi iz nje izvukli svoj prihod a Europska unija će vam ju uhvatiti i srušiti vam prihode koje bi vam ona inače trebala dati zato jer tobož hrvatske ekonomija jača. Prema tome, problem sive ekonomije je dobro i s pravom naznačen, ali on je znatno teži i složeniji i u ovom se trenutku u odnosu na njega ne postupa niti dobro niti sa potrebnom pozornošću.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. To je točno što je rekao uvaženi kolega. Naime, mi naš programski cilj što smo i stavili u program za 2003. godinu za parlamentarne izbore, znači borba protiv sive ekonomije i mi smo to izlagali od prvih dana i vezano za rad na crno, vezano za neplaćanje obveza doprinosa, vezano za šverc duhana, vezano za naftu i naftne derivate, vezano za kruh. Kad sam ja 2004. ministru iznio da je tu riječ oko 2 milijarde on se dobronamjerno čudio. Na kraju mi je prošli tjedan priznao da je riječ o dvije milijarde kako, na koji način. Prema tome, to je naš program. Istina je, to je imala i bivša Vlada ali na žalost nije ga uporabila. Ova Vlada puno kasni sa realizacijom tog našeg programa. Nije to samo naš program. Mi smo ga predložili. Mi želimo da taj program doživi ono što je bitno da bi bilo bolje hrvatskim građanima. Hvala lijepa.
Hvala. Druga replika. Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vidite kolega Kovačeviću, ni ja ni ostali SDP-ovci se ne bojimo replicirati danas vama kao što ste se vi jučer bojali replicirati pa ste stalno ispravcima netočnih navoda zapravo iznosili svoje replike. Mi se vaših odgovora na repliku ne bojimo. Kad govorite o tome da HSP će glasati za ovaj proračun zbog toga što ovaj proračun pomaže Slavoniji i Baranji. Onda ne govorite posve točno. Naime, Osijek jest u Slavoniji, ali Osijek nije cijela Slavonija. Pored Osijeka tu je i Đakovo, Vinkovci, Brod, mnoga druga mjesta, gradovi i općine. Njih nema u ovom proračunu. Ima milijardu i pol kuna više za Osijek. To je točno. Rezultat toga nije prevelika briga Vlade za položaj Osijeka koju ste vi sada prepoznali, uvažili i zbog toga glasate za ovaj proračun. Jer, da se Vlada tako brine za Osijek pa brinula bi se prošle godine kada je Glavaš tražio novce za Osijek, ali mu nisu dali, nisu mu dali i to je dovelo do pobune i do loma u HDZ-u. Danas zbog toga među zastupnicima HDZ-a nema više niti jednog gradonačelnika, pa baš zato da ne bi kao i Glavaš prošle godine tražili novce za svoj grad pa ako im onda Vlada ne da, da se pojavi novi Glavaš. Tu su u tom pogledu su se opametili, a kad ste govorili na početku o slici Buridanova magarca koji između dva plasta sijena ne zna s kojeg da počne jesti onda mi se ta slika dopala. Onda mi se ta slika dopala jer je to pozicija današnjeg HSP-a. Ne zna da li bi bio opozicija ili rezervna podrška Vlade. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku. Poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani kolega Staziću, ja se s vama mogu sučeliti o svim stvarima gdje vi hoćete i kad hoćete i dokazat ću vam dok ste vi bili na vlasti da ste imali sve ove mogućnosti u borbi protiv sive ekonomije, ali niste ih poduzimali. I sad je bitna stvar, iz vas sad progovara Freud podsvijesti. Vi mrzite seljake sa takvim, pazite to je onaj dio što je meni neshvatljivo. Zašto se bojite Slavonije i Baranje? Zašto ne želite pomoći Slavoniji i Baranji. Nemojte bacati na ove dijelove što proturate u medije eto HSP sad se ovdje dogovara. HSP-u je bitno da ide Slavoniji i Baranji. Ako ide Slavonija i Baranja ide i Dalmacija, ide Lika, ide Hrvatska, a mi nemamo više vremena, vrijeme je proteklo. E zbog toga, kad mi dođemo na vlast onda će biti pravi proračun. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Replika treća.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Potpuno se slažem sa kolegom Kovačevićem koji je rekao da u biti nema uspostave pravde na ovim prostorima ukoliko se ne oduzme ono što je stečeno na protupravan, nezakoniti način, ali u svakom slučaju nemoralno. I zaista dugoročno na ovim prostorima neće biti uspostave pravde, neće građani osjećati svoju zemlju kao pravu i pravednu ukoliko se ne uspostavi kakva takva reparacija. Međutim, SDP je za vrijeme koalicijske Vlade predlagao zakon, tzv. Zakon o kaznenom porezu, gdje se barem na takav način, dakle ono što ne uspiju sudovi sankcionirati i silom zakona oduzeti u kaznenom postupku da se upravo primjenom ovog zakona upravo uspostavi takva pravda. Odbijeni smo. Zatim smo kao Klub SDP-a prošle godine predložili identičan zakon. Vi ste glasovali protiv toga. Jedino je HSS podržao taj zakon skupa sa SDP-om. Prema tome, hajmo se jedan puta dogovoriti da ovdje pred hrvatskim građanima budemo vjerodostojni i budemo spremni učiniti ono za što se zalažemo.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pero Kovačević.
SDP je obećao za izbore 2000. godine da će napuniti zatvore i vratiti sav novac i promijeniti Zakon o privatizaciji. Niste čak to napravili. To je istina. Niste napravili to. Bitna je razlika između vašeg zakona i našeg zakona. Vi idete od instituta bogaćenja bez pravnog osnova, a mi idemo od instituta da nešto nezakonito ne može postati nikad zakonito. To je bitna razlika jer vi priznajete vlasništvo. Vi priznajete vlasništvo, to je institut bogaćenja bez pravnog osnova. To je bitna razlika, a mi oduzimamo jer nešto nezakonito stečeno ne može nikada postati zakonito i veća je korist za građane, a mi smo vas podržali u tome dijelu, ali sada očekujemo kao što ste rekli da nas podržite u ovome dijelu jer je to pravičnije i to je ono što i hrvatski narod hoće. Hvala.
Hvala. Četvrta replika poštovani zastupnik Slavko Linić.
Prihvaćam raspravu svoga kolege koji govori da promjene u sivoj, tretiranju sive ekonomije mogu značajno pomoći prihode u državnom proračunu, a samim tim možemo krenuti sa dijelom vlastitih sredstava reforme i razvoj. A razvoj velim u jednom dijelu znači i gospodarski rast. Kad govorimo o sivoj ekonomiji nije to pitanje samo državnog proračuna, nego i nelojalne konkurencije. Jer zbog nelojalne konkurencije koju ne možemo zaustaviti dobar dio gospodarstvenika iz privatnog sektora rađe uzima dividendu u potrošnju nego dividendu u razvoj i zato iz godine u godinu polako klizimo sa stopom gospodarskog rasta prema tri i pol posto. Ali ono što je nedvosmisleno osim sive ekonomije, osim bitke za sivu ekonomiju problem je rast. Rast koju ova Vlada vrlo jasno veli neće biti veći od 4 i pol, četiri posto. Neće. Zadovoljni smo sa 4%, a u isto vrijeme željeznice ne moderniziramo. Željeznice ne restrukturiramo. U isto vrijeme ne ulažemo u INA-u, u obnovu rafinerija. U isto vrijeme ova Vlada ne bori se da HEP gradi dvije elektrane. U isto vrijeme zaustavlja se, sporo ide plinifikacija Republike Hrvatske i imat ćemo problema ovu zimu. To je problem. Znači i siva ekonomija, ali i bitka za stopu rasta, bitka za ono što nije problem ni deficita, ni problema odnosa sa svjetskim monetarnim vlastima. Ali nema dovoljno aktivnosti. Nema je. Treća godina mandata nema te bitke. Nema te bitke za radno mjesto. To je ono važno i zato ne znam dal baš treba podržati ovaj proračun.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Pa baš upravo i zbog toga što ste vi govorili, mi smo rekli ako hoćemo razvoj moramo suzbiti sivu ekonomiju, moramo mehanizmima okupiti ono što pripada državnome proračunu, što nije napravljeno. Te prijedloge ste i vi osobno imali iz Državnog inspektorata, znate i osobno pa ste se bojali krenuti jer niste imali odgovarajuću podršku. O tome sad ne bi govorio. Ali to je po našem programu ključ, ajmo tu napraviti onda ima za razvoj i za ostalo. A naše glavno opredjeljenje je ako sad ne krene Slavonija, ako se nešto ne uloži u nju, onda gotovo je. Nećemo više imati vremena i zbog toga je to zbog čega podržavamo proračun. Hvala.
Hvala. Peta replika, poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani kolega Kovačević je rekao da proračun podržava radi Slavonije i Baranje. Kasnije na kritički osvrt mog kolege Stazića rekao je da u podsvijesti radi mu Freud, da on mrzi seljake. Meni recimo ne pada na pamet da sada kažem Peri Kovačeviću da on mrzi Dalmatince ili Dalmaciju zato što je ovdje izjavio da ovo podržava radi Slavonije i Baranje. Meni to ne pada na pamet jer ja sam uvjeren da to nije tako. Kao što je sigurno i kolegi Kovačeviću jasno da Stazić ono nije rekao zato što mrzi seljake nego zato šta govori o biti stvari. Ovdje se ne donosi proračun za Slavoniju i Baranju pa će dogodine bit za Dalmaciju, pa one sljedeće godine, ne znam ja, za Primorsko-goransku regiju. Ovdje se donosi proračun koji se donosi za cijelu Hrvatsku državu. I sada, dakle, Pero, neću ja biti za ovaj proračun šta mi se sviđa komadić i šta nekome, ok, Osijeku može bit pogoduje ovaj proračun. Ali vidiš, npr., poticaj za hrvatske brodare padaju za 10 milijuna kuna. Ovaj proračun ne odgovara šta je s brodogradnjom. Brodogradilišta su uz more, otoci dobivaju 60 milijuna kuna manje. Ja sa aspekta toga mogu kazati da on nije dobar što se mene tiče i da ću zato biti protiv njega. Bilo je riječi oko vojske. Program partnerstva za mir i pristupanje u NATO-u prošle godine 400 tisuća kuna, ove godine 300 tisuća kuna. Smanjeno za 100 tisuća kuna. Dakle, zaštita vojnih i civilnih invalida rata smanjeno 16 milijuna kuna. To je onaj socijalni momenat o kojem si govorio. Meni je osnovno pitanje, dakle, je li proračun instrument razvoja ili je to paket obećanja koja traju ova 2, 3 dana pa poslije kom obolci, kom opanci, a bitno je dobiti izbore. Mislim, radi toga se mi ne slažemo, a ne zato što netko mrzi nekoga ili voli.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani kolega, ja nisam rekao da on svjesno mrzi, rekao sam podsvjesno jer sam Freuda govorio. To je taj sindrom Freudov, kad nešto kaže možda što i ne misli jer sam ja rekao da i ne vjerujem da je to tako. A ne mogu Dalmaciju kad mi je žena iz Dalmacije. Kako možete mi to nešto spočitavati? Ženu volim, je li tako? E sad drugi dio. Očito je da ne želite slušati što sam ja rekao. Ja sam rekao, ajmo napraviti mehanizme u borbi protiv sive ekonomije pa ćete vidjeti da će ovaj proračun ne biti 100 milijardi kuna nego može biti daleko veći ako ova vlast to napravi. Ako neće ona nećemo napraviti, to uopće nije sporno. Druga stvar, za … [[Govornik se ne razumije.]] i nekretnine, znači to su izvori koji postoje i gdje se može dobiti za ove razvojne programe. Prema tome, o tome sam ja govorio. Nemojte stvari govoriti ono, pilu naopako pa izmišljati. Govorio sam točno, imamo dvije mogućnosti kako i na koji način se boriti, napuniti proračun. Borba protiv sive ekonomije od 11 do 15 milijardi kuna, vrijedne vojne nekretnine koje se nažalost daruju i to poznatim darovateljima. Radila je bivša vlast, radila, radi i ova vlast. Stanite, ajmo napraviti ono što treba ovom narodu. Hvala.
Hvala. Šesta replika, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa eto, kaže kolega Kovačević "ja ću glasati za ovaj proračun jer on će staviti Slavoniju i Baranju na noge", a aludirajući na dogovor gradonačelnika Osijeka i predsjednika Vlade. E vidite, ja ću vjerovati da će se to ostvariti, ovaj dogovor, kad Vlada nama na klupe pošalje amandmane sukladno tome dogovoru. Dakle, o industrijskim zonama, … [[Govornik se ne razumije.]] u Osijeku ne u jednoj cifri. Da je dovoljno sredstava za autocestu, pa da se sredstva da se potamane ti komarci, pa da se povećaju sredstva sa 16 milijuna na adekvatni iznos za navodnjavanje. Pa da i opća bolnica Osijek bude izričito napisana ovdje u proračunu jer inače će se desiti ono što sam ja jučer u raspravi pokazala. Predsjednik Vlade u funkciji predsjednika HDZ-a potpisao je da će izgraditi sportsku dvoranu pri jednoj školi, a nje nema nigdje u proračunu. Dakle, ni potpis nije vrijedio ovaj puta. A vidite, i Slavoniji i Hrvatskoj treba razvoj gospodarstva, trebaju radna mjesta gdje će ljudi raditi, treba sigurno susjedstvo, treba dostupno zdravstvo i obrazovanje, a svega toga danas u Hrvatskoj nema. Slavonija kao najveći potencijalni proizvođač hrane u Hrvatskoj, pogledajte što je danas. Najveći rast industrijske proizvodnje bilježi grana hrana i piće. Čak 5,8% za prvih 10 mjeseci ove godine. Ali upravo ta grana ima i najveće zalihe, 10,6%. Proizvodimo za zalihe jer uvozimo hranu. Kada radimo za zalihe povećavamo nelikvidnost u tim tvrtkama, povećamo nelikvidnost i u državi. Ona se ovako očituje, vidite. U 10. mjesecu u odnosu na 9. mjesec rast proizvođačkih cijena bilježi pola posto. U jednom mjesecu pola posto. A indeks potrošačkih cijena u tom jednom mjesecu 0,7%.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Pa vidite, uvažena kolegice, ono što sam ja govorio oko sive ekonomije i oko vojnih nekretnina. Da ste vi to napravili i proveli u djelo onda bi bilo i za zdravstvo, onda bi bilo i za školstvo, onda bi bilo i za dvorane i za sve ostalo. A za ovaj dio upozorbe što ste rekli, to je sinoć rekla i uvažena kolegica Željka Antunović, normalno da smo, HSP će voditi računa i paziti da ne budemo izigrani i normalno jer nećemo biti mi izigrani. Znači, ne ide to nama, da ne bude izigran bio Slavonac, znači hrvatski građanin, a tu je i Šuker koji je jamstvo dao. On je rekao što predsjednik kaže da je on odgovoran. Hvala lijepo.
Hvala. I sedma, zadnja replika. Poštovani zastupnik Vladimir Štengl. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pretpostavljam da je uvaženi kolega Kovačević u dijelu svog izlaganja o Slavoniji i Baranji zaboravio i na dio Srijema. Nemojmo se tako olako odricati ovoga malog dijela Srijema koji je ostao Republici Hrvatskoj. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Ja se zahvaljujem uvaženom kolegi što … [[Govornik se ne razumije.]] kojega cijenom kao hrvatskoga branitelja i sve ostalo. Normalno da sam, greškom nisam taj dio rekao i normalno da imamo to u vidu. Hvala lijepo, uvaženi kolega.
Hvala. Predsjednik Kluba HDZ-a, poštovani zastupnik, potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, u ime Kluba HDZ-a molim stanku od jedno 10-ak, 15 minuta kako bi Hrvatska demokratska zajednica dogovorila nastavak rasprave i eventualno predložila stanovite promjene u redoslijedu raspravljanja, posebno u odnosu na zastupnike HDZ-a. Pa evo, molim da se odobri ta … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Hvala. Stanka 15 minuta. Gospođe i gospodo, nastavljamo sa sjednicom. Predsjednik kluba HDZ-a, poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice je odlučio da bitno smanji broj zastupnika koji će, reducira broj zastupnika koji će sudjelovati u daljnjoj raspravi oko proračuna. Kako još ima preko 60 prijavljenih zastupnika od toga 38 HDZ-a, a jer do sada ni jedan zastupnik HDZ-a nije došao na red mislimo da bi trebalo smanjiti broj naših zastupnika koji će sudjelovati u raspravi. Iz razloga da se racionalizira vrijeme u smislu ne kvaliteta rasprave nego što se ponavljaju mnoge rasprave i koje, te se rasprave ponavljaju i kroz replike i kroz ispravke netočnih navoda. Pa zapravo se ponavljaju jedne te iste stvari sa malo drugačijim riječima i mislimo da je to neracionalno trošenje vremena kod rasprave o proračunu pa ćemo u skladu sa tim našim stajalištem bitno reducirati broj zastupnika HDZ-a koji će sudjelovati u raspravi o proračunu za sljedeću godinu. Evo, nadam se da ćemo na taj način doprinijeti i efikasnijem, konstruktivnijem i radi, ali i kvalitetu rasprave koja se neće u bezbroj varijanata ponavljati na istu temu. Hvala.
Hvala lijepo. U skladu sa ovim prijavnice su povukli poštovani zastupnici Ivan Jarnjak, Krunoslav Markovinović, Ivo Vučić, Kruno Peronja, Nikola Sopčić, Ivica Klem. I molim poštovanu zastupnicu Biserku Perman. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ne znam je li se ikad dogodilo da se o državnom proračunu ne razgovara sa socijalnim partnerima prije nego što on ide na usvajanje. No eto, prekjučer smo i to imali prilike vidjeti i čuti. Nitko iz Vlade nije došao na ranije dogovoren sastanak sa sindikatima. Zašto? Izgleda da su imali pametnijeg i važnijeg posla. Da nakon što su proračun pretresli sa svojim lokalnim čelnicima na zatvorenoj sjednici HDZ-a trgovinom osiguraju podršku proračunu i u Saboru, pa su zakasnili na sjednicu Gospodarsko-socijalnog vijeća. Također se nisu konzultirali ni sa svojim koalicijskim partnerima umirovljenicima. Bilo je jučer na početku ove rasprave pokušaja da se ova trgovina porekne, ali kasnije su i zastupnici prodavatelja i zastupnici kupca dobacivanjima iz klupa priznali trgovinu novcem svih građana Republike Hrvatske i to su danas objavile i sve novine. Evidentno je da u procesu izrade i donošenja proračuna Sabor nema onakvo mjesto i ulogu kakva mu Ustavom Republike Hrvatske pripada, odnosno on kao najviše zakonodavno tijelo nema stvarnog utjecaja na pojedine proračunske stavke. To se vidi i iz činjenice da se već tradicionalno ne prihvaćaju primjedbe i amandmani zastupnika, bez obzira koliko oni bili razložni i opravdani i bez obzira o kojem se iznosu sredstava radi. O njima Vlada najčešće niti ne raspravlja nego se po već ustaljenom scenariju u paketu odbijaju svi do jednoga. No, da se osvrnem na proračun u cjelini, odnosno na neke njegove stavke. Tu su enormni iznosi stavki ostalo na rashodovnoj strani koje se odnose na zaposlene, usluge, nespomenute rashode poslovanja, nespomenute financijske rashode i izvanredne nepredviđene rashode. Pojedinačno se kreću od nekoliko hiljada do nekoliko desetaka milijuna kuna. Naravno da postoje izvanredne situacije i potrebe koje se pojavljuju tijekom proračunske godine, ali jesu li one dosita tolike da zahtijevaju ukupan iznos od oko milijardu i 700 milijuna kuna. Stavka "Sitni inventar i autogume" iznosi nešto preko 31 milijun, što je skoro 5 milijuna kuna više nego ove godine. Ako samo pola toga iznosa otpada na autogume ispada da će građani Hrvatske i ove godine kupiti između 20 i 40 hiljada guma. Da ih bar djelomično sama proizvodi bila bi, mogla bi riješiti jedan dio problema nezaposlenosti, a time osigurati i dodatni priljev sredstava u državni proračun. Nadalje, "Sredstva uredska, oprema i namještaj" je svake godine veća, pa za iduću godinu iznosi 237 milijuna kuna. Je su li nam uredi zaista toliko prazni i neopremljeni da trebaju toliki novac? Kao što je to uobičajena praksa ove Vlade proračun je ponovno netransparentan. Tu bih tvrdnju potkrijepila nekim primjerima. U Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva prošle godine su subvencije i brodogradilišta iznosile približno 430 milijuna kuna u bile istaknute po pojedinačnim korisnicima. Za iduću godinu je predviđeno 398 milijuna. Navedena je samo zbirna stavka iz koje se ne može iščitati koliko je kome namijenjeno, a brodogradilišta ima 7 i ne bi trebao biti problem prikazati raspodjelu po korisnicima. Nasuprot tome, u istom ministarstvu, unutar programa Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom naišla sam na aktivnost financiranje i sufinanciranje programa profesionalne rehabilitacije u iznosu od cijelih 2 hiljade kuna. Je li u pitanju nesposobnost, neznanje planiranja i izrade proračuna ili nešto treće? Slično ovome u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva u glavi "Poljoprivreda i šumarstvo" ima program gospodarenje i zaštita šuma i lovišta u kojem je predviđena kapitalna investicija gospodarenja smeđim medvjedom, ma što to značilo, u iznosu od 20 hiljada kuna koja se u obrazloženju financijskog plana korisnika proračuna navodio kao donacija iz Italije. Dosita se pitam je li zbilja potrebno ovakve beznačajne iznose navoditi kao zasebne projekte, a nasuprot tome čak i više desetaka milijuna vrijedne stavke trpati pod kapu "Ostalo". Da nije tragično bilo bi smiješno. Čini mise da se kroz ovakve iskrice netko izruguje s dignitetom i pameću saborskih zastupnika. U Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka za programe modernizacije željeznica predviđeno je približno 1 i pol milijardi kuna, odnosno smanjena su sredstva za 130 milijuna kuna u odnosu na ovu godinu. Dvije najveće stavke, održavanje željezničke infrastrukture koja je u katastrofalnom stanju i sredstva za otpremnine same za sebe govor o kakvoj se modernizaciji radi. Dakle, o krparenju gorućih stanja da vlakovi ne iskoče iz tračnica i novom otpuštanju radnika. Poticanje željezničkog prijevoza smanjeno je za 80 milijuna ili 16%, poticaju za hrvatske brodare umanjeni su za 10 milijuna, odnosno 25%, ulaganje u sigurnost zračnog prometa smanjeno je za 5 milijuna ili 14%. U okviru programa regionalnog razvoja, čiji je iznos smanjen za 100 milijuna ili 14%, smanjuju se ulaganja u razvoj brdsko-planinskih i područja od posebne državne skrbi za otprilike 25%, a sredstva za obnovu komunalne infrastrukture u područjima posebne državne skrbi smanjena su za 42%. Ako tu dodam i smanjenje proračuna Hrvatskih autocesta za 700 milijuna uz najave autoceste do Siska i mosta na Pelješcu, pitam se koliko će se od tih projekata realizirati i čime. Suvišno je napominjati da su sve ove aktivnosti prikazane u zajedničkim stavkama koje čine jednu veliku pašta šutu ili ričet, kako je to jučer slikovito prikazala kolegica Vesna Pusić, iz kojih se naravne ne može iščitati za koga je koliko predviđeno, odnosno da o transparentnosti proračuna nema ni "t". Moram se osvrnuti i na Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. Prije nego što uopće počnem svoj osvrt na glavu "Školski sport i Hrvatski olimpijski odbor" mora izraziti čuđenje što sam u 4 glave našla bitne razlike u iznosima u knjizi raspodjele sredstava po korisnicima, po aktivnostima i programima u odnosu na iznose po organizacijskoj klasifikaciji u prilogu 2. Nisam zbrajala stavke pa neznam koji su točni iznosi, ali bi to svakako trebalo uskladiti jer se ne radi o malim razlikama. Ipak moram izraziti bojazan zbog onoga što se iz pojedinih stavki može iščitati. Dobro je što je za šport predviđeno 111 milijuna kuna čime je prijeđena granica od 0,1% proračunske mase, odnosno izdvajanje za sport povećano je za 34 milijuna kuna od čega je za programe javnih potreba u sportu, odnosno Hrvatski olimpijski odbor predviđeno 71 milijun što je u odnosu na dosadašnje redovne dotacije od 30 milijuna povećanje od skoro dva i pol puta, dok je istovremeno za sport osoba sa invaliditetom povećano iznos ovogodišnji 7 na 10 milijuna kuna ili 140%. No s obzirom da su tu uračunata sredstva od igara na sreću, realna povećanja iz proračuna i dalje nema. Ako uzmemo u obzir da je u olimpijskoj 2004. godini za Hrvatski olimpijski odbor izdvojeno preko 66 milijuna kuna i još 20 milijuna dodatno za projekt "Atena 2004" ispada da smo u manjku za iduću godinu još za 15 milijuna kuna. Zbog dosadašnje prakse da se rebalansom proračuna krešu i sredstva za sport, bojim se da se i ove godine ne dogodi isto. Nasuprot tome žao mi je što je čitav niz dobrih ideja i projekata odbačen i znatno reduciran prije nego što su uopće dobili šansu da ugledaju svjetlo dana. Tako su npr. odbačeni programi poticanja sporta na otocima, sporta na sveučilištima i veleučilištima te prevencije nasilja sportom u školama, a poticanje ravnopravnosti spolova u sportu je svedeno na pola ovogodišnjeg iznosa. Stoga sam i ove godine predložila amandman o sportu na otocima, ali o njemu nešto više kada bude rasprava o amandmanima, pa već sada pozivam kolege sportaše i kolege otočane da ga podrže. Ako uzmemo u obzir činjenicu koliko su tjelesne aktivnosti i druženje kroz sport značajni faktori za formiranje ličnosti mladih kao i za njihovo zdravlje, a svjesni sve većih problema pojave nasilja kao i ovisnosti među mladima, pitam se čemu ovakve restrikcije pogotovo kad je poznato da su sredstva za sport u Hrvatskoj bez obzira na ovo povećanje još uvijek nedostatna. I na kraju sa jednom rečenicom da se osvrnem na Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, odnosno na izdvajanje za Klinički bolnički centar Rijeka koji iznosi 34 milijuna kuna unatoč činjenici da je ministar prilikom nedavnog posjeta Rijeci za projekt nove bolnice obećao oko 70 milijuna pa sam i u tom smislu podnijela amandman koji ćete nadam se prihvatiti kako ne biste ministra doveli u poziciju da laže. Iz ovih razloga ja ne mogu podržati ovaj prijedlog državnog proračuna.
Hvala lijepa. Imamo četiri ispravka netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica zastupnica je rekla više puta da je ovaj proračun netransparentan. To naprosto nije točno. Kolegice ovaj proračun je itekako transparentan, no proračun treba znati i pročitati i iz njega iščitati stavke i mislim da doista po prvi puta imamo priliku iščitati sve stavke svih državnih institucija. Po prvi puta su u ovom proračunu institucije koje do sada i nisu bile sastavni dio ovog proračuna, a morale su biti. Prema tome po prvi puta proračun na najbolji mogući način i transparentan i čitljiv samo ga treba znati pročitati. To je ključno.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović, drugi ispravak.
Pa evo ispravljam netočan navod kolegice Prerman da je željeznica u katastrofalnom stanju. To sigurno nije točno. Tko god je vidio blistave nagibne vlakove koje je bivša Vlada ugovorila bez natječaja preko posrednika po čudnim okolnostima i koji su neprimjereni za pruge Europske unije, to neće reći sigurno.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Franjo Arapović.
Poštovani gospodine predsjedniče ispravio bih netočan navod gospođe Biserke Perman kada je rekla sport, ovdje piše lijepo šport. To je jedan od … [[Ne razumije se.]] Ministarstvo znanosti obrazovanja i športa, a drugo ću se javiti u raspravi. Hvala.
Četvrti ispravak, poštovana zastupnica Mirjana Brnadić. Molim? Ivanka Roksandić, da zamijenio sam. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo uvažena kolegica Perman je rekla govoreći o ovoj Glavi športa, da nema značajnog povećanja u športu i da nije zbrajala stavke. Ma ima značajnog povećanja u športu, ukupno 78,25% pa samo neka povećanja: poticanje športa u školskim športskim klubovima, pa onda javne potrebe u športu Hrvatskog olimpijskog odbora, pa onda poticanje bavljenja športom invalidnih osoba pa čak 73,61% obuke neplivača u osnovnim školama vrlo vrijedan program u području športa. Samo toliko za sada.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Vladimir Štengl. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena kolegica Perman je rekla da mi uvozimo auto gume a mogli bi ih proizvoditi. Hrvatska je proizvodila auto gume, u današnjoj situaciji to je potpuno neisplativo. Ja dolazim iz kraja i poznajem situaciju u Borovu i ne jednom sam čuo uvjeravanja da to jednostavno više za Hrvatsku nije. Samo da vežem na to, znate prošla su vremena i sađenja riže u Jelas polju, pa tako možda i proizvodnje gume u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Biserka Perman. Izvolite.
Naime, ja sam moram priznati malo ironizirala kad sam govorila o ovoj stavki s obzirom na njezin iznos koliko ona iznosi i na broj guma koje bi se kroz taj iznos mogao kupiti, ispada da bi to bila vrlo profitabilna djelatnost u Republici Hrvatskoj koja bi riješila jedan dio nezaposlenosti i donijela novi priliv sredstava u državni proračun. Očito je da nije tako i da se kroz tu stavku zapravo prikrivaju nekakvi drugi izdaci koje mi na žalost nismo uspjeli iščitati. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, ostalo je za raspravu još 29 zastupnika nakon što je Klub zastupnika HDZ-a radi jedne ekonomičnosti rasprave i izbjegavanja stalnoga ponavljanja reducirao broj svojih zastupnika u raspravi. Dakle, 29. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Ova dva dana o proračunu u globalu rečeno je niz njegovih karakteristika pa između ostalog se tvrdi da je on izbalansiran, uravnotežen, realan, objektivan, moguć, dobar, transparentan, pametan itd. U argumenti koji su davani u njegovu korist, prizivali su se i makroekonomski rezultati koji su pozitivni, trendovi rasta nastavljeni, negdje zaustavljeni trendovi pada, zaduženja doma i vani i sve to vjerujem da su sve te ocjene točne, da svi ti argumenti koji su upotrijebljeni da su točni i nemam razloga u to ne vjerovati. Ali kada sam ponovo neke brojke pročitao i pregledao onda nešto ne razumijem. Naime sa 94,5 milijarde prihoda 98 milijardi rashoda, 3,3 milijarde minusa u planu ministar Šuker je neko veće u jednoj televizijskoj emisiji rekao, kad za zdravstvo izdvojimo 19,2 milijarde, za mirovine 25 milijardi i 200 milijuna i za plaće 17 milijardi i 200 milijuna to je skoro 62 milijarde ili 62 ili 63% ukupnog proračuna. Kako je sad, dakle to je ono što ne razumijem sa preostalih 30-tak milijardi moguće u proračunu napraviti sve ono što je rečeno da on nudi i da u sebi sadrži. To je dakle razlog moje zabrinutosti kada sam ponovo te brojke iščitao. Međutim, što građane zanima kada je u pitanju državni proračun i na koja pitanja nisam čuo odgovore? Da li će u idućoj godini biti veće plaće? Npr. u zdravstvu, socijalnoj skrbi i prosvjeti, da li će sve stavke svih kolektivnih ugovora u javnom sektoru do kraja biti ispoštivane i podmirene? Da li će u idućoj godini biti veće mirovine? Od 25 milijardi i 200 milijuna 12 milijardi i 600, dakle 50% ukupnih sredstava za mirovine ide onima koji su tu mirovinu zaradili punim radnim vijekom. Samo svaka druga kuna mirovinskog novca ide onima koji su mirovinu zaslužili radnim stažom. Ako tome pridodamo i 4 milijarde i 400 za invalidske mirovine i 3 milijarde 300 za obiteljske onda dakle ostaje još solidna količina milijardi koje ja svrstavam u kategoriju mirovina po različitim osnovama stjecanih privilegijama. Međutim ono što je posebice bitno da masa sredstava za mirovine u idućoj godini predviđa se rast od 6%, nominalu što realno neće donijeti povećanja mirovina i pitanje daljnjih usklađenja bilo po kojoj formuli, da li Hrvatskoj ili Švicarskoj neće donijeti neko veće povećanje. Da li će u idućoj godini biti veće porodne naknade? Neće. Da li će u idućoj godini biti veći dječji doplatci? Neće. Da li će se u idućoj godini povećati broj djece koji će ostvariti pravo na dječje doplatke? Neće. Da li će županijske bolnice u idućoj godini imati veće proračune? Neće. Da li će se izdvojiti više sredstava bilo kroz promjene Zakona o financiranju lokalne samouprave, bilo kroz Fond za izravnanja decentraliziranih funkcija više novaca? Neće. Dakle, da li sva obećanja o velikoj decentralizaciji koja slijedi iduće godine možemo očekivati da fiskalni kapaciteti i proračunski kapaciteti općina i gradova i županija u idućoj godini budu veća? Ne, jer je Zakonom o izvršenju državnog proračuna sa 2% mogućih zaduženja uz suglasnost Vlade i tu nema nikakovih pomaka. Da li će se i u idućoj godini ulagati više u školstvo posebice u investicije? Ne. I na kraju da li će u idućoj godini ovaj Proračun kao mehanizam gospodarske politike donijeti više novih radnih mjesta? Po meni ne. Rečeno je da je proračun transparentan i točno ima stavaka u proračunu koji govori o raspodjeli 10 tisuća kuna, 15 tisuća, 20 tisuća i to je dobro. Međutim u ovom istom Proračunu postoje i stavke 175 milijuna, 220 milijuna, 350 milijuna, 400 milijuna. Značajni, s regionalnog aspekta značajne stavke po sadržaju i ono što nisam našao ni u jednom od hrpe papira koje prate obračun po kojim mehanizmima, kriterija i načina te ogromne velike stavke će biti u toku godine raspoređivane na korisnike i kada se može očekivati spoznaja, recimo od "ejp" programa u različitim resorima i po kojim mehanizmima će se vrednovati projekti koje lokalna samouprava kandidirala za te namjene. Što pak se prihodovne strane proračuna tiče, samo dva moja zapažanja. Planirani prihodi s naslova poreza na dobit u idućoj godini planira se manje u apsolutnom iznosu nego je to bilo planirano za ovu godinu i prošlu godinu. E sad se pitam što to znači? Da li je već ova projekcija pokazuje da Vlada planira, očekuje ili zna da u idućoj godini hrvatsko gospodarstvo, a posebice banke neće ostvarivati dobit ili će biti ona manja, da li se tu može naslućivati nekakva promjena porezne politike pa ćemo i ukinuti ili ne znam smanjiti radikalno poreze na dobit? Ne znam, ali zabrinjava me činjenica dakle da pitanje dobiti unaprijed znamo da planiramo ne stagnaciju, ne povećanje, nego … [[Govornik se ne razumije.]] i u strukturi prihoda moj zaključak posebice zbog dobiti i drugog poreznog sustava i načina punjenja proračuna da u ovoj državi poreze plaća samo sirotinja. Jer kad god je u pitanju oni prihodovne stranke koje bi trebale plaćati s naslova kapitala i dobiti, one su sve manje i manje, a porezni prihodi s naslova s poreza na dohodak, a znamo da radništvo i umirovljenici su najdisciplinarniji platiši, onda zaista smatram da zahvaljujući siromašnim građanima ove države je i proračun moguć takav isplaniran. To su otprilike moji razlozi zbog čega neću glasati za ovaj proračun, zbog čega ga i neću podržati i naravno nadi i vjeri da 2007. proračun u ovom Saboru kad ćemo ga mi predložiti bude daleko kvalitetniji i transparentniji. Hvala.
Hvala. Ajmo serija ispravaka netočnih navoda. Prvo, poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa, evo uvaženi kolega Lesar je rekao nije vidio da li će plaće u zdravstvu rastu, pa je rekao neće. Nije vidio ni da li će bolnički limiti biti veći, pa je onda zaključio da neće. Ja bih ga evo podsjetila ovdje da rashodi za zaposlene u prijedlogu plana za 2006. godinu su već i 8,2 od čega je 4% je dozvoljeni rast rashoda za zaposlene. Također i materijalni rashodi za 2006. godinu planirani su s postotkom rasta od 11,6 pa je to pretpostaviti da će i limiti u bolnicama rasti.
Hvala. Drugi ispravak, poštovani zastupnik Mario Zubović.
Gospodine predsjedniče, moram ispraviti cijenjenog kolegu koji je rekao da ovaj proračun nije transparentan. Ovaj proračun je transparentan i to se vidi po tome jer sve institucije imaju jasno prikazane svoje troškove, a da je proračun za vrijeme vaše Vlade bio transparentan onda se ne bi ušlo u deficit u koji se je ušlo za vrijeme vaše Vlade.
Treći ispravak, poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Lesar je tvrdio da neće biti pomaka niti povećanja vezano za rodiljne naknade, dječje doplatke i socijalno usklađivanje obitelji u tom dijelu. To je potpuno netočno, jer ukupno planirana sredstva za ovu godinu iznose 2 milijarde 261 tisuću 306 kuna, a u ukupnom prijedlogu proračuna to 34% u odnosu na 2005. godinu sredstva su povećana za 79 milijuna 729 tisuća ili 3,65%. Planirana sredstva za 2005. godinu iznosila su 2 milijarde i 181 milijun kuna, a za 2006. 2 milijarde i 261 milijun kuna. Dodatni rodiljni dopust i oprema za novorođeno dijete u iznosu od 55 milijuna kuna plus 30 milijuna kuna za redoviti porodni dopust. Planirana sredstva za dodatni rodiljni dopust i opremu za novorođeno dijete iznose 714 milijuna kuna i veća su za 8,40% a ukupno 85 milijuna kuna, tako da je kolega netočan navod iznio.
Hvala. Četvrti ispravak, poštovani zastupnik Marijan Bekavac.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Ispravio bih sličan navod kao i kolegica Bajt. Kolega je ustvrdio da nema povećanja izdvajanja za porodiljne naknade i za dječji doplatak što apsolutno nije točno. Za porodiljne naknade osigurane 6,8% viša a za dječji doplatak 1,5% što pokazuje socijalnu osjetljivost ove Vlade i brigu za demografsku obnovu Hrvatske. Hvala.
Hvala. Replika poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Kolega Lesar se u svojoj raspravi između ostalog pitao hoće li biti povećanja plaća za učitelje i nastavnike u osnovnim i srednjim školama. Kolega Lesar, neće. Ukupno povećanje mase sredstava za plaće osnovno školskih i srednjoškolskih nastavnika oko 4% što točno prati inflaciju i to znači samo da će plaće prosvjetara i dalje zaostajati iako već sada zaostaju oko 15% za ostalim visoko obrazovanim profilima u javnim službama.
Druga replika poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Gospodin Lesar se doista pita hoće li biti veće plaće i penzije. Gospođa Lelić kaže nešto i hoće. Ja se slažem, nominalno će biti možda nešto i veće, ali gospodo i s jedne i s druge strane nije samo bitno da li plaće i penzije porasti za nešto kuna jer su istodobno bitni kakvi će biti troškovi i cijene. A kad govorimo o pritisku i cijena i troškova na plaće i na mirovine i na sve drugo iz Vlade čujem odgovore i to da je razgovor o tome neozbiljan, da je inflacija 3% i takva će biti itd. što ne bih baš rekao. Ja ću ukazati samo na dvoje. Gospodine Lesar, vi vodite računa o tome. Troškovi života mjesečno su tijekom lipnja, ljeta uključujući i nešto kasnije mjesece rasli otprilike pedesetak kuna mjesečno a plaća je rasla prosječno 27 kuna mjesečno. Znate, plaća ako nešto malo i poraste troškovi porastu dvostruko. Naše računanje inflacije od 3% je često korinflacija gospodo. Mi danas imamo tri velika pritiska, pritisak troškova energije koji nije iscrpljen a i znamo našu energetsku politiku, pritisak i troškovne i strukturne inflacije od tri moguće i imamo situaciju da će biti Hrvatska narodna banka očito sa novim guvernerom što je za pitanje cijena vrlo relevantna činjenica. Osim toga, ako ste pogledali glasoviti simulacijski model koji se ne izrađuje samo za Hrvatsku što ga radi "business for … [[Govornik se ne razumije.]] report" onda on upozorava na to da zbog svih ovih činjenica može doći do pritiska na rast cijena i troškova života do 7 i više posto u narednih dvije godine ili godinu i više i o tome ozbiljno treba voditi računa. Samo nominalne veličine u uvjetima rasta troškova koji osobito opterećuju svaku obitelj ne znače dovoljno.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa kolegi Crkvencu što me podsjetio i na pitanje troškova osim nominalnih i realnih rasta plaća, mirovina, socijalnih davanja. Naime, ja pitanje troškova želim vrlo jednostavno onda pojednostaviti i vjerojatno kao i ja tako i svi imate mogućnost svaki mjesec pratiti podatke koje u ovoj državi objavljuju sindikati. Pa ono što je zabrinjavajuće da kupovna moć prosječne plaće iz mjeseca u mjesec pada. E sada, ako su ti podaci točni ja nisam nikada nikoga čuo da je osporavao podatke koje sindikati objavljuju, onda zabrinjava svaka stavka u državnom proračunu koja se odnosi na ta prava čija nominalna masa ili vrijednost nije veća od 7% jer to znači da će realno ona ili stagnirati ili padati. To što masa sredstava za porodne naknade raste to je valjda dobro jer će imati veći broj novorođene djece, ali u Zakonu o izvršenju proračuna piše da će porodne naknade u 2006. biti iste kao i u 2005. Prema tome, to su podaci koje onda moramo na taj način iščitati. Koja vrijednost, koji značaj. Ženi koja ima troje djece da je masa u proračunu sredstava povećana ako njena naknada ostaje ista. Dakle, o tome razgovaramo cijelo vrijeme i moramo iščitavati proračun na način da nas ljudi razumiju, ne samo među sobom. Prema tome, poruke koje građanima šaljemo moraju biti točne u cjelini. Hvala.
Treća replika poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite!
Pa vidite kolega Lesar, problem ovog proračuna ustvari jest u tome što on nije regionalno-razvojni nego što je on redistributivni. Dakle, ovdje se želi sav novac porezni prikupiti u Uredu premijera a onda očito po sistemu koji smo vidjeli prije neki dan trebate ljubiti vrata premijera ili obijati pragove premijera da bi on odlučio da li treba kod vas recimo obaviti neki posao iz komunalne djelatnosti kao što je špricanje komaraca. I zato imate sada situaciju da se decentralizirana sredstva ne povećavaju, ona su 1,69% veći u odnosu na 2005. godinu što znači da će stvarno biti manje vrijedna i ona su 132 milijuna kuna manja nego što je bilo projekcijom proračuna za 2006. godinu predviđena. A kako smo mi bili uvjereni da će Vlada ispoštivati projekciju proračuna za 2006. godinu tako su lokalne samouprave i planirale svoj razvoj time da o.k. 2005. godine je ministar rekao nemamo novaca da povećamo decentralizirana sredstva koliko bi trebalo da podignemo minimalne standarde decentraliziranih funkcija ali zato vidite u projekcijama proračuna za 2006. ćemo to povećati čak za gotovo 200 milijuna. E sada, kad smo dobili taj proračun za 2006. vidimo ne da se ne povećava za 200 milijuna nego se povećava za 20 milijuna. A sistem je takav da ako želite da se gradi kanalizacija, uređaj za pročišćavanje, vodovod, ako želite da se neki drugi problemi rješavaju vaših građana morate obijati pragove ministara ili morate odlaziti u ured premijera.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Mršić, potpuno ste u pravu da pitanje iščitavanja kvalitete ovoga proračuna u smislu njegove regionalne distribucije kad su kapitalna ulaganja u pitanju gotovo nije moguće napraviti, jedino ako niste u privilegiranom položaju pa proračun čitate dva tjedna prije saborskih zastupnika, ne u ovoj nego u nekim drugim dvoranama i salama, pa možda i u trenutku njegovog sastavljanja imati jači ili veći, ili manji utjecaj. I zbog toga je strašno bitno da ako naše regije, županije prosječno porezne prihode po glavi stanovnika ostvaruju sa tisuću 662 kune kao svojih prihoda što je opet netko jučer rekao sarma a da ne želimo razgovarati o tome da recimo u Virovitičo-podravskoj ostvaruju svega 789 kuna poreznih prihoda po glavi stanovnika, ili u Međimurju tisuću 193. Ta neujednačenost porezne politike i način financiranja lokalne samouprave upravo je doveo do toga da pitanje financiranja kapitalnih ulaganja iz državnog proračuna jesu stavke koje vrijede 100, 200, 300 milijuna a njegova raspodjela je tajna još i u ovom Saboru. I zato o tome stalno govorim pa bi možda mogli čak i dobiti odgovore tko i po kojim kriterijima će dijeliti taj novac.
Hvala. Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici! Nije dobro kad bez argumenata se govori o primanjima uposlenika u državnoj upravi i nije dobro kad se govori o određenim primanjima koje primaju hrvatski građani a da se za to ne koriste argumenti. Pa zato ćemo uzeti kad govorimo o plaćama primjer zadnjih pet godina. Najprije smo u 2000. smanjili plaće od 20 do 40%, nismo isplatili božićnice, regres, dar za djecu a onda smo u izbornoj 2003. povećali osnovicu za 4% ne brineći koliko će to koštati proračun slijedeće godine. Po ovome što se danas govori ispada da 2000., 2001., 2002., 2003. nije bilo inflacije i da nije trebalo uposlenicima u javnom sektoru i državnoj upravi povećavati plaće. To je naprosto istina jer su plaće najprije smanjene, onda su u 2003. povećane 4%. To je istina i to vam je argument u vašim dokumentima koje ste vi dali u ovaj Visoki dom. Pa vi ste poreznoj upravi i carinicima smanjili plaću od 20 do 40%. Vi ste to napravili. Vi ste ukinuli ljudima koji trebaju brinuti o prikupljanju sredstava u državni proračun, vi ste im smanjili plaće 40%. To ste napravili 2000. I kada se danas govori o povećanju plaća 3% onda to nije dovoljno, tako se bar tako govori. Međutim, kada je povećanje 0%, onda je to dovoljno. Mi moramo biti svjesni kao, prije svega da nam je u ovom trenutku uprava nedovoljno plaćena, i da ljudi koji rade u državnoj upravi su slabo plaćeni. To treba jasno i glasno reći. Možda da plaće 2000. nisu smanjene od 20 do 40%, osnovica na koju bi se danas obračunavalo povećanje od 3% bi bila znatno veća i nominalni iznos povećanja bi bio znatno veći. I to je istina. Zašto su se plaće smanjile od 20 do 40%? Pa zato što je to netko potpisao u stand by aranžmanu. Nije potpisala ova Vlada. Zašto se nisu isplatile božićnice, regresi, dar za djecu? Zašto danas, u prošlom proračunu, pretprošlom proračunu imamo godišnje po 300, 400 milijuna sudskih presuda koje se trebaju isplatiti iz državnog proračuna. Koje mogu reći da se zaposlenicima u državnoj upravni neće isplatiti regres, neće isplatiti božićnica. Ja ne kažem da današnji iznos regresa, božićnice i dara za djecu je nešto visoko što uposlenici u državnoj upravi imaju, ostali nemaju. To naprosto nije točno. Međutim, dobio je onoliko koliko je ovom trenutku mogućnost državnog proračuna. Ali ipak dobiju za razliku od godine kada to nisu dobili. Tko je uzeo pravo nekome da za prekovremeni rad uposlenicima u MUP-u, koji svakodnevno rade u vrlo teškim uvjetima ne plati mirovinsko na taj prekovremeni rad, tako da kada ta gospoda danas idu u mirovinu, onaj prekovremeni rad im ne čini osnovicu za izračun mirovine. To se sve događalo. Zašto se to događalo? Vjerojatno je bilo problema u državnim financijama. Decentralizirane funkcije. Zakon o financiranju jedinica lokalne, regionalne i područne samouprave je donesen za vrijeme prošle Vlade. Sredstva učešća o porezu na dohodak povećana su sa osnova decentraliziranih funkcija su donesena za vrijeme prošle Vlade. U predizbornoj godini se donosi odluka da se jedinice lokalne samouprave ne mogu zadužiti 2003. godine. I do 10 mjeseca, do rebalansa proračuna, Izmjene zakona o izvršenju proračuna niti jedna jedinica lokalne samouprave se nije mogla zadužiti lipe. Sada ja postavljam pitanje, da li su gradonačelnici i županiji koji su u to vrijeme bili gradonačelnici župani imali viziju i potrebu zaduživanja u jedinicama lokalne samouprave. A danas kada se jedinice lokalne samouprave mogu zadužiti godišnje 300 i još nešto milijuna kuna, to nije dovoljno. Ali kada se nisu mogli zadužiti niti lipe, to je bilo dovoljno. Isto tako što se tiče decentraliziranih sredstava i sredstava od prihoda poreza na dohodak jedinica lokalne samouprave, o tome možemo razgovarati krajem sljedeće godine, pa ćete vidjeti koliko će biti povećan iznosa poreza na dohodak na prihodovnoj strani jedinica lokalne samouprave. Ali ponavljam, gospodo, vi pregovarate zakonima koje ste vi donijeli, zakonima koje ste vi predložili. I sada kada ih ova Vlada primjenjuje, oni ne valjaju, a dok ste ih vi primjenjivali onda su bili fantastični. To naprosto nije točno. Isto tako. Pogledajte koliki je bio iznos decentraliziranih sredstava prije tri godine, koliki je bio danas. Ona rastu, ali isto tako pogledajte i koliki je bio prihod jedinica lokalne samouprave sa osnova poreza na dohodak 2002., 2003., koliki je danas. I onda kada komparirate te podatke, jer gledajte kada govorite o nekim podacima, onda morate odrediti metodologiju za usporedbu. Morate odrediti nešto od čega ćete krenuti. A na ovakav način nije dobro. Jer ponavljam, jer govoriti o tome da najprije smanjite plaće 20 do 40%, pa ih dvije godine ne povećavate, pa ih povećate 4%, onda kažete to je porast plaća. A sada kada se u jednoj godini povećaju plaće 3%, onda to nije dovoljno. A inflacija je samo 0,7, 0,8%-tnih poena u odnosu na ono što je bilo 2000. 2001., 2002., 2003.. Inflacija je bila od 2, do 2,2, do 2,3, a ove godine je inflacija oko 3%. Pa druga stvar da je inflacija razlika 10 ili 15%-tnih poena. Dakle, onda kada se nisu povećavale plaće, sve je bilo divno, sve je bilo krasno, a danas kada se plaće povećavaju za 3% to nije dobro. I jednostavno reći ako na poziciji Ministarstva znanosti imamo povećanje … [[Govornik se ne razumije.]] od sredstava za plaće od 4% iako je sindikatima predloženo povećanje osnovice za obračun plaća 3%, da to nije dovoljno, naprosto nije točno. Ali ponavljam, ne znam koji je bio cilj i interes smanjenja plaća od 20 do 40% prije svega radnicima u poreznoj upravi i carini.
Hvala. 9 ispravaka netočnih navoda. Poštovani zastupnik Slavko Linić, izvolite.
Ispravljam netočni navod ministra Šukera a vezano za Odluku o smanjenju plaća i povećanju plaća. Koalicijska Vlada je u 2000. zaustavila primjenu Sporazuma iz 99. godine i donijela Odluku o zamrzavanju plaća u 3 godine. Zamrzavanju plaća. I to je ono što je vrlo jasno partnerima u sindikalnom pregovaranju stavila do znanja. 2003. taj je dogovor, ta je poruka istekla i to je bio razlog da se u pregovaranju sa sindikalnim partnerima dogovori o rastu. Hrvatska Vlada je u sadašnjem mandatu imala je mogućnost sa partnerima u pregovaranju oko plaća, također donijeti odluku o obustavi primjene ili obrnuto o zamrzavanju, ali ako ne, onda treba poštivati dogovore. Problem je.
Hvala lijepa. Drugi ispravak. Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Netočna je tvrdnja ministra Šukera da se o plaćama državnim službenika i namještenika ovdje razgovara neargumentirano. Argument je proračun. To je argument. I iz tog proračuna se sasvim lijepo iščitava činjenica, te plaće neće rasti preko stope inflacije. 2000. godine kada su te plaće zamrznute tada je Vlada koja je 2000. godine došla na vlast, naslijedila negativnu stopu rasta, minus 0,9%. I što je mogla u tim uvjetima kada je zemlja bila u recesiji, kada je nazadovala nego zamrznuti plaće, a smanjiti za 60% plaće državnih [[Upadica: Molim vas mir!.]] dužnosnika, predsjednika Republike, premijera, ministara, saborskih zastupnika. Međutim, kada ste vi se vratili na vlast, naslijedili ste stopu rasta od 4,5% prostora da više ne morate imati zamrznute plaće državnih službenika i činovnika, da možete povećati standard, da pokrenete Hrvatsku kao što se obećali. Jedino što to niste ostvarili.
Hvala. Treći ispravak. Poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, vraćati se u prošlost selektivno nije primjereno, nije točno, niti je koalicijska Vlada smanjila plaće zbog stand by aranžmana. Već je kolega Stazić rekao da je riječ bila o odgovornom odnosu prema budućnosti države. Usvojili smo i preuzeli odgovornost vlasti kod negativnog rasta bruto domaćeg proizvoda. Kod vrlo niskog reitinga kreditnog Republike Hrvatske. A drugo, ja mislim da je današnja situacija ekonomska i socijalna najviše posljedica pretvorbe i privatizacije na hrvatski način a ona ne traje od 2000. godine.
Hvala lijepa. Četvrti ispravak. Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Ispravljam netočan navod ministra Šukera koji je rekao da mi ovdje danas raspravljamo kao da nije bilo inflacije 2003. Bilo je. Bila je 2,2%. Mi danas upozoravamo na inflaciju koja iznosi 4,1%. Pa utoliko ispravljam i drugi netočan navod a to je da je inflacija trenutno na 3% po Državnom zavodu za statistiku trenutno je 4,1%.
Daljnji ispravak. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je što je ustvrdio gospodin ministar da mu sada pristižu sudske odluke o različitim neplaćanjima. Pristizale, pristižu sada, pristizale su nama i pristižu vama sada još one do 2000. godine za bezakonja 10 godina. Neopravdano otpuštanja, nepriznavanja različitih plaća pa i za kaznena djela ubojstva, terorizma i tako dalje. Mi smo upravo omogućili u Zakonu o parničnom postupku da se ovo ne bi događalo nijednoj Vladi da država prizna očigledne tužbene zahtjeve bez parničenja.
Treći, šesti ispravak poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Ispravljam ono što ću citirati, a to je: plaće su sad male jer su prije ne znam koliko godina smanjene 20, 40% i tako dalje. To naprosto nije točno. One sad nisu male zato što su smanjene nekad ranije. Nego što u međuvremenu nisu rasle pa ne rastu ni sad za naredno razdoblje. A onda su morale biti smanjene jer je bila nelikvidnost takva da se to nije moglo podnositi sa mjesečnim kamatama od 15%. Vi sad imate sasvim drugu situaciju. Radite već treći proračun. Radili ste tri rebalansa. Pa ljudi dajte nešto učinite i predložite. Nemojte stalno govoriti da je problem ovdje zato što ga je netko ranije učinio.
Hvala. Sedmi ispravak poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ispravljam netočni navod ministra koji je rekao da mi prigovaramo zakonima koji su doneseni u prošlom mandatu. Ne. Mi prigovaramo tome što ovaj Proračun ignorira Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi koji je stupio na snagu 10. studenog. I govori ovaj Proračun da slijedeće godine ništa od toga zakona neće moći veliki gradovi primijeniti u praksi. Dakle nijedno pravo koje smo ovdje donijeli i ozakonili neće biti primjenjivo. I treba jasno i glasno reći građanima: nema ništa u 2006. godini od drugog koraka decentralizacije.
Hvala. Osmi ispravak poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Ispravljam navod gospodina ministra da sam Zakon o financiranju lokalne hvalio a sad ga kritiziram. Gospodine ministre sjećate se lipnja 2001. zajedno smo bili u televizijskoj emisiji kad smo podijelili rezerve i sumnje na fond izravnanja gdje smo se našli. I drugo, dva puta u ovom mandatu sam nudio izmjene tog zakona i vi ste u ime Vlade dva put odbijali te prijedloge popravka tog zakona. To je prava istina i očekivao sam da ćete reći da ćete do kraja ove godine doći s njegovom promjenom, ne iduće.
I zadnji ispravak poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Netočno je da je sada manji, manji rast prihoda od poreza na dobit zbog toga što će lokalne jedinice dobiti više. Naime prvi puta gospodarstvo ima veću dobit od gubitaka 2002. godine i to je zapravo povećalo porez na dobit a makar smo imali tada i smanjenje stope poreza na dobit. Stope rasta su u tom razdoblju se kretale od -0,9% preko 5,1% do 4,3%. A što se tiče inflacije ja sam već danas ovaj podatak iznijela samo u 10. mjesecu u odnosu na 9. mjesec 2005. godine rast proizvođačkih cijena je 0,5%, a indeks potrošačkih cijena 0,7%. Što će se još desiti u dva mjeseca do kraja godine možemo samo prognozirati i vidjeti … [[Govornica se ne razumije.]] da li će stopa biti zaustavljena na 4,1%?
Hvala. Poštovani zastupnik Šime Prtenjača. Izvolite.
Evo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine ministre dopustite da još jedanput pokušam svoju raspravu barem usmjeriti prema proračunu a sve druge rasprave ostaviti za neka druga vremena. U toj raspravi još jedanput ću isključivo koristiti službene podatke koji su objavljeni, koji su poznati. Prema tome svaka moguća rasprava nek se polemizira s nekim institucijama a ne sa stavovima oko toga. Ponavljajući još jedanput stav da razumijem da je godišnji proračun najvažniji akt u državi i da naravno kao takav izaziva najviše interesa, ali da onda i podrazumijeva različite borbe odnosno različite načine pristupa tom proračunu pa i različitih viđenja oko tog proračuna. Što naravno svatko ima pravo za svoj stav i svoje mišljenje. Ali te stavove i mišljenje valja pokušati podnijet, iznijeti argumentirano s podacima i zato ću ja još jedanput pokušati pokazati kada se daje ocjena o hrvatskom proračunu i stanju u društvu da ga valja malo i usporediti s drugima pa oko svog okruženja pa unutra toga onda tu pojavu prema nekim pojavama koje slijede u promatranom razdoblju. I zato samo dvije, tri opće napomene koje će se vrlo lako pokazati i dokazati kasnijim podacima da je ovaj Proračun ove godine postigao, ja ću slobodno reći, najveći stupanj fiskalne prilagodbe jer će još slijediti blage prilagodbe. Da je on konačno uravnotežen, da se kroz njega po prvi put vode svi prihodi, svi rashodi države prema tome koju god riječ upotrijebili po prvi put možemo vidjeti i javnost, kretanje prihoda ali i trošenje tog proračuna. Isto tako da ovaj Proračun kao takav ipak postiže makroekonomsku stabilnost i što je iznimno značajno socijalnu sigurnost. Zašto ističem makroekonomsku stabilnost? Iz razloga što je bilo različitih najava kakva je već i ova godina, a kamoli iduće godine vrijeme recesije, vrijeme propadanja i sveg ostalog a ovaj Proračun, i kretanje u ovoj godini, a i ovaj idući i smjernice za iduće dvije godine ukazuju na stabilnost tog Proračuna. Što taj Proračun sam za sebe ako se promatra naravno svi su nezadovoljni. I svi korisnici, ali i u društvu jer svako traži svoj maksimalistički pristup i svoj maksimalistički interes. Stanje prihoda u državi i druga kretanja po kojima se može procijeniti takvo kretanje valja usporediti sa drugima. Ja još jedanput upozoravam i iznosim podatke koje su dale druge kuće i rekao bih slobodno interpretirano da i zadnje stavove Europske komisije daju određene komparativne podatke i da daju ocjenu o pozitivnim kretanjima i stabilizaciju u hrvatskom društvu i hrvatskom gospodarstvu. U toj usporedbi iznose se podaci da je za ovu godinu, a prethodne godine recimo u svijetu porast gospodarstva bio po stopi od 5%, a ove godine da se on smanjuje i spušta na stopu od 4,3%, a poduzimaju se mjere da ostane i u idućoj godini na istoj razini. Dakle istoj razini. Da u Europskoj zajednici odnosno u Europskoj uniji u ovoj godini kretanja su bila, a prethodna zapravo 2% u ovoj godini oko 1 i po posto, dakle isto tendencija pada. Da u idućim godinama se vodi rat da bi u idućoj godini porastao blago, a onda tako također nastavio rast. Zašto je ovo za nas bitno? Na svjetskom tržištu najveći motor je Kina. MI s Kinom imamo jedino, čini mi se, uvozne poslove a od izvoznih poslova u ovom trenutku čini mi se da s Kinom ili ništa ili vrlo malo. Prema tome takav veći utjecaj bržeg porasta gospodarstva u svijetu nije mogao imati direktnog odraza za kretanja kod nas. Međutim kako je u Europskoj uniji došlo ipak do stagnacije u odnosu, u ovoj godini u odnosu na prethodnu godinu u gospodarstvu, ističemo da je on imao negativnog odraza na naše ekonomsko poslovanje i okruženje i da je u tim odnosima najveći partneri se nalaze upravo u susjedstvu Slovenije, Italije, Njemačke, Austrije a da se i povratno kao izvoznici dakle u smanjenoj stopi porasta gospodarstva smanjuje i potražnja naših roba kao naši glavni partneri, a u isto vrijeme i smanjen je priliv turista iz tog područja mada turizam najbrže raste u ovoj godini u zadnjim godinama. Možda čak od osnutka Hrvatske države. E upravo u takvoj komparaciji valja istaći da u Hrvatskoj državi, sada iznosim nekoliko podataka o kretanjima u Hrvatskoj državi da se upravo mogu usporediti s tim kretanjima, a onda vidjeti koje je to stanje u državi i je li ono takvo ili je li u opasnosti recesije ili ima ipak stabilan uzrast i napredak. Do sada prema tim ocjenama glavni motor ili pokretač proizvodnje u Hrvatskoj državi je bila osobna potrošnja. Govorim o ovoj godini, posebna potrošnja, a u idućoj godini, u idućem razdoblju procjena je da će rasti i javna potrošnja što govori i u prilogu dio prihoda koji se osigura ove godine čini mi se negdje oko 16 milijardi povećanih prihoda za takvu namjenu što tumači da bi onda i takva javna potrošnja trebala dati impulsa za po osobni gospodarski rast. Isto tako podaci o zaposlenosti i nezaposlenosti koje ću još jedanput pokazati, pa ako vrijeme dopusti i citirati stav HNB-a koji daje potpuno drugačije kretanja, odnosno drugačiju sliku nego što čujemo ovih dana ili u ovom vremenu. I stoga želim samo da bih mogao lakše sada u ovom vremenu prikazati kretanja kod nas prelazim na prijelaz porasta društvenog bruto proizvoda u Hrvatskoj što odražava na svoj način stope rasta u ovoj godini i njega posebno potiču značajan turistički priliv koji se evo na sreću odvija i do kraja godine, ali i porast izvoza isto tako u ovoj godini i procjena kretanja u idućem vremenu. U ovoj godini se procjenjuje na kraju da bi mogao biti negdje oko 3,9% spor, blagim porastom od 4, četiri jedan, pa do četiri tri postao u onoj zadnjoj godini u kojoj se promatra. Prema tome, kad se to komparira s kretanjima u Evropi i drugim kretanjima onda jasno ukazuje da on ipak ima stabilan porast. Inflacija. Još jedan puta koristim priliku kazati da se procjenjuje oko tri tri da će biti u ovoj godini i smanjiti u idućoj na tri dva dva osam. Ali, valja istaći još jedan put da inflacija se temelji pretežito na porastu cijena nafte nekontroliranom na svjetskom tržištu i ono što posebno kod nas ono ima odraza na našu proizvodnju, a time i izvoz proizvodnja željeza i čelika jer se on najviše kasnije koristi i u izvozu. Prema tome, ovo su dva inflatorna utjecaja na koja Hrvatska nije i ne može utjecati, ali zato je neutraliziran kroz blagi porast izvoza roba, a još veći i brži, značajno brži porast usluga. Na ovaj način valja promatrati kretanja tog inozemnog duga i kretanja kroz tog ekonomskih odnosa sa inozemstvom i deficita tekućeg računa platnog prometa. Ja još jedan put ističem da u ovoj godini će biti po procjeni ovoj monetarnoj oko pet devet, da bi ga u idućoj godini osporavali na pet… [[Govornik se ne razumije.]] postupno sniženje. Inozemni dug valja stabilizirati u ovoj godini vjerojatno osamdeset tri i nešto će posto biti, ali valja učiniti sve da se u idućoj godini, u idućem vremenu stabilizira na oko 83% GDP-a. Isto tako, da zaduživanje na domaćem tržištu još jedan put ističem jer naravno svak iznosi različite teze oko toga. On je bio i nužda iz razloga što se valjalo osigurati od mogućih opasnosti, rizika na stranom zaduženju, prvo. I drugo, trebalo je razviti domaće tržište kapitala koje je ove godine ipak počelo funkcionirati. Prema tome, dat će rezultate u idućem vremenu. I na kraju deficit koji je jedan od kriterija, jedan od mjerila. Deficit ove godine može se vrtiti, ali s obzirom na bazu od koje se počelo negdje oko 4,2% i tendencijom pada tako da sa sigurnošću možemo procijeniti da i on daje sigurnost da taj deficit neće rasti onako kako neki prognoziraju. I valja istaći još i podatak da dug opće države se stabilizira, da se danas procjenjuje u ovoj godini negdje na 45,3% već u idućoj 44. Dakle, apsolutno sa stopom ispod 50%. Evo to su podaci koji su službeno objavljeni. I na kraju o proračunu samo kazati da proračunski prihodi rastu, da oko 39 milijarde i nešto prihoda, da oko 98 milijardi i nešto rashoda, da prihodi rastu po stopi od sedam dva što znači brže od rashoda koji rastu po stopi od 6,3%. Prema tome, i to upućuje na ista takva pozitivna kretanja unutar toga i na kraju valja ukazati da i ovi podaci jednako ukazuju na određena kretanja, da kod, možemo istaći da kod PDV-a procjenjujemo da on je posebice iz rasta efekti iz porasta turizma kao i drugih gospodarskih aktivnosti i moguće da još slijedi monetarna kontrola plasmana banaka. Jer značajan poticaj domaće potrošnje bilo je snažno kreditiranje. Prema tome, sve tendencije ukazuju na pozitivna kretanja unutar društva i nema razloga za pesimizam, osim za one jer i među nama neki nose naočale, a neki ne. Prema tome, to je pojedinačni problem. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. 15 replika. Da, dobro. Prva replika poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uz dužno poštovanje kolega Prtenjača što ste pokušali ukazati u stvari kakva je situacija u našem bližnjem odnosno širem okruženju ja ipak mislim da građani nosili naočale ili ne, ja ih nosim u konačnici zanima hoće li, dakle građane naše zemlje zanima hoće li iduće ili neke godine iza po projekciji ovoga proračuna biti bolje nego što im je danas. Odnosno zanima ih što država će u idućoj godini i godinama koje slijede učiniti na recimo otvorenju novih radnih mjesta, koliko planira tih radnih mjesta otvoriti. Što čini i što će učiniti na poboljšanju položaja umirovljenika i smanjivanju velikih razlika među njima. Što čini da bi prosječna četveročlana hrvatska obitelj živjela bolje nego što živi ove godine. Uz naočale koje nosim ja moram kazati da ja nisam mogla pronaći u ovom proračunu niti jedan argumenat i da će bilo koje od ovih kategorija koje sam nabrojala u slijedećoj godini biti bolje. Ja želim još jedanput podsjetiti da 720 000 radnika u ovoj državi prima plaću ispod prosjeka. 35% radnika prisiljeno je raditi na crno, a četveročlana obitelj dovija se na razno razne načine kako da preživi od mjeseca na mjesec. Sinoć smo iz vaših redova čuli poruke i u smislu onoga pa čak i prigovora a tko im je kriv praktički što možda imaju po dva, tri mobitela, što zamislite 200 000 građana ove države želi ove godine otići na zimovanje, a tko zna koliko će ih iduće godine htjeti ići na ljetovanje. Takvim porukama standard građana iduće godine, a ni u godinama iza toga neće biti ni malo bolji.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Hvala lijepo i vama gospođo, a i onima drugima koji su se javili za repliku, jer ću pokušati naravno sada jer je prekratko vrijeme temeljem podataka iskazati kretanja u društvu. I ja sam jer je vrijeme zaista prekratko da bi se ukazalo na strukturu proračuna, na ukupne odnose pokušao samo sa podacima koji su službeno i javno dostupni oslikati što se događa u svijetu i koja stopa porasta i ubrzanja i stabilnosti u Hrvatskoj u odnosu na naše okruženje, prve susjede i Evropsku uniju kojoj težimo. Koliko sam ja to uspio ili uvjeravati nekoga u podatke koji su objavljeni ja zaista tu nisam mađioničar i ne mogu pomoći onima koji to ne mogu shvatiti. Ali, kolegice za vas koristim kao odgovor na vašu repliku koristim službene podatke HNB-a, studeni 2005. pa ćemo ako treba i … [[Govornik se ne razumije.]] strana sedma. Strana sedma koja jasno pokazuje za ovu godinu, a iz nje ocjenu kretanja za iduće razdoblje koje jasno ukazuje na pad stope nezaposlenosti i na rast stope zaposlenosti. Isto tako, kada govorimo o realnim plaćama mi možemo imati osobni stav bilo koji. Govorimo o prosjeku i realnim plaćama u društvu. Pogledajte kretanja realnih plaća u društvu prema stavu monetarne politike. To nije moj stav i ja sam zato koristio različite izvore podataka da bi mogao plastično prikazati da i drugi drugačije misle, odnosno da su to službeni podaci koji se primjenjuju u monetarnoj, a naravno onda i u dijelu ove politike. Hvala lijepo.
Druga replika, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Naime, gospodin Prtenječa u svome izlaganju o Proračunu Republike Hrvatske za 2006. godinu nije spomenuo hrvatske branitelje i 11,48% planiranih sredstava za brigu i skrb o hrvatskim braniteljima. U ta sredstva potpadaju invalidske i obiteljske mirovine u iznosu od 311 milijuna i 994 tisuće i 213 kuna. Zatim trajna prava, izvršenje pravomoćnih sudskih presuda, izvršenje pravomoćnih sudskih presuda za neplaćene obaveze iz ranijih godina, jednokratna prava, ortopedska pomagala, psihosocijalna pomoć stradalnicima Domovinskog rata, zapošljavanje hrvatskih branitelja, stambeno zbrinjavanje, održavanja objekata i stanova. Udrugama branitelja iz Domovinskog rata također su određena i povećana sredstva. Naime, kroz ovo sve što sam nabrojio jasno i razvidno se vidi da stvarna briga i skrb kroz našu Vladu u sadašnjem momentu je tolika da ovih 11,48% su i stvarne potrebe koje su prouzročene i dugovima iz 2001. godine prema novim rješenjima, a nisu do danas isplaćene te i ono što će nastati, a to je primjena zakona i nova rješenja o Zakonu o pravim hrvatskih branitelja sa 1.1.2005. godine. Naime, mora se reći da su zasigurno hrvatski branitelji ti koji su stvorili hrvatsku državu, obranili je i oslobodili i svaka ova, ovaj pomak o brizi i skrbi u povećanju sredstava, a naročito u trajnim pravima zasigurno je dobrodošao i hvale je vrijedan.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Pa hvala lijepo. Kulturno je, a očito je to i tendencija ovih raspravama odgovoriti na svaku od replika. Ja pokušavam na sve odgovoriti dostojanstveno i činjenicama i argumentima, a ponekad eto ovisi o pitanju, tako se valjda i odgovori. Naime, u onoj masi osiguranja mirovina za iduću godinu, osiguranja plaća, osiguranja socijalne sigurnosti u koje ulaze sve socijalne kategorije društva, među kojima su i branitelji i najmasovnija populacija, sredstva su osigurana po važećem zakonu koji je izmijenjen te u ovoj godini, nešto u prošloj godini. Prema tome, općenito za sve te kategorije izdvajanja one su u prošloj godini konačni i značajno stabilizirane. Konačno je vraćen dignitet hrvatskim braniteljima koji su prije toga bili kriminalci, koji su uglavnom bili hapšeni, privođeni, zatvarani, ispitivani i vjerojatno u najtežoj situaciji od ratnih dana. Trebalo je preživjeti ta vremena i trebalo je vratiti tim ljudima barem minimum dostojanstvo, a to dostojanstvo mjereno je dijelom kroz ovaj financijski dio, ali puno više kroz onaj ljudski. I u tom smislu vraćanje digniteta braniteljima ova je Vlada ipak osigurala, a da smo svi kriminalci i svi koji nešto pljačkaju, ja ne želim iznositi svoj primjer. Bio sam branitelj, ali nemam statusa branitelja. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodin zastupnik Prtenjača da govori, da dakako kad se o proračunu razgovara, onda razgovara se sa različitih aspekata mišljenja, ali da je to potrebno argumentirano raditi. Ja ću pokušati osporiti neke njegove navode. Kaže da je ovaj proračun prije svega makroekonomski stabilan i da daje socijalnu sigurnost građanima. Makroekonomski možda je stabilan ali na niskoj razini. I to je zapravo osnovno i ključno pitanje koje vi očito ne želite razumjeti. Razvojna stopa od 4% je niska za hrvatski gospodarski i politički trenutak. Razumijem vašu komparaciju sa zemljama, sa starim zemljama Europske unije koje imaju razvojne stope 1 i pol do 2%, ali gospodo, na BDP-u od 30 tisuća eura. A mi govorimo o 7 ili 6 i pol tisuća eura naših. Morate znati da nama treba 4 puta viša razvojna stopa da bi se izjednačili u tempu napretka sa zemljama razvijene Europe, a treba nam više od 4 puta veća razvojna stopa da bi počeli smanjivati razliku između starih zemlja Europe i nas. Pogledajte što se događa u novim zemljama Europe. Ni jednu nemate koja nema razvojnu stopu ispod 6%, a nisu rijetke razvojne stope i od 9%. Pa ako mogu nove zemlje Europske unije imati te razvojne stope onda valjda može imati Hrvatska. Što se tiče socijalne stabilnosti i sigurnosti samo ću jednu rečenicu reći koju sam sinoć rekao u svojoj raspravi. U ovom proračunu nema mjesta za male seljake. Mali seljaci, 350 tisuća ljudi, nakon ovog proračuna i još jednog ovakvog proračuna postaju socijalni problem ove države, isto kao onih 300 tisuća nezaposlenih činovnika i radnika i imat ćete na grbači 650 do 700 tisuća socijalnih slučajeva. Seljaci postaju socijalni slučajevi. Morate konačno shvatiti da ova država ima temeljni problem. Nedostatak ekonomskih politika putem kojih se mora riješiti temeljni problem zapošljavanje, a zapošljavanje možete riješiti samo razvojem i to razvojem ne bilo kakvim nego stopama 7, 8 ili više posto. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Pa evo, ja sam i rekao u raspravi da iznošenje bilo kakvih argumenta nekima, ponavljam samo pojedincima, ne znači puno. Čak jednom je zgodom jedan kolega kazao, ma koliko vi iznosili argumente, a argumenti su dakle dokazi, činjenice, ja to ne prihvaćam. Pa mislim da je onda u tim relacijama i na takav način nepotrebno bilo kome replicirati, odnosno odgovarati na repliku. Međutim, ja ipak želim ovdje gospodinu Tomčiću odgovoriti sa tako dva moja stava ili dvije ocjene oko toga. Jeste ta komparacija nužna, jer kad se govori da je nešto tkao kako je ako ga s ničim ne uspoređuje onda zapravo ne znam što je ono. Jeste da su ratna stanja i situacija dovela do toga do čega su dovela i da naravno dobro bi došla puno brža i puno veća stopa rasta. Svi to jednako želimo i vi prije, i mi sad, i oni dogodine i bilo tko kada. Međutim, i kod tako niske stope sredstva su itekako gospodine Tomčiću neracionalno i gospodarski trošena ne za razvoj. Pa ću vam iznijeti samo podataka, a vaša stranka i neki ljudi iz vaše stranke, apsolutno vjerujem uz vašu potporu, 800 milijuna kuna izdvojenih i pripremljenih iz državnog Proračuna u 2003. godini čini mi se elementarne i druge nepogode nisu plasirana tada nego po stranačkoj podobnosti pred izbore davane onim općinama ili županijama u kojima ste vi pretežito bili na, ili imali ambicija biti na vlasti. I drugo, kod seljaka, evo i podatak, ranije kojeg sam iznio, da je i u ovoj godini puno brže raste proizvodnja hrane, pića i ostalih, bez obzira da li se na zalihe, ali i u izvozu raste ta proizvodnja. Prema tome, ova Vlada će znati voditi računa o svojim, i o seljacima o i o svom pučanstvu.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Lalić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolega Prtenjača, ja nosim naočale upravo zato da bi dobro vidjela i dobro sam pogledala ovaj proračun i iz ovog proračuna se ne može iščitati ni socijalna sigurnost ni makroekonomska stabilnost ona kako bi trebala izgledati. Ali, usput rečeno, kolega Prtenjača nije 800 milijuna za elementarnu nepogodu nego 400 milijuna kuna za elementarnu nepogodu koji i jesu podijeljeni ne po političkom ključu nego onako kako su elementarne, kako su štete nastale. Ja znam da je to možda vama i krivo i žao, međutim to je činjenica. Što se tiče socijalne sigurnosti. Socijalnu sigurnost u ovom proračunu ne može vidjeti ni 300 tisuća nezaposlenih, jer iz ovog proračuna proizlazi da značajnijeg novog zapošljavanja neće biti. Socijalnu sigurnost u ovom proračunu ne vidi ni 300 do 500 tisuća malih seljaka koji su isključeni iz sustava poticaja. Socijalnu sigurnost iz ovog proračuna ne vide ni umirovljenici kojima je prosječna mirovina sada 42% u odnosu na prosječno isplaćenu plaću, a 31.12.2003. godine je iznosila 44,71%. Dragi kolega Prtenjača sve ovo ćete pravdat sa stanjem u kojem ste zatekli Republiku Hrvatsku 2003. godine. Nerado napominjem, ali moram reći da je i koalicijska Vlada Republiku Hrvatsku 2000. godinu zatekla sa stopom rasta od minus 0,9% i dovela do 5,1% u 2003. godini sa kontinuiranim rastom te stope. Za razliku od ovih proračuna i ove Vlade koja je tu stopu rasta uspjela smanjivat na 4,3 pa 3,9 pa 3,8 pa sada 3,6. Ako je to naša ekonomska stabilnost onda jao nama.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Prtenjača.
Možda ne bi trebao odgovarati na sve replike, možda je ovo jedna od tih na koje ne bi trebalo odgovarati, jer kad slušam gospođu Lalić onda slušam priče za koje nisam siguran da u svakom slučaju nije netko drugi napisao pa ona i pročitala. E sad to jeste ispod razine ispod koje sam želio ići. Zašto? Upravo što se tezom i argumentima, kvaziargumentima pokušaju oboriti podaci i činjenice i priče o tome da smo zatekli Hrvatsku … ja ću reći samo za sebe, sa svog aspekta. Mi Hrvatsku nismo zatekli, mi smo ju stvarali sa svim žrtvama. I šta se tiče socijalne sigurnosti, povrata duga i umirovljenika. Pa umirovljenici po prvi puta i ova Vlada je konačno pristupila i postigla sporazum, očito je nekima krivo da je postigla sporazum sa umirovljenicima da taj nesretni povrat njihov i potraživanja se izvrši. A što se tiče elementarnih nepogoda i političke nepodobnosti, ja sam kao župan bio, a vidite do sada tri godine pa nisam o tome htio razgovarati. Bio jedan od nestašnih i nepodobnih čija je županija u proljeće 2003. čini mi se, imala strahoviti led i svoje voće i povrće u cvatu upravo tada stradalo. Procjena 21 milijun kuna. Iako je Vlada, bio premijer Račan sa svim svojim partnerima, ja sam branio u svojoj županiji i rekao nema druge elementarne suše jer nam je tada u proljeće stradalo sve od leda. Ali od tog leda od 21 milijun kuna znate koliko sam dobio? Nula! Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ovdje je predsjednik pisao, ja mislim da ću uspjet po redu. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević, replika.
Ustvrdi naš uvaženi kolega Prtenjača da je ovaj proračun uravnotežen. Već prvu godinu vladavine ove vlasti smanjio se proračun za Zadarsku županiju četiri puta, zatim prošlu godinu šest puta a sada je dostigao uravnoteženu nulu. Taj iznos je bio dakle, onaj prvi puta kad se smanjio, četiri puta veći kada ste vi gospodine bili župan, a premijer Ivica Račan jer nismo gledali tko je gdje na vlasti. Što se tiče brige o braniteljima, Općina Galovac je blokirana, njezin žiro-račun je blokiran jer se ne poštuje Zakon o braniteljima. Zaposleno je nekoliko branitelja, ali im država ne isplaćuje ono što je po zakonu dužna i sada je blokiran. Vi ste čak ustvrdili gospodinu načelniku da zašto se on meni pritužio da sada taj novac neće nikada dobiti i na žalost tako je i bilo, jer je sada žiro-račun blokiran. I inače političari se inače vole nabacivati dignitetom. Kojim to dignitetom? U ime kojeg digniteta poslaste generale u Haag, a mi nismo nikoga hapsili koji nije bio potreban niti je to zaslužio niti je to bila zadaća ove, bilo koje vlasti nego po zakonu djelovanja policije. Ali ti su osuđeni pred hrvatskim sudom a ne pred sudom u Haagu sa vrlo neizvjesnom sudbinom. I još nešto, volite se nabacivati dignitetom, na žalost porazna je, tužna činjenica da za vrijeme mandata ove vlasti nikada više samoubojstava, na žalost i samoubojstava branitelja. I sada vi govorite o dignitetu! Vi govorite o nezakonitom hapšenju. U proračunu ove godine osiguravate 3 milijuna kuna za isplatu neopravdano pritvorenim osobama, prošle godine je to bilo negdje oko 700 tisuća. Znači planirate i već znate što će se dogoditi.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Prtenjača.
Pa gospođa Antičević evo isto zaista sam se trudio i na neki način mučio da tri godine ne repliciram i ne odgovaram. Ali nakon njenog upornog inzistiranja danas ćemo dati samo blagi uvod, a onda ćemo nastaviti. Gospođa Antičević isuviše se dobro znamo iz Zadra i šteta bi bilo da te odnose prenosimo na ovaj Dom ovdje. Za razliku od vas ja sam osobno žrtvovao, a na taj način i dao doprinos kao i tisuće drugih u stvaranju ove države i u stvaranju generala i kada meni spominjete taj status i generale onda na taj način ne prihvaćam raspravu jer niste dali nikakav obol da se dođe ni do slobode ni do generala i nemojte vi držati lekciju. … [[Upadica se ne čuje.]] Njoj govorim. Drugo, sada prelazim na službeni dio. Njoj govorim, a ne SDP-u. … [[Upadica se ne čuje.]]
Ja vas molim da omogućite odgovor na repliku. Izvolite.
Vi ste se borili, ali neznam zašto. Drugo, kada je službeno …
Nikakva nije uvreda. Izvolite.
Drugo, kada je riječ o invalidima i lažnim invalidima. Gospodin Beštek donese nogu, neznam kakvu, umjetnu na stol i mora dokazivati da je lažni invalid. I drugo, kada sam ja bio župan, znam koje sam katarze prolazio, ali slijedit će još replika i odgovora pa ćemo naći načina, ali želim samo reći o Zadru i o razvoju Zadra. Ove godine sada se gradi u Zadru i u idućoj godini dva najveća lokalna projekta bez obzira kako smo do njih došli, jer smo imali stalno projekte za 3, 4, 5 godina unaprijed bez obzira koja Vlada dođe. I na taj način Zadar 2 i građen je sad najveći cestovni projekt u Hrvatskoj državi i istočni vodovodni pravac, najveći projekt u Hrvatskoj državi a vi u isto vrijeme tvrdite da nismo dobili ništa. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Milanka Opačić.
Evo ja bih naprosto htjela polemizirati malo sa kolegom Prtenjačom koji je rekao da ovaj proračun osigurava socijalnu sigurnost i da treba govoriti argumentima i službenim podacima. Meni je apsolutno prihvatljiva vaša retorika da treba govoriti službenim podacima i da se treba koristiti argumentima, međutim upravo ti podaci i argumenti ne idu u prilog na žalost ovoga što ste i tvrdili da ovaj proračun garantira socijalnu sigurnost. Zašto tome nije tako? Nije tako zbog toga što u ovom proračunu nisu osigurana dodatna sredstva za usklađivanje mirovina, a mi već sada u zadnje dvije godine imamo realni pad mirovina u odnosu na prosječnu plaću. Dakle mi smo prije dvije godine bili na 44%, sada imamo 42% dakle mirovina u odnosu na prosječnu plaću. Nema sredstava, dakle, za dodatno usklađenje kako bi se taj iznosu u udjelu prosječne plaće povećao. Nema isto tako novaca da se usklade neke nepravilnosti unutar mirovinskog sustava jer su pojedine kategorije sa istim godinama radnog staža, sa istom plaćom koju su primale zbog različitog odlaska u mirovinu imaju potpuno različite iznose mirovina. To će tako i dalje ostati. Neće biti socijalne sigurnosti niti zbog inflacije. Dakle, ona je bila 2003. 2,2%. Ona je sada već po Državnom zavodu za statistiku 4,1%. Dakle, i ovo malo što će porasti i mirovine i plaće pojest će inflacija na ovakav način. I drugo, nema rasta plaća, dakle, ni mirovina u ovom proračunu. I na kraju, problem je u tome što se mi čitavo vrijeme, pune, dakle, 2 godine, evo treća već, borimo kojoj ćemo grupaciji više dati istu količinu novca. Pa problem je u tome što tražim od vas da promijenite logiku, da krenete sa razvojem zemlje jer dok ne krenemo više privređivati možemo doista samo trošiti vrijeme ovdje kako rasporediti ovo malo novca koje imamo u proračunu. Dakle, naša priča 2 dana i jučer i danas je upravo u tome da vas pozovemo na to da krenete u razvoj Hrvatske, u otvaranje novih radnih mjesta i stvaranje nove vrijednosti jer jedino to može osigurati bolji život građanima.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Prtenjača.
Pa evo možda samo 3 misli oko ovoga jer su više koncentrirane na proračun, pa odgovor u tom smislu. Da socijalna sigurnost je povećana u ovom stupnju jer većina zakona u prošloj godini donešena, što je unaprjeđenje na prethodnu godinu. Prema tome, ove godine će se izvršiti zakoni isto tako kao i izvršenje mirovina koje je usklađeno prema formuli koja je utvrđena bez obzira dobra ona bila ili loša. Ali ona jamči i porast plaća i utjecaj inflacije. Prema tome, sigurnost je osiguranje za takva uvećanja izdvajanja slijeduju iduće godine. To je prvi stavak. Drugo, razvoj nove investicije. Ja nisam stigao radi kratkoće vremena, nadam se kad budemo u jednoj raspravi normalnijoj oko smjernica razvoja ili bilo čega dati, također pokušati dati svoj obol u tom smislu. Ja sam stalno, dugo godina gurao jedan veliki razvojni projekt i nažalost u ovom trenutku ne mogu još uvijek riješiti taj problem. "Greenfield" investicije, najveća u ovom trenutku bi mogla biti "greenfield" investicija u Hrvatskoj državi u kojoj je, opet radi digniteta neću spominjati ni ime ni ljude, nažalost poništena preko noći, meni iz poznatih ali neshvatljivih razloga da investicija uopće ne može ići naprijed, a govorimo o zapošljavanju i razvoju. Evo u tom smislu teško je govoriti o nekakvim dugoročnim poslima u kojima uvijek netko nema neke druge interese, ali nadam se da ćemo konačno moć postić nekakvi konsenzus oko tih razvojnih interesa. Pa u tom smislu da ovaj proračun osigurava dodatnih 16 milijardi, … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, za javnu potrošnju koja će dati svoj doprinos u ukupnoj potražnji na domaćem tržištu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Jurjević.
Pa evo, recimo meni je žao što je bilo tko povukao svoju raspravu jer mislim da se zaslužuje da jedanput na godinu, pa ako treba i 3 dana i 4 dana razgovaramo o proračunu. To je eminentno političko pitanje. Loše bi bilo da se pretvori u golu ideologiju i u nekakve diskvalifikacije, a ne daj Bože osobne naravi. Za mene je ovdje osnovno pitanje kako funkcionira politika u Hrvatskoj. To se može i na ovom primjeru vidjeti. Naime, kolega Prtenjača je rekao da se kroz proračun može vidjeti javnost. Meni se čini upravo da je taj proračun nedovoljno proziran iliti transparentan, a naročito u onome dijelu što se događalo prije nego smo ga dobili na ove klupe. Da budem jasniji, moje pitanje glasi: zaista, gdje se odlučuje o Hrvatskom proračunu? Da li postoje nekakve paralelne vlasti? One čak modelski postavljeno ne moraju biti niti HDZ-ove, niti SDP-ove. Da li postoje paralelni centri moći u Hrvatskoj? Na koji način se dešava politika u Hrvatskoj? Da li kvazi-elite vladaju u Hrvatskoj? Da li skorojevići koji imaju novac su ti koji utječu na politička zbivanja na Hrvatskoj bez obzira na političke stranke? Koliko mi kao saborski zastupnici i kao vrhovno najviše zakonodavno tijelo u Hrvatskoj možemo braniti suverenitet Hrvatskog naroda ovdje i donoseći ovaj proračun? Moje pitanje zaista nije slučajno. Ono je, vi ste govorili ovdje i o osiguravanju socijalne sigurnosti, ali mi sve više gubimo i običnu sigurnost. To je sve povezano. Da li smo društvo koje ne tone samo na listama "transparency internationala" po stupnju jačanja korupcije. Da li smo društvo koje tone u neorganizirano divljanje organiziranog kriminala koji se širi i na politiku? Čini mi se, ne optužujući nikoga, čini mi se da na ta pitanja …
Zahvaljujem.
… možemo odgovoriti govoreći o proračunu.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Prtenjača.
Evo, pitanja su bila možda dijelom ili uglavnom izvan proračuna. Ali svejedno iznosim svoj stav o 2, 3 ta pitanja. I jeste, pa zato sam i rekao u uvodu da kada je riječ o proračunu da je on od interesa svima u državi pa svi pobuđuju i da je to odnosno političko pitanje uz to. Ali on najčešće nosi uz sebe one rasprave koje ne bi se mogle podvesti niti pod proračun, a niti kroz, pod političko pitanje koje bi njega usmjerili ka nekom pravcu. Često put čujemo ocjene od različitih vremena ili pojava. I u tom smislu moj komentar o proračunu je bio pokazivanje argumenata, činjenica da on znači stabilnost po osobni rast i da jednostavno znači bolje svim građanima. A da je to nedostatno, pa svi bismo željeli više. Svi bismo željeli od proračuna maksimalističke potrebe društva i da zapravo sjedimo kako je stara teza bila "radi koliko možeš, a država ti mora osigurati koliko ti treba". Jer nema više te teze. Sad se mora osigurati ono što se može osigurati sa željenim razvojem u idućem vremenu. Problem korupcije, pa vi znate vrlo dobro da je korupcija stara koliko i društvo. Ukupno, ne hrvatsko nego u svijetu. Pogledajte samo zemlje, a i Europa. Na kraju, da nema problema korupcije, lopovluka i svega ostaloga pa ne bi trebali sudovi, ne bi trebala policija. Dakle, to je problem s kojim će se sve društvene kategorije u svim vremenima sretati. I jeste da ovu posebice javnu sigurnost moramo učiniti sve da se svede na veću razinu. Ali onda primjedbe da mi imamo broj policajaca prema istom stanju kriterija koju ima Švicarska ili neke druge zemlje. S obzirom na situaciju, ratne posljedice teško je prihvatiti takav argument. Prema tome, upravo takva poruka kad razgovaramo o proračunu da vidimo što se može u zapošljavanju, u razvoju statusa tih kategorija ljudi koji štite društvo.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa reče kolega Prtenjača da je ovaj proračun daje socijalnu sigurnost. Možda takva socijalna sigurnost njega zadovoljava. Mene i moje kolege iz kluba ne zadovoljava i neće nas zadovoljiti tako dugo, bez obzira tko bio na vlasti, dok imamo preko 300 tisuća nezaposlenih. Kakva je njihova socijalna sigurnost ako kažemo da ćemo sada uvesti neke mjere poticanja zapošljavanja koje će u jednoj godini zaposliti 5 tisuća ljudi? Čisto sumnjam da će poduzetnici se uključiti u ovu akciju ako je ona slična akcija u 8. mjesecu upravo od Vlade napuštena kao neefikasna. Kakva je socijalna sigurnost za milijun i 100 tisuća umirovljenika kojima udio njihove mirovine pada kao u prosječnoj plaći sa 44 na 42%. U idućoj godini možda i malo manje s obzirom da se vraćamo na novu formulu usklađivanja mirovina i da ovih 600 kuna razlike između starih i novih mirovina će možda biti 610, 620 i možda nešto više kuna. Kakva je socijalna sigurnost kad već 2 godine uz inflaciju iznad 3% držimo istu proračunsku osnovicu na temelju koje se računaju određena socijalna davanja? Kakva je socijalna sigurnost to za bolesne koji će ove godine napuniti zdravstveni proračun sa 350 tisuća kuna samo stoga što će plaćati administrativnu naknadu, ali neće istovremeno dobiti recimo naknadu troškova puta kada vode svoju djecu na obavezne terapije i eto u mojoj Međimurskoj županiji već je jedna trećina porodica odustala od redovne terapije za svoju djecu jer ne može izdvojiti 2 tisuće kuna mjesečno da odvede djecu u prvu bolnicu gdje mogu takvu uslugu dobiti. Kakva je socijalna sigurnost kada onima koji posjeduju imovinu bez obzira koliku će dividendu dobiti neće platiti porez, ali će oni koji će kupiti novi stan, koji su podstanari neće više imati takvu olakšicu kod obračuna poreza na dohodak.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
A tu bi zapravo, a to je i vremenski nemoguće trebalo ponoviti onu raspravu iz početka, iz uvoda pa iznijeti još jedanput podatke, ali očito da ni to nije dovoljno, pa ću još jedanput odgovoriti samo podatkom da su ukupna socijalna davanja, ukupna plaća i ukupna mirovina u ovom proračunu u cijelosti osigurana prema postojećim zakonima. Prema tome nema više rizika ni bojazni da ljudi neće dobiti ni ono što iz slijedi kao što su bila vremena bez obzira koje Vlade i koja vremena su bila, odnosno tko je upravljao državom i sjećam se u našoj prošlosti, ponovno ponavljam bez obzira na situaciju koja je bila i tko i kako da smo često puta čekali na redove ne samo kod liječnika, nego i za kavu, nego i za litru benzina ili nafte i mnoge druge, pa i za kruh. Prema tome, mi itekako u ovom vremenu držimo da vrijeme stabilizacije i sigurnosti mora doći i da se društvo mora stabilizirati da bismo mogli ići naprijed. U tome je kroz ovaj Proračun za koji još jedanput ponavljam da treba potaći i potiče se onaj dio javne potrošnje bez obzira na sve one probleme koji vuče onda zaduženja i javna potrošnja, investicije i potražnja u proizvodnji i da bi na taj način mogli potaći jedan dio ipak održavanja zaposlenosti i industrijske proizvodnje unutar toga, ali kroz dalje poticanje investicija, posebice vanjskih investicija, pa kroz i iduće razdoblje u kojem će se samo primanje, odnosno početak pregovora s Europom naći i povoljnija situacija i na financijskom tržištu, ali i povoljnija situacija u ekomsko-gospodarskim odnosima. Prema tome, nema dvojbe da su ta vremena puno povoljnija nego što su bila i da ova vremena pred nama također dolaze povoljnija i u tom smislu jednostavno smatram da ovaj Proračun moram osigurati tim kategorijama i tom društvu sigurnost, stabilnost i pomak naprijed. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Crkvenac.
Poštovani kolega Prtenjača je dobro započeo time da će se držati činjenica, ja to poštujem, ja ću isto iznijeti neke s tim da se nadam da ću ih se držati do kraja. On je naglasio da je proračun stabilan itd., to je dobro, ali postavimo pitanje kakvo je gospodarstvo, kakvo je zapošljavanje? Evo vam tri činjenice. Prva, prosječna profitna stopa u hrvatskom gospodarstvu prema najnovijim podacima iznosi 5 i pol posto. To znači da je potrebno 18 godina, za vrijeme povrata treba 18 godina uložiti nešto da bi se eventualno vratilo ako radite u hrvatskom poduzeću ili ga osnivate i pitamo se zašto nema novih proizvoda ili novih poduzeća i poduzetnika? Molim vas, šta Vlada na tom području radi? Raspravljamo o planu i projektu za iduću godinu. Čime, vi ste predsjednik Odbora za proračun, unapređujemo situaciju da stopa povrata ne bude 20 godina. Drugo, kažete da je dug stabiliziran. Pa jučer smo govorili u redu, ali gledajte ukupni vanjski dug kolega Prtenjača Hrvatske u prvih godinu dana i 8 mjeseci vaše Vlade, ukupni vanjski dug Hrvatske je povećan 4,2 milijarde eura. To je normni iznos, to su zadnji podaci Hrvatske narodne banke. Molim vas, istodobno država se zadužila na unutarnjem tržištu 20 milijardi i jako se s tim hvalite, ali znate kad su Privredna i druge banke dalo to u državni budžet, pa je to spiskano u potrošnju nisu mogle dati poduzećima. I molim vas, govorite o stopi rasta. Svjetska stopa rasta je 5%. Govorite da se usporava. Pa pogledajte šta su najnoviji nalazi "SASEX-a" o tome. Naša je 3, 3 i pol posto. Šta ćemo mi učiniti da budemo barem na razini tog svjetskog prosjeka. Gledajte, ja sam jučer rekao šta su napravili Finska, Nizozemska, Portugal, Slovenija, Slovačka, Irska. Irska sad ide u novi plan sa 52 milijarde za znanost i obrazovanje. Pa, kako ćemo ih mi ljudi stići? Što vi predlažete da nekoga stignemo? Ne Irsku, nego … [[Govornik se ne razumije.]] i Bangladeš da mi oproste.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Prtenjača.
Jeste naravno kad i ja i vi i bilo tko drugi iz konteksta izvade podaci koji mu odgovaraju, daju svoje zrcalo. Međutim kad se stavi trodimenzionalna slika situacija je nešto drugačija. Evo u tom smislu pokušaja odgovora na to pitanje postavljate temeljno pitanje stanja gospodarstva. Jest i mene brine jednako kao i vas i svakog u ovoj zemlji, ali ja isto tako imam i odgovor ili pokušaj odgovora, ne traženja alibija daleko od toga, ali struktura gospodarstva po granama, po sektorima koja je zatečena u državi, a znate vrlo dobro da se u bivšoj Jugoslaviji koncentrirala prema republikama po različitim granama i gotovo bila granski usmjerena i takva planska privreda doživjela kroz ovo vrijeme suvo vrijeme bez obzira pa i do današnjeg dana tri povijesne transformacije sa svim posljedicama i jedna od povijesne transformacije je prijelaz sa planskog socijalističkog na tržišno gospodarstvo. Druga vlasnička sa svim posljedicama dobrim, lošim, ima i izvanredno dobrih. Nitko Todorića ne spominje, ja pokušavam tankersku spominjati u Zadru, pa je reakcija na mene šta spominjaš to. Pa naravno pozitivne primjere i puno drugih, ali isto tako doživjela je i tehnološku transformaciju. Mi zapravo u ovom vremenu nismo mogli posebice u ratnom vremenu radi situacije tržišta u domaće i potražnje i uništena gospodarstva mogli utjecati na takvu strukturu. Prema tome, odgovor da takva promijenjena struktura, promijenjeno tržište, promijenjeni odnosi znače apsolutno ovu situaciju koju danas imamo i naravno da se moramo svi založiti, a kad je riječ o vanjskom dugu i zaduženju, pa gospodine Crkvenac ne bi vama, ali općenito rekao da u jednoj godini je jedne godine bilo zaduženja u jednoj godini čini mi se 8, 9 milijardi, a sad je previše 4 ili ne znam koliko ste rekli. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Pecek.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Prtenjača vaša je tvrdnja interesantna kako ovaj Proračun osigurava socijalnu sigurnost kao interesantna je tvrdnja gospodina Đakića da niste spomenuli i branitelje. Naime što je temeljno? Mi u Hrvatskoj imamo 300 tisuća nezaposlenih, imamo milijun penzionera koji imaju mirovine ispod dvije trećine svojih potreba, imamo branitelje koji umjesto posla prijavljuju PTSP. Ti branitelji, ti nezaposleni, ti penzioneri ne žele biti socijalni slučajevi i oni to ne zaslužuju. Oni žele raditi i osigurati svojim obiteljima egzistenciju, dobiti mirovinu, a jednako tako i zaostatke koji im pripadaju. Proračun koji podržava razvojnu stopu od 4% naravno da im to ne osigurava. Ovaj Proračun nema indicije pratiti životne i socijalne potrebe građana, on ima ambicije podržati interesne skupine vladajućih među koje spadaju i neke druge političke opcije i udruge. Te interesne skupine i njihove vođe dobivaju proračunske mrvice, ali su politički poslušni i ne govore o stvarnim potrebama onih koji bi trebali ovdje u Saboru i predstavljati, a da još jedanput kažem to su branitelji, nezaposleni koji žele raditi, koji žele osigurati egzistenciju sebi i obitelji, a ne žele biti socijalni slučajevi.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Prtenjača.
… [[Govornik naknadno uključen.]] neke od tvrdnji oko socijalne sigurnosti, ostalog već u nekoliko navrata bilo bi čak i besmisleno i držim da oni koji slušaju da je njima sasma dovoljno, a da ovo drugo stav branitelja i ostalo. Pa već sam rekao i zaista ne želim, vidite interesantno ja sam ponavljam bio osobno branitelj, pa nisam se u ove 3 godine uopće javljao u rasprave oko toga ne smatrajući da ne bih na bilo koji način pokušao, ajde recimo lobirati, boriti se ili bilo što nego se boriti za opće dobro i opću pojavu. Kod branitelja, pa mi znamo situaciju koja je bila i koju smo do danas, traume koje smo doživljavali sa svim posljedicama. Branitelji su, ima populacija koja je još uvijek radno sposobna. Pa Vlada pokušava tražiti, traži se rješenje i za te skupine koje još mogu raditi ali je barem ono osiguran dignitet, osigurana materijalna sigurnost prošle godine kad smo donosili zakon i taj zakon će biti izvršen. Međutim, kod pogodovanja vladajućih, vi ističete pogodovanje vladajućih. Ja sam vam rekao ranije a i sada kažem evo još jedan novi podatak a ranije jedan. Kada ste vi bili ministar u to vrijeme ne daj Bog ja sam bio odgovoran zašto banke povećavaju kriterije za korištenje kredita i zašto krediti nisu po nekoj stopi iskorišteni. Kao i one elementarne, ponavljam još jedanput. Međutim, to je bio krasan alibi koji je bio tako proziran da nije mogao biti argument ni tada ni sada, ja ga vrlo lako mogu oboriti. A vama postavljam kontra pitanje jer ste na kraju iz HSS-a. Što je sa 600 milijuna kuna za restrukturiranje poljoprivrede u 2003. godini i gdje su završili, odnosno što je učinjeno s kombinatima a nažalost nije ni dovršen proces. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Leko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Najprije poštovani zastupniče Prtenjača, replika je za mene prilika da iznesem svoj stav radi građana i nije nikakva osobna stvar prema vama ili bilo kojem zastupniku. A kad je riječ o vašem stajalištu koje ste iznijeli u raspravi da je ovaj proračun socijalni i da nudi socijalnu sigurnost moram ponoviti bez obzira koliko puta se to spomenulo. Poštovani gospodine Prtenjača, nije sporno i ne osporavam vam točne navode ali mi imamo različitu politiku i različitu politiku zastupamo. Ne može se govoriti da je socijalna osigurana ovih proračunom ako ne osigurava razvoj i ne podiže konkurentsku sposobnost hrvatske privrede i hrvatskog društva jer je službena politika, moglo bi se reći, nacionalna politika je tržišno gospodarstvo i uključivanje u Europsku zajednicu, Europsku uniju. A tu zaostajanje neće pomoći ni pijar niti dobra percepcija proračuna. Još jedan argument, da proračun ne osigurava socijalnu sigurnost. Kad bi nastavili sa ovakvim razvojem građani koji sada traže posao a ne mogu ga naći ne bi se mogli zaposliti za 35 godina. Hrvatska još uvijek mora brinuti o 300 tisuća nezaposlenih njenih građana. Ako tome još dodamo da ovaj proračun predviđa produbljivanje jaza između novih i starih umirovljenika i da novi umirovljenici će imati još lošiju socijalnu sliku, to je demantiranje vašeg stava.
Odgovor na repliku zastupnik Prtenjača.
Ja neću pokušati ništa demantirati, uvažavam vaš stav, ali iznosim i svoj stav. Prema tome, a u onom slučaju kada se mene kao zastupnika bilo tko uvrijedi ja neću istom mjerom vratiti ali bar malo jer moram na taj način zapravo voditi taj dio rasprave u kojem uvažavam da svatko ima svoj stav, ali jednako tako onda ja postavljam određene dileme. Evo, kod ove socijalne sigurnosti još jedanput i vi ističete i svoj stav oko sigurnosti i nesigurnosti. Ja samo mogu postaviti kontra pitanje. Što je sa socijalnom sigurnošću bilo u proteklim vremenima kad su se radničke kategorije doživjele korekciju svojih prava na najniže razine od 45. Nisam zadovoljan, ni vi. Slažem se. I moramo ih usklađivati zajedno. Prema tome, nemojmo kazati da je to od današnjeg dana ili da se to danas događa, nego su ta prava danas zatečena, ponavljam, u onim kategorijama u prošloj godini nešto je podignuta i u ovom proračunu se jamči takvo osiguranje takvih isplata i takve stabilnosti, što je još važnije da oni ne dođu pod rizik da za dva ili tri mjeseca ne dobiju mirovinu ili bilo koju drugu naknadu koja slijedi u toj kategoriji socijalnih skupina. Drugo pitanje stope razvoja da, ali upravo ovaj proračun vidimo po prvi put kod usklađivanja i pregovora Europe nudi nam već pristup ove godine čini mi se, ne znam napamet sada, da me ne vučete, između 400 i 500 milijuna kuna se vuče već iz europskih potencijalnih fondova upravo za usklađivanje za razvoj u različitim područjima. I razgovori dalje oko screeninga i pribilježavanja značit će daljnje povlačenje tih sredstava. E sada je ono pravo pitanje da li regionalno ili kako će se država pripremiti za to. Prema tome, i taj dio sredstava će biti prilog.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Stazić.
Hvala lijepa. Kolega Prtenjača, samo argumenti, samo činjenice bez ideologije. Govorili ste o broju nezaposlenih i spominjali neku statistiku HNB-a. Evo, ovdje ja pred sobom imam na ekranu otvorenu krivulju kretanja broja nezaposlenih osoba po godinama Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Jasno je vidljivo 1991. godine počinje taj rast nezaposlenih. Sa nekih 150 tisuća skače naglo na 250 tisuća. Onda dvije, tri godine malo poboljšanje, onda opet rast tamo do sredine 2001. godine na 400 tisuća. Problem se tada počinje rješavati i pada za 100 tisuća. I sad se već dvije godine broj nezaposlenih kreće oko 300 tisuća, 5 tisuća gore, 5 tisuća dole. Evo, prije neki dan opet informacija prešao je 300 tisuća. Nije to toliko alarmantno. Past će opet s nekim sezonskim zapošljavanjem ali opet ne za više od 5 tisuća pa će se vratiti nazad. Dvije godine se mi vrtimo, nismo napravili ništa oko tih 300 tisuća. A ne da nismo napravili ništa nego smo ukinuli poticaje za zapošljavanje koji su zaposlili 80 tisuća ljudi i to je ono što mi vama govorimo. Pa šta ste išli ukidati i što u ovom proračunu ukidate, ono što je dobro. Pa da ste to zadržali zaposlilo bi se još 80 tisuća ljudi, pa ih ne bismo imali 300 tisuća nego 220 tisuća. Pa bi bilo druge godine lakše. I to je ono što mi napadamo u ovom proračunu. Ne zbog ideoloških razloga, ma ne zato što ga predlaže HDZ, nego zato što ta rješenja nisu dobra. Nije dobro ukidati poticaje za zapošljavanje kad vidite da vam se problem ne rješava, da vam se vrti oko 300 tisuća ljudi.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Prtenjača.
Evo dva, tri objašnjenja samo kolega Staziću. Neumjesno je možda komentirati ali nezaposlenost je problem od 1991. do danas. Znate što znači pet godina rata, 2/3 Hrvatske okupirano, gospodarstvo direktno uništeno jer se spominje 1991. a ljudi mobilizirani i u ratnim djelovanjima. Prema tome, komparacija od 1991. do danas ne bi mogla stajati. Ja sam istakao podatak i još jedanput ga pokazujem o nezaposlenostima. Po podacima iz HNB-a i sada iz studenog ove godine a u pojavi i rezultatima zapošljavanja nezaposlenih evo samo podatak i pitanje, to je odgovor zapravo na vaše pitanje ili na vašu konstataciju zašto nismo nastavili s modelom zapošljavanja koji je prošla Vlada bila donijela a završio je negdje početkom kolovoza ove godine. Vlada, ova Vlada je odustala od toga modela naprosto što nije dao rezultate a što su ga kao i obično kad to Hrvati već pripremljeno rade umješno koristili veliki i oni koji zapravo nisu nove zapošljavali. Prema tome, apsolutno u ova dva mjeseca se nije moglo a valja nastaviti na traženju rješenja koji će značiti pomak u zapošljavanju. Taj model je očito preživio vrijeme koje je za nama. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Linić.
Hvala potpredsjedniče. Socijalna sigurnost, proračun je treća godina mandata naše Vlade, treća godina koja veli 300 tisuća nezaposlenih. Nema promjena, treća godina. Da li smo svjesni težina tih riječi. Treća godina 300.000 nema pomaka. Ali probajmo reći da li imalo se rješenja. Je, rafinerija u Sisku, rafinerija u Rijeci. Novac HT-a za privatne tvrtke na softwerskim programima, dvije elektrane, da gospodo, to je ono što je važno reći. To je ono što je važno reći. INA, HT, vodoprivreda i nažalost HEP. A zašto ne ulažemo? Pa čuli smo ministra koji govori ne gospodo, ne gospodo, neće se INA zaduživati, nećemo koristiti dobit INE, neće biti, ne samo sigurnost za radnike u tim firmama, niti za privatne poduzetnike jer neće imati to tržište. Ali nije to problem samo nezaposlenih, to je i problem izvoza gospodo. Izvoza energetike. Jer mi smo umjesto uvoznici, mogli biti izvoznici. To su robe za naš izvoz, ali nećemo. Tri godine ove naše Vlade. Eto to su statistički podaci, to su stvarni podaci. Ali gospodine Prtenjača, počeli ste mahati papirima HMB-a i čitati brojke, ali pratim vaše replike po diskvalifikacijama koje ne pišu HMB-ovom izvještaju a otišle su diskvalifikacije i Peceku i Tomčiću i Lalički i Antičevički, samo nastavite. Volim čuti tu argumentaciju koja ne piše u Narodnoj banci.
Zahvaljujem, odgovor na repliku uvaženi zastupnik Prtenjača.
Hvala lijepo. Ja sam vrlo fino i kulturno raspravljao o onom dijelu službenih podataka. Kada sam bio vrijeđan odgovorio sam blagim odgovorom u odnosu na ono na što sam bio vrijeđan, bez navođenja HMB-a tada i to i unaprijed vrijedi. Prema tome, ja cijelo vrijeme odgovora vama ne spominjem HMB i ne spominjem nikoga drugoga. Ali gospodine Liniću jučer ste rekli ja neću biti ciničan. Ali nisam doživio vašu niti jednu raspravu a da nije bilo u tom tonu. Pa i kada je riječ o osobnim odnosima. Ja sada probam razgovarati i neću za sada, a mogao bih spominjati neke slučajeve u koje ste vi direktno utjecali u Zadru ali neću. Evo dajem riječ neću, ima vremena. Ja pokušavam odgovoriti, ajmo, na dva kontra pitanja. Tko je izvršio prodaju većinskog paketa HT-a i tko je izvršio prodaju INE. Nemam odgovor, ova Vlada nije i ne odgovaram dalje. Dalje. Što, razgovaramo o projektu i efektima zapošljavanja koji je bio i davao velike nade u rješavanju problema zaposlenosti. Pa trajao je do kolovoza, do prije mjesec i pol dana, do prije dva mjeseca. Koji efekt, pa i njegovi efekti bi trebali biti u zaposlenima u velikom broju u ovoj godini pa imamo stanje koje je. Prema tome, ja samo ističem one propuste, promašaje koji su i kumulativno djelovali na situaciju koju imamo i da u ovoj pojavi sigurno je bio vaš doprinos vrlo značajan, i u jednom i u drugom. I u INI i u HT-u. Prema tome, nemojte me prozivati i pozivati na to a Vlada ova ima i naći će izlaza iz toga. I ovaj razvoj i poticanje u idućoj godini. Sjećamo se rasprave početkom godine. Rasprodati ćete zemlju u ovoj godini. Evo, kraj godine, kraj studenog, nema uopće prodaje. Nema privatizacije. Prema tome, ostalo je dovoljno vremena da se racionalno i razumno odluči kako sa hrvatskom imovinom naprijed.
Zahvaljujem. Evo. Iscrpili smo sve replike, idemo dalje. Riječ ima uvaženi zastupnik Ante Markov.
Kada kažem da je državni proračun najvažniji dokument jedne zemlje, to je jedna činjenica oko koje ćemo se svi složiti. No, uobičajeni refren koji se ponavlja kod gotovo svih proračuna o tome da je on socijalan, razvojan, transparentan i jednako važeći za sve naravno je samo vanjski učinak ili finalna manifestacija nečega što gotovo nitko ozbiljno ne razmatra. Temeljna pozicija svakog proračuna je odgovor na vrlo jednostavno pitanje da li je proračun aktivan, ili je pasivan. Da li je proračun aktivan u odnosu na probleme i potrebe društva ili nije aktivan. Ovaj proračun nažalost kao i većina proračuna nije snašao dovoljno hrabrosti da bude aktivan, na sve one probleme koje on kao vrlo važan dio instrumentarija treba pokrenuti. Da bi pojasnio te odnose koji u konačnici diktiraju stanje jednog proračuna ili značajno utječu na tu poziciju pokušati ću objasniti poziciju dva najvažnija sektora, jednog financijskog i realnog sektora. Financijski sektor kojega smo donijeli na razinu da je uistinu respektabilan, da funkcionira. Da u financijskom smislu, financijsko tržište u Hrvatskoj postoji i relevantno je, prilagođeno je europskim uvjetima i standardima. No, već sada ono upozorava, alarmira, govori o lošim strukturinim posljedicama financijskog sektora. Ne samo u činjenici da su banke u gotovo u 100%-tnom ili većinskom vlasništvu stranaca. Jer kaže se za novac da ono nema nacionalnost ni ideologiju. Ja se slažem da nema, ali bogme bankar ima itekakvu ideologiju i nacionalnost. Prema tome, problemi financijskog sektora neću kazati ne proizlaze samo iz činjenice da je ono pozicionirano u većinskom stranom vlasništvu. Da se tako nešto dogodilo u susjednoj Italiji vjerujte Parlament bi raspravljao dugo, dugo, dugo, i ne bi se nikada složio, niti jedna Vlada, niti jedan parlament da većinski paketi talijanskih banaka završe u netalijanskim lukama. U bilo kojoj formi, u bilo kojem odnosu. Kod nas očigledno nije tako. Da li zato što trebamo stalno biti tri koraka ispred drugih u davanju, a tri koraka nazad u branjenju svojih nacionalnih interesa, o tome bi se moglo raspravljati. No, činjenica da veliki problem koji imaju gospodarstvenici, prilikom obavljanja svojih poslova u inozemstvu, posebice mala i srednja poduzeća, kod izvoznih poslova u smislu osiguranja koje moraju imati pokazala je da je nužna i neupitna uloga nacionalne banke i Hrvatska banka za obnovu i razvoj je uistinu i premostila prije tri godine određena osiguranja kod izvoznih poslova malih i srednjih poduzeća i taj lanac se nekako nastavio. Ali evidentno je da je došlo vrijeme da se porazmisli da li Hrvatskoj treba Hrvatska nacionalna banka, da li to imaju druge zemlje koji se nalaže u Europskoj uniji. Da li to ima jedna Mađarska? Da li jedna Češka? Da li je smeta što cjelokupna državna uprava, cijela administracija mora funkcionirati i držati svoje depozite i isključivo raditi preko ophodne banke. … [[Govornik se ne razumije.]] državne banke, svi depoziti se nalaze tamo i državne uprave i lokalne samouprave. I jasno ima ogromne mehanizme, poticanja, stvaranja efekata za razvoj nacionalnog gospodarstva. Ona stvar koja također u financijskom sektoru nije dobra a koju nose naši građani govore da je danas u ovoj godini zaduženost hrvatskog građanina dosegla razinu od 2 tisuće i 300 eura ili da smo prvi u Europi po zaduženosti po građaninu. Istovremeno europski građani imaju tu zaduženost na razini od 650 EUR-a. Rusija 300 EUR-a. Ukrajina 56 EUR-a. Ali u svakom slučaju prezaduženi smo. I ukupni krediti iznose gotovo 63% bruto domaćeg proizvoda i to je najveće u Europi. Prema tome imamo dvije varijante. Ili da stegnemo kaiše i kažemo: Gospodo koliko proizvedemo, koliko zaradimo možemo se zadužiti i potrošiti. Ili da stvorimo makroekonomske uvjete, pozicije da se potrošnja prilagodi proizvodnji na način da proizvodnju povećamo i da stvorimo uvjete da onako kako smo naučili živjeti da tako možemo i nastaviti. To možemo samo na jednu od ova dva načina. Mislim da je bolji način da potičemo vlastito hrvatsko gospodarstvo. Ali pri tom instrumentariji koje mora sadržavati i proračun su vrlo jasni. Instrumentariji poticaja i subvencije govore sljedeće: država mora i treba odgovoriti na vrlo jednostavno pitanje: što, tko, kako i za koga će hrvatska poduzeća i hrvatska industrija proizvoditi? Jer hrvatsko gospodarstvo ne može dati odgovor na ova pitanja. To pitanje mora razriješiti država kroz strukturalne reforme. Nedopustivo je i neprihvatljivo da se ogroman potencijal i hrvatskog tržišta je tako izložen inozemnoj robi, uslugama, tehnologiji da naprosto nema prostora za snaženje hrvatskog gospodarstva. Realni sektor u odnosu na financijski sektor nije jednakopravan. Došlo je do velikog disbalansa u funkcioniranju realnog i financijskog sektora. Realni sektor je država dužna postaviti na prave noge. I u tekstilnoj industriji, u metalnoj industriji, prerađivačkoj industriji i svim ostalim industrijama prije svega drvnoj industriji. Takav način može dovesti i ovaj realni sektor da može pratititi financijski sektor a društvo građanina dovesti u poziciju d može osiguravati i nadalje sve one potrebe i načine života na koje je naučio živjeti. Naravno da to sve skupa neće biti lako. Nažalost u Proračunu nemamo argumenata koji bi govorili u prilog tezi da se shvatila ozbiljnost stanja u realnom sektoru, ozbiljnost stanja u našem gospodarstvu. Ozbiljnost stanja u državnim tvrtkama bez obzira u kojoj se formi oni danas nalazili. Prema tome nužne su promjene i u poreznom sustavu koji se mora reformirati i onaj koji ima više novaca gospodo mora plaćati veće poreze. Onaj koji ima manje novaca mora plaćati manje poreze. Porezni sustav mora biti jednak, vrlo jednostavan, mora biti transparentan i mora se uvažiti činjenica da u ovom momentu PDV ostaje vrlo važni oslonac te fiskalne politike. Radno zakonodavstvo ne samo hrvatsko nego Europske unije mora doživjeti i doživljava transformaciju i ono je jedan od glavnih generatora koji govori o tome kad će doći do povećanih investicija. Investicije u Hrvatskoj su nešto u čemu najviše oskudijevamo. Ali infrastrukturu, za to imamo. Ne samo u tzv. "green field" investicijama nego u potencijalima koji su u ovom momentu potpuno zaboravljeni. Pri tom valja, a Proračun o tome isto tako treba misliti da privatizaciju treba prilagoditi potrebama ovog društva. Odluku da li TLM šibenski aluminijaš treba ići na burzu? Da li se treba prodati ili ne? Treba ostaviti vrlo pomnim razmatranjima. Moje je osobno stajalište da ne treba ići, da ne treba ići jer evidentno je da aluminij pripada stoljeću u kojem jesmo i stoljeće u koje ćemo ući. Prema tome to je strateška grana i Hrvatska mora zadržati u svojoj kontroli tu stratešku granu. Proračun ima još jednu veliku manu, a to je jedan od glavnih limitatora razvoja su prostorni planovi. Prostorni planovi se rade i naručuju od strane općina, jedinica lokalne samouprave i uprave. Nemaju dovoljno sredstava, a istovremeno ne postoji konkurentnost kod onih koji izrađuju planove. Ne postoji jer ih je vrlo malo. Trebalo je osigurati ili kroz određenu agenciju koja će vršiti te poslove ili ponovo da osnujemo urbanistički, urbanistički zavod koji će raditi te planove jer u ovom momentu je zaustavljen razvoj upravo radi prostornih planova, radi određenih nejasnoća kod zaštićenog obalnog pojasa zbog činjenice da ukoliko želite prostorni plan da vam je aktivan na otoku i u priobalju morate imati riješenu infrastrukturu u potpunosti. Kako će mala općina od dvije, tri tisuće stanovnika riješiti svoju infrastrukturu da bi dobila prostorni plan, da bi bila aktivna u životu [[Upadica: Zahvaljujem.]] Da ne bi umrla. Nikako ukoliko je ovo društvo ne pomogne.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Kovačević. Vi ste svoju repliku uputili uvaženom zastupniku Markovu a ja predsjedavam. Vi ste njemu pokazivali, ja ne znam što vi njemu pokazujete [[Upadice se ne razumiju.]] Pa ne, pa vidio sam ja, uvaženi zastupnik, ja sam vidio ali sam vidio da pokazuje tamo pa sam mislio da nešto, ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege imam više: prvo kaže gospodin Markov da je državni proračun najvažniji dokument jedne zemlje. Nije niti će nikad biti. Kod nas i u svakoj zemlji prvo vam je Ustav pa su vam ustavni zakoni pa ratificirani međunarodni ugovori i onda dolaze organski zakoni. Da, gospodine Tomčiću. Onda dolaze organski zakoni, a organski zakoni su vam važniji od Ustava. Organski zakon koji će riješiti ovo pitanje da 15 milijardi kuna se uzme, da se 15 milijardi, da, da, dobro čujete. 15 milijardi kuna da se uzme od sive ekonomije i stavi u Proračun onda dolazimo kako povećati ulaganje. Prema tome ovaj dio što je rekao gospodin Markov, znači Proračun dolazi u razini negdje 13., 14. mjesta među organskim zakonima. Prema tome nemojte krivo javnost izvješćivati. Ko što i mediji govore da je najvažniji Državni proračun. Nije.
Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Peronja [[Upadica: Zašto se o njemu najviše raspravlja onda?]]
Evo kolega je izvrsno raščlanio ovaj naš Proračun no jedna netočnost se je kroz cijelu, kroz cijelo njegovo izlaganje mogla razvidjeti, a to je da li je aktivan ili nije aktivan Proračun. Ovaj aktivan Proračun je u čitavom njegovom dijelu, a to pokazuju programi "Poduzetnik i lokalna zajednica" koji su napravili veliki uspjeh. Na temelju svakog kredita je 4,5 novih zaposlenih. U poduzetničke zone gdje se vide rezultati svakodnevno od novog zapošljavanja do novih mogućnosti i novih radnih mjesta. Također se vidi u izgradnji nekoliko škola konkretno na području Splitsko-Dalmatinske županije, ambulante i na priobalju i na otocima dakako i staračke domove. A posebno bih naglasio da je aktivan i u onom dijelu kad se kaže u smislu gospodarenja otpadom, komunalnim otpadom gdje se nova radna mjesta štiti se okoliš i gdje zapravo bez proračunskih novaca ne bi se moglo uopće razmišljati o razvoju lokalne i [[Upadica: Zahvaljujem.]] Regionalne samouprave.
Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Širac.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, uvaženi zastupnik kolega Markov naveo je da nema pomoći u Državnom proračunu jedinicama lokalne samouprave za izradu prostornih planova. Taj navod je netočan. U Ministarstvu prostornog uređenja, zaštite okoliša i graditeljstva na stavci 36. osigurana su sredstva u iznosu 9240000 kuna koja su veća za 35,48% od onoga što je bilo osigurano u protekloj godini sa izričitom namjenom. Za izradu prostornih planova sa tri milijuna lanjske godine u ovoj godini na 6 milijuna i za izradu prostornih planova za ove naše male poduzetničke zone prema posebnoj odluci Vlade Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo tri replike. Uvaženi zastupnik Crkvenac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolega Markov je naglasio, veoma naglasio pitanje Hrvatske nacionalne banke. Mislio je na hrvatsku razvojnu poslovnu banku koja nije u stranim rukama u odnosu na druge banke koje su uglavnom u stranom vlasništvu. Kako su hrvatske banke otišle u strano vlasništvo je prava tema. Hrvatska je naprosto sa svojim modelom privatizacije dovela se u situaciju da je za svoje vlastite banke morala činiti sanaciju, jer od poreznih obveznika uzeti novce i sanirati svoje banke da bi ih onda netko htio kupiti, odnosno uzeti na svjetskom tržištu. No, to bi bila dobra rasprava, ali sad je ovdje važnije može li se, kolega Markov o tome govorio nešto sad učiniti. Tvrdim može. Hrvatska može razviti svoju jaču, vlastitu financijsku razvojnu polugu, ako uzme u obzir ono što objektivno i danas ima i može od Hrvatske poštanske banke čije su bilance samo u jednoj godini 2002. dignute za sto posto, jer su neki depoziti koji su državni stavljeni u tu državnu banku. Na žalost, prije godinu dana su opet izvađeni iz državne banke, državni neki depoziti i dati privatnim bankama i to je posao. Ali to nije samo pitanje Hrvatske poštanske banke. Riječ je o HBOR-u koji može dobiti još jače uloge ali je on i do sad razvio svoju ulogu dobro. Croatia osiguranje nikako privatizirati kako se sad smišlja jer on je veliki kolektor novca za moguću Hrvatsku razvojnu banku, a tu su i drugi instrumenti. Na žalost mi u ovoj politici za narednu godinu ni u ovom budžetu nemamo nikakvih rješenja kojima bi ojačali tu vlastitu financijsku snagu u Hrvatskoj.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Markov.
Hvala lijepa. Ma sa pravom je kolega Crkvenac kazao trebamo govoriti o odgovornosti danas. Što danas možemo učiniti da takvo stanje promijenimo? To što se dogodilo se dogodilo, to smo konstatirali, ali je vrlo jasno i razvidno da je nedopustivo da se depoziti moraju držati u privatnim bankama koje su u stranom vlasništvu, koje pri tom donose određene mjere koje imaju potpuno diskriminacijski karakter poput ove Privredne banke Zagreb o tome da jedna nacija ima pravo na povlašteni tretman i to novcima hrvatskih građana. Prema tome, govorimo o anomalijama koje nisu normalne, o odnosima koji nisu prihvatljivi, govorimo o ispravljanju onih loših odluka koje su došle bez obzira tko ih je donio. Prema tome, Hrvatska može i u Evropskoj uniji imati banku koja je u većinskom vlasništvu hrvatskog kapitala. Ne trebamo je nazivati ni državnom, nego u većinskom vlasništvu hrvatskog kapitala. I da se nadovežem ovaj dio o kome je kolega Širac govorio o tome da je dostatna sredstva za planove od 9 milijuna je naprosto smiješno. Ali, ja sam govorio o činjenici da je nedopustivo da uslijed ove zabrane koja je nastala svugdje na otocima i obali se prodaje metar kvadratnih na otocima po jedan do dva eura iz razloga što u ovom momentu ne postoje nikakvi planovi i zemlja je bezvrijedna. Kupuju je strani kapital koji ima novaca. Za deset godina će promijeniti namjenu tog terena i on će vrijediti 1000 eura. O tome govorim da prostorni planovi ne smiju biti kočnica niti poligon za bilo koga da dođe u vlasništvo na način tihi, jednostavni i da nitko o tome ništa ne zna. To je zadaća ovoga Parlamenta da ukaže na ta ponašanja koja dijelom proizlaze iz prostorne regulative.
Replika uvaženi zastupnik Linić.
Kolega Markov govorio je ozbiljnoj situaciji u realnom sektoru, nabrajao neke dijelove tog realnog sektora i nisam primijenio da je spomenuo brodogradnju. Brodogradnja jedan od većih izvoznika 600 milijuna dolara godišnje neovisno koliko je neto efekat, ali je važna i po broju zaposlenih i po tome što je značajni izvoznik. Da li ima problema enormnih? Procjena milijardu dolara gubitka, milijardu dolara. To su procjene. Treća godina mandata je ovaj proračun. Da li u ovom proračunu imamo naznake rješavanja nagomilanih problema u brodogradnji? Zašto? Zato što je to državno vlasništvo i zato što jednostavno treba riješiti problem. To je posao hrvatske Vlade. Poruke moraju biti poslate hrvatskoj javnosti da znamo što će biti sa brodogradnjom. Jer jednostavno brodogradnju će se morati riješiti ako ne 2006. sedme sigurno jer to su poruke i ostalim privatnim investitorima poduzetnicima koji rade sa tom hrvatskom brodogradnjom. Nema li rješenja u ovoj nagomilanoj gospodarskoj grani i oni će imati problema daleko težih nego ovi ovdje. A s druge strane i zaposleni moraju znati što ih očekuje. To su poruke koje mora poslati hrvatska Vlada sa proračunom 2006. poruka o brodogradnji nije poslana. Problemi ostaju. Kako će se rješavati, vidjet ćemo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Naravno slažem se sa ovime što je kazao kolega Linić. Nisam zaboravio naprosto brodogradnju, nego sam govorio o drugim aspektima jedne te iste stvari. Naravno da brodogradnja koja je do devedesete godine generirala gotovo 23% aktivnosti u malim i srednjim poduzećima je nešto što naprosto Hrvatska treba. Ona treba brodogradnju kao što treba one koji će opskrbljivati ogromna tržišta koja postoje u Hrvatskoj, prije svega turističko tržište. Ono upravo o kojoj je govorio i premijer Sanader o onoj pomidori koja nažalost je ove godine bila 50% iz uvoza, a 50% iz naših domaćih njiva, da to trebamo promijeniti i tada će turizam imati ono što se njemu često prebacuju oni koji u potpunosti ne razumiju o čemu se radi, dvostruki efekt u turizmu. Jedan efekt je taj što ste ubrali nešto novca, a drugi je efekt što ste robu domaću mogli prodati u svojoj kući za stranu valutu. To je taj takozvani nevidljivi izvoz koji postoji i može funkcionirati samo u varijanti kad imate osmišljenu i dobro organiziranu domaću proizvodnju, organizirano tržište i organizirani sustav koji treba funkcionirati. To je onaj prijedlog zakona kojega sam ja branio u ovom Parlamentu o poticanju domaće proizvodnje, za plasman u turizmu koji na žalost nije dobio potporu iako smo to i dogovorili i o tome smo raspravljali i ušlo je u one zakone koje moramo donijeti u smislu približavanja Evropskoj uniji. No na žalost i projekt Vlade "Hrvatski proizvod za hrvatski turizam" nije našao mjesto u proračunu tako da me to malo začudilo. Ali, vjerujte mi ako želimo da turizam bude izvozni proizvod tada je nužno da mu stavimo onu funkciju koju on mora imati a to je da se prodaje domaći proizvod, da se jača svijest o prodaji, o proizvodnji domaćeg proizvoda. Nije dovoljno ono, vrijedno je ono što kaže Hrvatska gospodarska komora kupujmo hrvatsko, ali prije toga moramo kazati proizvodimo hrvatsko da bi mogli kupovati hrvatsko.
Dobro. Završili smo sa replikama. Nakon uvažene zastupnice Antičević.
Pa složila bi se sa kolegom Markovom koji je razotkrio priču o dušebrižništvu države koje se je pretočilo kroz zakon i uredbu o zaštiti obalnog pojasa. To je bila briga države da zaštiti svoje najvrjednije resurse. A zašto stranci sada kupuju to područje? Jel stranci nešto više znaju od nas? Zabranjeno je u tom području bilo što. Standard građana pada. Takav građanin tu svoju zemlju svojih otaca i praotaca prisiljen je prodavati da bi dijete mogao vlastito školovati. Kome? Strancu. Za koliko? U bescjenje. To je vaša briga i zaštita za naše najvrjednije resurse. Hoće li to sutra postati Meka njihovog ulaganja? Ono što je za naše građane betonizacija to je za strance ulaganje stranog kapitala. Pa hoće li konačno Hrvati u vlastitoj državi bar postati ravnopravnim sa strancima gospodine ministre? Ja repliciram njemu, ali ovo je naše zajedničko nastojanje. … [[Upadica se ne čuje.]] Upravo zato što je to proisteklo, upravo njegova rasprava. I željela sam upravo replikom potencirati taj problem da se razotkrije. U treću godinu mandata koliko je država otkupila služeći se pravom prvokupa imovinu građana koji su … [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] /Upadica: Slijedite vlastiti primjer./
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Markov.
Hvala lijepa. Pa ja želim ukloniti neke nejasnoće. Ja nisam protiv zaštite prirode, ja nisam protiv Zakona o prostornom uređenju. Ja sam samo za to da se određene pozicije tog zakona koje nisu u skladu sa načinom života, koje nisu u skladu sa potrebama ovog društva i koje nisu u skladu sa onim kako mi gledamo na našu budućnosti da ih čim prije otklonimo. Ja sam o tome više puta govorio. Općine i gradovi u ovom momentu imaju čitav niz limita zbog kojih ne mogu donijeti prostorne planove. Ne donošenje prostornih planova stvara ne samo vakuum koji je vrlo loš za gospodarstvo, nego na žalost, još gori vakuum, a to je da je cijena zemljišta na zemljištu koje ima nedefinirani status, a nalazi se na otocima. On se ne kupuje samo od stranaca, njega kupuju i domaće fizičke osobe i pravne koje normalno mogu to. Kupuju ga iz razloga što u ovom momentu, s obzirom na nesređenost knjiga i zemljišta je njegova cijena gotovo smiješna. A on će u budućnosti predstavljati jedan vrlo važan resurs. Ta prodaja, ja vam ne govorim na pamet, je uzela toliko maha da ova akcija koju je Vlada najavila da će zaštiti određena područja, određene otoke. Ne može ih zaštiti zabranom, nego mora vrednovati sustav vlasništva. Netko je vlasnik tog terena. Taj teren treba pravično tržno obeštetiti ukoliko zabranite čovjeku da ga smije kome prodati. Znači, on mora biti obeštećen. Ne možemo vršiti novu nacionalizaciju za Boga. Prema tome, govorim u prilog tezi da moramo biti ozbiljni kod ovog poglavlja.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre iza stupa. Evo, drage kolegice i kolege, evo nekoliko riječi koje bih ovdje izrekao. Moram na početku napomenuti da neću govoriti o važnosti proračuna kako je ovdje bilo ocjenjivano nego ću samo reći da bez razlike na koje mjesto mi stavili proračun po važnosti dokumenta da je proračun za nas važan i prevažan i da ovoga trenutka kada o njemu raspravljamo, mislim da ćemo se svi oko toga složiti, zasigurno je on za nas zastupnik nešto o čemu svatko od nas treba govoriti. Ono što na početku želim reći je to da za poljoprivredu u ovom proračunu nema dovoljno novaca. I to je činjenica, bez razlike što ja mogu kroz ovaj smiješak gospodina ministra shvatiti da je dakako Vlada i on kao ministar dao koliko je mogao. Ali to je problem Vlade i onih koji su u Vladi i odgovornosti njihove. Odgovorno tvrdim da s ovakvom visinom proračuna ne može se napraviti ono o čemu smo svi govorili, a to je priprema poljoprivrede za ulazak u Europsku uniju. Ja ću vam vrlo jasno reći da što se tiče tih priprema mi moramo odraditi jedan veliki posao, a taj posao dakako već kasni. Ako nema novaca, onda ćemo u svakom slučaju lođe učiniti taj posao i nećemo moći ga pripremiti na pravni način. Moram napomenuti da vezano uz same iznose sredstava o kojima ću poslije detaljnije govoriti, bit će izgleda puno replika danas, moći ću i odgovoriti na neka detaljnija pitanja u tom dijelu. Ali ono što bih napomenuo na početku, bili smo tu, ja bih podsjetio evo uvažene zastupnike kada se govorilo primjerice o Protokolu 7., govorili smo o nekim pregovorima itd. i bilo je tu govora i pojedinih ministara koji ne pokrivaju to područje, primjerice naše ministrice vanjskih poslova koja je također shvatila problem u kojoj se nalazi poljoprivreda i rekla da evo, kada će biti proračun bit će više novaca, sigurno ćemo nešto više dati za poljoprivredu. Na žalost, to se u ovom proračunu ne vidi. Pošto je to već, evo napomenuto je ovdje treći proračun, znači bilo je vremena, moglo se je usmjeriti u određenom dijelu. Ono što posebno zabrinjava je jedna činjenica koja je stavljena kao činjenica, a ja ju smatram da nije činjenica, a to je da je jedino ograničenje zbog čega se ne povećavaju poticaji, a to je ona stvar koja interesira naše poljoprivrednike je WTO zabrana. WTO zabrana koja je dogovorena glasi da 136 milijuna eura se može uložiti u direktne poticaje i to u direktnu proizvodnju po litri i po kilogramu. No, međutim mi to nismo iscrpili. Ja bih htio vidjeti da netko egzaktno pokaže kada smo mi prešli tih 136 milijuna eura i da nas bude zbog toga Svjetska trgovačka organizacija kaznila, tužila ili tako nešto. Prema tome, ta činjenica nije točna. Može biti neko drugo opravdanje, ali onda je loše kada se u proračunu, kao jedino opravdanje piše to da nas to što smo potpisali WTO-om ograničava. Može se reći da se ipak ograničava dio nerazumijevanja prema poljoprivredi. Dio ipak, neka se ne ljute kolegice i kolege, ali ipak praznih obećanja svima onima koji se zalažu za poljoprivredu da će se određenog trenutka prije tog dana ulaska u Europsku uniju dati dodatna sredstva i uložiti ih u poljoprivredu. Moram reći da nisam komentirao kada je bilo najavljeno u prijašnji, proračunima i to vrlo ambiciozno određeni projekti. Operativni program višegodišnjih nasada, operativni program za gospodarstvo, veliki programi u pogledu navodnjavanja. Na žalost, danas, a i konstatirali smo to svi zajedno na odboru, i to od ljudi koji da se mene ne bi možda na neki način krivo shvatilo kao oporbenjaka, ljudi koji npr. doktor Krpina koji je sudjelovao u tom Povjerenstvu i kaže od 70 milijuna kuna operativnog programa za podizanje višegodišnjih nasada ove godine će se iskoristiti 8 milijuna kuna. Ne ide, sporo je, nemoguće je to primijeniti. Također slična situacija, u govedarstvu još i teža. Nemoguće je zbog određenih ograničenja. Prvenstveno, mi imamo poduzetničke zone, imamo onaj dio industrijskih zona, ali farmerske zone nemamo. Naši ljudi ne mogu dobiti građevinske dozvole, ne mogu dobiti dokumente i ne mogu ući u te projekte. Prema tome niti taj na žalost operativni program se neće ispuniti i na žalost doživjet će fijasko u tom dijelu. Ono što sam i tada predlagao i ono što je rekao bih dobro izvedeno i zasigurno je prijedlog koji se do sada maksimalno izvršava, su kapitalna ulaganja. Mi imamo mogućnost u poljoprivredi. Svakog našeg poljoprivrednika pripomoći sa kapitalnim ulaganjima, bespovratnim sredstvima do sada to je 25%. Ali ako imamo višak novaca, podignimo toga 30, 40, 50% uložimo u tehnologiju, dajmo onim ljudima koji hoće raditi u poljoprivredi mogućnost da ulove onaj trend koji je pred njima, onog europskog proizvođača. Ako ih sada na to ne pripremimo, uvjeravam vas nećemo za to više imati šanse. Imati ćemo one jadne i siromašne na selu i nećemo ništa moći napraviti. Za njih moramo kao što smo i u reformi, u reformi na kojoj smo izgubili 2000. godine gotovo godinu i pol dana, ali učinili smo upisnik, omogućili smo i ovoj Vladi da kada ministar poljoprivrede negdje dođe kada ga netko pita koliko ima poljoprivrednika, ne govori u onom dijelu 200, 300 ili 500 tisuća nego kaže 139 tisuća 231 koliko je danas u upisniku poljoprivrednih gospodarstava. Bi je to težak put. Bio je to težak put da se učini. Prema tome, reforma se mora nastaviti i u tom dijelu reforme nemojmo zaboraviti male poljoprivrednike. Ti mali poljoprivrednici dakako neće moći koristiti ove mjere o kojima ovdje govorimo, ali će moći koristiti ono za što se uvijek zalažemo, a to je osiguranje njihove egzistencije putem nacionalne mirovine. Na kraju mandata 2003. godine bio je pripremljen prijedlog vezan uz nacionalnu mirovinu. Mislim da smo to dužni posebice našim malim poljoprivrednicima da im na taj način osiguramo egzistenciju. Drugi je dio po meni izuzetno važan, a to je da na taj način otvaramo zemljišne resurse. Mi na žalost puno govorimo o državnom poljoprivrednom zemljištu kojeg ima 450 tisuća hektara. Milijun i 200 tisuća hektara je privatnog poljoprivrednog zemljišta koje na žalost danas nije u prometu. Ono je u prometu na način vrlo mali, ali da bi otvorili mogućnost puno puno većeg prometa, moramo se založiti u tom dijelu da idemo kao što sam rekao sa nacionalnim mirovinama. Vidim da vrijeme brzo curi. Moram još napomenuti ovdje. Mi smo i puno je bilo riječi, ima novaca u predpristupnim fondovima, možemo ih koristiti kada svaki puta sam ja diskutirao na određeni način to je bilo rečeno, evo bit će sada novaca. Da i to je jedan od primjera koji na žalost htjeli ili ne htjeli priznati, nećemo moći iskoristiti ono što je pred nama. 25 milijuna eura SAPARD programa je pred nama za 2006. godinu. To je znači 750 milijuna kuna. Ako pogledate proračun Ministarstva poljoprivrede za SAPARD i mogućnost povlačenja je ostavljeno 37 milijuna kuna. Unaprijed smo napisali u ovom dijelu da nećemo iskoristiti sva sredstva, sredstva od kojih 70% je bespovratno a 30% je ulaganje države Hrvatske gdje imamo i bolje omjere 50:50 ali u svakom slučaju imamo ponuđene određene dijelove da nam se pruži, ali nemamo institucije, nemamo pripremljene stvari da bi se to moglo napraviti. Ruralni razvitak i dalje, iako se radi o znatnijem povećanju, nismo ga u potpunosti iskoristili. I prošli puta sam govorio, dajte idemo napraviti konkretne mjere. Ruralni razvitak je potpuno otvorena kategorija od ničega nije ograničena, omogućava našim poljoprivrednicima, dao sam i primjer. Dajmo svima tko si hoće izraditi građevinsku dozvolu. Morati će imati svatko registriranu farmu kada uđemo u Europsku uniju, vratimo mu sve do zadnje kune. Mi jedino na taj način ćemo moći održati tu proizvodnju. 90% naših objekata nije registrirano. Doći ćemo u Europsku uniju, imati ćemo problem.
Zahvaljujem.
Nemojte me zaključavat. Dobro, hvala.
Zahvaljujem. Vrijeme je isteklo. Imamo 11 replika i 3 ispravaka netočnog navoda. Uvažena zastupnica Brnadić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pankretić je kazao da iz ovog proračuna se ne vidi da se za poljoprivredu izdvaja više. Ja ću samo brzo, jer vrijeme je kratko. Investicijska potpora kapitalnom ulaganju povećanje 13%, podizanje višegodišnjih nasada 10% povećanja, razvoj govedarske proizvodnje 25% povećanje, ruralni razvitak 50% povećanje, razvoj vodoopskrbnog sustava 25% povećanje, zaštita od štetnog djelovanja 100% povećanje. Isto tako kolega Pankretić, a i svi ostali stalno govore o crnim slutnjama o nikakvom razvoju. Ja ću samo kratko reći da je prošle godine povećanje u mljekarskoj proizvodnji 15%, u višegodišnjim nasadima 2.500 hektara novih vinograda, 1.500 hektara maslinika, 2.000 hektara voćnjaka, izrađen je master plan navodnjavanja, izrađen je operativni program svinjogojske proizvodnje, izrađen program povećanja proizvodnje povrća. Molim vas lijepo svih vas koji govorite o crnim slutnjama, pitam vas koji je to pesimist doživio u … [[Govornica udara po mikrofonu, ne razumije se.]] Ima li toga?
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Pleško.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja moram ispraviti netočan navod gospodina Pankretića koji je ustvrdio da ništa nismo učinili za farmerske zone. Gospodine Pankretić kad bi jedinice lokalne samouprave učinile ono što joj je potrebno, a što nije u našoj nadležnosti, a to je činjenica da ni jedan prostorni plan ni jedne jedinice lokalne samouprave nije obuhvatio u svojem području znači mogućnost izgradnje farmerskih oaza gdje bi se mogle graditi farme, a na žalost to nije problem Hrvatskoga sabora, ali je Hrvatski sabor zato kroz proračun dao mogućnost da se kroz kapitalna ulaganja 25% napravi povrata za svaku farmu koja se izgradi iz vlastitih sredstava. I treću stvar koju bi htio napomenuti gospodine Pankretić je činjenica da bi se vi u barem u HSS-u trebali dogovoriti koliko ima seljaka u Hrvatskoj. Po jučerašnjoj izjavi 350 tisuća, danas ste vi ovdje izjavili 120 tisuća.
Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Tomoć.
Evo poštovani gospodine predsjedniče, u izlaganju poštovani kolega je naveo da 25%, ja bih ovdje htio napomenuti da upravo operativnim programom Ministarstva poljoprivrede, šumarstva, vodnog gospodarstva te potpore su u nekom dijelu nekad i veće, znači ne iznose 25% nego mogu za pojedine projekte u razvoju govedarske proizvodnje i razvoju svinjogojske proizvodnje biti veće, znači biti i do 500 tisuća kuna. Činjenica je da se neke farme mogu napraviti za milijun i nešto kuna pa ta potpora ne iznosi 25 nego više posto. I upravo što je kolegica rekla, ostvarene su mogućnosti kroz sve operativne programe, kroz više osiguranih sredstava da ipak poljoprivreda kreće naprijed i da svoje mjesto u ovom tržištu traži. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Uvaženi zastupnik Antešić.
Hvala lijepa. Ne samo da su sredstva smanjena za razvoj i poticaj poljoprivredne proizvodnje već su značajno smanjena sredstva za gradnju i poticanje hrvatskih brodova i obnovu ribolovne flote u hrvatskim brodogradilištima i o za 20 milijuna kuna. Dakle smanjuju se ulaganja u lučku infrastrukturu za povezivanje otoka, međusobno i otoka sa kopnom za 50%. Smanjuju se sredstva za otočni razvoj za 26 milijuna kuna, znači to je briga o otocima i o otočnom stanovništvu. Smanjuju se sredstva za subvencioniranje za organizirani turistički promet kada sve naše konkurentske zemlje ulažu značajna sredstva za stimulaciju turizma kao jednog od najznačajnije grane, a mi tu smanjujem sredstva. Da ne govorimo o smanjivanju sredstava za HŽ, autoceste, nema dakle niti sredstava za izgradnju novih energetskih resursa i rafinerija, itd. Tako da jednostavno proračun se može reći da je knjigovodstveno sačinjen upravo tako da osigurava samo održavanje Vlade kroz pogodovanje svojim zastupnicima na terenu, te svojim koalicijskim i potencijalnim koalicijskim … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Zahvaljujem. Pa vi ste replicirali na nešto o čemu uvaženi zastupnik Pecek nije govorio. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Pankretić, oprostite. Oprostite. Što nije govorio. Dakle, to bi izgledalo ovako da je uvaženi zastupnik Pankretić govorio da nisu smanjenja sredstva za brodogradnju, a vi replicirali da jesu. A on to nije ni spomenuo, a vi replicirate. Dajte malo sa tim replikama. Idemo dalje. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Pa ja se potpuno slažem sa kolegom i ja ću nastaviti tamo gdje je on rekao da nema novaca i u tom dijelu ću odgovoriti na repliku. A nema novaca, gospodine ministre, samo jedan, ja sam mislio da idete negdje. A nema novaca i smanjena je stavka ulo-hladnjače. Zbog čega posebno govorim, gospodine ministre, da je smanjena ova stavka i koja je ukinuta i ulo-hladnjače više nećemo financirati što mislim da je izuzetno loš potez jer oni koji su dobili određena sredstva dobro to znaju. Primjerice, u Međimurju izgrađeno je nekoliko njih i mislim da je to bio jedan dobar projekat koji je, evo, nastavljen još od prošle Vlade. A zbog čega to posebno govorim gospodinu ministru zato što u Zagrebačkoj županiji je investicija koja je predviđena za iduću godinu u poljoprivrednu zadrugu "Zagrebački voćnjaci" iz Velike Gorice se predviđa izgradnja ulo-hladnjače. I bilo je predviđeno da će država kao što je pomogla i Međimurju, kao što je pomogla i Đurđevcu, itd., pripomoći i Velikoj Gorici. Ako vi, gospodine ministre, mislite da ne treba pomagati Velikoj Gorici, tj., Zagrebačkoj županiji, a uopće ovom projektu ulo-hladnjača mislim da to … … [[Upadica se ne razumije.]] Pa govorite da ne treba i govorite tu iz zastupničkih klupa da to nije u redu. Pa ja ne govorim tome nego je državni … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ako mogu ja, gospodine potpredsjedniče.
Izvolite.
Državni projekat je do sada bio da smo sufinancirali ulo-hladnjače. Taj državni projekat nažalost sada se ukida. Govorim o tome. Zagrebačka županija nije imala dokumente do ove godine i to predviđa za drugu godinu. I mislim da bi bilo izuzetno dobro kada bi mogli podržati taj projekat. Ja se iskreno nadam da ćemo … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Nije moguće graditi voćnjake, vinograde bez ulo-hladnjače. Svi koji se bave voćarstvom to znaju.
Zahvaljujem. Ja imam … … [[Upadica se ne razumije.]] Ministre, ja vas molim da poštivate red u sabornici. Barem dok ja govorim. Dakle, ja imam duboki osjećaj da se gospodin Antešić uvrijedio. Odgovarali ste mu, nijednom ga niste htjeli pogledati. Pa dajte, kad odgovarate red je i … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Budući da smo odlučili danas imati pauzu, pauza je do 15 sati, a u 15 sati replika, gospođa Antunović. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa imate u 15 sati.
Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Replika. Poštovana zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Kolegice i kolege, ne znam koliko se uopće sjećate na čemu ste stali, na čemu smo stali ali ja u stvari u ovoj replici želim polemizirati sa jednom tezom, a to je teza kolika je važnost ovog proračuna o čemu je govorio i kolega Pankretić koga repliciram. Naime, nije važno kako ćemo mi ocijeniti njegovu važnost kojoj je red prioriteta u smislu prioriteta dokumenata koji se donosi. Važno je da je taj proračun jedini dokument iz kojeg se može iščitati kako ekonomska tako i fiskalna politika za naredno razdoblje godišnje ili trogodišnje, a da se to iz ovog proračuna ne iščitava. Iščitava se na žalost da će proračunom, da će se proračunom okoristiti oni koji javno ili tajno trguju sa HDZ-om. Iščitava se i licemjerje prema građanima koji očekuju solidarnu raspodjelu proračuna i ne prihvaćaju bilo kakvu vrstu jeftine trgovine koji misle da imaju pravo participirati u zadovoljavanju svojih interesa zato što plaćaju porez, a ne zato što podržavaju, ne podržavaju neku političku stranku. Iščitava se raskorak između riječi koje premijer javno govori i onoga što u proračunu piše. Tako smo, znamo da bi se trebala graditi sveučilišna bolnica, a u narednom trogodišnjem razdoblju Vlada to svoje veliko obećanje podržava sa 2 milijuna kuna, veliku ćemo bolnicu sagraditi. Iščitava se konačno da će ono što smo rekli, bogati biti bogatiji, siromašni siromašniji.
Gospođe i gospodo zastupnici, članak 209. stavak 3. ako zastupnik zatraži riječ da bi odgovorio na navod u zagradi replika predsjedatelj će mu dati riječ čim završi govor onog koji je navod iznio. Replika zastupnika odnosno odgovor na repliku itd. Dvije minute. Jesu li ovo replike? Jesu li ovo odgovori na replike? Je li to repliciranje zastupniku na njegove navode koje je iznio ili polemiziranja sa nečim sasvim drugim. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pankretić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, slažem se ovo što ste rekli, ali ja ću sad vrlo jasno naglasiti u dijelu kada se govori o važnosti proračuna ono što sam ja govorio ne navodeći koji je on po redu kao akt važan. Ali vam moram naglasiti i ponoviti ono što sam rekao. Proračun za poljoprivredu je prevažan. Jer, ako nema dovoljno novaca za poljoprivredu sve priče su u vjetar, sva obećanja su prazna, jer bez novaca u poljoprivredi mi nećemo moći učiniti ništa. Prema tome, ovaj proračun je prevažan za poljoprivredu, ali na žalost novaca u ovom proračunu za poljoprivredu nema.
Druga replika poštovanog zastupnika Željka Peceka zastupniku Pankretiću. Izvolite.
Hvala lijepo. U jednom momentu je kolega Pankretić rekao vjerojatno je bio lapsus kako smatra da su Vlada i Ministrstvo financija dali za poljoprivrednu politiku koliko mogu. Ja mislim da to nije točno. Nisu dali koliko mogu, a kamoli koliko treba. Da su mogli dati više potvrđuje činjenica da je napravljen jedan tihi rebalans već u tijeku osvajanja za milijardu i pol. Da su dali koliko treba onda bi vjerojatno nakon tri godine praćenja proračuna projekat navodnjavanja saživio u Slavoniji jednako kao i program poljoprivrenog zemljišta koji je orijentiran prema obiteljskim domaćinstvima. Vjerojatno bi jednako tako i kapitalna ulaganja potaknuli u poljoprivredu, ne bi isključivo ona išla u infrastrukturu, a i kod infrastrukture oni krajevi koji se najviše bave poljoprivredom Slavonija, Podravina i Sjeverna Hrvatska ne bi bili prometno izolirani ne samo što se tiče cesta, nego pruga, aerodroma, luka i na svaki drugi način. Vjerojatno bi da su dali koliko mogu i koliko treba riješili socijalnu komponentu na selu, pa bi staračka domaćinstva koja su izgubila utrku u poljoprivredi bila zbrinuta. Eto, toga nema u proračunu. Ima varijante da su poticaji manji i da kasne, da previše uvozimo poljoprivredne proizvode, a da premalo postavljamo tehničke prepreke za taj preveliki uvoz. Obratno moramo stimulirati izvoz poljoprivrednih proizvoda i za to bi trebali pronaći više novaca u Ministarstvu financija i u hrvatskom proračunu.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku će biti jasan. Možda sam u žaru svoje diskusije napravio ovu grešku, ali zasigurno i ponovo ponavljam Vlada nije dovoljno osigurala novaca za poljoprivredu i to je nedvosmisleno. Ali, ovo što je kolega Pecek sada istaknuo vezano za izvoz tu ću se sada nadovezati. Veliko je pitanje, a o tome sam i govorio u svojoj raspravi da se pripremamo za Evropsku uniju. I kada pročitate u novinama Evropska komisija će prepoloviti uvoz šećera iz Hrvatske. To drugim riječima glasi gubitak skoro 80 milijuna eura izvoza poljoprivrednih proizvoda, jednog od glavnih poljoprivrednih proizvoda koji čini 25% izvoza ukupnih poljoprivrednih proizvoda u Evropsku uniju. Netko će prepoloviti. Ovdje su se neki pozivali na SSP i u ja bih rekao kritičkom tonu ocjenjivale SSP. SSP je omogućio da hrvatska poljoprivreda od 2000. godine ima slobodan izvoz šećera na evropsko tržište. Sa ovim pristajanjem na određene kvote, a definitivno se tu to pokazuje netko će umanjiti izvoz poljoprivrednih proizvoda. Kada se to dogodi na žalost smo onda u jednoj teškoj situaciji i moje pitanje je onda ako Vlada ima određeni smjer, ako ministarstvo zna kuda se ide s čime će biti zamijenjeno 80 milijuna eura izvoza i što će to nadoknaditi ako se netko usudi napraviti takav korak. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika poštovani zastupnik Mato Crkvenac. Nema ga. Nema ni replike. Slijedeća poštovani zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dobro sam shvatio raspravu gospodina Pankretića. On prije svega želi naglasiti koliko je važan ovaj državni proračun kada je u pitanju selo i seljaštvo vezano na prilagodbu seljaka prema Evropskoj uniji. Dakako, da treba naglasiti da seljak se mora prilagoditi i tehnološki i posjedovno i proizvodno da bi mogao si prilagoditi konkurentski. I ako sam dobro shvatio gospodina Pankretića, a mislim da jesam ta prilagodba u svih ova četiri smisla ne može se dogoditi bez novaca i zato stoji ponovo teza da se zapravo ovaj proračun odrekao malih seljaka. Ponavljam cifru od 350 000 koju sam jučer rekao, a isto tako i danas. Međutim, ono gdje želim polemizirati sa gospodinom Pankretićem to je slijedeća stvar. Da bi seljak uopće mogao doći u poziciju da se jedan dan konkurentski prilagodi on mora imati posjed, on mora imati zemlju. Seljak bez zemlje nije seljak. Temeljno pitanje egzistencije seljaka i poljoprivredne proizvodnje je posjedovanje poljoprivrednog zemljišta. Želim jasno naglasiti da nas zapravo u toj sferi čeka itekako ozbiljan problem. Ulazimo u pregovore sa Europskom unijom i u toj prilagodbi sa Europskom unijom moramo voditi računa tko će u posjedu obradive poljoprivredne zemlje u Republici Hrvatskoj biti. Pa koristim prigodu da istaknem, Hrvatska naprosto mora u pregovorima zahtijevati vrlo dugi prijelazni rok, odnosno izuzeće kada je u pitanju pravo stranaca da kupuje poljoprivredno zemljište. Dakako, naša stranka govori 18 godina i mislimo da je to minimum ako znamo da je kupovna moć hrvatskog seljaka u odnosu na seljaka iz Europske unije višestruko puta manja. Danas hektar zemlje u Nizozemskoj košta 80 tisuća eura, a u Hrvatskoj 2 do 3 tisuće eura. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Pankretić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Mogu konstatirati da me gospodin zastupnik Tomčić dobro shvatio ali ovo je prilika da u ovom dijelu mogu na određeni način replicirati možda, ali i odgovoriti na pitanje koje je ovdje bilo postavljeno oko nerazumijevanja određenih brojki. Ovo je možda prilika da se točno odgovori. Mislim da je kolega zastupnik rekao mi ne znamo koji je broj. Gospodine zastupniče u upisniku upisanih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava ima … /Govornik se isključio, pa naknadno uključio./ … i rekao onda, ali kada govorimo o ukupnom broju obiteljskih seljačkih gospodarstava onda ih se stvarno može nabrojati i do 350 tisuća i to ćemo sigurno teško moći utvrditi. I to je onaj problem što mi imamo koncentraciju u jednom dijelu na one koje smo uspjeli uvesti u upisnik, ali na žalost nismo riješili onaj problem koji je vezan uz one koji su najugroženiji, uz naše male poljoprivrednike, uz naša staračka domaćinstva. I ako se ne suočimo sa tim problemom imat ćemo i imamo već sada velike socijalne probleme. Ono što želim naglasiti je možda vezano uz raspolaganje poljoprivrednim zemljište. Program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem koje je bilo jako napadan u prijašnjem vremenu moram reći je imao jasan cilj. Obiteljska seljačka gospodarstva trebaju se okrupniti i mi svi znamo koje sada su cifre i moramo im dati prioritet. Na žalost, velike kritike su bile unazad dvije, tri godine. No međutim ništa unazad dvije godine u tom dijelu nije učinjeno. I sada smo u jednoj na žalost teškoj situaciji, pred ulaskom u Europsku uniju, pred pritiskom da ćemo morati strancima prodavati svoje poljoprivredno zemljište sa malim obiteljskim posjedima, sa našim ljudima koji nemaju i koji vape za poljoprivrednim zemljište.
Hvala. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče hvala lijepa. Ja sam isto ispravno shvatio gospodina Pankretića, kao gospodin Tomčić, ali samo želim reći da oko vrijednosnog slijeda propisa u Hrvatskoj o čemu je bila riječ, znači ono ponavljam Ustav, ustavni zakoni, međunarodni ugovori, onda dolaze organski zakoni i državni proračun koji su prema broju glasova za izglasavanje u istoj razini. S tim da je manja razina državnog proračuna zbog toga jer se donosi samo za tekuću godinu. Ali što je tu bitno? Bitno je ono što je rekao gospodin Pankretić, koliko novaca, toliko glazbe, što je i Konfucije rekao. Ali dalje kaže, ima li ili nema novca. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodine Pankretić, ima li ili nema Konfucije. To nije znao. Ima li ili nema novca? Ima novca ali ga treba uzeti, znači a mi se ponašamo po deviziji da ostavljamo. Znači, uzmi ili ostavi. A gdje uzeti? Uzeti u području sive ekonomije. Rečeno je i jasno je, službeni su podaci i naši i Vladini, da je to red veličine od 11 do 15 milijardi kuna. Znamo što to znači državni proračun. Drugo su vrijedne vojne nekretnine. I treće su ono što je nezakonito jamljeno oduzeti, ne nacionalizirati, jer da se nacionalizira vlasniku. I napunit ćemo proračun i omogućiti ovaj razvojni dio i ulaganje. Prema tome, to je cilj kojeg Vlada mora napraviti i u ovome dijelu vezano za razradu mehanizama za borbu protiv sive ekonomije, a drugo je da se podrži naš Zakon o reviziji, pretvorbi i privatizaciji. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Pankretić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ja se zahvaljujem na razumijevanju gospodina Kovačevića, ali još jedanput po ne znam koji put ponavljam, ovaj proračun je prevažan za poljoprivredu, a u ovom proračunu nema dovoljno novaca za poljoprivredu. I moram reći, ne interesira me gdje će se uzeti novac, ali ako hoćemo sačuvati našu poljoprivredu onda ova Vlada, ova vladajuća stranka ili ova vladajuća koalicija mora znati gdje uzeti i gdje dati, a gdje dati je poljoprivreda. Hvala.
Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Moram se složiti sa kolegom Pankretićem da je priprema hrvatske poljoprivrede za Europsku uniju prespora, da za nju ima premalo novaca. Ali, moram isto tako reći da moramo ispraviti neke pogreške, a prva pogreška na žalost je učinjena 2001. kad smo donijeli Zakon o poticajima koji na žalost do danas nije dao rezultate. Ilustrirat ću to sljedećim. Donijeli smo poticaje po hektaru, uz istovremenu smanjenju proizvodnju tada. Tada je proizvodnja bila na 50% predratne proizvodnje. U međuvremenu uložili smo 3 puta više novaca, ili bolje reći 3 puta smo povećali poticaje, a istovremeno smo dobili povećanje proizvodnje za 2%. Što znači da, na žalost, uz loše poticaje ni više novaca ne daje rezultate. Stoga mi prvo moramo donijeti novu strategiju. Prvo moramo itekako promijeniti zakon, jer vjerujte da nikada sa 3 i pol i 4 tone pšenice po hektaru nećemo biti konkurentni europskoj pšenici. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa. Zahvaljujem se kolegici Čuhnil na ovom prvo dijelu, a na ovom drugom dijelu kao uobičajeno ćemo polemizirati. Prema tome, vezano uz poticaje, mislim da tu nije ništa novo. Ono što moramo učiniti, što da nismo mi učinili i to je dobro da smo učinili 2001. moralo bi se učiniti sad. Jer nema drugog poticaja osim poticaja po hektaru. Svi drugi poticaji su zabranjeni ne bi ih mogli promjenjivati. Druga je stvar što mi u dijelu naše proizvodnje moramo vrlo jasno definirati određene stvari. No ono što možemo napraviti, a ja ću vam sad to ilustrirati, evo bilo je to danas vrlo lijepo ilustrirano u dnevnim novinama gdje se kaže da smo mi od 1999. godine do 2000. godine gotovo na neki način ispustili iz evidencije ili je ostalo ne u evidenciji skoro do milijun hektara poljoprivrednog zemljišta. I ako mi za referentnu godinu u pregovorima sa Europskom unijom ćemo morati uzeti 2001. ili 2002. godinu, a ne prijeratnu neku godinu, onda će u Hrvatskoj biti veliki problem jer će to biti milijunske štete za hrvatsku poljoprivredu i nećemo ostvariti one potpore iz Bruxellesa koje bi trebalo ostvariti. Prema tome, mislim da je to izuzetno važan argumenat u kojemu sigurno trebaju naši pregovarači voditi računa.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Pankretić je raspravljajući o proračunu ispravno ustvrdio da nema dovoljno sredstava za poljoprivredu i da će poljoprivreda trpjeti štetu. Kolega Pankretiću, ne samo poljoprivreda. Ovo treba gledati malo u širem kontekstu. Kroz ovakav proračun, štetu trpi i regija kojoj je poljoprivreda primarna proizvodnja. Ta regija se zove Slavonija. U toj regiji danas je najveća stopa nezaposlenosti, u toj regiji su najniže plaće, u toj regiji je najmanji financijski potencijal. I sada kad se već ne odobravaju sredstva dovoljna za poticanje poljoprivrede i njezinu prilagodbu u Europskoj uniji, tada se toj regiji žele zamazati oči pa kaže da je kapitalni projekat navodnjavanje i već treća godina sa 16 milijuna kuna u proračunu, izvršenje ništa. Onda kažu da je kapitalni projekat vodovod istočne Slavonije. Zamislite 15 milijuna kuna planirano, investicija je 671 milijun, to znači da će 44 godine se raditi istočni vodovod. Zatim se igra na kapitalni projekat koridor 5C predviđeno što ne znači da će biti izvršeno 50 milijuna kuna, investicija 120 milijuna eura, a to je svega 80 kilometara i kad bi se ostalo pri ovakvoj dinamici što je planirano, a ne znači da je izvršeno to bi poslovi trajali 8 do 10 godina. Dakle šteta iz ovog proračuna je višestruko štetna, odražava se prije svega na Slavoniju i to je na koncu samo slijed politike ove Vlade, neujednačeni regionalni razvoj Hrvatske a odgovor je pojava regionalnih ideja i prihvaćanje tih regionalnih ideja.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja se u potpunosti slažem sa gospođom Lalić u pogledu ja bih rekao jednog ukupnog neulaganja, jednog ja bih rekao zanemarivanja Slavonije, ali u okviru Slavonije to definitivno se govori ipak o poljoprivredi pa mogu tu pridodati i ove ostale naše dijelove Hrvatske i to kontinentalne. Mi bez jednog nacionalnog programa za poljoprivredu, a u njemu je bilo ja sam to u svojoj raspravi govorio, dobrih najava kao nacionalni program za navodnjavanje koji će biti uloženo milijarde kuna, a onda se to svodi sa nekih prijašnjih 30-tak na sadašnjih 16 milijuna kuna, onda stvarno se čovjek zapita gdje je taj nacionalni program za poljoprivredu. Ali evo da možda budem konkretniji kada razgovaramo, a o poljoprivredi kada se razgovara onda je najvažnije resurs koji se zove zemljište pa da bi bio točan u podacima i onome što sam prije odgovarao vrlo jasno ću reći. 1989. godine obradivih hektara je bilo milijun 626 tisuća i milijun i 155 tisuća hektara pašnjaka da bi u upisniku 2003. godine bilo 861 tisuća obradivih i 203 tisuće hektara pašnjaka ili ukupno milijun i 64 tisuće hektara. Milijun hektara manje. Ako Europska unija uzme za referentnu godinu 2003. i izračunajte milijun hektara puta iznos koji se daje govorimo o stotinama, stotinama milijuna eura koji neće na žalost stići u Hrvatsku, morati ćemo to staviti a i ovaj Sabor vjerujem da će se potruditi da stavi kao obvezu našim pregovaračima da o tome vode računa. Hvala.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Fiolić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moram naglasiti da mi je jako drago da se napokon kolega Tomčić i Pankretić razumiju i shvaćaju, ali ja bih podsjetio gospodina Pankretića dok je on bio ministar resornog ministarstva da su najviši bili viškovi upravo svinjskog mesa i junećeg, da su seljaci proizvođači u to vrijeme nudili po Slavoniji po šest kuna i da sam ja sjećam se dobro kao jedan od najvećih proizvođača u Zagrebačkoj županiji nazvao gospodina Pankretića dok je bio ministar i pitao sam šta ću sa svojim 5 tisuća svinja viška, rekao mi je nemoj hranit a uvoz je rastao. Došla je nova Vlada, napravila je interventni otkup svinja i pokrenula proizvodnju. Pitao sam ministra Čobankovića kako je tekla primopredaja, veli lako, sef je bio otvoren i pisalo 800 milijuna kuna manjka. Lako je reći, treba dati 30- 40%. Gospodo trebamo se zapitati od kuda. Trebamo se pokriti sa dekom kakvom imamo i možemo i rasporediti koliko imamo. Možemo povećati poreze, ali to nije dobro za proizvodnju da i gospodarstvo. Moram isto tako napomenuti da se umanje u četiri godine svog mandata cijela Vlada zadužila više od 15 milijardi dolara, da je deficit ostao 6 milijardi i 800 i da ste upravo vi gospodine zastupniče bili grobar hrvatske proizvodnje, a sad držite lekciju i doveli bi državu u stečaj da ste ostali još jedan mandat. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Pankretić.
Gospodine predsjedniče ne znam da li se međusobno zastupnici mogu ovako krasnim imenima nazivati, ja cijenim uvaženog zastupnika Fiolića ali mislim da u svakom slučaju bi trebalo voditi računa, ali vi ste tu koji drži red, ali mislim da gospodin Fiolić osim svojih ocjena pojedinih ljudi, a mislim da mu to ne treba, ne bi se trebao ni ticati ni u odnose drugih ljudi. Ja ne bih ulazio kako se on slaže sa gospodinom Sanaderom, jer je on dobar njegov mesar, to je njegov problem, prema tome mislim da je korektno da se zadržimo na konkretnoj raspravi. A što se tiče konkretne rasprave ona glasi vrlo jednostavno. Gospodine Fiolić nikakvog manjka nije ostavljeno u Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva i to su vam potvrdili i ministri financija i pomoćnici, jer morate znati da bi se na bilo koji način moglo isplatiti određena stvar u poljoprivredi, ali vi bi barem to trebali znati ako vjerujem se razumijete nešto u poljoprivredu, da nema završetka proračunske godine sa proizvodnom poljoprivrednom godinom. I uvijek smo to radili i uvijek će se to raditi i ove godine se neće isplatiti ja vas uvjeravam, niti mlijeko, niti meso, niti tov svinja vama niti junadi neće se isplatiti u, možda ja se ispričava možda vaše hoće, ali neće se sigurno onima našima isplatiti u tom dijelu ljudima koji objektivno će te novce dugo čekati, a čekaju ih neki već i ja bih rekao, puno puno više vremena. Ja moram reći da sam ja očekivao određene promjene vezano uz smjer poljoprivredne politike i bio vrlo korektan u tim odnosima, ali mislim da ovu ipak jednu određenu nekorektnost sa vaše strane ne zaslužujem. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, replika.
Gospodine predsjedniče ja ću replicirati na onaj dio izlaganja kolege Pankretića gdje on s tezom s kojom se slažem govori o važnosti poljoprivrede i poljoprivrednog proračuna, pogotovo u svjetlu ulaska, odnosno pregovora i ulaska u Europsku uniju, ali je rekao na kraju eto tako malo relativno, ima sredstava koliko je moguće. Čini mi se da je ipak moguće na drugi način sastaviti poljoprivredni proračun i da on dobije nešto više sredstava. Naime reforma je počela u zakonodavnom dijelu oko poljoprivrede, donošenjem Zakona o poljoprivredi, Zakona o potporama u poljoprivredi, Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Ništa od toga ne vidimo kroz ovaj proračun. Važna je institucionalna infrastruktura u gospodarstvu, napose u poljoprivredi. Samo bacimo pogled na recimo sredstva za Zavod za voćarstvo, vinarstvo, agenciju za hranu, Zavod za zaštitu bilja itd. Oni dobijaju sredstva na istoj razini, a njihova je uloga upravo u tome da u dobrom dijelu razvija poljoprivredu. Agencija, tzv. agencija SAPARD tek se sada oprema, a već je morala imati projekte jer u idućoj godini je trebalo povući 25 milijuna eura. Kad idemo dalje gledati poticaji na istoj razini kao što su isplaćeni kao što će biti isplaćeni u 2005. godini oni su na razini čak i 2004. godine. Ako se ovdje ne napravi promjena i program onda nema opće promjene strukture. Oko navodnjavanja za koje je predsjednik Vlade govorio da oni imaju važnost kao što imaju važnost ceste tri godine za redom mi imamo 16 milijuna kuna koji se a propos toga uopćene potroše. Dakle, daleko više bi se moralo i moglo izdvajati za poljoprivredi, posebno za investicije u poljoprivredi s obzirom na ovu situaciju ulaska u Europsku uniju.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pankretić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo, gospođa Zgrebec polemizira i replicira meni ali mislim da se u potpunosti slažemo u određenim stvarima ali moram još ovdje dakako i naglasiti. Nije bilo jednostavno 2000. godine krenuti u reforme u poljoprivredi, bila je to kisela jabuka koju smo se usudili zagristi iz razloga što nažalost desetljeća, to se može slobodno reći, u tom dijelu nisu učinjene bitne promjene. Kada smo krenuli u to dakako da smo u tim dijelovima, reformama učinili ono što je bilo u određenom vremenu jedino moguće. Dakako da smo udarili temelje i ovdje već spomenute Agencije za hranu za koju smatram da je izuzetno bitna. Bez Agencije za hranu mi objektivno nećemo moći zaustaviti ovaj nekontrolirani uvoz koji je nažalost ove godine ponovo dvadesetak i više posto veći nego što je bio prošle godine kada je bio rekordan, nažalost bez jednog sustavnog pristupa kojim ćemo znati a tako rade sve moderne države da putem Agencije za hranu kontroliramo da nam ako mogu slobodno reći u Hrvatsku ne ulazi nekvalitetna roba, da nam ne ulazi ja bih rekao neka roba koja stvara poremećaje na tržištu. Ali u ovom dijelu želim još jedanput naglasiti, bez poljoprivrednog zemljišta, bez jasnog zalaganja da se vezano uz poljoprivredno zemljište učine bitni pomaci mi nemamo osnovnog resursa. Nažalost, u komasaciju, arondaciju, melioraciju ove godine umjesto 2 milijuna uložit će se milijun kuna što je stvarno moram reći sramotno.
Poštovani zastupnik Ivo Kolar replika.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine predsjedniče! Pa evo prilika je da gospodinu Pankretiću pokušam replicirati u onom dijelu a vjerujem da se budemo i složili da je proračun poljoprivredni ostao na razini prethodne godine uz sva uvažavanja inflacije i ovoga što se događalo u ekonomiji ali svjesni da je bilo lani već malo novca, da ove godine to se bude multipliciralo još manje. I da zapravo staju sve reforme koje su započete. Naime, ako nekome imponira a ja vas upozoravam da se na selu sada događa tzv. nevidljivo raslojavanje seljaka na one koji odumiru pod prisilom poljoprivredne politike. Nemoguće je ostvariti poticaja, nemoguće je na državne jasle uopće pokucati a to je ono gdje sam rekao da su to neravnopravno ljudi svrstani u jednu nižu klasu koji stjecajem okolnosti moraju trpjeti neimaštinu i oni sutra postaju socijalni slučajevi a da zapravo one mrtvace šta smo rekli da bi ih trebalo pokopati još prije i naše Vlade sada im se izdašno pomaže iz državnoga proračuna putem subvencija i poticaja jer je skinuto ograničenje. I ako takvim svjesnim raslojavanjem sela mislite da se može u Europsku uniju varate se. Europska je unija ruralne sredine zaštitila na posebni način jer su oni vrtlari krajolika, oni su čuvari narodne baštine a mi se toga sada odričemo. Žalosno i jasno, međutim problemi tek će nastati jer dok se pojave socijalni problemi i trbuh počne kruliti, kako seljaci vele, onda jao si ga nama. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ali moram reći da se ne mogu složiti sa gospodinom uvaženim zastupnikom Kolarom jer je on ipak utvrdio da je proračun ostao na istoj razini za poljoprivredu a ja ipak tvrdim da je on manji, manji je iz jednostavnog razloga i to je matematički dokazivo jer ako iz njega izbacimo onaj dio novaca koji ide direktno iz programa SAPARD-a i Europske unije dolazimo matematički jasno do manjeg iznosa novaca. Ako tome pridodamo inflaciju, porast bruto društvenog proizvoda onda je ovo manje novaca za poljoprivredu i po ne znam koji put ponavljam, u ovom proračunu nije dovoljno novaca za poljoprivredu nažalost. Hvala lijepa.
Državni tajnik Ante Žigman. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici! Evo, javio sam se iz jedinog razloga da ispravim jedan netočan navod. Dakle, Ministarstvo financija nikada nije potvrdilo da Ministarstvo poljoprivrede nije ostalo 2003. dužno iznos koji je približan oko 800 milijuna kuna. To se de facto dešava svake godine, 2004. kad smo radili proračun, 2005. a i sada 2006. načelnici dolaze i pomoćnici iz Ministarstva poljoprivrede i svake godine od tih 800 milijuna se topi i ova Vlada je te iznose iz godine u godinu vraćala. Ja ću navesti jedan iznos za subvencije u 2003. godini izvršeno milijardu i 600 milijuna kuna, plan za 2006. 2 milijarde i 88 milijuna kuna, ili ti 400 milijuna kuna više ili 25% više nego što je 2003. godine isplaćeno. Projekti SAPARD, ja bih samo informirao uvažene zastupnike. Projekt SAPARD bliži se svom kraju, uskoro će biti na dnevnom redu i multi anual financial agreement, dakle višegodišnji financijski sporazum i svi ostali projekti. Nacionalna akreditacija SAPARD-a je započela i sve se dakle odvija prema planu. Vezano za dio koji se tiče recimo regionalnih iznosa, dakle regionalne razvijenosti ja bih rekao dakle da se u proračunu za 2006. godinu milijardu i 300 milijuna kuna će se izdvojiti od Hrvatskih cesta nadalje za Osječko-baranjsku županiju. Evo toliko. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče, gospodin državni tajnik je naveo netočno da postoji dug. Mi smo jasno utvrdili i to 2004. godine da nema duga nego postoji to sa vašim ljudima iz Ministarstva financija da postoji prijenos određene neisplate u Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva. I kao što stoji da vi nećete ove godine jer to je nemoguće. Onaj tko to pokušava riznicu na taj način neće zatvoriti jer sve obveze iz 2005. godine nećete isplatiti poljoprivredi i morate ih prenijeti u 2006. i to je uvijek bilo i uvijek bude. Ako to hoćete učiniti onda radite veliku štetu poljoprivredi i oni koji vam to dozvoljavaju.
Slijedeći ispravak poštovani zastupnik Ivo Kolar. Izvolite!
Hvala lijepa, uvaženi gospodine predsjedniče. Netočna je konstatacija da se ove godine neće prenijeti dug ili bolje reći obaveza nastala ove godine a isplaćivati će se sljedeće godine. Naime, ja podsjećam državnoga tajnika da pravilnik koji govori o isplati poticaja, govori nakon dospijeća i 60 dana vi ste ga predložili sada nakon 5 mjeseci i to je poruka seljacima, ne očekujte ove godine prava koja ste temeljem zakona trebali dobiti jer vam ja, državni tajnik, danas govori da neće biti isplate. To je prava stvar i to trebate potvrditi i reći. A ministar je to meni tu jasno i glasno rekao. A obaveze ostaju za drugu godinu.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Sljedeći ispravak.
Zahvaljujem gospodine iz Ministarstva financija netočno je da neće biti prijenosa, biti će prijenosa s osnova isplate poticaja jer bude svake godine. Međutim, ne znam zašto vi sada to branite da to nije točno i nešto umanjujete. A recimo za razliku od vas mi ne želimo spominjati da smo 2000. godine u travnju isplatili dug Vlade iz 99. godine za otkup pšenice iz žetve 1999. godine. Tada nije bilo razloga da se taj dug prenosi u 2000. godinu. A što se poticaji prenose u narednu godinu pa to je logično i normalno jer nikada fiskalna godina se nije poklapala i ne može poklopiti sa poljoprivrednom godinom. A da bi se to znalo mora se nešto znati i o poljoprivredi. Mi to možemo samo savjetovati ali vas naučiti ne možemo.
Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Je li proračun 95,4 milijarde ili 98,8 milijardi sa uključenjem Hrvatskih autocesta, cesta, europskih fondova i prihoda od igara na sreću ili je gotovo 105,9 milijardi kuna sa svim izvanproračunskim fondovima građanima će biti zasigurno svejedno ako se neće bolje i brže liječiti, ako za iste uvjete odlaska u mirovinu ne budu imali iste mirovine, ako neće više primati u svojim platnim vrećicama oni koji rade u državnim službama, ako i dalje budemo bilježili 18,4% odnosno 300 tisuća nezaposlenih. Je li proračun razvojan ili socijalan, koliko odražava realne mogućnosti svatko će procjenjivati po tome koliko je nažalost tko iz toga proračuna dobio, kojoj je regiji ili frakciji nažalost ili opciji pripadao. Za mirovine osigurano je 28,4 milijarde ili 1,6 milijardi više što bi zasigurno trebalo biti dovoljno na usklađivanje mirovina dva puta godišnje. No, i dalje ostaju velike razlike između starih i novih generacija umirovljenika od gotovo 600 kuna što za prosječnu mirovinu od 1850 kuna zasigurno je poražavajuće. Planirano je povećavanje izdataka plaće i socijalnih primanja korisnika proračuna za gotovo 3 milijarde. Nažalost, pojedinci to neće osjetiti. Iako je za plaće predviđeno 24,2 milijarde kuna, prosječne plaće zaposlenih u državnim službama koje se kreću od 2 tisuće 200 do 3 tisuće 700 kuna mjesečno, to povećanje od 3% ili 100 kuna mjesečno zasigurno neće zadovoljiti izazvati će daljnje negodovanje, tim više ako znamo da je inflacija već danas prešla 4% i znatno opterećuje troškove života. Povećanje sredstava u Ministarstvu zdravstva niti približno neće riješiti dugove bolnica, neće skratiti rokove i plaćanja dobavljačima. A što je sa skraćivanjem lista čekanja za pojedine zdravstvene usluge i limite korištenja usluga nažalost, isto tako se u proračunu ne nadzire, kao što se ne nadzire niti reforma zdravstva budući da nisu predviđena sredstva. Možda su dobra rješenja pogodbe gradonačelnika Osijeka i premijera, ako će konačno se početi u Slavoniju ulagati, ali ja nažalost Slavonijom ne smatram samo Osijek već ipak i Lipik i Darovar i da dalje ne nabrajam. No, te pogodbe zaboravljaju potrebe malih ljudi u malim naseljima i iako se ovdje govori o 1,5 milijardi kuna, 6 milijuna trebalo bi biti sitnica, ali nažalost tu nije ukalkulirana dvorana u Jelisavcu, koja sa 260 učenika, od čega gotovo 60% čini djeca slovačke manjine, nemaju športsku dvoranu, tri godine ju prijavljuju, imaju projekt, imaju građevnu dozvolu, obilaze grad Našice, Osiječko-baranjsku županiju, Ministarstvo ali bezuspješno. I dalje će djeca tjelesnu kulturu imati sjedeći u klupama tijesnih razreda. Kada sam već spomenula Ministarstvo znanosti obrazovanja i športa želim ponovo ukazati na sredstva programa obrazovanja nacionalnih manjina za kojih se osigurava zaista 22% sredstava više, tj. sa 4,5 milijuna na 5,5 milijuna. Nažalost, sredstva za udžbenike ne povećavaju se niti lipu iako se zna da pojedine manjine za redovito školstvo nemaju preveden niti jedan udžbenik čime dato pravo na obrazovanje na manjinskom jeziku teško se konzumira. Istovremeno se povećavaju sredstva za posebne programe obrazovanja nacionalnih manjina čijih se ne zna stvarna namjena. Kriterij raspodjele, transparentnost trošenja, pa i ne čudi što Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina pune tri godine ne može dobiti izvješće o trošenju istog. Za pozdraviti je započeta reforma u poljoprivredi koju provodi Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. No, bojim se da povećanjem od 170 milijuna kuna ili 6,4% to nije moguće jer to nisu dostatna sredstva niti za novo zaposlene SAPARD-U preuzimanjem dijela inspekcijskih službi i za novo osnovane uprave. Činjenica da ovo Ministarstvo ne provodi Zakon o poljoprivredi u dijelu podnošenja zelenog izvješća Hrvatskom saboru čime bi se u ovom Domu ocijenila djelotvornost pojedinih mjera, posebno učinci potpora u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu ali i strateški programi o čemu odluku sada donose pojedinci pa i ne čudi da jedanput govorimo o navodnjavanju, drugi put o odvodnji, pa višegodišnjim nasadima a da to ne prate potrebna sredstva. 2 milijarde kuna za potpore u poljoprivredi su i mala i velika sredstva. Mala gledajući potpore po hektaru i gledajući broj kultura koje potičemo. Velika gledajući učinke i povećanje proizvodnje u granicama 2%. Želim ukazati na neka nelogična smanjenja sredstava upravo na pozicijama u ovom Ministarstvu a koja su definirana kao strateška. Sredstva na poziciji kontrole kvalitete tla i otpremanje Zavoda za tlo se smanjuju sa 2,43 milijuna na 2,2 milijuna čime se programom uređenja, a isto tako u programu uređenja zemljišta sredstva sa 2 milijuna smanjuju se na milijun odnosno 50%. Istovremeno pred nama stoji zadatak okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta jer 3 hektara prosjek gospodarstva u pet parcela zasigurno nikada neće moći proizvodnjom konkurirati Europskoj uniji. Predstoji nam usklađenje katastra i zemljišno knjižne evidencije pa sve do priprema studija za navodnjavanje. Da posebno još jednom ne govorim o važnosti analiza tla i ovih laboratorija u inventuri tla vezane u želje proizvodnje bio hrane ili kako mi to često popularno nazivamo zdrave hrane i održivog razvoja što bez analiza kvaliteta tla nije niti zamislivo. Osnivanje poljoprivredne komore predviđeno je Zakonom o poljoprivredi već 2001. godine. Iz godine u godinu zadovoljavamo se formom osiguranja 50 tisuća kuna, a niti Zakon o poljoprivrednoj komori niti komora nisu ugledale svjetlo dana. Potpora dohotku nekonvencijalnih poljoprivrednih gospodarstava iz godine u godinu raste što bismo mogli ocijeniti pozitivnim. 2004. godine je 25 milijuna, 2005. 55 milijuna, 2006., planirano 75 milijuna. No, upravo to ukazuje na loše stanje u poljoprivredi. Trebalo bi konačno razmisliti koliko ova davanja spadaju u socijalu eventualno razmislite o starosnoj mirovini i da konačno ova davanja prestanu opterećivati poljoprivredne subvencije. Ovdje bih ujedno iskoristila svoje minute da odgovorim gospodinu Pankretiću. Da, Evropska unija potiče po hektaru ali ne smijemo zaboraviti da i Austrija je odavno uvela poticaje po hektaru, ali istovremeno koristi i količine. Mi još nismo u Evropskoj uniji i zaista smo vrijeme do ulaska u Evropsku uniju trebali iskoristiti da tehnički, tehnološki opremimo poljoprivredu i da podignemo proizvodnju na onaj nivo koji će se moći nositi sa evropskom konkurencijom. Smanjena su sredstva za sjemenarstvo i rasadničarstvo sa 2 milijuna na 1,4 milijun. Punih 30%. Zaboravljamo da je Hrvatska imala kvalitetno sjemenarstvo koje je poznatom privatizacijom upropašteno. Da smo bili veliki izvoznici sjemena, a istovremeno danas kada se branimo od GMO-a i uvoznog sjemena zaboravljamo da nemamo dovoljno sjemena niti za svoje proizvodnje, a k tome treba dodati da jednako tako nemamo dovoljno niti sadnog materijala za voćarstvo i vinogradarstvo, a želimo i voćarstvo i vinogradarstvo znatno podići do ulaska u Evropsku uniju. Sufinanciranje programa tehnološkog unapređenja prehrambene industrije smanjuje se sa sedam i pol milijuna na pet milijuna ili 34%. Iako nedostaju novi programi i nove tehnologije koje jedino mogu očekivati sredstva pred pristupnih fondova, a usto moram naglasiti da najveći doprinos upravo rastu izvoza u prvih 9 mjeseci ove godine došao je od povećanja znači izvoza hrane i pića za gotovo 40%. Nama od cijelog tehnološkog unapređenja ispada da su važne ulo hladnjače o kojima bi zasigurno se moglo dosta isto tako polemizirati. Smanjuju se sredstva i za istraživanja u poljoprivredi poznati vip koji je sa 6 i pol milijuna 2004. godine danas pao na 4 i pol milijuna što čini daljnje smanjenje 30%, a ponavljam očekujemo nove tehnologije koje ćemo u momentu obveza smanjenja poticaja u poljoprivredi trebati pomoći u preživljavanju poljoprivrednika pa sve do programa neprehrambene potrošnje poljoprivrednih proizvoda koja Evropska unija itekako podupire no nama ispada da ta istraživanja nisu potrebna. I na kraju vratit ću se brojkama s početka koje se mogu i prekrajati i frizirati ovisno o tome što ćemo uključivati ili isključivati. Možemo investirati 15 milijardi kuna, dati za subvencije 5 milijardi. No, da bi deficit proračuna zadržali na 3,3% domaćeg bruto proizvoda zasigurno nam rast od 4,2% koliko je planiran neće biti dovoljan. No, nadam se da o uspješnoj realizaciji zasigurno će morati voditi računa Vlada jer uvijek ima i virtuoza. Proračun ću podržati u slučaju budući da sam podnijela amandmane vezane uz manjinu o sudbini tih amandmana svakako će moći odnosno ovisit će i moja podrška proračunu. Hvala lijepa.
Hvala. Osam replika. Samo osam. Poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Kolegica Čuknil je ukazala na problem zdravlja i kako se proračun reflektira na to, a ja bih možda dodao da ste slučajno zanemarili edukaciju kao oblik preventive. I ovdje je jedan nevjerojatan podatak iz ovog proračuna proizlazi. Evo, tu je državni tajnik. Edukacija u srednjim školama o HIV-u odnosno AIDS-u smanjuje se, sredstva za tu vrstu edukacije za milijun 256 tisuća i 800 kuna. Borba protiv HIV-a odnosno AIDS-a smanjuje se za 234 tisuće 975 kuna. Pa zašto ovih pet kuna. U kunu ste izračunali koliko smanjujete. Spominjali ste ljudska prava i da će o tome ovisiti da li ćete podržati ovaj proračun. Znate koliko je predviđeno za obrazovanje o ljudskim pravima 290 000 kuna, a to je u odnosu na prošli proračun smanjenje za 70 000 kuna. To je vrlo indikativno. Kad govorimo o ljudskom zdravlju bez ekologije nema ni ulaska u Evropsku uniju, nema niti zdravlja i ako uđemo morat ćemo se pridržavati visokih standarda, a vidite poticanje nevladinih udruga za zaštitu okoliša smanjenje od 50 000 kuna. Jačanje kapaciteta za provedbu "kjoto" protokola life smanjenje za 320 000 kuna. Program sanacije onečišćenih područja i tu su brodovi čistaći na moru sa 2750000 kuna smanjuje se i ta mala svota za 200 000 kuna. Na ovom brzinskom preletu kroz ovaj proračun evo mogli ste vidjeti koliko u stvari zaista ovaj proračun u sebi nosi hendikepa ne na razini čak svote kolika je, nego na razini simbolike i odnosa prema ovim problemima.
Hvala. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Moram se složiti sa gospodinom Jurjevićem da je preventiva zasigurno najvažnija, da veliku ulogu u tome imaju i nevladine udruge i da za svoj rad svi trebaju i sredstva. Ali, sjetimo se da postoji i jedan lijepi rad koji se zove volonterski rad i da zasigurno možda se nešto može i tu odraditi. A za drugo ja bih vas pozvala da zajedno sjednemo i razgovaramo o uvođenju obiteljskog odgoja u škole koji bi upravo mogao preduhitriti i odgovoriti na mnoga ova pitanja koja ste nabrajala i koje druge evropske zemlje imaju i daleko kvalitetnije to rješavaju.
Hvala. Druga replika poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, pa kolegica Čuhnil je rekla da ovo povećanje koje je u proračunu predviđeno za povećanje mirovina bit će dovoljno za zakonsko usklađivanje mirovina. Kolegice Čuhnil to je apsolutno točno, međutim kada odlučujemo o proračunu odlučujemo da li ćemo dići ruku ili nećemo dići ruku onda moramo znati što to znači. To znači da će ponovno mirovine padati u odnosu na prosječnu plaću Republike Hrvatske kao što su za ove dvije godine pale sa 44,71% na 42%. Ovo je trend koji vodi prema 35% prosječno isplaćene plaće kako je bilo 2000. godine kako smo tada zatekli. Kolegice Čuhnil ispravno ste ocijenili da je i u ovom proračunu Slavonija zapostavljena i to zapostavljena toliko da ju ni rezultati trgovačkih pregovora popravit ne mogu. Očito je da je i do vas stigla poruka Slavonaca, a koja glasi ovako citiram. "Gospodo ministri Slavonci, gospodo državni tajnici Slavonci, gospođo potpredsjednice Vlade Slavonko, gospodo zastupnici Slavonci, sram vas bilo ako prihvatite ovaj proračun!" To su nam uputili Slavonci i očito da i Slavonci dobro prate raspravljanje ovog proračuna, jer kolegica Čuhnil kao pripadnica nacionalnih manjina je primijetila zapostavljenost Slavonije u proračunu, a ta zapostavljenost se očituje razjašnjenjem i analitikom i onih stavki koje su obećane, a za tri godine nisu izvršene i te stavke ukazuju na samo davanje pustih obećanja. Razočarani pustim obećanjima, a od realizacije ništa očito je da su se Slavonci odlučili na slanje ovakve poruke.
Gospođo zastupnice Lalić, citirajući jednu navodnu izjavu kojom ste, kojom je netko navodno iz Slavonije tvrdi da treba biti sram sve zastupnike koji predstavljaju Slavoniju, potpredsjednicu Vlade, državne tajnike, ministre da treba biti sram ako prihvate ovaj Proračun. Vi ste povrijedili elementarna pravila ponašanja u ovom Domu. Vi ste povrijedili ugled svih zastupnika. Jedino što niste uključili i mene još u to, da i mene treba biti sram jer sam ja isto zastupnik iste izborne jedinice. Ja vam za sada izričem opomenu. Ne treba gospodo povrede Poslovnika. Nemate pravo polemizirati sa mnom gospođo Lalić. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemate pravo polemizirati. Još jedanputa se javite sa takvom tvrdnjom oduzet ću vam riječ u ovoj cijeloj raspravi. Idući puta slijedi opomena sa oduzimanjem riječi. Poštovani zastupnik Željko Pecek. Vi ste imali sada, repliku ste imali gospodine Pecek? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Izvolite.
Kad sam koristila brojke o usklađivanju mirovina i kad sam rekla bit će dovoljno upravo sam htjela naglasiti bit će dovoljno za ono što smo mi u ovom Parlamentu izglasovali. Glasovali mi za to ili ne nažalost odgovornost snosimo svi i u mene se jednako tako upire prst kao i u sve zastupnike koji su to izglasovali. I drugo, ja sam više htjela ukazati na problem razlika mirovina o kojima je bilo dosta govora u prethodnoj točci i razlika s kojima danas umirovljenici odlaze u mirovinu i koji nažalost ova sredstva zasigurno neće pokriti i neće biti dovoljna i o čemu ovaj Parlament zasigurno će itekako u više navrata razgovarati.
Hvala. Replika slijedeća poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čuhnil neutralni promatrač koji vas sluša bi mogao shvatiti da ste vi najžešći kritičar iz oporbe jer ste govorili kao i mi o stanju u poljoprivredi, o nedovoljnim plaćama i povećanju plaća, o teškom stanju u zdravstvu, o neinvestiranju u školstvu, o zapostavljanju Slavonije i govorili ste o tome kako iz ovog Proračuna nešto naknadno mogu polučiti interesne skupine. Ovo je interesantno slušati, a naročito je bilo interesantno čuti kraj kada ste rekli: Ukoliko se prihvati moj amandman onda ću ja glasati za tako loš proračun. Drugim riječima ukoliko Vlada Republike Hrvatske prihvati amandman od 100, 200 tisuća kuna onda ćete vi zaboraviti seljake, radnike, penzionere i sve one druge za koje ste se tako gorljivo zalagali u svojoj raspravi. Znači ovo kod vas je teško vjerojatno 100, 200 ili ne znam koliko tisuća kuna pošto ne mogu procijeniti kakav je vaš amandman ali me baš zanima koliko je težak vaš amandman da vi zaboravite naše seljake, radnike i penzionere za koje, za koje se više nego oporba zalažete načelno. Međutim kada treba dići ruku, kada treba Proračun promijeniti kako bi oni imali koristi od svega toga onda dižemo ruku kontra. Zbog čega meni je to teško shvatiti pa molim vas da mi to objasnite.
Zastupniče Pecek ovo je vrlo uvredljivo. Vi ste ovdje javno optužili zastupnicu Čuhnil da se ona zapravo prodaje za 100, 200 tisuća kuna i da daje svoj glas ovisno o tome. Zastupnica Čuhnil je rekla da će glasovati za Proračun i da se nada da će njen amandman biti i usvojen. I da je uvjerena za to. Kako je to, kakva je to korektnost zastupnicu optuživati ovako javno na prikriven i posredan način za nešto što je vrlo neugodno i kako bi bilo vama da se vama tako nešto kaže u hrvatskoj sabornici zato što izrazite svoje mišljenje i gledište da ga na prikriveni, posredni način optužujete za to da će prodavati svoj glas za Proračun [[Upadica: Tako je predsjedniče, zbog žena i manjina.]] Odgovor na repliku poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Iako je jedan dio odgovora već rekao gospodin predsjednik gospodine Pecek ja imam na, pravo govora u ovom Parlamentu. Imam pravo ocjenjivati jednako kao i vi. Kao što će vas ocjenjivati vaši glasači ocjenjivat će, ili birači, ocjenjivat će i mene. Međutim ako želite uvijek sam bila na strani poljoprivrede, poljoprivrednika. Nažalost možda nisam dovoljno jasno govorila o greškama koje su počinjene 2001., 2002. i 2003. koje danas ispaštamo svi. … [[Upadica se ne razumije.]] Konkretno ovdje se danas proziva, ovdje se danas proziva o tome kako se ne isplaćuju poticaji i tako dalje. Mi smo upravo jednim člankom na kojeg sam ja ukazivala da je to presedan u Europi dali mogućnost da se netko tako ponaša. Danas ga osuđujemo. Prema tome budimo i mi korektni prema sebi i recimo da smo i mi grešni, da sam i ja grešna a branit ću uvijek ono što obraniti mogu. [[Pljesak.]]
Poštovani zastupnik Nenad Stazić, sljedeća replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kad sam u sinoćnjoj raspravi ovaj Proračun okarakterizirao kao trgovački onda sam mislio, onda sam mislio na one razgovore o kojima smo čitali u novinama. Razgovore u kabinetu premijera Sanadera između gradonačelnika Osijeka i predsjednika Vlade. Tada kad sam taj Proračun nazvao trgovačkim još se nije dogodilo ovo što smo sad čuli, ali to je otvorena ponuda. Otvorena ponuda. Dobit ćete moj glas za ovaj Proračun ako uvažite moj amandman. Gospođo Čuhnil ja se s vama potpuno slažem da su Slavonija i Pakrac i Daruvar i Lipik, a ne samo Osijek. Ali moram vas upozoriti da ni Daruvar ni Pakrac ni Lipik ne moraju čini mi se ovaj puta biti ljubomorni na Osijek jer u ovom Proračunu unatoč tome što smo čitali u novinama o milijardu i po kuna, a na što je već jutros upozorila kolegica Zgrebec od toga u Proračunu nema niti lipe. Nema niti lipe. Ja sam uvjeren da zastupnici HSP-a sada vrijedno pišu amandmane kojima će tražiti tih milijardu i po kuna i da ćemo mi te amandmane ovdje vidjeti jer je to bit drugog dijela trgovačkog ugovora između Vlade i rezervne, rezervne stranke za podršku Vladi.
Gospodine zastupniče Stazić svi zastupnici, svi klubovi zastupnika u raspravama oko različitih zakona i odluka javno iznose u hrvatskoj sabornici vrlo često da će glasovati za neki zakon ukoliko se prihvati neki amandman koji oni predlažu kao klub ili kao zastupnici i vrlo često u pravilu uvjetuju i kažu da će njihovo glasovanje i stajalište o određenom zakonu ovisiti o tome kako će biti prihvaćen ili neprihvaćen njihov amandman. Zbog toga vi ponavljate ovu nekorektnost zastupnika Peceka tvrdeći isto ovdje i opet i vrijeđajući zastupnicu Čuhnil, nazivajući to je otvorena ponuda. To je otvorena ponuda. Otvorena ponuda zato što je izrazila svoje mišljenje na koje kao zastupnica ima pravo kao i svaki zastupnik da razmatra i promišlja javno o svome prijedlogu amandmana vezano za njeno stajalište o Proračunu. To je opet na jedan prikriveni posredni način vrijeđanje, optuživati zastupnicu Čuhnil za davanje otvorene komercijalne ponude. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja sam zbog toga tu gospodine Pecek, upravo baš zbog toga sam tu, posebice zbog toga. Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Ali dajte prije toga, povreda Poslovnika poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče. Upravo o tome što ste vi rekli kontekstu, ali gospodin Stazić, opet onako hrabro kako zna, pa pobjegne je vrijeđao i zastupnike HSP-a. Znači, on je institut replike zlorabio i govorio o zastupnicima HSP-a, a gospođa Čuhnil ništa nije govorila o zastupnicima HSP-a u svome dijelu. Prema tome, umoljavam da se na taj dio stvarno pripazi. Ako imate što protiv izađimo van pa ćemo riješiti sve.
Ovo nisam čuo. Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Uvaženi kolega Stazić, ako sam jedina. Jel može tiše?
Budite mirni pa ću ja sve uspjeti čuti.
Kolega Stazić, ako sam jedina u ovoj sabornici uvjetovala moje amandmane sa glasom, onda zaista ću se posuti pepelom i reći moj grijeh. Ali ja sam za ovom govornicom x puta čula i od predstavnika klubova i od vas pojedinaca da ovisno o sudbini vaših amandmana ovisit će vaš glas za zakon, za nešto. Prema tome, sada je moje isto tako reagiranje trgovanje. Ja da sam htjela trgovati onda bih otišla trgovati, a ne bih postavljala amandmane ovdje jednako kao i vi. Ja sam ovdje sa punim legitimitetom govorila o pravima slovačke i češke djece, ili općenito sve manjinske djece da nemaju udžbenike, da trebaju sredstva jer je udžbenik temelj svake naobrazbe i da je konačno vrijeme da se isfinancira u proračunu. Ja sam jednako tako kao i vi, braneći dvorane, braneći pojedine objekte ovdje govorila da đaci u Jelislavcu kod Našica nemaju dvorane. I prema tome, jednako ću dati amandman kao i vi. I nije ništa nelogično da o takvim amandmanima i ja postavljam uvjete kao što ćete i vi. Ako vam se prihvate svi amandmani nemojte reći da ćete glasovati za, odnosno da ćete ići protiv u obrnutom slučaju. Prema tome, ja vas molim, imajte iste kriterije i za druge kao što imate za sebe. [[Pljesak.]]
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Kolegica Čuhnil u svom izlaganju se malo i začudila što se nema sluha za sportsku dvoranu u Jelisavcu izdvoji 6 milijuna kuna, povezujući to sa ovim dogovorom i ne imajući naravno ništa protiv, kao ni ja da se za određene projekte u Osijeku osigura milijardi i pol kuna. Ja ću ponovo reći da ću vjerovati da će se ti projekti sufinancirati iz proračuna tek onda kad vidim Vladine amandmane za te projekte za koje postoji dogovor. Ali, kolegice Čuhnil ne trebate se čuditi. Ja ovdje imam jedan tekst koji je potpisao predsjednik Vlade, gospodin Ivo Sanader, gdje u jednoj međimurskoj malom općini, seoskoj, Sveti Juraj na Brijegu u vrijeme izborne kampanje za lokalne izbore u posjetu Osnovnoj školi Ivana Gorana Kovačića rekao da će Vlada pomoći u izgradnji sportske dvorane i drugačije, ovisno o mogućnostima. Napisao im je: "Sretno, Ivo Sanader, predsjednik Vlade Republike Hrvatske, 4. svibanj 2005. godine". U proračunu koji će biti usvojen, koji teži gotovo 100 milijardi kuna nema za jednu sportsku dvoranu u jednom malom međimurskom selu. A istovremeno prisustvovao je i predizbornom skupu. Tada je, eto ovo vam je fotografija, glavna parola bila "Predsjednik Bajuku", a to vam je predsjednik HDZ-a u toj općini, "vaša pobjeda, naša podrška". HDZ nije pobijedio, ali je dogovorom sa drugim strankama koje su povjerovali ovo pisano obećanje predsjednika hrvatske Vlade došao na vlast. Međutim, u proračunu nema ove sportske dvorane. Ja sam napisala amandman vjerujući predsjedniku Vlade i vjerujući da će taj amandman biti prihvaćen.
To ste pročitali nešta prema mogućnostima sa toga plakata. Prema mogućnostima. … [[Upadica se ne čuje.]] Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil, odgovor na repliku. Gospođo Antičević, ja imam pravo i dužnost davati objašnjenja kod rasprave i glasovanja, to imajte na umu.
Kolegice očito ste i vi i ja u istoj poziciji. Ostaje nam da vjerujemo ljudima na riječ.
Poštovani zastupnik Ante Markov, replika.
Hvala lijepa. Kolegica Čuhnil je govoreći o proračunu ukazala da zdravstvena zaštita, odnosno sredstva koja su namijenjena za zdravstvenu zaštitu nisu dostatna za sve u zdravstvu, s čime se apsolutno slažem. I želim replicirati na način da je pomalo čudno da Opća bolnica Šibenik je jedina opća bolnica koja nije dobila sredstva u Proračunu za 2006. godinu u odnosu na prošlu godinu kada je dobila, a znam da naravno stanje u toj našoj općoj bolnici i potrebe koje ona ima, kao i činjenicu da tijekom turističke sezone je ona praktično centar srednjeg Jadrana, gdje dolazi veliki broj turista i naših građana, pa je čudno da nema tih sredstava. Istovremeno, gorska služba spašavanja koja je toliko hvaljena bila prilikom rasprave nije dobila sredstva nego isključivo u Ministarstvu turizma, dok sredstva u Ministarstvu unutrašnjih poslova nisu osigurana za gorsku službu spašavanja. Kao i nedostatna sredstva Državne uprave za zaštitu i spašavanje, što je trebalo osigurati, jer potencijal koji pokriva ta služba, kao i gorska služba spašavanja je gotovo univerzalan. On se odnosi na sve građani, ali i na sve veće potrebe turista koji za vrijeme svog boravka naravno dolaze u razno, razna iskušenja, opasnosti pa smo svakodnevno svjedoci koliko gorska služba spašavanja učini, koliko je na svojoj … /Govornik se isključio, pa ponovo uključio./ … očekivao da će i na pozicijama Ministarstva zdravstva se naći dostatna sredstva za službu koja je nadležna za službu na otocima i na moru, za Državnu upravu za zaštitu i spašavanje. A jasno, nadovezano na to i za gorsku službu spašavanja.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Kolega Markov, meni je drago da se mi slažemo i u tome da nema dovoljno sredstava za bolnice i u tome da kasne liste plaćanja i u tome da postoje duge liste čekanja na usluge itd. Prema tome, pridružit ću vam se u momentu kada budete vodili bitku da se ovo stanje promijeni i pridružit ću vam se u svim praktički akcijama da ako već dobrovoljno no da pokušamo svi zajedno prisiliti Ministarstvo zdravstva da konačno počne raditi na restrukturiranju zdravstva.
Hvala. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Slavko Linić.
… kolegica Čuhnil raspravljajući o poljoprivredi ustvrdila je kako jednostavno ulazimo u pregovore sa Europskom unijom, a u isto vrijeme poticaje u poljoprivrede zasnivamo na hektaru i ništa ne mijenjamo u tom dijelu. Raspravljajući o tome dosta je pokušala govoriti u periodu 2000. – 2003. I na neki način pokušala vrlo jasno reći da ima razumijevanja i opravdana da u ovom proračunu nema tih sredstava jer smo bili neuspješni u prethodnom mandatu. Mogu i prihvatiti taj način razmišljanja, ali postavljam pitanje da li takvim razmišljanjem nalazimo opravdanje za svaku buduću Vladu. I nova Vlada neće promijeniti ništa. Zašto? Jer ove tri godine, jer ovo je trogodišnji rad Vlade nema promjena. Nema promjena. Znači želimo reći i budući koji dođete, nemojte se opterećivati, vaši prethodnici nisu ništa učinili. To je vrlo ružna poruka koju šaljemo građanima Hrvatske, jer jednostavno ako ste neuspješni vi koji sutra budete na vlasti, nađite krivce samo u prethodnicima. Ne mogu se složiti s takvim načinom razmišljanja, drukčijim razmišljanjima. Nema opravdanja za neuspjehe prethodnika, ali kada govorimo o trogodišnjem proračunu naše Vlade onda moramo reći što su učinili. Opravdanje u prethodnicima ne može biti ono što ih opravdava i zato takva metoda razmišljanja niti je politički zdrava, a niti dobra poruka našim građanima.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Kolega Linić kada sam govorila o poticajima onda sam upravo govorila da su bili prerano donijeti poticaji po hektaru. Da smo upravo trebali nastaviti jedno vrijeme poticati količine, podići proizvodnju, podići tehnološki nivo i onda tek uvesti poticaj po hektaru kada budemo išli u Europsku uniju. Ja nisam okrivljavala prošlu Vladu, niti koalicijsku Vladu jer sam i ja u njoj sudjelovala. Ali ukazala sam na greške. Ako nakon trostrukog povećanja poticaja nismo dobili rezultate na bolje, idemo mijenjati. Prema tome već i dvije godine ove Vlade nastavlja se znači isto raditi, ali ništa se u poljoprivredi ne mijenja i ja sam upravo time htjela pozvati, idemo promijeniti, idemo raspravljati, dajte da konačno Ministarstvo poljoprivrede podnese ovom Saboru zeleno izvješće. Ako zna ono je utkano u zakonu koji treba upravo podastrijeti ovom Saboru, da stanje u poljoprivredi da ovaj Sabor bi trebao po tome zakonu svake godine o tome raspravljati, on bi trebao vidjeti koliko su dosadašnje mjere djelovale pozitivno ili nisu i mijenjati. Ja sam upravo u tom dijelu se pozvala na taj dio tražeći da konačno i zeleno izvješće dođe ovdje i da počnemo raspravljati o onome što u poljoprivredi nije dobro jer povećanje novca ako ne da rezultate, za pet godina ćemo govoriti o istom što ste i rekli, okrivljavati nekog drugog. Ne nekoga drugog, okrivimo sebe i počnimo o tome razgovarati.
Hvala. I posljednja replika, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa kolegica Čuhnil je govorila o nepovoljnoj situaciji što se tiče sjemenarstva u Hrvatskoj. Ja bih želio poduprijeti to sa nekoliko podataka. Naime prema podacima Hrvatskog agronomskog društva sva šećerna repa koja je ove godine zasađena u Hrvatskoj, zasađena je sa sjemenom kupljenim izvan Hrvatske, dakle sa uvoznim sjemenom za razliku od 62. godine kada je sva šećerna repa proizvedena u Hrvatskoj bila zasađena sjemenom proizvedenim u Hrvatskoj. Treba li tome primjerice dodati da koštice za proizvodnju bućinog ulja uvozimo iz Kine, a da je recimo profitabilnost proizvodnje koštica za bućinovo ulje u odnosu na recimo proizvodnju kukuruza po hektaru negdje 4:1. I dok neznamo što ćemo sa kukuruzom, uvozimo koštice iz Kine. Za razliku od Hrvatske, Austrija ima selekciju sjemena cijelog spektra, dakle i žitarica, ali i povrća pa smo mi sada u situaciji primjerice da uvozimo sjeme povrća iz Austrije umjesto da mi budemo jedan od velikih izvoznika sjemena u Europsku uniju zato jer doista tu imamo velike prednosti budući da imamo puno znanja na tome, budući da imamo tradiciju, budući da smo imali i tržište za sjeme i budući da se na sjemenarskoj proizvodnji postižu doista profiti u poljoprivrednoj proizvodnji. Na žalost u ovom proračunu koji imamo pred sobom niti u projekcijama za naredne dvije godine ne vidimo niti naznake da doista Ministarstvo poljoprivrede ima namjeru podupirati razvoj sjemenarske proizvodnje, a s druge strane i to malo sjemenarske proizvodnje što imamo uništavamo time što oni koji proizvode, dakle tvrtke koje se time bave ne mogu doći do potrebnih količina zemljišta.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Pa kolega Mršić mi se upravo oko toga i slažemo, ja sam zato i naglasila da je nedopustivo smanjivanje sredstava upravo za sjemensku proizvodnju, jer je Hrvatska nekad bila i veliki izvoznik sjemena kukuruza i veliki izvoznik sjemena i repe i soje. Danas kao što ste naglasili nemamo ni za svoje potrebe. S druge strane zaista još uvijek imamo stručne potencijale i prema tome trebalo bi itekoliko poraditi da sam Institut za sjemenarstvo dobije više sredstava da ponovo pokrene te proizvodnje koje su na žalost uništene.
Hvala. Sad smo završili i ovom serijom replika. Gospođe i gospodo zastupnici, replika je ništa drugo po svom smislu i sadržaju riječ zastupnika da bi odgovorio na navod zastupnika koji je prethodno govorio. To nje ispravak netočnog navoda, to je komentiranje određenog navoda. Je li mi danas smo ušli u nešto prvi puta da se u replici zastupnici uopće ne osvrću u pravilu na ono što je prethodnik govorio na što su se javili za repliku nego komentiraju i referiraju se na sasvim neke druge događaje i odnose. To nije svrha i smisao replike. Molim da o tome vodimo računa. Kolega Arapović na prometno mahanje pločicom ja neću reagirati i nemojte … … [[Upadica se ne čuje.]] Niste. Nije istina! Ja vrlo pažljivo pratim i nije točno. Ne može se mahati sa tom pločicom u trenutku. … [[Upadica se ne čuje.]] Replika se ili pločica se podiže na način da ju predsjedavajući može vidjeti i u pravo vrijeme, a njom se u djeliću sekunde ne mahne. Izvolite to imati na umu. Poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Štovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Ako se ne varam danas je točno dvije godine od izbora, 23. studenoga 2003. bili su parlamentarni izbori i to je događaj koji je zapravo u ovom Parlamentu promijenio strane, ali zapravo ništa se bitno sadržajno nije dogodilo. Opozicija se ponaša kao opozicija, pozicija kao pozicija, ali ono što ipak ostaje jedan gorak okus, to je da smo ova dva dana uspjeli majstorski zapravo ubiti svaki smisao parlamentarne rasprave. I bojim se, to me podsjeća kako dolazim iz struke koja se bavi literaturom, negdje prije desetak godina se vodila ovako žestoka polemika, da li je telefonski imenik književno djelo. I potpuno je legitimno, mnogi ljudi su rekli da ima puno likova pa i ti likovi bi mogli nešto da rade, pa ima nekih brojeva, a bojim se da se mi danas upravo tako i ponašamo. … [[Ne razumije se.]] ovaj proračun i onda počnemo čitati i sada bih ja isto također mogao pročitati 30-tak brojki i iz te brojke onda značajno komentirati i misliti da sam doista jako u pravu. I doista vjerojatno u detaljima proračun nije savršen. Sad je veliko pitanje da li funkcionira kao cjelina. To je zapravo, to je mislim bit svakoga proračuna, pogotovo oni ljudi koji su se u svom poslu bavili donošenjem proračuna. Isto također su se doista suočavali upravo to kako nesavršene detalje uklopiti u prilično prihvatljivu cjelinu. Bojim se ovako kako se mi ponašamo, na način čitača telefonskog imenika, da do to prihvatljive cjeline zapravo nećemo uspjeti doći. I na kraju, ovdje vlada i drago mi je da je predsjednik Sabora to na neki način ipak komentirao i zaštitio princip isključivosti. Ako ne daj Bože, kojim slučajem ne mislite kao jedna od strana onda zapravo automatski doista dobijate obilježja koja inače mislim da u politici ne bi trebala biti dominantna. Kako sada, ajde stavite se u moju poziciju, kako da ja glasam protiv ovoga proračuna koji će Gradu Osijeku, pa vjerojatno samim time i negdje na posredan način i okolici pa i regiji, ostvariti određeni prosperitet. Da li je to loše? Ja moram priznati, evo u ovom Saboru sjedim od 92. godine i ja sam neprestano također pokušavao da ostvarimo nešto što se zvalo ravnomjerni razvoj Hrvatske. I u tome sam, više-manje nisam imao uspjeha. Niti počev tamo od, čini mi se, Šarinića, pa Valentića, pa Mateše, pa naše koalicijske Vlade i sada evo ovo što se dogodilo neki dan. Sada bi to zapravo na neki način trebalo staviti meni jednu vrlo neugodnu situaciju da ja tražim nešto što, odnosno da sada kada se to ostvaruje da ja budem protiv toga. Ja mislim da svi mi kažemo i volimo se reći da je ravnomjerni razvoj Hrvatske nešto što nema alternative. Isto također mislim da nikoga ovdje ne moram uvjeravati da nismo svi startali sa istih pozicija. Pa nije ni situacije do 90. godine bila idealna. I onda su postojali fondovi za nerazvijene, i onda se vodila isto također političke zapravo borbe unutar one bivše partije, upravo oko toga tko više daje, tko zapravo radi i plaća tuđi nerad. Mi danas također, htjeli-ne htjeli moramo priznati da nam Hrvatska nije podjednako razvijena. Tim više sada uzmite jedan banalan, odnosno kakav banalan, jedan vrlo, jednu povijesnu činjenicu koju ne možemo samo preko nje samo tako elegantno prijeći. I ipak se na ovim prostorima događalo nešto što se zove rat. Osijek je upravo bio najveća urbana sredina koja je upravo trpjela agresiju. I sada isto bi ja ovdje mogao iznositi te podatke, ali mislim da bi to bilo smiješno bilo koga uvjeravati da doista su to, da je to period kada je Grad Osijek izgubio ritam. Ne samo Grad Osijek kao nekakvo središte, mini metropola istočne Hrvatske, ali sada doista treba pokazati da se taj ritam može uhvatiti. Ja mislim, i to je bila moja stalna teza koju sam ponavljao i prije i ponavljat ću i kasnije, da to ne ide bez suradnje sa središnjom vlašću. I središnja vlast ne smije pokazivati maćehinski odnos. I središnja vlast mora imati selektivan pristup. Ja se svakako slažem i ono jučer kad je, upravo to da se ne prave prevelike razlike. Da se zapravo iz ove jedne banalne činjenice, banalne činjenice da će sada Osijek konačno nešto dobiti, da se sada iz toga odmah prevodi da je riječ o političkoj trgovini. Ona se možda mogla odigrati na jedan suptilniji način. Na kraju krajeva, ovo što se dogodilo prije 2 dana, to nije ništa drugo nego što smo kolega premijer Sanader i ja negdje potpisali u travnju, svibnju mjesecu ove godine. Pa nije to ničiji hir, to je potreba, to su interesi građana toga grada koji ja mislim također zaslužuje da konačno dobije određena sredstva, određeno ulaganje u njegove kapitalne investicije koje on nažalost ne može sam riješiti jer eto, tu je bio rat, tu je bila ta nesretna privatizacija. I čitav niz drugih procesa koji su zapravo taj bogati dio Hrvatske nepravedno stavljali i zapravo ga, do sada da je dospio u rubriku siromašnijih dijelova Republike Hrvatske. I mislim da sada ničiji glas, ničiji glas za to ne bi smio da se doista, da se ponudi pod rubriku politička trgovina ili ne daj Bože nešto drugo. A gospodo draga, a nije moguće da se prije to nije radilo, da se to prije nije radilo i 90-ih godina i poslije 3. siječnja. Pa hvala Bogu uvijek je na kraju krajeva, mislim da je Zadru krenulo upravo samom činjenicom da je rečeno da će tamo ići cesta. I sada doista kako od nekoga tko želi da doista bude … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvat i da kaže ne, ne treba cesta prema Zadru. Ali isto također dopustite da ja doista mislim da je vrlo važno graditi nešto što se zove Koridor 5C. I da upravo će to podići i Baranju, da će podići onaj dio Slavonije kroz koji ta cesta prolazi, a nema ni 100 kilometara ta cesta nema. 80-ak kilometara. I onda se neće događati da recimo vi u Istri ne možete kupiti kvadratni metar za 2 tisuće eura, a u Baranji recimo možete vrlo solidne kuće kupovati i za 200 eura. To je nešto gdje doista treba očekivati da će Vlada imati to na umu i da će pokušati svojim mjerama učiniti sve da se to poravna. I to je zapravo uloga ovoga bilo kojega proračuna. I ako je 2005., odnosno 6. na redu i taj dio Hrvatske, pa doista nemojmo biti, nemojmo sada biti zbog toga što možda, kažem, taj dogovor, aranžman nije možda nešto elegantnije sklopljen nego je ovako pomalo dat na sva zvona pa se doista dobije osjećaj da je riječ o trgovini. I ja bi isto, što je i vrlo važno, on ne smije biti virtualni. On doista se mora pokazati i u proračunima da će se to doista dogoditi. I da riječi odu i od … [[Govornik se ne razumije.]] , da riječi o ovome nesretnome tretiranju komaraca koje mora biti uređeno najvišim svjetskim razinama. Jer kolega Letica me upozorava da bi doista moglo doći do uništenja flore i faune ako se to bude radilo na jedan način na koji je to ispod onih razina koje zahtjeva standardi ekologije. A pčele su posebice, pčele su ugrožene [[Upadica: I vukovi.]] I vukovi, točno. I vukovi, da. Pogotovo vukovi moraju paziti iako ih još tamo nema. Ali ono što drugo o čemu mi moramo, o čemu se doista mora progovoriti. Ako mi govorimo da je krajnje vrijeme da Hrvatska se uključi u sve te euroatlantske i ine integracije onda da vidimo kako se to izlazi iz krize. Kažu neki koji su mudriji od mene i ljudi koji se time stvari bave, kažu iz krize se izlazi onoliko dugo koliko se u njoj biva. Pa ako smo mi bili 10-ak i nešto godina u krizi onda očito se bojim da ni prije toga nećemo ni izaći. I sada moraju postojati upravo ti određeni parametri razvoja koje ja također očekujem u ovom proračunu i gdje ja također imam kao i prije određenih primjedbi. Upravo zbog toga što recimo čini mi se da se ponovno zanemaruje izvoz. Upravo, a kažu čak i neki kopenhaški kriteriji da zapravo nijedna zemlja, tranzicijska zemlja neće postati članica Europske unije ako njeni privreda, njeni proizvodi ne budu konkurentni na europskom tržištu. Sve ostalo su zapravo tlapnje, sve ostalo su zapravo lijepe priče, ali bez realizacije na tom europskom tržištu. Drugo, da li mi imamo te nacionalne igrače, da li imamo takvo gospodarstvo, tako prepoznatljive proizvode da mi doista, ono što recimo imaju i Finci, što imaju i Šveđani, a to otprilike mislim da i Hrvatska bi neki način također trebala raditi, na tim nekim svojim "brandovima" koji bi bili konkurentni i koji bi onda bili onaj pokretač, generator da Hrvatska konačno izađe iz ove situacije koja sad, koja nije daljnja. Budući ovih 10-tak minuta očito je premalo, ja ću si još uzeti pravo, pa možda u nekoj. Ne, pa onda. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Vladimir Pleško.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kramarić je sad pred kraj svojeg izlaganja rekao jedan netočan navod, a taj je da smo mi u krizi zadnjih 10-tak godina. Ja ću vas podsjetiti bez obzira što sam nešto malo mlađi da se sjećam vrlo dobro onih kriza i kojekakvih stabilizacijskih programa još iz 80-tih godina od Milka … [[Govornik se ne razumije.]] i svih onih ostalih.
Replike, 7. Poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Kolega Kramarić je izjavio da se ubio svaki smisao parlamentarne rasprave, jer ovdje zastupnici čitaju brojke. Pa, nego šta će čitati kolega Kramariću nego brojke. To ako vi niste pročitali proračun to je vaš problem, ovo nije književno djelo, ovo nije pjesmarica. Ovdje se govori o brojkama ako niste znali, nema ni slika. Još je kazao, citiram: "Stavite se u moju poziciju kako da glasam protiv ovog Proračuna jer on je dobar za Osijek. Na redu je Osijek." Pa hoćemo li po abecedi stavljati koji su gradovi po redu, pa ćemo krenuti od "a" pa do "ž" da ide, do Županje. Pa nije ovo proračun za Osijek, ovo je Proračun za Hrvatsku. Ovo je hrvatski proračun i raspravljamo u Hrvatskom saboru. Ne morate se pravdati, razumjeli smo, glasat ćete za ovaj Proračun, glasajte, nemojte prisiljavati nas da vas moramo sažalijevati radi toga. Spominjete Atlanstske integracije. Znate koliko je predviđeno u ovom Proračunu za ovaj "membership action" plan i za ulazak u NATO? 300 tisuća kuna, a bilo je lani 400 tisuća kuna. Dakle, to je jedna ozbiljna stvar, zbilja nije za smijati se. To je jedna od suštinskih stvari jer pokazuje naš odnos. Nisu bitni ni tih 100 tisuća kuna. Još jedanput upozoravam, bitan je naš odnos, a vi glasajte kako hoćete, nemojte se pravdati, imate vlastitu savjest.
Po čemu je zastupnik Kramarić, ni jednom riječju nije ni na koji način spomenuo mirovne misije i akcijski plan i ostalo.
Je.
Šta s time, s čime se polemizira. Nemojte mi upadati u riječ kad ja govorim gospodine Jurjević. Gospodo vratimo se i još jedanput na osnovnu temu šta je smisao instituta replike. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodo ja vas lijepo umoljavam zadnji puta. Gospodine Stazić. I vas upozoravam gospodine Linić. Nikakve vi nećete dizati sada ruke i nemojte mi ih dobacivati. Ja vas upozoravam da mi ne dobacujete. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Kramarić.
Samo još jedanputa kolega Jurjević je dokazao da ništa nije shvatio, ja njega ostavljam u njegovom uvjerenju. Ni jednoga momenta nisam rekao da ovo nije hrvatski proračun, ali ne može biti problem sada kada je na red došao Osijek da bude toliko veliki problem. Ja nemam ništa protiv Splita, ništa protiv bilo koje investicije u Splitu. Dopustite da, valjda imam to pravo. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa bile su neke druge stanice gospodine Jurjević, pa niste tako bili nervozni.
Gospodo zastupnici, moja je dužnost da osiguram da svaki zastupnik bude neometan niti sprječavan u svome govoru. Ja nisam dužan trpjeti kao ni bilo koji predsjedavajući da mi bilo koji zastupnik dobacuje s klupa. To osim što je i nekulturno, to je i neposlovnički i to ni jedan predsjedavajući, a niti ja kao predsjednik Sabora ne smijem, ne želim i neću tolerirati. Zato kad ja upozoravam na to dobacivanje koje se meni dobacuje iz klupa i komentira moja objašnjenja primjene Poslovnika kaki je to način onda ići to komentirati, dobacivati i još koješta ocjenjivati. Izvrgava se rad ovoga Parlamenta najvećem ruglu, namjerno se organizirano pod firmom ispravka, pod firmom replike na najteži način krši Poslovnik. Ja vas pozivam da držimo se digniteta ovoga Doma. Slika koju mi odašiljemo na taj način prema javnosti se zrcali u našem ugledu kao cjeline i kao pojedinaca u vrednovanju javnog mijenja. Zašto se koristi neprekidno institut replike kada replika znači osvrt na navod prethodnoga zastupnika, pa se ne spomene niti jedne jedine riječi šta je taj zastupnik govorio, nego se komentira nešto sasvim deseto što nema veze sa istupom zastupnika? Pa zar nisu oni koji to čine svjesni kakvu Hrvatski sabor ulogu odašilje u javnost? Po istupima pojedinaca, po ponašanju i stilu pojedinaca se prosuđuje i naša sveukupna cjelina. Ja sam dužan štititi dignitet Hrvatskoga sabora. Ja imam svoje Poslovniče, zakonske i Ustavne ovlasti. Ja neću i ne smijem dopustiti nikome opstrukcije takve vrste koje nisu u skladu sa Poslovnikom Sabora, takvo iskrivljavanje smisla duha Poslovnika Hrvatskoga sabora i to neću dopustiti niti od predsjednika Vlade, ministrima, Vladi niti bilo kojem saborskom zastupniku, niti bilo kojoj stranci i niti bilo kojem klubu. Stanimo čvrsto na zemlju. Ja bih trebao sada ili trebam pristati na kršenje Poslovnika, za svaku repliku bih trebao koja nije replika nego je komentar neke vladine politike ocjena, neovisno kakva, ja bih trebao zastupniku po članku 214. izricati opomene. Onda bi doveo do toga da izricanjem opomena da se traže stanke za klub i da se onda pravi. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodo vidite vi svaki moj istup idete komentirati. Ja ima dužnost davati objašnjenja. Shvatili ste. … [[Upadica se ne razumije.]] Stotinu puta sam sa ovoga mjesta upozoravao što je ispravak netočnog navoda, što je govor o temi. Ja opet moram, 210. članak Poslovnika. Pa, zar nismo imali bezbrojne rasprave i na predsjedništvu Saboru, proširenom predsjedništvu tu se govornik mora držati teme i sada u Poslovniku ostaje i bilo je ako se govornik ne drži teme da ga je predsjedavatelj dužan opomenuti, ako nastavi da mu mora oduzeti riječ. Isto je kod ispravaka netočnih navoda. Permanentno se od mene zahtijeva da ja pristajem na kršenje Poslovnika. Ja ne adresiram to niti na jednu stranku, adresiram to zapravo na sve i zastupnike i zastupnice koji često u određenim situacijama traže od mene zapravo i predsjedavajućeg da kršim poslovnik i da toleriram kršenje poslovnika. Jednim djelom i zato imamo takav reiting u hrvatskoj javnosti. Gospodo i dame, mene nećete izvesti iz takta iako su to uporni pokušaju, ali ja vam savjetujem da ovi koji su se javili sada za replike na izlaganje zastupnika Zlatka Kramarića da vode o tome računa. [[Upadica se ne čuje.]] Dat ću vam ja povredu poslovnika riječ da kažete. Zastupnik Josip Leko povreda poslovnika.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ne sumnjam u vašu dobru namjeru ali vi ste održali lekciju svim zastupnicima a vas poslovnik poziva da pojedinačno uređujete opomenama red u sabornici a ne da budemo svi krivi kako vi to sada hoćete prikazati. Ja se ne osjećam odgovornim za vašu poziciji niti za poziciju pojedinih članova u ovom parlamentu. Budite odmjereni i vodite Sabor kako ste rekli, po poslovniku. Hvala vam lijepa.
U poslovniku ima desetak odredbi koje reguliraju prava i obveze, dužnosti predsjednika Sabora. Ima opće odredbe, ima pojedinačne odredbe. Ja se njih nastojim u maksimalnoj mjeri i pridržavati i nastojim se odnositi prema svim zastupnicima, prema svim klubovima jednako u skladu sa poslovnikom, to ću i nastojati. I kao svi drugi ja nisam ni nepogrešiv ali ja doista imam najbolju nakanu i namjeru da jednakomjerno primjenjujem poslovnik prema kojem je naš poslovni red prema svima jednak. Ja se nadam da smo s time sada apsolvirali ovaj dio rasprave. Je li to ostaje još zahtjev ili je implicite, kolega Linić?
/Govornik nije uključen, ne čuje se./
Hvala lijepa. Stali smo na proceduralno replika poštovani zastupnik Nenad Stazić ako se ne varam.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Kramariću, ja ću vama sada replicirati s rizikom da se eto opet izložim gnjevu predsjednika Sabora.
Nisam gnjevan i neću biti gnjevan. Ovdje nećemo "Faulknera" i plodove gnjeva ubirati.
Koji institut replike shvaća uže od instituta ispravka netočnog navoda, ovisno o tome s koje strane i tko za tim institutom poseže, da li zastupnici HDZ-a ili zastupnici SDP-a u opravdanoj i točnoj analizi ovoga proračuna. Gospodine Kramariću, vi kažete kako ćete vi glasati protiv ovog proračuna kada on donosi tolike beneficije za Osijek, ali dajte vi meni pokažite u proračunu. Ja sam stvarno začuđen da to vidim gdje su te beneficije. Ajte mi pokažite jednu stavku, citirajte mi jednu stranu. Pa gledajte, cesta, taj autoput dio koridora 5C tamo od Osijeka valjda do Šamca za koji treba 4 milijarde kuna, pa to je u proračunu i u projekciji za tri godine predviđena tek milijarda i 400 milijuna kuna. Pa za tri godine se izgradio autoput od Zagreba do Splita. Pa tako se gradi ako se hoće graditi. Pazite, ako se hoće kupovati glasovi da prođe jedan proračun pa onda se ovo nudi. 1,4 milijarde u tri godine. A treba 4 milijarde za sto kilometara. Pa dajte mi recite, pokažite mi te stavke, inače ćete proći kao ovi lakovjerni ljudi mještani općine Sveti Juraj na bregu kojima je premijer Sanader rekao "vaš glas za HDZ je glas za izgradnju športske dvorane" a športske dvorane nema. Oni glas dali a športsku dvoranu dobili nisu. Pa tako ćete i proći i vi i svi Osječani.
Odgovor na repliku gospodin Zlatko Kramarić. Izvolite!
Vidite, uvaženi kolega Stazić, to je kada uzmete zbilja telefonski imenik pa onda vam doista neka prezimena i imena i brojevi ispadnu. Tako se dogodilo i vama. Da ste malo pažljivije čitali vi biste i naišli, ali da ste mene htjeli pažljivo slušati a da nemate unaprijed zapravo pripremljen ideološki animozitet onda biste čuli da sam ja rekao, i da sam itekako da to bude virtualno. Ja isto također … [[Govornik se ne razumije.]] tražim dokaze ali čak i u ovakvom telefonskom imeniku na način kako ga vi čitate možete pronaći, samo malo pažljivije počnite čitati i piše, piše. Nemamo vremena, institut replike nije, ali piše. [[Upadica se ne čuje.]] Pa znači vi ste sretni što nema.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Mršić. Izvolite!
Poštovani kolega Kramarić, vi se pitate kako nećete sada glasati za proračun gdje eto ima toliko puno milijardi kuna za Osijek. Jednako tako bi si trebali postaviti pitanje kako to da nakon 15 godina je došao na red Osijek. Kako to da 15 godina nisu postojale potrebe građana Osijeka da se riješe problemi u Osijeku a eto sada odjedanput jesu. Postavite si pitanje da li bi Osijek došao na red da ste vi ostali gradonačelnik, ili tada građani Osijeka ne bi imali tih potreba koje eto danas imaju i koje tako mudro prepoznala Vlada Ive Sanadera. Vidite, u tome jest problem što premijer Sanader ne sagledava potrebe građana nego potrebe glasova za proračun i gleda gdje mu je tko gradonačelnik. U tome jest problem. Jer, da postoje jasni kriteriji onda bi sasvim sigurno Osijek došao na red i 2004. godine. Onda ne bi trebao čekati da eto se dogode takav splet okolnosti da takva najezda komaraca bude u Osijeku pa da se konačno prepozna potreba. Pa nisu komarci se stvorili 2004. godine. I treba odati priznanje premijeru Sanaderu. Pa on sjajno radi posao. Zamislite, on se bavi špricanjem komaraca i vodi državu. Umjesto da se bavi poslovima vođenja države on se uz to bavi i poslovima špricanja komaraca. Ali ja si postavljam pitanje kako to da ima sada novaca za Osijek a nema novaca ni za jednu školu u Koprivnici. Kako to da nema novaca za vodoopskrbu u Koprivničko-križevačkoj županiji koja ima najmanju dostupnost javnog vodoopskrbnog sustava u Republici Hrvatskoj? Pa to su isto potrebe građana. To su jednako tako potrebe građana. Kako to da nema za cestu Gradec-Koprivnica državna granica? Kako to da nema za rekonstrukciju najprofitabilnije pruge? Kako to da nema novaca … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Odgovor na repliku gospodin Kramarić.
Gospodine Mršić, ja samo vas molim da budete malo pažljiviji kad netko govori a onda ne da na prvu loptu što vam se učini da je nešto bilo rečeno. Vrlo jasno je bilo rečeno, vrlo jasno da je zapravo začuđujuće kako se to u petnaest godina nije dogodilo. To je začuđujuće i ja se doista pitam kako se to nije dogodilo. Pa ja sam u bivšoj koalicijskoj Vladi rekao, ovako govorio isto sa pozicije građanina kako to da se sanira Riječka banka a da se ne saniraju slavonske banke. Kako to da se sanira, da se sanira brodogradnja Viktor Lenac, a da se ne saniraju PIK-ovi u Osječko-Baranjskoj županiji? Pa ja sam ta pitanja jasno, vrlo jasno i glasno postavljao. I na sastancima petorke, šestorke i ovdje, sa ovog Sabora. Nikada nisam bježao upravo to da govorim iz pozicije građanina jer je štediša niti je Riječanin niti pripada ovoj ovdje političkoj stranci nego je građanin koje je prošao tako kako je prošao. Tako da nemojte mi imputirati nešto što doista nisam mislio i rekao, ali ako se sada dogodilo da je Osijek dobio svoj status, svoju poziciju u Proračunu pa ne može … [[Govornik se ne razumije.]] očekivati kao bivšeg gradonačelnika političara kojem je to konačno i neka izborna baza da sada kaže: E sad znate, e ja neću glasati zbog toga što je to trgovina kao da te trgovine prije toga nije bilo. Pa, mislim ako to doista ćete reći da su se prije proračuni donosili bez trgovine onda bi to morali dokazati ne meni nego hrvatskoj javnosti.
Replika, gospodin Pero KOvačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Prvo moram kazati i pohvaliti govor gospodina Kramarića jer je otkrio ono cijeli dan o čemu ja govorim. A to je ono što čujemo od gospodina Stazića i pojedinih iz SDP-a. Znači rekao je fino gospodin Kramarić: ako ne misliš kao ja ti si politički trgovac. Znači to je unaprijed dana osuda. Pa u tome i je cijela ta situacija. Onda bi bili u jednopartijskome sustavu kad bi svi isto mislili. Ovdje ne bi bile stranke nego socijalistički savez. U tome i je problem u tome smislu. Kad smo mi podržali Proračun vaš dok ste bili na vlasti onda niste govorili da smo mi politički trgovci. Podržali smo ga radi razvoja Dalmacije. Radi gradnje auto-ceste. I normalno sad podržavamo radi Slavonije. Pa red je da dođe i Slavonija na red. Prema tome tako razgovarajmo. Znači imali ste grešaka, niste ulagali u Slavoniju. Evo i Kramarić koji je … [[Govornik se ne razumije.]] u koalicijskoj vlasti. Prema tome razmišljajmo pozitivno. Razmišljajmo o tome da ono što je jamljeno vratimo. Znači što je ukradeno. Razmišljajmo i o tome da uzmemo ovo što nam pripada od sive ekonomije. Vojne nekretnine nemojmo prodavati. Tako razmišljajmo. A ne razmišljati na način ko što vi hoćete da mi razmišljamo ko što vi razmišljate. I onda to plasirate u javnost. Pa nismo socijalistički savez nego smo tu stranke. Mi imamo svoj program, vi imate svoj program. Prema tome o tome je riječ. Hvala lijepa.
Hvala. Replika gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Karamariću, vi ste ustvrdili da vlast mora imati selektivni pristup. I ja bih se složila s time. Međutim postavlja se pitanje te selekcije i koji su to kriteriji selekcije? Jesu li kriteriji selekcije potrebe građana na određenom mjestu u određenom gradu u određenoj županiji ili koja je politička garnitura? Ako se kaže: Podržat ću ako usvoji se ovaj amandman. Ako se tajno prije ili javno sa određenom političkom grupacijom vrše razgovori i tima se udovoljava a ovo drugo odbije se prije nego što je Vladu i vidjelo kako onda nazvati tu situaciju? Vi kažete političke trgovine je bilo i prije. Vi ste sami ustvrdili za vrijeme koalicijske vlasti da je došla autocesta u Zadar. Kada je lokalni HDZ 10 godina vršio kampanju da ta autocesta ide i preko Bosne. Tko je onda bio na vlasti u HDZ, u Zadru i tko je dan danas? I u županiji? I nismo vodili računa o tome koja je, da li odgovara središnjoj vlasti vlast na terenu? Pa ima ne samo pitanje Zadra i Zadarske županije nego bilo kojeg drugog grada, a danas je, a želi se izjednačiti, iznivelirati kompletna situacija. A danas tomu nije tako. Danas ondje gdje su gradonačelnici i načelnici koji nisu iz iste političke opcije njima dolazi financijska policija. Njima se ispituju diplome, a ovdje se daje benevolentno eto čak i za zaprašivanje. Međutim daju se samo, budimo realni. Daju se samo obećanja. Evo vidjeli smo ovdje ni bonovi, ni jamstvene kartice ni potpisi. Možete ga slobodno dati i na vještaćenje ovaj potpis doktora Ive Sanadera o kojem je govorila poštovana kolegica Zgrebec u konačnici gube svi. Samo što se neki odmah odbijaju, a neki i dalje iluzorno, i dalje žive u svojim iluzijama …
[[Upadica: Hvala lijepa gospođa]] I djeluju, i djeluju obećanjima. … /Upadica: Hvala lijepa, hvala vam lijepa. Prošlo je vrijeme. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Štovana kolegice Antičević. I ja doista ne vidim što ima, u čemu je problematično kad se kaže da mora postojati selektivan pristup. Pa doista ja mislim da je svima jasno da je Hrvatska unazad 15-tak godina, ali ja sam govorio samo od 1990. godine. Svakako da nisam i rekao sam ako ste dobro čuli da prije 1990. također nije bilo idealno. Doista postoji nekoliko Hrvatske. Postoji prebogata, postoji malo manje bogata i postoji boga mi ona koja je siromašna. I selektivan princip se tiče upravo toga da ulažete tamo gdje trebate, a ono da upravo postoji onaj jedan suludi politički animozitet kod nas da sve ovisi koji se politički, stranački barjaci viju na županijskoj, gradskoj upravi to je besmislica. … [[Govornik se ne razumije.]] se s time slažem, ali ako hoćete nekome doista ovako prigovoriti da se slala financijska i ina, ina policija pa upravo to je nešto što sam ja 15 godina itekako dobro prošao i o tome imam svoje mišljenje. Nego bilo je loše upravo zbog toga što je Osijek ovoliko dugo morao čekati. I upravo cijeli taj prostor koji doista trebamo iznova ga valorizirati. I on to zaslužuje. I nemojte sad kad se to dogodilo da zbog sad te činjenice kažem što možda nije bilo sve najelegantnije ili moglo je biti diskretnije sada da protiv, da očekujete da ja budem protiv tog Proračuna.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Damir Kajin.
Inače moram najprije reći da se slažem sa gospodinom Šeksom da je ova rasprava dovedena do apsurda sa svim ovim brojem replika. Međutim ne repliciram gospodinu Šeksu nego gospodinu Kramariću. A gospodin Kramarić u jednom trenutku kaže: "Došao je red na Osijek." OK. Nitko od nas ovdje nema u ovoj sabornici ili izvan nje ništa protiv Osijeka. Dapače. Osijeku valja pomoći. Međutim problem je nešto drugo Zlatko. Što je uvedeno načelo: Glasaj za proračun dobit će, dobit ćeš protiv. Ako si protiv proračuna onda ti ne dam. To je katastrofa i takva proračunska politika vodi podjeli Hrvatske. To nije pravična politika. To se pretvara u najobičniju krčmu. Ma jasno je da treba izgraditi, to je replika. Jasno je da treba izgraditi koridor C. Pa to treba pozdraviti i zato su neka sredstva osigurana u ovom Proračunu kao i za 10 ili drugih trasa autoputova u Republici Hrvatskoj. Ali treba voditi računa o svima onima koji u taj Proračun izdvajaju ili unose. Proračun punimo i ti, punimo ga ja, punili su ga svi građani Republike Hrvatske. Ne puni ga samo HDZ, HSP i LS. I ti ostali su dio Hrvatske. I ti ostali zaslužuju da dobe dio iz tog istog Proračuna. I konačno, slažem se, svaka Vlada mora voditi računa o svim svojim krajevima, a ne može se reći Osijeku dajem za nasip 750 milijuna kuna, a recimo Istri iz sredstava Hrvatskih voda ništa. Ma to je zločin prema Proračunu. To je zločin prema svim drugim krajevima Hrvatske. Jer to vodi … /Govornik je isključen./ … podjeli Hrvatske za koju su i mnogi Osječani krvarili. A ti si konačno bio na čelu tog otpora. Ali se slažem isto tako da je ova politička trgovina takvoga tipa ili možda još i gora uvedena daleko, daleko prije 2005. i to je hrvatska tragedija [[Upadica: Hvala.]] A to se može riješiti samo decentralizacijom ove zemlje.
Hvala. Hvala lijepa. I savjetovao bih ako mogu da ovu riječ zločin u pogledu tog proračuna, pa mislim jel' to pretjerivanje ako budemo iskreni. Ako upotrebljava za to riječ zločine. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Kramarić.
Ma zapravo kolega Kajin ni ne zna koliko se ja i on slažemo. Ja sam također govorio, ja umjesto decentralizacija upotrebljavam riječ ravnomjerni razvoj Republike Hrvatske. Nisam možda najspretnije rekao i Osijek je došao na red, ali upravo u nekoj doista našoj ukupnosti zašto ne i Osijek. I sigurno da nisu dobri principi da se na taj način stječe dojam da se mora za proračun glasati. Ali na početku sam rekao, gospodo u detaljima proračun nije savršen, ali recimo kako on funkcionira kao cjelina i doista koji su ti njegovi ti strateški, ako postoje da se oko toga zapravo odnosimo. Ja sam u tome prepoznao i neke pomake sa čitavim nizom primjedba koje sam također rekao, kakav mora biti, odnosno još neke nisam ni stigao reći kakva mora privatizacija, pojačati izvoz i zapravo čuvati svoje obiteljsko srebro, ne zalijetati se u neke aktivnosti koje bi ponovo mogle dovesti što smo imale unazad 15-ak godina, samo to. Ali isto također ravnomjerni razvitak znači razvoj istočne Hrvatske.
Hvala lijepa. I konačno još replika, gospođa zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac.
Uvaženi potpredsjedniče. Evo uvažena kolega Kramarić Istrijani sigurno nemaju ništa protiv izgradnje koridora 5C ili nešto što je zaista potrebno Osijeku, ali sigurno imaju protiv načina na koji je odlučeno gdje će ta sredstva ići i tko je dogovorio, a jer kriteriji ne postoje. Ali ja bih vas zato htjela podsjetiti da u Istri ne postoji niti jedan kilometar autoceste i da mi plaćamo najskuplju cestarinu na brzu cestu, odnosno 28 kuna za tunel i 5 kuna za most [[Upadica: 14.]] 14, pardon most Na rupi je 5 kuna. 14 kuna za most i sad 28 plus 14, izračunajte koliko je to novaca. Prema tome, i isto tako taj dio Hrvatske zaslužuje imati svoje koridore i svoje autoceste.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Zlatko Kramarić.
Pazite, meni je simpatična zavičajnost, ja to doista poštujem. Sam živim izvjesno vrijeme preko godine u Istri. Ja se također doista ako išta vrijedi u Saboru založiti da ukinemo plaćanje tunela kroz Učku. To će biti još bliža spojnica između hrvatske Istre i ovoga drugog dijela Hrvatske.
Hvala lijepa. S time smo završili i ovo poglavlje rasprava o jednoj raspravi. Prelazimo, idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre, kolegice i kolege. Svaki proračun je 50% politika, 50% gospodarstvo. Ovisi o tome kroz koje povećalo tko gleda. Ovako pri tom gleda samo lijevim okom, onda ovaj proračun ne valja, ako gleda desnim okom onda je proračun idealan. A ja ću pokušati gledati sa obadva oka, a to znači jezikom brojki i argumenata. Jučer smo vidjeli jednu lijevu košaricu i to je politički sredstvo borbe, ja ga pozdravljam. Ali moram napomenuti da je HTV Dnevniku naša televizija zažmirila na desno oko, jer je pokazala košaricu lijevu, a nije rekla da je na nju bilo 14 argumentiranih, dokumentiranih ispravka krivih navoda. Ali i to je politika koju ja ne prihvaćam. No da se vratimo na proračun. Koja je kvaliteta ovoga proračuna i zašto ga ja podržavam? Zato jer je on poluga razvojnog programa Vlade Republike Hrvatske. Nemojmo zaboraviti što je Vlada i kakav gospodarski program doživjela i naslijedila. Naslijedili smo poraz bruto nacionalnog dohotka, ali na teret čega. Na teret prvo enormnog zaduživanja u inozemstvu. I drugom, velikog deficita opće države. Na taj način ova Vlada nije htjela nastaviti gospodarski program jer je to destruktivan način, vrlo opasan, to je gospodarski tsunami koji mora završiti loše ako se nastavlja više godina. Jer zaduživanje i … [[Govornik se ne razumije.]] isključuje nas i svjetskog gospodarstva. Zato je ova Vlada donijela drugi program. Ona je tsunami okrenula u maestral. To je jedan domaći vjetar koji puše sa zapada, koji je vrlo dobar jer je snažan i najavljuje bolje vrijeme. A koje bolje vrijeme? Da će se ovo gospodarstvo razvijati i bruto nacionalni dohodak rasti, ali ne na temelju novih zaduživanja u inozemstvu i ne na temelju povećanja deficita opće države koji je naslijeđen u iznosu od 6,3% prema evidenciji MMF-a. I zato i sa ovim programom Vlada Republike Hrvatske čini dvije temeljne stvari, i zato je on dobar. Gospodarski uzlet se nastavlja, po pokazateljima koje ću iznijeti, ali na temelju povećanja proizvodnje, na temelju fiskalne discipline, na temelju smanjenja dinamike vanjskog zaduženja, na temelju smanjenja deficita opće države i na temelju povećanja izvoza u odnosu na povećanje uvoza. I to je ovaj proračun učvrstio, utemeljio za daljnjih godinu dana i zato ga treba pozdraviti. Vjerujući u ovaj proračun sigurno smo da će se sljedeći pokazatelji koji su ove godine evidentirano još više popraviti, a to je bruto nacionalni dohodak raste po stopi od 3,9 do 4%, ali bez porasta zaduživanja, dakle govorim o dinamici zaduživanja i bez porasta deficita opće države, dakle nečega što je definitivno uteg kojeg ne može dugo gospodarstvo izdržati. Da industrijska proizvodnja u ove godine u prvih 9 mjeseci koliko je prošlo, kolik je za nama, raste po stopi od 4,9%, što je više od prošlogodišnjeg kada je industrijska proizvodnja nakon dugo godina rasla po stopi od 3 i pol posto. Da unutar te industrijske proizvodnje koja je sada temelj razvoja za razliku od prošle ekonomije, unutar te u sastavnicama vodi prerađivačka industrija sa porastom od 5,8%, dakle opet temelj gospodarstva. Proizvodnja strojeva, što me posebno veseli proizvodnja hrane koja je porasla 5,8% u proteklih 9 mjeseci i značajno smanjila uvoz hrane. Treba reći da je uvoz, ako isključimo brodove, a znamo zbog čega ih isključujemo iz ovih evidencija, da je uvoz rastao po stopi od 12,3%, oprostite, izvoz je rastao po stopi od 12,3%, a uvoz po stopi od 9%, što je značajna inverzija prema prethodnom mandatu. Treba isto tako reći da je deficit opće države sa enormnih 6,3%, o tome smo već puno govorili, smanjen, da je 4,2% i da je cilj 3,3% iduće godine, odnosno krajnji cilj za 3 godine 2%, dakle kriterij Europske unije. Neću sada govoriti o broju nezaposlenih, bit će sigurno prilike u nizu replika ali bih rekao još jedan pokazatelj koji se rijetko citira, a koji je silno važan za opće stanje, prikaz općeg stanja gospodarstva, to je indeks koji se zove financijski rezultati poslovanja poduzetnika. To je silno važan indeks koji kaže da je u ovih proteklih godinu, skoro dvije godine dana, indeks rezultata poslovanja poduzetnika povećan za 10,7%. I to je najveće povećanje u proteklih 15 godina. Isto tako, da su prihodi poduzetnika za 6,7% veći do rashoda poduzetnika, što je najveća razlika u proteklih 15 godina. I zato mislim da je maestral vjetar koji najavljuje dobro vrijeme. Na temelju ovakvih pokazatelja imamo i prihodovnu stranu ovog proračuna. U prihodovnoj strani svi su elementi pozitivni i ne vidim razloga da se takav trend ne nastavi, odnosno proračun prihvati. Porez na dohodak je veći za 3,2%. Zašto nije još više znamo jer su mijenjani zakoni o tom porezu. Porez na dobit porasla je 27%, do kraja godine 30%, to je najveći porast do sada, a onaj indikator uspješnog poslovanja poduzeća. PDV kao najveći udio u ulazu novca u proračun veći je za 8,5%, doprinosi za mirovinski 5,6%, za zdravstveni sustav 6,6%. Dakle ulaz novca je veći kao posljedica onog gospodarskog trenda i programa kojeg sam ranije naveo. I kao posljedica toga dolazi rashodovna strana ovog proračuna. Ona jamči da će se ovaj trend nastaviti i s time ja sam osobno gledajući brojke, dakle s oba oka, i lijevim i desnim, vrlo zadovoljan. U razvojnoj fazi o socijalnoj će biti možda vremena kasnije. U razvojnoj fazi treba opet reći kolik osu ministarstva i programi koje oni vode, a koji vode ovakvom uspješnom napretku bez novih zaduživanja i bez fiskalne nediscipline, dobili više novaca nego prošle godine. To je indikator kao svagdje u svijetu. Pa da vidimo koliko je dobilo Ministarstvo rada i poduzetništva. Sa 26 milijardi i 200 došlo je na 29 milijardi i 200 što je porast od 7,3%. Unutar tog ministarstva pojedini projekti su također dobili značajno veće potpore. Ja ću spomenuti samo nekoliko njih. 390 milijuna poticaj brodogradnje. Netko reče da je to manje nego prošle godine, naravno nešto manje jer to uključuje restrukturiranje brodogradnje koje će sada trebati manje sredstava nego prošle godine. Povećanje konkurentnosti Hrvatske industrije dobiva 63 milijuna i 600 tisuća što je 56% više nego prošle godine, a to je rak rana našeg gospodarstva, jer konkurentnost kao što znamo nije na europskoj razini. Za poticaje izvoza kako bi se trend povećanja izvoza još više u odnosu na trend povećanja uvoza povećao, iznosi čak 28 milijuna. Poticaji ulaganja koji su druga rak rana našeg gospodarstva, 10 milijuna što je 92% više nego prošli puta. I ono što je meni možda najmilije, to su gospodarske zone, malo i srednje poduzetništvo koje je u mandatu ove vlade doživjelo 554 registraciju poduzetničke zone, neka ih pola zaživi to će biti 100 tisuća radnih mjesta. Ove godine u ovom proračunu Vlada financira infrastrukturu tih poduzetničkih zona sa 92 milijuna kuna. Tome naravno treba dodati i HABOR i fondove koji još potiču taj razvoj. Isto tako subvencije za poduzetnike osim HABOR-a i svih ostalih fondova za regionalni razvoj itd. ovdje su 22 milijuna. Znači gospodarski razvoj je potaknut, gospodarski razvoj će se nastaviti, a to vidimo i iz proračuna poljoprivrede i šumarstva koji je veći za 11,9%, to vidimo iz proračuna Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka koji je veći za 36,7% i napokon ne manje važno, to vidimo iz porasta stavke Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa koji je veći za 6,6% i odgovor onima koji su rekli da je to malo i da ne jamči bolje školovanje, treba vidjeti da su kapitalna ulaganja za bolonjski proces, znači za visoko školstvo veća za 50 milijuna kuna, iznose 250 milijuna kuna što je 24,5% više nego u prošloj godini. Nakon ovakvih brojki naravno može se reći da sam ih gledao desnim okom, ali brojke uvijek dolaze na površinu pa ćemo vidjeti za godinu dana iste ove gospodarske pokazatelje koliko će biti kvalitetniji nego sada, a tome će doprinijeti upravo ovaj proračun. Treba još samo spomenuti ukupni dug. Čuju se ovdje primjedbe da dug raste. Dug je zaustavljen što znači da je u proteklih pet mjeseci prvi puta na razini mjeseca manje zaduženje nego prijašnjih godina i to je ono što ohrabruje i zbog čega treba vjerovati u ovaj program i podržati ovaj proračun. Hvala.
Hvala lijepa. Evo imamo svega tri ispravka i četiri replike što je ipak poboljšanje u odnosu na ovo ranije. Prvo ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Ja bih ispravio samo jedan netočan navod. Naime uvaženi zastupnik Hebrang je rekao da maestral puše iz pravca zapada. To nije točno, maestral je vjetar koji u pravilu puše u ljetnom periodu i on u jutarnjim satima puše iz pravca jugoistoka i on puše iz pravca sunca. Dakle njegov smjer se mijenja zavisno od položaja sunca. Vjetrovi iz pravca zapada su drugi vjetrovi, oni se nazivaju lebić, odnosno tramontana, a tramontana je vjetar koji najavljuje buru, dakle ružno vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ovo je lijepo bilo čut, ovo objašnjenje i nadamo se da neće tramontana prerasti u buru i da lebić je vrlo opasan. Idemo dalje. Ispravak netočnog navoda, gospodin Josip Leko. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Hebrang je sam rekao da ima poglede sa dva oka, ali da gleda ponekad jednim i to mogu sada razumjeti raspravu. Tu raspravu mogu razumjeti i tu raspravu poštujem. Međutim netočno se utvrdili da je dug države manji od kad je aktuelna vlast na sceni. Naprosto to nije točno. Godišnje zaduženje države se povećava za obje ove godine od kad je ova vlast na sceni i on iznosi sada 54% od GDP-a ili bruto domaćeg proizvoda, a povećan je enormno što se tiče domaćeg zaduživanja. Međutim tu je pitanje stručno i to monetarne i fiskalne politike i stručnjaka gdje se bolje zaduživati. Neki kažu da je najopasnije ovo što ste napravili, popapati akumulaciju iz domaćih banaka. Time ste limitirali kreditiranje i razvoj iz domaće akumulacije. Ako je to tvrdnja da je smanjeno zaduženje, nisam siguran da ste dobro napravili. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Pogled lijevim i desnim okom je objektivan ukoliko nema recimo kataraktu, ali tu imamo zato doktora Bućana pa ćemo i to riješiti. Jel' tako? Gospodin Marin Jurjević, isto tako ispravak netočnog navoda.
Ovaj proračun za sljedeću godinu predviđa 300 milijuna kuna za brodogradnju. Kolega Hebrang je netočno rekao da će to biti dovoljno za hrvatska brodogradilišta, to je inače smanjenje u odnosu na ono što je proračun za 2005. predviđao za brodogradilišta. Zašto će biti nedovoljno? Zbog toga što prema podacima hrvatskih brodogradilišta koja su dostavljena hrvatskoj Vladi u zadnje dvije godine na žalost gubici su tamo 7 milijardi kuna, odnosno milijardu dolara. Ne vidim kako biste to sa ovih 300 milijuna mogli riješiti. Bili biste čarobnjak i svi bi vas blagoslivljali.
Hvala lijepa. Prelazimo na replike. Prva za repliku se javila gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodin Hebrang je ovdje rekao da smo jučer ovdje vidjeli lijevu košaricu. Gospodine Hebrang nismo vidjeli lijevu košaricu, vidjeli smo košaricu hrvatske sirotinje, onih koji dnevno za hranu imaju za potrošiti samo 31 kunu. I drugo s čim bi htjela polemizirati je vaša teza o tome da je prošla Vlada navelike zadužila državu, da je stvorila veliki deficit i da vi tako niste htjeli nastaviti. Nastavili ste gospodine Hebrang, na žalost tu niste ništa napravili. Na to vas upozorava npr. i Hrvatska gospodarska komora i Vijeće za konkurentnost koje vas u zadnjem svojem materijalu upozorava da Hrvatska vrlo brzo dostiže 80% zaduženosti, dakle vanjske zaduženosti i da to predstavlja granicu visoke zaduženosti države. Ono što ste napravili jest da ste nešto malo usporili vanjsko zaduženje, ali ste bitno povećali unutarnje zaduženje. Dug je dug i netko će to platiti, platiti će građani ove zemlje. I samo još nešto gospodine Hebrang. Za Božić djeca naručju darove, odrasli plaćaju. Deficit se stvara onda kada odrasli naručuju od države, ali djeca plaćaju.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovana kolegice, košaricu sam nazvao lijevom zato jer se temelji na krivim statističkim pokazateljima. Košarica koja se izračunava sindikalna u odnosu na jednu plaću bi zaista ovako izgledala. Sva je sreća da po obitelji imamo 1,7 zaposlenih pa onda treba još 0,7 ovakvih košarica za jednu obitelj dodati. Dakle, iskrivili ste pokazatelje i zato sam nazvao lijevim jer smatram da je to za vas tipično. Što se tiče duga, drago mi je da mogu odgovoriti na ispravak krivog navoda. Naime, dug definitivno zadnjih 7, 6 do 7 mjeseci na mjesečnoj razini se smanjuje što znači dobra dinamika. Dug ide dole, a ne prema gore kao što je išao ranije. I još jedna stvar, u strukturi duga država je u protekloj godini sa 34,3% došla na 28,5%. Ostalo su dugovi banaka i poduzeća. Dakle, država svoj dio odrađuje, a nadam se da će Narodna banka svoj. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja bi upravo kolegi Hebrangu htio reći nešto oko ovog zaduživanja. Da, doista država se zadužuje na domaćem tržištu ali se zato oni koji državi daju kredit zadužuju na inozemnom tržištu. I kako to Hrvatska država čini ja ću vam sad reći na jednom primjeru. Dakle, u 12. mjesecu 2004. godine Vlada je održala sjednicu u Rijeci gdje je započela, navodno, izgradnja kampusa u vrijednosti 541 milijun 800 tisuća kuna. Za to je osiguran kredit i potpisan ugovor s dugoročnom klupskom kreditu u iznosu od 490 milijuna kuna s valutnom klauzulom vezanom za eure između sindikata banaka "Erste Steiermarkische", "Privredna" i "Zagrebačka banka". Navodno nijedna nije u hrvatskom vlasništvu kao kreditora i Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa kao korisnika kredita. Budući da je, dakle, potpisano 490 milijuna kuna kredita čovjek bi vjerovao da danas studenti žive i rade u tom kampusu. Međutim, danas, u ovom trenutku u Rijeci je izrađen … [[Govornik se ne razumije.]] u cjelovito kampusa. Ugovorena je izrada projektne dokumentacije za sveučilišni odjel u kampusu Filozofskog fakulteta, Visoke učiteljske škole i prvu fazu studentskog smještaja i prehrane i proveden je natječaj te donesena odluka o odabiru izvođača radova za adaptaciju bivše vojarne. Dakle, godinu i pol dana ova država je digla kredit, banke su osigurale sredstva, stvoreni su troškovi, stvoren je deficit, a studenti su još uvijek tamo gdje su bili i prije godinu i pol dana. Dakle, deficit postoji, a nije ni na koji način iskorišten, a kamoli ono što je doista bio smisao da se uloži u znanje kao poticaj budućeg razvoja. A što se tiče poduzetničkih zona, vidite sa ta 92 milijuna kuna moći ćete u tih 500 zona dodijeliti prosječno 184 tisuće kuna za komunalnu infrastrukturu što vam je otprilike dosta za 182 metra kanalizacije.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Hebrang.
Hvala lijepo. Što se tiče prvog dijela izlaganja gospodina Mršića, zaista u dinamici radova kasne, ali me iznenađuje da to dolazi od vas kolega Mršiću koji dolazite iz Koprivnice. A to je tipičan primjer nelogične, protupropisne, neekonomične i neopravdane investicije. Govorim o bolnici. Uzet je kredit od Svjetske banke u iznosu od 30 milijuna dolara. Od toga je 11 milijuna dolara potrošeno na intelektualne usluge. Zahtijevano je iz državnog proračuna da se dofinancira 100 milijuna kuna, što je protuzakonito, da ne nabrajamo sad članak 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti i sve ostale. Onda se grad zadužio toliko da je prezadužen i više Koprivnica ne može dignuti nijedne lipe kredita. Zato me čudi da dolazi od vas koji ste autor ovakvog jednog ekonomskog projekta. A što se tiče drugog vašeg, druge napomene, poduzetničkih zona. To mi je žao što me niste slušali. Ja sam rekao, poduzetničke zone se financiraju iz HABOR-a, iz lokalnih sredstava, iz fondova za regionalni razvoj i tek onda iz stavke koju sam spomenuo. A sve zajedno kad zbrojite ja sam siguran da će te poduzetničke zone u roku za koji je zacrtan, to je od sljedećih 3 do 5 godine, sigurno otvoriti stotinu tisuća radnih mjesta i ovaj proračun to omogućava. Hvala.
Hvala. Replika, također, gospodin Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Hebrang, zapravo ja nemam primjedbe na vaše izlaganje jer ono što ste vi govorili je točno. Stopa razvoja ovim proračunom je predviđeno negdje oko 4%. Vi ste zadovoljni industrijskom proizvodnjom koja će rasti po stopi od 5,8% i zadovoljni ste što je pokrivenost izvoza uvozom negdje oko 50%, 49% čini mi se preciznije. Međutim, mi se tu razlikujemo u mišljenju. Mi smatramo u Klubu HSS-a i ja osobno da nama treba stopa razvoja od 6 do 8%. Mi smatramo da je vrijeme pošto je ovo treći proračun u Saboru da smo trebali vidjeti i strategiju razvoja ove zemlje. I mi smatramo da smo u prošlosti 99. godine imali stopu rasta -0,9%, a pokazali u razdoblju od 2000. do 2003. da stopa može biti preko 4 pa čak i 5%. Pa vjerojatno bi sad, barem u tom pogledu, trebali a i mogli biti nešto malo bolji. Bili smo druga zemlja u tranziciji u tom razdoblju prema stopi rezultata rasta. Sada smo pali na 7., 8. ili 9. mjesto. To su pokazatelji o kojima bi mi ovdje trebali raspraviti međutim ovaj proračun nema mehanizme jer nema niti ciljeve kako da pomakne proizvodnju, kako da kapitalne transfere preusmjerimo prema industriji koja bi trebala po našem shvaćanju imati stopu rasta između 10 do 15% a ne 5,8. Jer samo na taj način možemo brojku nezaposlenosti sa 300 tisuća pomaknuti na 200 tisuća za što se vi zalažete. Završno za zone, zone za poduzetništvo se rade 6. godinu uzastopce pa potpuno je logično, kolega Hebrang, da ih sada imamo i 500 ali je nelogično da nakon 6. godine ulažemo u njih samo 90 milijuna kuna.
Odgovor, gospodin Andrija Hebrang. Hvala lijepa.
Neću ponavljati gospodinu Peceku, štovanom zastupniku, o poduzetničkim zonama jer sam već dvaput rekao pa može uzeti zapisnik. Ali ću odgovoriti o mom zadovoljstvu sa rastom BDP-a od 4%. Nikad nisam rekao da sam s tim zadovoljan jer koji bi to bio zastupnik u ovom Saboru, a pogotovo u našoj Vladi koji bi rekao da je zadovoljan. Naravno, zato i radimo jer nismo zadovoljni. No zašto tranzicijske zemlje idu po stopi od 6%, a mi po stopi od 4%? Kolega Pecek, možda ste zaboravili, imali smo 8 godina rata. Taj rat je završio 15. siječnja 98. pa se ne čudim što je 2000. bio negativni BDP. Da vas podsjetim, te 2000. NATO-ov napad na Srbiju je ukinuo turizam. Jedna turistička sezona koja je donijela 90% manje od predviđenoga pa je i to razlog što je bio negativni prirast. Trebam vas dalje možda podsjetiti u kakvom stanju su bili gospodarski objekti prije rata? Samo jedan podatak, 50% poduzeća 1990. godine je imalo zaduženja u većoj vrijednosti od ukupnog temeljnog kapitala njihovog, itd., itd. Prema tome, kada se rane zaliječe, a ove godine ih liječimo sa 8 milijardi kuna koje dajemo na posljedice srpske agresije, 8 milijardi kuna. Zamislite da ih dajemo u poduzetničke zone. Pa naravno, dok ne zaliječimo te rane naša stopa ne može stići stopu Češke, Slovačke i ostalih prijateljskih zemalja. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Moj kolega Hebrang dosta čita statističke podatke i naravno, ovisno kako ih čitamo, pokušavamo prikazati svoju sliku građanima Hrvatske. Rast proizvodnje i to i industrijske proizvodnje pa velimo 5%, a zaboravimo usputno građanima reći da u zadnjih nekoliko mjeseci rast zaliha preko 10%. Posebno zaliha u hrani. Što to znači gospodo? Novi avet nelikvidnosti. Prema tome, koji puta pobjegnemo statistike i govorimo o stvarnosti, problem neplaćanja je na pragu. Nije samo problem zaliha koje će međusobno gospodarstvo dovesti do neplaćanja, problem je željeznica milijardu kuna neplaćenih računa, problem su građevinari u autocestama koji zadnja dva mjeseca ne mogu naplatiti svoja potraživanja, problem su kooperanti, brodogradilišta koji će imati problema jer se ne rješava gubitak kod jedne milijarde dolara. Da, to su gospodo stvarni podaci, to je ono što će vidjeti gospodarstvenici i znati prepoznati u ovom Proračunu neovisno o statističkim podacima. Kad govorimo o dugu šaljem poruku da je dug devizni, inozemni zaustavljen i usporen. Gospodo, Hrvatska država se zadužuje i vani i doma, njihov dug i duh Hrvatske države u posljednje dvije godine enormno raste, samo ovu godinu 15 milijardi ćemo se dodatno zadužiti, a onda građani također znaju sa nekadašnjim državnim zaduživanjem, ne deviznim dugom gradile su se i autoceste, uređivale stvari i u INA-i i u HEP-u i u Hrvatskoj željeznici, a moramo reći u ove dvije godine napuštene željeznice, napušteni projekti u INA-i, a gdje su ti novci koji se zadužuju? To su oni.
Odgovor, gospodin Andrija Hebrang.
Hvala štovani zastupniče što ste rekli da čitam statističke podatke, ja ih ne čitam, ja ih učim jer bez toga nema kreiranja, a bez kreiranja nema napretka. Što se tiče rasta zaliha roba činjenica je da smo povećali proizvodnju i činjenica da trenutno imamo amortizaciju te prodaju u obliku rasta zaliha. To je privremeno i to je normalno ekonomiji poznato stanje, ali isto tako treba reći da zbog tog povećanja proizvodnje pada uvoz, raste izvoz i isto tako treba reći da uz 10% povećanja zaliha imamo ove godine prvi puta preko 20% smanjen uvoz hrane, pa nek' nam stoji naša roba u zalihama bolje nego da je trošimo uvozno, već ćemo ju pojesti. Što se tiče duga koji raste to je isto jedna bravura govornička kao i maestral, maestral se zove sjeverozapadnjak, ja dosta plovim pa znam, pa ja sam apelirao na taj naziv sjeverozapadnjak i za mene je maestral dobar vjetar upravo zato što dolazi sa sjeverozapada, a to što ide prema istoku to se možda sviđa nekom drugom, meni ne, no u svakom slučaju istu bravuru ste napravili sada i sa tim dugom. Ma dug raste samo u onom djelu u kojem otplaćujem kredite koje ste vi napravili do razine 27 milijardi kuna u 3 godine. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Na redu je gospođa zastupnica Jagoda Martić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Državni proračun je jedan od najvažnijih dokumenata Vlade koji na najbolji način govori o radu te Vlade i o njenoj viziji daljnjeg razvoja zemlje. Jasno je da Vlada želi taj dokument iskoristiti kao svojevrstan EPP za svoj rad, zbog toga ne čudi da se ovih dana od strane premijera i pojedinih članova Vlade mogli čuti hvalospjevi na temu Državnog proračunu za 2006. godinu, pa je tako premijer Sanader isticao da predloženi proračun odražava i razvojnu i socijalnu, ali i uravnoteženu politiku njegove Vlade. Mogli su se ovih dana u javnosti čuti i ocjene kako je 8 milijardi veći budžet od ovogodišnjeg, dokaz uzleta domaćeg gospodarstva. Sve te i slične konstatacije daleko su na žalost od prave istine i pravog stanja stvari u Hrvatskoj danas. Ne radi se o nikakvom uzletu domaćeg gospodarstva već se radi ja bih rekla o običnoj igri velikih brojki, odnosno Vlada je u proračunsku masu za 2006. godinu uključila 2,9 milijardi kuna prihoda od Hrvatskih autocesta, 465 milijuna kuna iz fondova Europske unije, te 361 milijun vlastitih prihoda države. Kada se to sve skupa zbroji onda dođemo do ovako pozamašne svote, pa Vlada opet u EPP stilu izjavljuje da je ovo najveći proračun do sada, a ustvari prihodovna strana je napuhana, a rashodovna strana je prenapregnuta kako bi se ispunila obećanja data umirovljenicima, braniteljima i rodiljama, ali bez obzira na to što će država iduće godine povećati izdatke za plaće i socijalna primanja građana od oko 3 milijarde kuna u odnosu prema ovoj godini ta se povećanja neće osjetiti i u individualnim primanjima proračunskih korisnika onako kako bi oni to željeli. Zbog toga i ne čudi ocjena koju je Hrvatska udruga sindikata dala ovom Prijedlogu Proračuna za 2006. godinu u kojoj stoji da proračun nije niti razvojni, a niti socijalni. Inflacija se povećava i dosegla je 3,2% rast BDP-a stagnira, prisjetimo se da je bivša koalicijska Vlada BDP sa minus 0,9% na početku obnašanja vlasti povećala na 5,2% u 2002. godini, ova Vlada ga je smanjila na 3,8%. Smanjenje je kontinuirano pa je jasno da građani mogu očekivati daljnja opterećenja. Troškovi života rastu, a plaće proračunskih korisnika ograničena su već dulje vrijeme, pa prema tome očito je da niti u 2006. godini ne možemo očekivati poboljšanje životnog standarda. Ovaj proračun građanima odašilje jasnu poruku s nižim plaćama i mirovinama moći ćete kupovati manje, jer cijene brže rastu. Istina je da se troškovne stavke za mirovine povećavaju, ali to neće ukloniti golemu razliku u visini mirovine stare i nove generacije umirovljenika koja se popela i do 600 kuna. Vlada će povećati ukupna izdvajanja za rodiljne naknade, ali to ne znači da će se mjesečna svota naknade za rodiljne dopuste mijenjati, jer se povećava broj žena koje koriste pravo na plaćeni dopust. Toliko o socijalnoj strani proračuna. Što se tiče razvoja nije mi jasno na temelju čega Vlada tvrdi da je ovaj proračun razvojni u situaciji kada već duže vrijeme gospodarstvo stagnira, u proračunu se nigdje ne primjećuje mogućnost rasterećenja gospodarstva. Manji gospodarski rast znači da nema mogućnosti za povećanje plaća, mirovina i poboljšanje zdravstvenih usluga. Dug države neprestano raste, a Vlada pokušava stvoriti privid da pada jer naglašava kako je usporeno zaduživanje u inozemstvu, a brojke kažu da je bruto inozemni dug u 12. mjesecu 2003. godine iznosio 19,8 milijardi eura, a u 8. mjesecu 2005. godine prema podacima HNB-a 24 milijarde eura. Unutarnji dug povećan je za 20 milijardi kuna. Kada sve ovo uzmemo u obzir onda je jasno zbog čega je Europska banka za obnovu i razvoj u svom godišnjem izvještaju "tranzition report" 2005. konstatirala da Hrvatska u posljednjih godinu dana u svojem tranzicijskom procesu nije napravila niti napredovala niti u jednoj kategoriji. Prema tome, očito je da Hrvatska nije pokrenuta unaprijed nego unatrag. Osvrnula bih se na neke konkretne stavke Prijedloga Državnog proračuna za 2006. godinu. Prošle godine smo u ovom Saboru donijeli Zakon o zaštiti i spašavanju i pri tome smo se svi složili da je sustav zaštite i spašavanja itekako bitan za Republiku Hrvatsku. Zbog toga začuđuje da Hrvatska gorska služba spašavanja nije našla svoje mjesto u Proračunu za 2006. godinu. Doduše za nju su izdvojena sredstva u iznosu od 760 tisuća kuna u Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka jer je ovo ministarstvo očito prepoznalo koliki je doprinos i značenje HGSS-a u razvoju suvremenih oblika turizma, tada se sve više razvijaju različiti avanturistički oblici turizma koji neminovno sa sobom nose i veće rizike i opasnosti za građane i tada je djelovanje HGSS-a od neprocjenjive važnosti. Gorska služba spašavanja našla je svoje mjesto i u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi na poziciji pripremanja za slučajeve velikih nesreća i incidentnih stanja i tu je izdvojeno 300 tisuća kuna za gorsku službu spašavanja. Međutim, HGSS nije našla svoje mjesto u državnom proračunu ni u Ministarstvu unutarnjih poslova a ni na pozicijama Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Sigurnost, zaštita i spašavanje ljudskih života je zasigurno javna potreba, strateški preduvjet turizma, prometa, života i ulaganja u Republiku Hrvatsku. HGSS djeluje tamo gdje je najteže i najopasnije, izvlači stradale iz minskih polja, traga za srušenim zrakoplovima, spašava građane i turiste na moru, pod vodom, u kanjonima itd. Svi to znamo, javnost im se divi, strani diplomati pišu im zahvale i iskazuju divljenje. Jedino za njih nema mjesta u državnom proračunu Republike Hrvatske. Sve češće u medijima se izvještava o uspješnim akcijama Hrvatske gorske službe spašavanja ali se isto tako u tisku mogu pročitati i naslovi tipa "Spasioci sami moraju plaćati gorivo i hranu" ili "Zbog nedefiniranog zakona pripadnici gorske službe spašavanja upozoravaju na nedostatnu opremu i premalo novca" itd. Između Ministarstva unutarnjih poslova i gorske službe spašavanja postoji sporazum za realizaciju programa, unapređenja sigurnosti izvan gradova i javnih prometnica. Postignut je sporazum da gorska služba spašavanja napravi taj program a MUP će financirati realizaciju programa. Sada ministar unutarnjih poslova kaže da je njihova obaveza prešla na državnu upravu za zaštitu i spašavanje. A ja se pitam ako je to tako pa gdje je onda pozicija za Hrvatsku gorsku službu spašavanja. Nema je. Ali zato ima enormno povećanje od tisuću 111, mislim naravno na indeks, na stavci "ostali nespomenuti rashodi poslovanja", pa mi nije jasno kakvi su to nespomenuti rashodi poslovanja da se planira ovako veliko povećanje. A znatno povećanje od 5 tisuća 315 predviđa se i na stavci "Usluga promidžbe i informiranja" ili na primjer povećanje od 5 tisuća 333 za intelektualne i osobne usluge ali Hrvatske gorske službe spašavanja nema imenom i prezimenom nigdje. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Uz ponuđeni proračun čini mi se da će uvjeti poslovanja većine zdravstvenih ustanova biti lošiji od onih u 2005. godini. Planom rashoda HZZO-a u sklopu pozicije Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi predviđeno je da rashodi zavoda u 2006. godini realno budu manji od istih u 2005. godini i to negdje u iznosu 99,28. Prema tome, takvo smanjenje ukazuje na otežane uvjete poslovanja u 2006. godini te stvaranje novih tekućih gubitaka. Za program reforme sustava zdravstva planirano je 15 milijuna 420 tisuća kuna a u 2005. godini za program reforme sustava zdravstva bilo je planirano 3 milijuna 761 tisuća i 680 kuna. E sada, nije mi jasno na kakav se program reforme sustava zdravstva misli. Ako se pod tim podrazumijeva uvođenje administrativne pristojbe ili ukidanje putnih troškova ispod 100 kilometara udaljenosti pa sada na primjer ljudi koji s otoka odlaze na hemodijalizu ili kemoterapiju u splitsku bolnicu imaju značajne financijske izdatke, da ne nabrajam sve ostale slučajeve i probleme koji su kod građana nastali kao posljedica uvođenje ovih mjera jer čini mi se da je to jedino što smo od reforme zdravstva vidjeli. Znači, ako se takve mjere podrazumijevaju pod reformom sustava zdravstva onda se zaista moramo bojati što će nam donijeti 2006. godina s obzirom na povećanje sredstava u iznosu od 409. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo četiri ispravka i jednu repliku. Prvo je ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Zdenka Babić-Petričević. Izvolite!
Gospodine dopredsjedniče, dame i gospodo! Kolegica je toliko netočnosti izrekla da bi mi trebalo punih deset minuta kao što je imala pravo na to. Ja ću malo brže govoriti. Mi nismo zaustavili Hrvatsku. Vi ste je bili zaustavili u svim svojim društvenim i državničkim poslovima a mi smo je pokrenuli na slijedeći način izgradnjom i dalje auto-cesta i cesta, most Pelješac, rast GDP ove godine 4%, od 2004., 2005. najbolje godine turizma. Vratili smo dostojanstvo hrvatskim braniteljima, majkama rodiljama. Rekli ste sigurno da će ove godine biti korisnika više u naknadi rodiljne naknade. Hvala Bogu da je tako, to je stvarna podloga gospodarske i političke situacije u Hrvatskoj od posljednje dvije godine. Vraćamo dug umirovljenicima, dobili smo status kandidata početak pregovora sa Europskom unijom. Ulaganje u znanost i obrazovanje svake godine od 6%, u 2006. najviše do 7%, plan razvoja obrazovanja.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite!
Evo kolegice Martić, čuli smo o proračunu svašta. Jučer čak i da je protuprirodni a danas od vas da je prenapregnut zato jer smo dali obećanje umirovljenicima, braniteljima i rodiljama. Pa to nije točno. Svi oni su se udobno smjestili u proračun jer smo od njih krenuli, jer ispunjavamo svoja obećanja. Proračuni vaše Vlade imali su proračune kćeri valjda, braće, sestara, proračune ministara, dakle proračune izvan proračuna ali nažalost sve se svelo na rashodovni dio proračuna što sada otplaćuju i umirovljenici, i branitelji, i rodilje.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin Kruno Peronja.
Kolegica je netočno istaknula da ovo nije razvojan proračun i da nije socijalan. Naime, upravo iz predloženog proračuna se i vidi da je on uravnotežen jer se planira smanjenje deficita na 3,3% što znači da će u idućoj godini deficit biti čak za 3% manje nego prije tri godine. Naravno da ukupni godišnji rast predviđen je na razini od 6,4% i također jasno se vidi gdje je naglasak a to je upravo na povećanoj aktivnoj politici zapošljavanja gdje je u iznosu od 150 milijuna kuna. Naravno, i treba posebno naglasiti i povećanje od 15 milijuna kuna za poticanje zapošljavanja. Sve ovo govori da je ovo uravnotežen proračun, razvojan i da u njemu ima budućnosti zasigurno puno sretnije nego što je do sada.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite!
Hvala lijepo. Kolegica je u svom čitanju referata rekla da u ovom proračunu se ne misli dovoljno na one koji razminiravaju. To naravno nije točno jer u ovome proračunu Hrvatski centar za razminiravanje ima 21 milijun kuna više nego prošle godine što znači 11% više, ne računajući naravno donatorske konferencije iz inozemstva. Dakle, veći je proračun Hrvatskom centru za razminiravanje negoli što je povećanje ukupnog proračuna. Hvala.
Imamo repliku gospodin zastupnik Jure Bitunjac. Izvolite!
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolegica Jagoda Martić je čitajući i proučavajući neke statističke podatke o kojima je govorila očito je gledala samo lijevim okom. O čemu se radi? Naime, točno je da je rast bruto društvenog proizvoda 1999. godine da je bio negativan 0,9% a slijedeće godine on je podignut. Međutim, u isto vrijeme stopa nezaposlenosti u zadnjih deset godina najveća je zabilježena 2002. godine i 2003. godine a broj zaposlenih 1999. je bio veći nego što je bio 2000. godine a to je rezultat i stečajne politike. I ja bih molio da mi objasnite na neki način kako to da rast bruto društvenog proizvoda od 5,2, 4,8 kojeg ste imali je ujedno i rezultirao najvećom nezaposlenosti u zadnjih deset godina. Pa bih volio vaš komentar po tom pitanju i to je segment koji je, koji bih volio da ga objasnite kada je riječ o uspjesima bivše Vlade. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor gospođa Jagoda, odgovor gospođa Jagoda Martić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ma imate pravo kad kažete naravno da su brojke i statistika pojam s kojim se može baratati ovako i onako. Pa se pojedine stvari onda pokušavaju uljepšati ili se pokušavaju prikazati u gorem svijetlu. Činjenica je da je prošla Vlada zaista pokrenula gospodarstvo i činjenica je da je kao što ste i sami rekli sa tog negativnog rasta BDP-a da smo napravili izuzetno veliki skok, a isto tako ova Vlada koja se stalno hvali s tim da pokreće Hrvatsku kao što smo i malo prije čuli zapravo gospodarstvo stagnira. I što se tiče nezaposlenih već duže vrijeme, već veći broj mjeseci nezaposlenost raste. Sada smo prešli preko 300 tisuća nezaposlenih, a ponavljam još jednom. Ovo je treća godina odnosno treći proračun da ova Vlada donosi. Znači to je već prošlo poprilično vremena da se iz tog Proračuna mogu iščitati neke naznake daljnjeg razvoja Hrvatske. Međutim uz najbolju volju ja te naznake nisam vidjela, a mislim da je već zaista krajnje vrijeme da se prestane sa opravdavanjem na račun nekih poteza bivše Vlade. Prošlo je dovoljno vremena, prema tome bivša Vlada ako je i radila nešto kao što ste vi rekli šta otežava ovoj Vladi mislim da je već dovoljno vremena prošlo da je ova Vlada mogla da tako kažem stati na svoje noge, a osim toga još samo jednu rečenicu da kažem iako to vi niste spomenuli. Ja uopće nisam govorila o Centru za razminiravanje nego o Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja.
Hvala lijepa. I obavještavam zastupnike da se i dalje smanjuje, dakle trend je smanjivanja ispravaka i replika. Recimo gospodin Hebrang 8, gospođa Martić 5 pa nadam se da ćemo dalje ići tako u tom pravcu. Evo ima riječ gospodin zastupnik Krešimir Čosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo. Evo gotovo nakon 20-tak sati rasprave o ovom Proračunu ja bih pokušao o njemu razgovarati na nešto drugačiji način. Na način koji je puno više vezan uz analitiku, metodologiju, raščlambe ovog našeg Proračuna je razvoj analitičkih metoda je danas itekako važan u cilju potpunijeg, sveobuhvatnijeg razumijevanja Proračuna. Proračuna koji sadrži ne tisuće nego gotovo desetke tisuća stavki i njihovo međusobno, njihova međusobna povezanost, njihova međusobna ovisnost sve su to stvari analize koja itekako je važna zbog kao što sam rekao potpunijeg i kvalitetnijeg i sveobuhvatnijeg razumijevanja, ali i donošenja kvalitetnijih odluka. Analitika Državnog proračuna je posebno važna, posebno složena i današnja hrvatska Vlada na čelu sa ministrom, Ministarstvom financija poklanja posebnu pažnju razvoju novih analitičkih alata u analizi i raščlambi Proračuna kako bi već skoro u dogledno vrijeme ove naše rasprave bile što je moguće kvalitetnije, obuhvatnije i objektivnije. Kako bi smanjili broj improvizacija i proizvoljnih interpretacija kad je u pitanju ovako važan temeljni dokument svake države. Analitičke metode omogućuju nove spoznaje i zbog toga mislim da su jako važne i u današnje vrijeme posebno kad govorimo u kontekstu skorih pregovora tzv. "bench mark testovima" koji su vezani uz sva ona poglavlja oko kojih će Republika Hrvatska pregovarati onda ti različiti "bench mark testovi" mogu biti isto tako jedna nova komponenta na koju će se već dogodine prezentirati naš Proračun. Da li je on balansiran ili ne, neizbalansiran, u kojoj mjeri je socijalan, u kojoj mjeri je razvojan takva analitika daje brze i jednostavne, pouzdane i vrijedne odgovore. Vrlo brzo korištenje takvih novih analitičkih alata moguće je pogledati kako izgleda ukupna suma svih socijalnih izdvajanja normirana na sva ukupna izdvajanja koja su usmjerena na razvoj. To na neki način pokazuje karakter tog Proračuna i njegovu izbalansiranost, njegovu usmjerenost i tako dalje. Ono što je posebno važno i želim ovdje naglasiti vezano je uz analizu i kvalitetnu analitiku investicijskih programa i projekata jer se radi o gotovo 18 milijardi kuna. Nije nam svejedno kako izgledaju procjene, prosudbe i kvalitetnija analiza svih tih programa i projekata jer investicije su ograničene. Bilo bi jako dobro kad bi bile veće, ali ono što je najvažnije od svega da su one kvalitetne i učinkovite. I takva nova analitička potpora omogućuje posebno da se u okviru takvih programa i projekata višekriterijalnim programiranjem vide koje su to komponente novododanih vrijednosti koje posebno ističu programe i projekte kao razvojne. To je jako važno uočiti u svim tim programima i projektima koje karakterizira novododana vrijednost utemeljan na znanju, novim tehnologijama, istraživanju i razvoju. Kad bi imali takve mogućnosti onda bi u svakom slučaju mogli poboljšati i bitno unaprijediti investicijsku politiku naših programa i dati težište onim programima u kojima znanost, nove tehnologije daju posebno dodanu vrijednost i na kraju kroz takvu tehnologiju i metodologiju možemo u vrednovanje programa ugraditi i sve one kriterije i preporuke o kojima smo ovdje pa i na nekim drugim mjestima vrlo često govorili. Dalje, efikasnost programa i projekata vezana je uz investicije, vezana je uz opseg investicija. Vezana je uz iznos sredstava, ali ono što je jako važno još više je vezana uz kvalitetu znanja, sposobnosti, organizacije i kvalitetu menadžmenta ljudi koji upravljaju tim ograničenim državnim sredstvima. Prema tome efikasnost programa i projekata prema tome i cijelog Državnog proračuna je praktički produkt iznosa raspoloživih sredstava pomnožena sa znanjem, sposobnostima, kvalitetom svih onih koji ta ograničena državna sredstva koriste. Dalje, svakako kad govorimo o analitici našeg Proračuna onda mislim da bi bilo jako važno napraviti jednu detaljniju analizu koja pokazuje sve one proračunske stavke koja su posljedica ratnih šteta i agresije na Republiku Hrvatsku. Mi danas vrlo često zaboravljamo i u nedovoljnoj mjeri ističemo činjenicu da mnoge naše investicije, da mnoge naše želje se nažalost ne mogu ostvariti zbog toga što smo prisiljeni kompenzirati, investirati u sve ono što je ratom u Hrvatskoj uništeno. Gospodarstvo, ljudi, gradovi i tako dalje. Mislim da takva sveobuhvatnija analitika itekako će biti korisna da potpunije razumijemo ono što moramo, možemo, gdje je najkvalitetnije, najučinkovitije investirati ali isto tako da razumijemo i objektivna ograničenja izdvajanja za branitelje i za sve one koji su stradali u Domovinskom ratu. Prema tome to je jedan drugi pogled na rasprave koje smo vodili jučer i danas ali mislim da posebno treba naglasiti isto tako jedan aspekt državnog proračuna koji se puno više ističe možda u inozemstvu, ali ne toliko u Hrvatskoj, vezan je na međuresorskim, odnosno suradnju između pojedinih ministarstava na zajedničkim programima i projektima. To je jako važno jer ta povezanost i na kraju usmjerenost financijskih sredstava koja se koristi na takvim projektima daje onu posebnu vrijednost i energiju koju treba tražiti. Primjer, jedan vrlo jednostavan ali važan primjer vezan je uz probleme sigurnosti granica, tzv. border security je jedan od ključnih odlomaka o kojima će Republika Hrvatska morati razgovarati glede svog ulaska u Europsku uniju. Razgovarao sam neki dan sa parlamentarcima iz Bugarske i Rumunjske. Glavna prepreka njihovom skorom ulasku u Europsku uniju su nedostatna kvalitetna rješenja kojim oni štite i mogu braniti zajednički prostor, nedostatne investicije u graničnu policiju, u ljude, tehnologije, opreme, investicije koje se kreću i nekoliko milijardi dolara. Na žalost, vrlo se često dešava da na nekim pitanjima granične sigurnosti, posebno one koja je vezana uz more kooperiraju jednako, Ministarstvo obrane, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo financija i druga ministarstva i može se pažljivijom analizom vidjeti da postoje vrlo često investicije u vrlo slične tehničke ili tehnološke sustave i opremu. I jedna takva analiza će omogućiti da se ta sredstva objedinjuju kvalitetnije i cjelovitije koriste. Svakako ja sam namjeravao govoriti o nekim drugim aspektima proračuna, posebno onog koji se odnosi na Ministarstvo obrane, s obzirom na kratkoću vremena. Želim samo vrlo kratko i jasno reći, današnji proračun Ministarstvo obrane u visini 1,76% procijenjenog BDP-a sukladan je proračunskim izdvajanjima za obranu koje imaju druge NATO države. Ja ću samo navesti neke od brojeva koje to dokazuju iz najnovije statistike NATO-a gdje je npr. Češka ima 1,88, Latvija 1,75, Litvanija 1,37, zatim Slovačka 1,83, Slovenija 1,62, itd. Prema tome, zbog kratkoće vremena neću se baviti detaljnije analizom tog dijela proračuna nego ću zaključiti da itekako ima smisla dalje raditi na unapređenju analitike i razvoju suvremenih alata, jer danas često govorimo o društvu utemeljenom na znanju. To znanje znanost i tehnologije itekako ima smisla koristiti na unapređenju svih ovih alata kako bi naše rasprave već do godine u tom smislu, kad govorimo o proračunu, bile kvalitetnije, sveobuhvatnije, cjelovitije, ja bih rekao dalekovidnije. I sa svim onim što je Ministarstvo financija do sada učinilo vjerujem da ćemo do godine itekako imati bitno interesantniju, argumentiraniju, objektivniju raspravu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je gospodin zastupnik Jakša Marasović. Izvolite.
Pa gospodine predsjedavajući, gospodin Ćosić je govorio da je ovo bitan temeljni dokument ove države, sa tisućama ili desetak tisuća stavaka koji se je radio vrlo analitično drugo vremena. I isto tako je spomenuo da su predviđene velike investicije. Pa moram kazati samo iz ovog obrazloženja državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2006. i projekcije za 2007. i 2008., recimo za investicije stoji jedna konstatacija. Kaže, zbog visoke baze u prethodnom razdoblju od sektora građevinarstva nije se mogao očekivati značajan doprinos rastu bruto domaćeg proizvoda. A s druge strane znate ovdje se danas puno govori, pa u deficitu se spominje … [[Govornik se ne čuje.]] Ja moram nešto kazati, a ovo što ću kazati, ne znam zašto je … [[Govornik se ne čuje.]] ne znam za koga bi to sve trebalo biti, ali moram reći da je pitanje koliko uopće vladajuća struktura zna šta je deficit. Ja ću vam pročitati. Na stranici 29. istog ovog obrazloženja koje sam spomenuo, pod stavkom "Hrvatske vode" zadnja rečenica glasi: "Prikazani planirani prihodi veći su od planiranih rashoda. Time će se proizvesti deficit kojeg Hrvatske vode planiraju pokriti posuđivanjem od poslovnih banaka.". Ja nikad nisam to do sad pročitao, niti znam kako ovo obrazložiti. To je neka nova definicija deficita gdje su prihodi veći od rashoda. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospodin Krešimi Ćosić. Izvolite.
Pa ja na žalost moram odgovoriti sa konstatacijom da sve ono što je rečeno gotovo uopće nema veze s onim što sam ja govorio. Pa na kraju i pitanje interpretacije deficita. Prema tome, mislim da je to potpuno sukladno onoj konstataciji, dijagnozi predsjednika Sabora da se, na žalost, replike koriste za neke druge namjene. Hvala lijepo.
Replika, gospodin zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Ćosić, ja uvažavam da ste vi koristili nove analitičke alate. Međutim, gledajte u čemu se mi razlikujemo. Nitko ne osporava da ste vi pomoću novih alata ustanovili kako ćemo uložiti 15 ili 16 ili 18 milijardi kuna u kapitalne projekte. To nije sporno. Međutim, ono što mi u oporbi tvrdimo, dajte tu bezidejnost da se ulaže samo u infrastrukturu pretvorite u kapitalna ulaganja koja će pratiti poljoprivredu, industriju, turizam i da pomaknemo tu stopu razvoja sa 4 na 6, 7% i da na taj način industriju u stopi razvoja pomaknemo na, između 10 do 15%. Ovo kad ulažemo u infrastrukturu ne povećava zapošljavanje, tu nema novih znanja, ne povećavamo izvoz. Obratno, generiramo uvoz. Poznato je da sa time generiramo uvoz. Ako se vi zalažete da podupremo znanje onda upravo idemo osigurati stopu rasta 7 ili 8% orijentiranu prema izvozu i gdje će biti ugrađeno u taj izvozni proizvod domaće znanje. Na žalost, mi u taj izvozni proizvod ugrađujemo domaće resurse, prirodna bogatstva, ugrađujemo tradiciju, a nema novih znanja. Naš zahtjev je da promijenimo proračunsku politiku, pa i ekonomsku politiku, Treći put raspravljamo o proračunu, krajnje je vrijeme da pokušamo razmišljati drugačije, ukoliko jednako mislimo da bi Hrvatska trebala ići u istom pravcu.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Ćosić.
Pa, evo ja ću vrlo kratko odgovoriti. Slušao sam ovu vašu repliku i prijašnja izlaganja u kojima ste naglašavali visoke stope raste. Nije to stvar željene, to je stvar sposobnosti i razumijevanja kompleksnosti i ovisnosti konačnog izlaznog proizvoda o znanju, tehnologijama, organizaciji, managementu, efikasnosti koje u taj proizvod treba integrirati. Da ste pažljivo slušali onaj prvi dio mog izlaganja onda je upravo o tome bilo riječi kako bi se od onih 15 milijardi kuna koje su vezane uz investicije kvalitetnijom raščlambom selektirali upravo oni programi i projekti koji imaju takve karakteristike i takve performanse i koji onda mogu voditi višim stopama izdvajanja. Ali to treba razumjeti. Nije dovoljno samo o tome pričati.
Hvala lijepa. Prelazimo, idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Anton Peruško. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodo iz hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Ovih dana, a posebno jučer u ovom Visokom domu predstavljajući i obrazlažući prijedlog Državnog proračuna za 2006. godinu. Vlada se trudi objasniti nama zastupnicima i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti kako je pred nama prijedlog državnog proračuna koji je i razvojan i istovremeno socijalan. Nitko sretniji od mene da je to zaista tako, ma ne zbog ove Vlade, ma ne zbog HDZ-a, ma ne zbog SDP-a, nego zbog građana Hrvatske koji nakon što su osiromašeni u ratu i pogotovo u procesu pretvorbe i privatizacije, kojim je procesom Hrvatska opustošena očekuju i priželjkuju, a imaju i pravo na bolji život već danas. Ali uvjeren sam da ovaj proračun niti je razvojan, niti je socijalan već je samo maska za budući rebalans, a želim reći još i to obzirom da dolazim iz Istre, za Istru ne nosi ništa dobroga o čemu ću nekoliko riječi reći kasnije. Ovaj prijedlog državnog proračuna upućen je u saborsku proceduru bez socijalnog dijaloga jer kao što je poznato razgovor na GSV-u nije održan. Najava razgovora sa socijalnim partnerima idućeg ponedjeljka je post festum. Nakon što je proračun takav kakav jeste, a znamo iz iskustva da se amandmanima ništa promijeniti ne može, onda je iluzorno govoriti o socijalnom proračunu pa makar iz formalnih razloga, bez socijalnog dijaloga. O proračunu kao što sam rekao nije se raspravljalo sa socijalnim partnerima, ali se o njemu dakako raspravljalo na zatvorenom sastanku HDZ-a što je po meni u redu i ja ne sporim to pravo većinskoj stranci, ali se prije i nakon toga trgovalo i to je ono što me smeta. Trgovalo se do posljednjeg trenutka toliko da se niti obrazloženje proračuna nije stiglo prilagoditi u trgovini preuzetim obvezama. Koliko je taj proračun socijalan, a ustvari prelamati će se na leđima nemoćnih vidi se iz izjava ministra zdravstva koji u okviru reforme zdravstva, to je sva ta reforma koja se nudi, najavljuje nove participacije korisnika u svim zdravstvenim uslugama što je posebno ove dane dodatno uzbudilo duhove među umirovljenicima i siromašnom kategorijom naših građana. Vlada predlaže proračun koji je 8,7% veći od lanjskog i koji je utemeljen na ciljanom povećanju BDP-a od 4% i na manjku prihoda nad rashodima u protuvrijednosti od 3,3% proračuna što se planira pokriti prihodima od završnice privatizacije Ine i HT-a. Ali pitam se kako će naša država pokriti proračunske rupe kada proda sve kvalitetnije državne udjele. Čime će se proračun nakon, proračunski manjkovi popunjavati u narednim godinama kada strancima prodamo ostatak državnih udjela. Hoće li možda tada doći na red prirodni izvori ili pak pomorsko dobro, otoci ili što za pokriće tog manjka. Bojim se da je ovaj proračun jedino po mjeri HDZ-a, MMF-a, stranih bankara koji su većinski vlasnici hrvatskog financijskog sustava i njima će biti omogućeno da zajedno s umreženim velikim kompanijama iz Unije preuzimaju hrvatsko tržište, a mi dotle sjedimo skrštenih ruku, ne pripremamo se za strukturne prilagodbe. Činjenica je da programa nemamo, da restrukturiranja nema, da se ne pripremamo na europske standarde, a Europa svakako nas kontrolira. I onda kada dođe stani-pani opet će nam kriva biti Europa a ne mi i onda ćemo se čuditi građanima na eurosekpticizmu umjesto da se za tu prilagodbu pripremamo. U tom kontekstu želim reći nekoliko riječi o subvencijama i potporama. Subvencije i potpore u ciljevima fiskalne politike naznačeno je da do 2008. godine smanjivanje, ali bez jasnog odgovora što će biti primjerice sa brodogradnjom i poljoprivredom te posebno sa ribarstvom kao značajnom djelatnošću proizvodnje zdrave hrane. Primjerice za dugogodišnje nasade predviđen je iznos od 70 milijuna kuna. Što to znači za tradicionalnu priobalnu kulturu maslinu gdje smo imali početkom prošlog stoljeća 30 milijuna stabala a danas svega između 3 i 4 milijuna. Radi se o značajnim djelatnostima koje imaju u sebi i veliku socijalnu komponentu kroz činjenicu upošljavanja velikog broja ljudi kao što je brodogradnja i koja je djelatnost tradicionalno neophodno desetljećima bila subvencionirana. Meni je jasno da pod pritiskom Europe trebati će ići na smanjenje subvencija još i brže, ali postavljam pitanje što u međuvremenu radimo da taj značajni sektor funkcionira. U ovom su segmentu promjene moguće dugoročno, a skraćenje će se svakako tražiti brzo. Programi restrukturiranja i to uz uspješnih nema u proračunu ni za brodogradilišta ni za ribarstvo. Evo saznajem neki dan da program sanacije i restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta na kojemu je godinu dana radilo Ministarstvo gospodarstva, ove godine neće biti upućen na Vladu jer nje kvalitetno razmotrena opcija zajedničkog pristupa sanaciji i restrukturiranju. Sigurno je, gotovo je sigurno da će na žalost pregovori o brodogradnji započeti prije početka restrukturiranja i opet će nam biti netko drugi kriv, bit će nam kriva Europa. Mi smo u Istri znali reći da kad … [[Ne razumije se.]] kihne prehlađena je cijela Istra. Bojim se da će kihnuti hrvatska brodogradnja i prehladiti se cijela Hrvatska, jer to tu prilagodbu nećemo dočekati spremni. Što je sa hrvatskim ribarskim brodom? Govorimo da se u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu nalazi strana ribarska flota. Pa dakako daće se nalaziti tamo, jer tamo nema hrvatskog ribarskog broda, niti imamo snagu motora niti imamo maritivne sposobnosti brodova koji mogu ribariti u tom "zerpu" i sad kad vidiš projekciju zapravo definitivni prijedlog proračuna kada je u pitanju izgradnja hrvatskog ribarskog broda rezultati su porazni. I čitajući proračun saznajem da je predviđeno 35 milijuna kuna za obalnu stražu Republike Hrvatske što je potpuno beznačajan jedan iznos u odnosu na on što želimo postići ukoliko želimo postići zaista da Hrvatska kao pomorska zemlja ima pravu obalnu stražu i što me još više čudi, saznajem da je ona svrstana u okviru ratne mornarice. Za hrvatski Jadran kao jednu destinaciju, prestižnu nautičku destinaciju potpuno neprimjereno. Potpuno neprimjereno. Ratni brod i kontrola nautičkog turizma je nespojivo i zato ću predložiti da se ta sredstva iz stavke Ministarstva obrane, odnosno ratne mornarice dade civilnim strukturama. I na kraju jer vidim da će vrijeme isteći. Ne smeta mene što je za kapitalna ulaganja u Istru iz ovog proračuna namijenjen iznos od 27,2 milijuna kuna. Ja sam za sve hrvatsko zajedništvo Nema antagonizama između hrvatskih regija. Ja sam svjestan činjenice da se Istra branila u Vukovaru a ne u Kanfanaru i mora doći do ravnomjernog razvoja i moramo imati to zajedništvo i nisam protiv toga. Ne smetaju me ti iznosi da se od ubranog poreza od preko milijarde i pol vraća 27 milijuna, smeta me nešto drugo. Smeta me činjenica da se 92% svih poreznih prihoda sliva u proračun Grada Zagreba, a da svega 4% ostaje svim ostalim, gotovo 550 jedinica lokalne i regionalne samouprave. I to je taj ključni problem, a ne stvaranje antagonizama između hrvatskih regija što ja posebno ne želim, ali me smeta kad se pojedini zahtjevi ostvaruju kupovanjem ruku. Šta sam znači i ja trebao osigurati iz Istre 6, 7 ruku pa da bi onda, oprostite na izrazu, nešto ušičario za Istru? Ne, mislim da to nije dobra politika i iz svega ovoga što sam rekao neću moći glasati za ovaj Prijedlog proračuna.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Peruško je izrekao jednu sintagmu koju smo već u nekoliko navrata večeras čuli, a to je da je se prilikom donošenja Proračuna za 2006. godinu trgovalo. To naprosto nije točno. On je vjerojatno aludirao na potporu koju će dati određene političke stranke koje su i van koalicije kao i saborski zastupnici, ali to samo govori o kvaliteti ovog proračuna. Vlada Republike Hrvatske, ponovit ću to što sam već rekao bio jučer u nekoliko navrata, vodi politiku ravnomjernog razvoja Republike Hrvatske. A čudi mi da vi sada postavljate pitanje odakle će se vratiti 3,3% deficita državnog proračuna. A niste se pitali, bili ste u Saboru, odakle će se vratiti 6,2 deficita državnog proračuna kojeg ste vi imali 2002. godine. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik, potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja moram zamjeriti ovom Prijedlogu proračuna nekoliko stvari. Naravno ne mogu ih nabrojati sve, samo ću neke spomenuti za koje smatram da su najznačajnije ili u ovom trenutku za Republiku Hrvatsku imaju posebni značaj. Prvo je pitanje njegove nominalne iskazanosti u odnosu na realnu vrijednost. Činjenica jeste da kad se odbije stopa inflacije od stope rasta da je ta realna vrijednost zapravo sasvim drugačija nego što je nominalno iskazana. Ista situacije je vezana i za gospodarski rast Republike Hrvatske iskazana u odnosu GDP-a po hrvatskim županijama … [[Govornik se ne razumije.]] u Republici Hrvatskoj po glavi stanovnika, ako se uzme pad dolara u 2004. i 2005. godini. Mi praktički kao zemlja u tom pogledu što pokazuje i nalaz Gospodarske komore stagniramo. Jer zapravo rasta i razvoja nemamo i na uloženu kunu svega se ostvaruje 2,3 kune. E sad drugi segment koji je posebice važan u tom pogledu je zapravo pitanje razvoja Republike Hrvatske po njenim prirodno povijesnim cjelinama, po njenim regijama, po našim županijama. I ono što posebice želimo naznačiti, mi ne možemo biti zadovoljni sa takvim nejednakim, neravnomjernim i neutemeljenim razvojem Republike Hrvatske i proračun Republike Hrvatske u ovom trenutku bi morao više dati sredstava, iznaći mogućnosti kako osigurati jednakomjerniji i jednakopravniji razvoj Republike Hrvatske nego što je to do sada. Ne samo iz razloga što je to nužno potrebno da bi se zapravo određeni antagonizmi pa i napetosti unutar Republike Hrvatske preduprijedili nego između ostaloga da se na odgovarajući način stvore preduvjeti da se ekonomski i socijalni, i ljudski na kraju krajeva, i prirodni resursi stave što prije u funkciju radi razvoja cjeline i radi razvoja njenih dijelova. Ja moram ovdje naznačiti posebice sljedeću situaciju, dopustite da to i naznačim po županijama. Prema podacima za 2004. godinu u odnosu na Grad Zagreb koji je imao 23 tisuće i 361 dolar po glavi stanovnika, mi smo došli u situaciju da sve ostale županije, a najbolja u odnosu na Grad Zagreb je Istarska županija sa 9 i po, sa zaostacima od 2 i po puta. Zatim, Zagrebačka 4 i po puta zaostaje. Puta, ne govorim o postotcima. Krapinsko-zagorska 7 puta, Sisačko-moslavačka 9 puta, Karlovačka 4 i po puta, Varaždinska 4,3 puta, Koprivničko-križevačka 4,3, Bjelovarsko-bilogorska 7, Primorsko-goranska 3 i po puta, Ličko-senjska 12 puta, Virovitičko-podravska 10 puta, Požeško-slavonska 9 puta, Brodsko-posavska 11 puta, Zadarska 6 puta, Osiječko-baranjska 7 puta, Šibensko-kninska zaostaje skoro 10 puta, Vukovarsko-srijemska 12 puta, Splitsko-dalmatinska 5,8 puta i naravno Dubrovačko-neretvanska zaostaje 6, nešto malo manje od 6 puta, a Međimurska 5 i po puta. I isto tako imamo situaciju da cijela Republika Hrvatska u odnosu na njen prosjek u odnosu na Republiku, na Grad Zagreb zaostaje više od 3 puta. Nije ovdje problem u Gradu Zagrebu, da se krivo ne shvati. Dapače, naš cilj mora biti da svi dijelovi Republike Hrvatske što prije dosegnu Grad Zagreb i da budu jednako pravno razvijeni, itd. Ovdje je problem u tome što centralna Vlada u svojoj ekonomskoj politici mora obuhvatiti dimenziju regionalnoj razvoja da bi osigurala ukupan rast i razvoj i jedan od instrumenata Republike Hrvatske, jedan od instrumenata takvog regionalnog razvoja mora biti i državni proračun. Nažalost, još uvijek u ovakvim situacijama u kojima se mi nalazimo. Posebice je to porazno ako se uzme prirodno-povijesno područje Republike Hrvatske koje se naziva Slavonija i Baranja. Ja vam moram reći da od tih 6 županija koje se tamo karakteriziraju ili koje najviše pokrivaju to područje. To je Bjelovarsko-bilogorska, Virovitičko-podravska, Požeško-slavonska, Brodsko-posavska, Osječko-baranjska i Vukovarsko-srijemska županija, da te županije zaostaju od 7 do 12 puta u razvoju u odnosu na Grad Zagreb. U takvoj situaciji se sada sasvim otvoreno postavlja pitanje šta je i u kojoj je mjeri ovaj proračun s financijskim sredstvima i ostalim instrumentima proračunske ekonomske politike pripomaže da se stavi u funkciju ovo područje gospodarskog rasta i razvoja. U krajnjoj liniji da bi se osigurao ne samo regionalni razvoj nego i razvoj komparativnih prednosti ovog područja radi razvoja ukupne Republike Hrvatske. Kad sa tog aspekta gledamo onda se postavlja pitanje. Kolika su sredstava primjerice osigurana da se stavi u funkciju poljoprivredno-prehrambeni sustav, da se stavi u funkciju vodoprivreda, da se stavi u funkciju šumarstvo i drvoprerađivačka industrija i naravno prehrambena industrija. Kad sa tog aspekta gledamo onda na jedanput dolazimo do poraznih rezultata. Niti je dovoljno osigurano za navodnjavanje da bi se zapravo što kvalitetnije i što bolje privelo svrsi iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta i naravno poljoprivredni resursi. Pa čak nisu dovoljno ni sredstva osigurana za iskorištavanje i realizaciju zapravo poljoprivrednog zemljišta bez obzira na napore Ministarstva poljoprivrede koje se pokušalo izboriti za određene stvari. Zatim, pitanje sredstava za uređenje kanalske mreže koje je veoma važno za uspostavu poljoprivredno-prehrambenog sustava. Zatim, tu je pitanje prerađivačkih kapaciteta. Zapravo, gdje su sredstva koja će staviti u funkciju ne samo osvajanje novih proizvodnja i novih tehnologija u poljoprivredno-prehrambenoj industriji. Primjerice, uzmite samo kukuruz. Mi imamo svega nekoliko proizvoda koje proizvodimo kao proizvode široke potrošnje u prehrambenoj industriji, a znate da u svijetu postoji više od 4 stotine vrsta takvih proizvoda. Zapravo, šta mi radimo? Da li mi smo u stanju svoje poluproizvode i sirovine koje dobijemo iz ratarstva, voćarstva, stočarstva, vinogradarstva, itd., staviti u takvu funkciju da otvorimo nova radna mjesta, zapošljavamo nove kapacitete i stvaramo uvjete. Ovaj proračun na takva pitanja ne daje odgovore. Naravno, ne daje on ni odgovore kako staviti i osigurati prometnu infrastrukturu koja će povezivati kvalitetnije ta područja sa pojedinim dijelovima Republike Hrvatske sa europskih i svjetskih tržišta. Uzmimo, primjerice, podatke koji se odnose na razvoj riječnih luka i riječnog prometa. Od pitanja luke Osijek, Vukovar, Sisak, Slavonski Brod. Do pitanja, ne znam, zračnog prometa vezano za zračnu luku Klisu ili je pitanje obnove željeznice i željezničkog prometa, itd. Jer mi kad sa tog sve skupa aspekta gledamo ne smijemo zaboraviti jednu važnu činjenicu. Ne radi se samo o obnovi prometnih pravaca kao npr., kad je u pitanju željeznica nego u isto vrijeme i zapošljavanje kapaciteta industrijskih koji će otvoriti radna mjesta i zaposliti ljude koji već rade u tim kapacitetima i otvoriti radna mjesta za to područje u kojem će staviti se napokon ljudski resurs u funkciju. Mi dolazimo u vrlo ozbiljne situacije da si sasvim odgovorno postavimo pitanje. Da li sa ovakvim razvojem koji ne vodi računa o regionalnim posebnostima i potrebama Republike Hrvatske možemo dalje? Ja upozoravam sve nas da to nije dobro. Nije dobro iz jednostavnog razloga jer na kraju krajeva regionalna politika će se i kroz tzv. statističke doduše regije osjetiti i u pridruživanju, u postupku pridruživanja i učlanjenju, prilikom učlanjenja u Europsku uniju. S čime mi to ulazimo ili pojedine naše regije? Na svu sreću Grad Zagreb će dobro ući, ali kako će ući Slavonija i Baranja, kako će ući Lika, kako će ući Dalmatinsko zaleđe itd.? Mi na ta pitanja moramo staviti i znati dati odgovore zbog nas, zbog budućnosti ove zemlje i ovaj proračun u tom pogledu je apsolutno manjkav, on nije dorađen, nije dostatan pazite da stavi u osnovne potencijale u funkciju. On samo djelomično otvara … [[Govornik se ne razumije.]] otvara nova radna mjesta. Uzmite daljnu situacija koja je isto vrlo interesantna. Mi imamo situaciju da planiramo sredstva od 465 milijuna kuna koje ćemo povući iz fondova Europske unije radi gospodarskog rasta razvoja i uređenja određenih pitanja. U isto vrijeme sami trebamo osigurati 6 stotina milijuna za projekte koje? Koje nemamo, ljude koje nismo stavili u funkciju tih projekata, a ovo ponajmanje još i povezala s institucijama i osobama iz Europske unije koji bi trebali raditi na tim projektima. Prema tome, mi dolazimo u situaciju zapravo da jedan dio nam veoma je upitan i visi u takvoj situaciji mi smatramo da je neophodno potrebno uzeti i uložiti nekoliko amandmana koji bi se zapravo dodatno ova situacija poboljšala u onom segmentu gdje još nije dovoljno dorečena ili u onom segmentu gdje je otvoreno pitanje da se primjerice dodatno usposbi. Tako je primjerice kad su u pitanju i poslovne zone i tehničko-tehnološki parkovi koje bi trebalo … [[Govornik se ne razumije.]] razdvajati i razvijati napose na područjima gdje takve mogućnosti još nismo imali, a u to je prije svega u Slavoniji i Baranji, to je Lika, tj. Dalmatinsko zaleđe. Mi to moramo shvatiti, moramo sami sebi u tom dijelu reći i da nismo dostatni mi ćemo kolege zastupnici iz pete izborne jedinice pripremiti nekoliko desetaka takvih amandmana, staviti u funkciju neovisno o tome hoće li proći ili neće. Naš je zadatak između ostaloga da ukažemo na činjenicu i pojavni fenomen koji je prisutan da bismo zapravo kod kreiranja ekonomske politike, pa i razvojne politike, a ja mislim da je došlo vrijeme da u Republici Hrvatskoj ozbiljno otvorimo raspravu o strategiji gospodarskog razvoja Republike Hrvatske i naravno razvoju pojedinih njenih dijelova i u tom kontekstu posebno ekonomske politike koja bi se trebala odvojiti. Jer ovo što se dešava znate da s jedne strane kod predstavljanja Vlade Parlamentu iskažemo jedan program, da onda kod odnosa sa Međunarodnim monetarnim fondom pristupimo drugim programom, a kad pripremimo sam proračun onda je on zapravo pokušaj zapravo udovoljenju potrebama i željama, a ne razvojne komponente i ne nositelju rasta i razvoja, evo to nam jednostavno nije dobro i to bez obzira koja će Vlada biti na vlasti neće biti dobro, jer neće udovoljiti potrebama budućnosti koje neophodno stoje pred nama i zapravo budućnosti koja mora dati izvjesnost za poziciju naše djece i naših naraštaja koji će doći iza nas. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravaka netočnog navoda, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa, evo ispravljam netočan navod da proračun ne vodi računa o regionalnoj ravnopravnosti, nisam dobro čuo, nešto uglavnom u tom stilu. Pa meni je neshvatljivo, evo nekoliko primjera. Skupi zahvati, cesta ide prema Sisku, cesta ide prema Osijeku, cesta ide prema Dubrovniku, prva dva kraja stradala su u Domovinskom ratu, drugi treba spojiti i napraviti neku stvarno cjelinu, jedino što mi nije jasno nisam siguran na što gospodin misli kad govori regija.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja ću nastojati biti što kraći pošto sam se puno puta javljao i već ovo dugo traje. Ja bih rekao zašto sam ja protiv ovog proračuna. Većina ljudi u Hrvatskoj danas živi lošije nego što je živjela ranije i zaista ovdje se vodila polemika sa njima, a ne sa nama. Pošto ja osobno ne vidim da će se išta promijeniti nabolje s ovim proračunom, da on nije instrument razvoja nego nečeg drugoga ja sam protiv toga proračuna. Ovdje se moglo čuti kako se i ne živi tako loše jer evo puno ljudi kupuje auta, idu na skijanje, imaju čak i mobitele, doma imaju i špakere, televizije, usisivače, pegle. Zbilja smo dotle došli da smatramo luksuzom da se normalno živi, a da li je itko razmislio o onima koji ne mogu vratiti kredite za ta auta koja su uzeli na kredit, na leesing, pa svaki dan na televiziji imamo prilike gledati te ljude koji su bačeni na prosjački štap. Zbog toga mislim da je to jedna vrsta cinizma tako govoriti o njihovoj situaciji. Drugo zbog čega sam, to sam više puta rekao u ova dva dana, zbog toga što u … [[Govornik se ne razumije.]] i otočni razvoj i razvoj jadranskih otoka se smanjuje u odnosu na prošli proračun 60 milijuna kuna. Neću ni spominjati koliko se puno o otocima govorilo prigodničarski, turistički, razgledničarski jer većina otoke doživljava na razglednicama, kako je lijepo, vidi krasno sunce, palme i druga čuda. Idite sada na otoke, pa ćete vidjeti kako je. Vidite na televiziji kako dere ona bura, pa baš smanjivati njima za taj njihov razvoj 60 milijuna kuna mislim da je teško objašnjivo bilo kome. Sljedeći razlog zašto sam protiv ovog proračuna je socijala o kojoj se puno govori, ali slušajte 3 stavke, zaštita vojnih i civilnih invalida rata, prava i sustava socijalne skrbi, doplatak na pomoć i njegu u odnosu na prošli proračun 84 milijuna manje. To je meni jasan znak da ne mogu podržati takav proračun. Čuli smo o zdravstvu puno toga, ali isto tako možete otvoriti danas dnevne novine, pa vidjeti kako se izgleda spremaju i neke manifestacije koje bi izrazile nezadovoljstvo položajem građana u odnosu na zdravstvo. Čini mi se da je su ovo dovoljni razlozi da ja ne podržim ovaj proračun i na kraju bih samo ponovio, s obzirom na sve diskusije koje su nosili političko-idologijski, stranački i ne znam kakvi drugi ton u razgovore o proračunu da proračun nije vlak koji krene iz Zagreba, pa ide od stanice do stanice diljem Hrvatske, pa zavisno od volji vlakovođe stane ili ne stane na neku postaju, krene dalje ili da ovom ili onom prugom, a vi stojite na stanicama i prođe on, nije stao, nisu izašli, nisu donijeli darove i mislite se zašto nije stao? Šta ja trebam uraditi da on stane? Onda dođemo na onu tužnu priču o kojoj smo danas govorili da ne pričamo u figurama razno raznim stilskim i nema Kramarića koji je ovo zamislio da je sonetni vijenac, pa kažem na brojke se pozivaju zamislite. Dakle, pjesmarica ne ovo je jedan dokument, ovo je najznačajnija rasprava u godinu dana i dobro je da se ne slažemo, dobro da razgovaramo sa različitih pozicija, dobro je da se i svađamo ako treba, nije dobro da se vrijeđamo jedino. Mislim dakle da treba isključiti iz toga voluntarizma i voluntarizam da on moram sagledavati cjelovitost Hrvatske, da se ne može o proračunu govoriti kao nečemu što će stati ili ne stati u vaš kraj, a vi ćete se vratiti sada doma kao što ću ja doći negdje u Dalmaciju, jer sam od tamo pa će mi reći nisi ti uspio se tamo izboriti. Kako se to može čovjek izboriti ako ne razumom, argumentima? Izgleda najmanje time. To ćemo vidjeti kad se bude govorilo o amandmanima. I evo zbilja za kraj. Jutros kad sam vozio auto prema Saboru slušao sam emisiju u 7,30 sati na Hrvatskom radijom na 1. programu gdje su građani govorili o proračunu. Jedan građanin je ovako rekao: "Znate šta je proračun?", on je isto to rekao na slikovit način, "Vi putujete u Ljubljanu iz Zagreba. Možete vi i preko Kine. Možete vi preko Maroka ali bilo bi najpametnije, najracionalnije da idete preko Bregane jer je najbrže, jer je najbliže i na to vas poziva zdrav razum". Eto, pozivajući se na zdrav razum ja završavam i mislim da ovi moji argumenti koji su moji argumenti su dovoljni da ne budem za ovaj proračun jer mu fali razuma, ove vrste razuma, bez uvrede.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Kruno Peronja.
Evo, tijekom rasprave o prijedlogu proračuna kolega je već više puta i jučer iznio netočan navod da su otoci dobili 60 milijuna manje nego što su to dobili u prethodnom razdoblju što je netočan podatak. Ako se gleda koliko su dobili u 2004. ili 2005. onda to iznosi po razdjelu za otoke, upravi za otoke 26 milijuna kuna. No, taj podatak valja čitati iz razloga jer i drugi razdjeli, druga ministarstva svojim izravnim programima nadopunjuju te iznose tako da on iznosi i više nego što je u ovom otočnom razvoju pozicija 1509 navedena. Naime, razlog zašto je u upravi otočnog razvoja navedena ova razlika jest jer se jedino na temelju točne projektne dokumentacije, na temelju građevinske dozvole mogu odobravati sredstva a samo jedan konkretan razvoj da su projekti odvodnje bez Hrvatskih voda predviđeno je ukupno 50 milijuna kuna, vodoopskrba također bez Hrvatskih voda, škole male i velike.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović ispravak netočnog navoda.
Evo, kolega Jurjević netočno navodi da kolege misle da je luksuz ako se normalno živi, znači da ljudi imaju perilice, glačala, automobile a posebno napominje da ljudima oduzimaju automobile jer ne mogu otplaćivati. Kolega Jurjević, 94% oduzetih automobila su automobili visoke i nešto više klase. Dakle, ne oni koji sirotinji služe ili ne znam siromašnima služe da idu na posao. Međutim, ono što je ovdje problem u čemu vi dokazujete, ljudi skijaju, ljudi se voze automobilima, ljudi telefoniraju ali sve uspijevaju od kilograma srdelice.
Poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Jurjević je izrekao jednu tvrdnju, rekao bih populističku tvrdnju koja nije točna a to je koja glasi "Većina ljudi danas slabije živi nego ranije.". Da ja ne bih rekao da to nije točno nego ću ja potkrijepiti to nekim činjenicama a to je da je društveni brutoproizvod 2000. godine bio po glavi per capita u Hrvatskoj 4 tisuće i 152 dolara, a da je 2004. iznosio 7 tisuća 732, da je prosječna plaća 2001. godine bila 3 tisuće 541 kunu a 2004. godine 4 tisuće i 173 kune. Hvala.
Hvala. Replika poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa, složila bih se sa kolegom Jurjevićem koji je apostrofirao problem javnog zdravstva, ali meni se čini možda ne baš naglašeno i ne baš dovoljno kao što zaslužuje ovaj problem. Ja bih rekla da je javno zdravstvo svojim proračunom stavljeno zaista doživjelo debakl. Naime, prevencija alkoholizma kod mladih nula kuna, liječenje i rehabilitacija alkoholičara nula kuna, program humanizacije bolničkog liječenja za zdravlje žena i djece samo 30 tisuća kuna, očuvanje i unapređenje reprodukcijskog zdravlja žene, možete misliti 65 tisuća samo kuna, prevencija ranog otkrivanja raka dojke kod žena samo 250 tisuća kuna, sprječavanje zaraznih bolesti samo 90 tisuća kuna. Moramo znati da je porast TBC-a, to je bolest siromašnih zemalja, u Hrvatskoj je u rapidnom porastu. Za to ćemo izdvojiti ove godine samo 50 tisuća kuna. Imali smo dva sjajna programa promocija zdrave prehrane i kretanja što je jako važno u prevenciji nula kuna, imali smo sjajnu kampanju pa čak i to ove Vlade koja je govorila naša ljubaznost je početak svakog liječenja nula kuna.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Nisam se htio pozivati na sindikate i njihove najave da ukoliko se ne zadrži, zaustavi tj. reforma zdravstva da će se izaći na ulice jer nitko ne želi biti pokusni kunić a naročito ne ako ste ljudsko biće, a naročito onoj u sferi zdravstva. Često se bavimo golim preživljavanjem u sferi zdravstva, gospodine Markovinoviću, a ne samo u ovoj sferi svakodnevnog življenja. Jer vi znate da ima onih dosta koji ne mogu onih 30 kuna odvojiti za one preglede ili 30 kuna za uputnice. Ako vi to kao zastupnik ili načelnik jednog grada.
A vi replicirate gospođi Antičević.
Da, njoj, samo gledam, imam probleme s očima. Onda se dosta govorilo o nekom. /Buka u dvorani./ Kradete mi ove sekunde. Radi se o tome, dakle da zaista niti mi kao zastupnici niti kao načelnici općina i gradonačelnici gradova imamo pravo da ne vidimo ono šta vidi svaki prosječni građanin a kupovna moć hrvatskih građana je lošija draga gospodo u relativnim odnosima nego ranije i nije im lako, a posebno ne kada licitiramo s njime radi jeftinih političkih poena.
Hvala. Isto replika poštovani zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Jurjeviću, vi ste u svom izlaganju spomenuli ljepotu hrvatskih otoka i naglasili izuzetnu brigu hrvatske Vlade za ove naše otoke. U tom kontekstu ja vama repliciram i podsjećam vas na jednu činjenicu koja je danas evo konkretno na mom rodnom otoku Rabu, Rab je danas odsječen od kopna. I ja bih volio one koji promišljaju o otocima da dođu živjeti danas na otok Rab. Danas je Rab odsječen zbog orkanske bure, nakon toga doći će velika posolica, bit će nekoliko dana bez električne energije. Otoke ne treba doživljavati kao mjesta za provođenje romantičnog godišnjeg odmora. Otoke treba pomoći u zimi. U ljeti mi imamo svega previše. A koliko gospodine Jurjeviću ova Vlada se brine o hrvatskim otocima, eto smanjuju se poticaji za gradnju hrvatskih brodova u hrvatskim brodogradilištima za 20 milijuna kuna, smanjuju se ulaganja za lučku infrastrukturu za 50%, smanjuju se sredstva za otočni razvoj za ukupno 26 milijuna kuna, smanjuju se sredstva za subvencioniranje turističkog prometa 33 milijuna kuna. Eto, to je briga gospodine Jurjeviću ove Vlade o hrvatskim otocima. Hvala lijepo. [[Upadica se ne čuje.]]
Jeste digli? Jeste. Odgovor na repliku. Izvolite!
Kolega Antešiću, zaboravili ste kazati još da su čak smanjili novac u odnosu na prošlu godinu namijenjen za brodove koji čiste more. Uzelo 200 tisuća kuna. Kažu previše je čisto. Ja, ovdje ima otočana, evo i kolega Peronja je otočanin i tako dalje. Oni svakako to znaju najbolje kako se tamo živi. Ja sam uvjeren da bi svi vi htjeli da se živi bolje svugdi. Ali moja početna teza koje se i dalje drže da svi žive lošije onda ovi na otocima žive 30% još lošije. Jer tamo je sve toliko skuplje i tamo je teže općenito živjeti. A govorio je još i kolega Tadić da se ne vraća na one rasprave da bi sa 4 milijuna kuna riješili sve one probleme na otocima oko prijevoza djece u škole i tako dalje i ovo i ono. Pa kad sam mu ja reka: "Pa nećeš valjda glasat za takvi proračun koji ti to neće dat" onda je otiša ča, više se nije ni vratia. Ja samo upozoravam na to da je možda bilo previše političkih kompromisa, a premalo zajedničkog razuma onih koji su odlučivali o ovom Proračunu. Mi nismo. Mi pokušavamo ukazati na to da sutra, prekosutra, drugi tjedan kad budemo govorili o amandmanima imate respekte prema razumu.
Hvala. Poštovana zastupnica Ljubica Brdarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, članovi Vlade. Evo već dva dana raspravljamo o Prijedlogu proračuna za 2006. a meni se uporno u sjećanje vraća nastup našeg premijera iz prošle godine kada je predstavljao ovogodišnji Proračun. Djelovao je samouvjereno i poletno, govorio kako je Proračun koji je pred nama i razvojan i socijalni i usvojili smo ga. Da bismo nakon toga uveli administrativne takse u zdravstvu, smanjili poticaje za stambenu štednju mladih, promijenili formulu za usklađenje mirovina i niz drugih vatrogasnih mjera. Jučer je naš premijer ovdje ostavljao dojam da zapravo nastoji ubjediti više sebe nego nas i javnost kako je Proračun o kojem sad govorimo isto tako razvojni, socijalan, uravnotežen, transparentan i ambiciozan. Jedina razlika od ovogodišnjeg Proračuna je ova naglašena ambicioznost. Ako je ambicija zakrpati rupe i ostvarit će se ovim Proračunom. Ako je ambicija razvoj Hrvatske onda bojim se da neće. Da je ovaj Proračun ambiciozan, razvojni, socijalan, uravnotežen i transparentan onda se o njemu ne bi raspravljalo u Varaždinskim toplicama nego sa socijalnim partnerima jer bismo se imali čime pohvaliti ako je taj Proračun zaista tako dobar onda je to bila prigoda da se dobije potpora socijalnih partnera, da se postigne konsenzus i da zaista imamo pred sobom nešto novo i vrijedno. Međutim bojim se da to nije tako. Ovdje je jako puno danas spominjana i leteratura i gospodin Herman je jučer rekao da se ovaj Proračun može gledati kao literarno djelo. Danas su spominjani i telefonski imenici. Ali mislim čak da je i točno da se može djelovati, gledati kao literarno djelo jer se iz ovog Proračuna zapravo može iščitati tko je tko u HDZ-u i među koalicijskim partnerima? Kolika mu je težina koja se evidentno broji milijunima kuna? I nakon cjelodnevne one priče o Osijeku i trgovini moram reći da zapravo meni nije problem da li će Osijek nešto dobiti ili neće? Problem je ne što ne postoji uravnoteženi razvoj regija nego što nažalost bojim se zapravo ne postoji nikakav razvoj. I to ni ovaj novi Proračun ne nudi. Cijela ova priča oko Proračuna i literature podsjeća me na još nešto. Na bajku Carevo novo ruho. A svi znamo da se u toj bajci govori o tome kako se od građana tražilo da bi dokazali svoju pamet, sposobnost i podobnost da se dive nepostojećem carevom ruhu. Tako se i od nas traži da se divimo ovom Proračunu i da ga prihvatimo kao razvojni i socijalan mada on to nije. Gospodo car je gol. I očigledno je nakon tri proračuna ne da nema pokretanja i razvoja Hrvatske nego da sve što ovaj Proračun nudi je zapravo tapkanje u mjestu. Jer iz ovog Proračuna vidljivo je čega sve nema? Nema novih radnih mjesta, nema radnih mjesta za 300 tisuća nezaposlenih među kojima 60% čine žene. Brine li to koga? Ili se savršeno uklapa u priču kako žene treba izmjestiti iz svijeta rada, vratiti u kuhinju i dati im prigodu da se bave popravljanjem demografske slike. Iz ovog Proračuna vidljivo je da nema reformi cjelovitih bar, da nema razvoja, da nema višeg standarda, da nema boljeg života. Naslušali smo se mi danas o statistici ovoj i onoj. O postocima ovolikim ili onolikim i u svemu tome bojim se da smo zaboravili ono osnovno. To o čemu mi govorimo nisu puste brojke, nije suhoparno. To je nešto što će se odraziti na život svih nas, na život građana Hrvatske. I to što ja tvrdim da ovaj Proračun nije niti razvojan niti socijalan ne proizlazi iz toga što sam ja članica SDP-a pa apriori želim odbiti sve što dolazi od strane HDZ-a. Neovisno o argumentima ove ili one strane, lijevog i desnog oka ili onih koji gledaju razroko a i ne čitaju ništa činjenica jest da će građani Hrvatske nažalost vrlo brzo metodom vlastite kože osjetiti tko govori istinu i koliko je ovaj Proračun razvojan i socijalan? Ja se bojim ako se nastavi ovako da mi ne da nećemo tapkati u mjestu nego ćemo se vratiti unazad a priča o pokretanju i razvoju Hrvatske ostat će ono što je bila od samoga početka. Sanaderova bajka. Ja bajke jako volim, ali stvarni život je nešto drugo i činjenice iz ove priče koja nam se nudi i stvarnoga života su bitno različite. Gospodo danas se živi daleko teže nego prije dvije godine. Nakon ovoga Proračuna bojim se da će se živjeti teže nego danas. Istina je oduzimaju se skupi automobili. Postoji luksuz u ovoj zemlji, ali ne za prosječne građane. Za jedan jako mali dio njih kojima je sasvim svejedno kako će ovaj naš Proračun izgledati jer o njemu ne ovise. Oni nikada neće biti socijalna kategorija i nikad neće biti na milosti i nemilosti ove države. Govorim o većini prosječnih hrvatskih građana koji moraju plaćati račune, koji moraju plaćati prijevoz, koji se moraju hraniti i odijevati, koji moraju školovati djecu. Tko ima više od jednog djeteta u školi ima problem. I opet se vraćamo na demografiju. Kako i koliko djece roditi? Kako ih odgojiti? Kako ih, kako da djeca prežive, a ne da imaju kompjuter, da idu na skijanje, da ljetuju? To su stvari koje će prosječni Hrvati na duže vrijeme morati zaboraviti. I to je činjenica. A mi govorimo ovdje o takvima. Oni koji to nisu zbrinuti su, na sigurnom su, ljetuju, zimuju, trguju i nedodirljivi su. Oni obični od nas očekuju da učinimo najviše što je moguće da bi se njihov život poboljšao jer oni pune ovaj Državni proračun. I s pravom očekuju da je država ta koja će im riješiti probleme. Svaka Vlada ima taj zadatak. Neka ga radi bolje, neka lošije, ali je zadatak zajednički. Ja se bojim kad se izgubi veza sa stvarnošću, kad se izgubi veza sa narodom da se onda mogu raditi svakojake projekcije koje će odgovarati ovoj ili onoj opciji, ali sa realnošću neće imati veze. A oni obični mali ljudi moći će gunđati, biti nezadovoljni i nesretni i imati prigodu jednom u 4 godine da biraju i možda promijene svoje stanje. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Pa evo, ispričavam se kolegici što se i mi povremeno uključujemo u igrokaz. Maloprije smo vidjeli da ste sami sebi dovoljno. E sad netočno, netočno je da je car gol ako ste mislili na proračun, kao što je netočno da je protuprirodna što smo čuli od vaših kolega jer je to zapravo opasna kombinacija. Netočno je također da je premijer Sanader uvjerava sam sebe. Šteta što niste bili u Varaždinskim toplicama, vidjeli ste, vidjeli bi kako se samouvjereno ponaša vođa najveće stranke kod nas. I ono što je također ovdje, što je ovdje također vidljivo je da neprestanim ponavljanjem vi uvjeravate sami sebe u ove neistine.
I Mirjana Brnadić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegica je kazala da je ovo Sanaderova bajka o pokretanju Hrvatske. Draga kolegice Sanader je pokrenuo Hrvatsku, Sanader je smanjio proračunski deficit sa 6,3 pod kraj 2003. godine na 4,9 prošle godine. Po svim pokazateljima Vlada će ove godine ostvariti 4,2% BDP-a. Projekcija proračuna za iduću godinu najavljuje smanjenje proračunskog deficita na 3,3 bruto nacionalnog proizvoda. Dakle, ovo je pokretanje Hrvatske, a bajku vi još uvijek sanjate.
Je, kad se kaže da je nešto bajka onda je odgovor da je proza. Realni roman. Realni roman. Replika, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice zastupnice, pa ovako, popravljanjem demografske slike nije svakako sintagma koju bi trebalo tako ironično i posprdno izgovarati. Populacijska politika je svakako jedna od glavnih odrednica politike jedne države. I uzalud nam svi razvoji ako ne budemo imali za koga te razvoje. Drugo, ono što je ova Vlada učinila, a to je da je omogućila ženama, kao i muškarcima na koncu konca da se odluče hoće li karijeru raditi, hoće li stati kod kuće sa svojom djecom jer im se to više sviđa, ali onda da mogu pristojno odgajati tu svoju djecu kod kuće omogućila im je također da imaju svoju karijeru. Omogućila im je obrazovanje i omogućila im je da imaju i obitelj i posao. Upravo to je omogućila ova Vlada vrativši ženama porodiljne naknade, omogućivši mladim obiteljima koje odluče da bi htjeli imati djecu da to onda mogu i materijalno podnijeti. I još nešto, omogućila je mladim obiteljima da odgoje svoju djecu u dobre i korisne građane ovog društva, da ih obrazuju, a da pri tom nije nužno da baš idu na skijanje ili da troše novac na telefon. To je svakako lijepo ako si mogu priuštiti, ali prvenstveno treba ulagati i moraju se dobro odgojiti i biti dobro obrazovani.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ljubica Brdarić.
Kolegice Lovrin, demografska politika za mene je jako važna, ja sam to i djelatno dokazala. Imam troje djece, ali kao što muškarci imaju pravo imati djecu i karijeru ne vidim zašto to ne bi mogle i žene. A u današnje vrijeme kad se ovako teško živi nije dovoljna samo jedna plaća da biste toj djeci omogućili pristojan život, nisu često dovoljne ni dvije. I ja smatram da je demografska politika bez odgovornog roditeljstva, bez dobrih partnerskih odnosa nemoguća. Ne možete imputirati ženama koje žele da izađu iz kuhinje kako nisu dobre majke i ne žele djecu. to naprosto nije točno. Radi se samo o tome da se na drugi način mora organizirati obiteljski život i uz dobro volju sve je moguće. A ako zaista želite demografsku politiku poboljšati onda neka školovanje zaista bude besplatno, neka svako dijete može imati računalo, neka može učiti i drugi strani jezik, neka može imati sportske aktivnosti i sve ono što svako normalno dijete želi. Zašto nismo ukinuli PDV i uveli nultu stopu na dječju odjeću i hranu? Pa da zaista pokažemo da nam je stalo i da bismo nešto htjeli. Ako ni na čemu drugom zašto ne barem ne na djeci? I onda se nama s ove strane prigovara kako smo licemjerni i kako nam zapravo do budućnosti ove zemlje nije stalo. Ali to nije točno. Budućnost ove zemlje jest u djeci, ali u pismenoj, obrazovanoj, sposobnoj djeci koja će se moći uključiti u život uz odgovorne roditelje.
Mir tamo! Poštovani zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici ministarstava, poštovane dame i gospodo. Evo dopustite i da ja nakon eto dosta vremena koje smo potrošili na raspravu da se isto uključim s nekoliko rečenica. Pa kao član kluba regionalnih stranaka i kao predsjednike jedne regionalne stranke, Međimurskog demokratskog saveza, većinu izlaganja ću upravo posvetiti i toj problematici. Iz dosadašnje rasprave čuli smo dakle da je to i aktualna i akutna tema. Naime, uz dimenziju, uz socijalnu i gospodarsku dimenziju upravo ova tema decentralizacije, regionalizacije, ravnopravnog razvoja, ravnomjernog razvoja i pravednije raspodjele sredstava je bila česta tema u ovim raspravama. Pa ja isto upravo iz tih razloga neću podržati ovaj proračun. Dakle, jer mislim da ovaj proračun je centralizirani, da on dakle i dalje blokira proces decentralizacije koja je Hrvatskoj itekako potreban. Dakle, mi upozoravamo na činjenicu da se dešava suprotni proces, da Hrvatska kreće u pravcu daljnje centralizacije, a ne decentralizacije. Po tome nam govore podaci i o raspodjeli proračunskih sredstava. Znamo dakle da se većina proračunskih sredstava odnosi na proračun Republike Hrvatske 92%, 4% ide na proračun Grada Zagreba, to je oko 5 milijardi. Novi proračun je skoro 6 milijardi Grada Zagreba. A na proračune svih ostalih jedinica ide onaj ostatak ostataka, mogli bismo reći negdje 5 milijardi kuna na one brojne gradove, općine i županije koje upravo ovih dana isto tako zatvaraju proračune, ali ti proračuni su im itekako mali. Kao eto paradigmatski primjer može nam poslužiti i moja Međimurska županija koja isto ima skroman mali proračun. Ove godine on doduše prelazi 100 milijuna kuna. Predviđeno je dakle da se on ostvari u visini od 103 milijuna kuna, ali zanimljiv je ovaj odnos županijskog našeg međimurskog proračuna i državnog proračuna. On je točno u odnosu, dakle 1:1000, tj. 1 promil. Dakle Međimurska županija ima 100 milijuna kuna, a državni proračun je gotovo 100 milijardi kuna, dakle tisućiti dio dolazi u proračun Međimurske županije. Tu bi trebalo dakle razmišljati i o nekim drugim kriterijima koji bi pomogli da se uravnoteže ti odnosi, npr. da se uvede kao kriterij i broj stanovnika. Naime, rekao sam već prije dakle da Međimurska županija u proračunu učestvuje sa jednim promilom, samo Međimurje npr. ima 2,5% stanovnika Republike Hrvatske. Dakle nesrazmjer je očit. Kad bi do kraja poštivali npr. taj kriterij preraspodjele onda bi Međimurje na tih 2,5% dobilo 2 milijarde i 250 milijuna kuna. Dakle mi ne očekujemo da se nešto tako desi, ali svakako očekujemo da dođe čim prije do promjena u tom pravcu. Zadnje promjene koje su osigurale da se nešto više novaca slije iz državnog proračuna u proračune regionalnih i gradskih uprava i samouprava, bila su decentralizirana sredstva za vrijeme prošle koalicijske vlasti. Kao što sam već rekao, ove dvije-tri godine neće biti nikakvih promjena u tom pravcu. Bilo je nekakvih najava. Bila je ovdje inicijativa u Hrvatskom saboru od pojedinih stranaka da se izvrši ta preraspodjela, ti zakoni su bili odbijeni. Ministar financija već neko vrijeme najavljuje također dakle nekakve zakonske inicijative za promjenom tog odnosa, danas smo čuli da će to biti tek krajem iduće godine i ako će to važiti za, pitanje je da li će to važiti za 2007. godinu. Mislim da to nije dobro, da to eto otvara i daljnje napetosti i u ovom Saboru i u Hrvatskoj. Mislim da je to nepotrebno i ukoliko želimo isto tako osigurati kvalitetan gospodarski rast, mislim da je bitno dakle da naše općine, gradovi i županije imaju dovoljan proračun s kojim bi mogli aktivirati potencijale na svom području, a time bi zapravo cijela Hrvatska imala itekako velike koristi. Općina npr. kao što je to Općina Domašinec to sigurno ne može. Ne može aktivirati svoje potencijale, ne može otvoriti nekakvu zonu male privrede eto jer ona ima proračun u 2005. godini 2 milijuna kuna. Ali što je tu zabrinjavajuće? Zabrinjavajuće je to što je njen izvorni prihod, prihodi od poreza su joj 500 tisuća kuna. Od tih 2 milijuna njezin izvorni prihod je 500 tisuća, pola milijuna kuna, a ostalo su joj prihodi iz inozemstva, tj. od subjekata unutar opće države, tj. kapitalna ulaganja od županije i iz ministarstva. E sada tu dolazimo do tog isto problema. Znamo da je ovakvim proračunom da je država najveći gospodarstvenik, najveći investitor u Republici Hrvatskoj što mislim da nije dobro, ali ona je isto i najveći arbitar jer ona sama, tj. njezina ministarstva određuju kuda i kako i po kojim kriterijima će se ta sredstva rasporediti. Mislim dakle da to nije dobro, da moramo ići snažiti proces regionalizacije i decentralizacije. Što to znači? To znači dakle da gradovima, županijama, općinama damo i ovlasti, ali i da damo sredstva. Na taj način dakle tim sredstvima će preko opet svojih posrednika raspolagati indirektno oni koji ih i stvaraju, a to su građani koji će direktno vidjeti kuda se ta sredstva i troše. Drugi razlog zbog čega ne mogu podržati ovaj proračun su ulaganja u moju Međimursku županiju. Naime u ovom proračunu, dakle u ovoj knjizi ima samo pet projekata koji su dakle direktno decidirano navedeni kao projekti koji će se uložiti u Međimursku županiju. Dakle to je transfer iz Ministarstva financija koji je najmanji do sada. To su tri projekta iz znanosti, obrazovanja i športa, Mala Subotica, Kotoriba, Građanska škola Čakovec, većina projekata koja je počela prije nekoliko godina. Tu je Ministarstvo zdravstva, bolnica dakle koju svi željno očekujemo da konačno proradi ovaj novi paviljon i tu je dakle Fond za regionalni razvoj iz kojega opet dobivamo najmanje sredstava. Vjerojatno ćemo iz ostalih skupnih stavaka dobiti dakle potporu za neke druge projekte. Ja se nadam da će ih biti što više i dat ću im dakle podršku i pomoć da se oni što kvalitetnije i ostvare, ali u ovom proračunu mi za njih nemamo informaciju, mislim da to nije dobro da mi kao saborski zastupnici zapravo neznamo što će se raditi i što će se dešavati na našem području. Za kraj samo da predstavim jedan amandman od nekoliko koliko sam imao, dakle predložio sam amandmanom da se u stavci Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva zamijeni, tj. poveća iznos koji je namijenjen za poticanje izvoza koji je do sada bio u sadašnjem proračunu je predviđen u visini od 7 milijuna i 600 tisuća kuna. Mislim da je on premali. Predlažem da se on višestruko poveća na 100 milijuna kuna, jer ako hoćemo povećati izvoz, onda moramo taj izvoz i poticati pogotovo stoga što imamo grane, naše gospodarske grane koje već i sada izvoze, gdje je zaposleno jako puno radnika, tu prvenstveno mislim na tekstilnu, kožarsku, drvnu, koja je bez pomoći države dakle funkcioniraju tako kako funkcioniraju, bore se na tržištu jako teško, znamo zbog čega, dok neke druge gospodarske grane dobivaju na stotine milijuna kuna potpore a uz svoje proizvode ugrađuju 30-tak ili 40% hrvatskih proizvoda. Prema tome mislim da bi i tu trebalo napraviti jednu pravedniju, ravnomjerniju raspodjelu tih sredstava i da bi onda uspjeli preokrenuti dakle deficit koji imamo u platnoj bilanci. Eto, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodo iz Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Proračun svake države trebao bi biti temeljni pokazatelj kuda Vlada u narednoj godini namjerava voditi državu, odnosno čemu se trebaju nadati građani u navedenom periodu. Sudeći po proračunu za 2004. godinu, a posebice za 2005. godinu u Hrvatskoj to nije tako. Za 2005. godinu u predizborne svrhe trebao je proračun koji je puno obećavao i voljom parlamentarne većine takav je donesen iako je ta većina znala da je nerealan. To se potvrdilo već prvo polugodište tako da smo već u ljetu ove godine donijeli rebalans i kako je za donošenje proračuna pa i rebalansa dovoljno samo 39 ruku zastupnika od ukupno 152 zastupnika, proračuni se mogu mijenjati kako hoće i koliko puta hoće što umanjuje ne samo važnost nego i ozbiljnost dokumenta koji se zove proračun s laskavim epitetom temeljni. Očito je da je toga svjesna i Vlada pa je pred nama prijedlog koji će se sasvim sigurno zbog svoje nerealnosti vrlo brzo mijenjati. Kako je vidljivo za narednu godinu prihodi proračuna planiraju se za 9,8% više nego prošle godine. Po meni to je nerealan plan uz planiranu stopu rasta bruto društvenog proizvoda od 3,2%. Dakle proizvodnja se ne povećava, ali se povećavaju državni prihodi. To može značiti ili daljnje porezno opterećenje građana i gospodarstva ili rasprodaja hrvatske imovine. Povećanje poreznih opterećenja ne mogu podnijeti ni građani ni gospodarstvo, a rasprodaja nacionalne imovine radi tekuće potrošnje je nedopustivo. Evidentno je da državnih investicija nema ili preciznije rečeno nema dovoljno za realizaciju toliko puta spominjanog "pokrenut ćemo Hrvatsku". Slušajući obrazloženje proračuna od strane gospodina premijera zapitala sam se u kojem nebu živi hrvatska Vlada. S hrvatskim narodom sigurno ne, jer narod kaže da teže živi nego prošle godine, a prošle godine živio je teže od pretprošle. Narod ne osjeti blagodati makroekonomskih pokazatelja kojima se toliko hvali ova Vlada. Kad bi narod to barem djelomično osjetio tada bi sigurno rezultati ispitivanja javnog mišljenja bili sasvim drugačiji. No Vlada živi u nekom zrakopraznom prostoru opijena zadovoljstvom povoljnih makroekonomskih pokazatelja i u čudu se pita otkud u narodu pesimizam i zašto misli da loše živi, a ne nada se bolje životu. Eto, živeći u nekom svom svijetu premijer nam kaže da će ovaj proračun osigurati gospodarski rast i bolji standard građana. To je toliko vjerodostojno kao i predizborna obećanja, primjerice o smanjenju stope PDV-a, o smanjenju državne birokracije, o iskorjenjivanju kriminala i korupcije, o porastu mirovina, itd. Obećanja su izvršena, ali ne u licu nego naličju pa će valjda i ovaj proračun ostvariti naličje gospodarskog rasta i boljeg standarda, a to je gospodarska stagnacije i lošiji život građana. Kako reče premijer, strane investicije će osigurati gospodarski rast. Kod mene u mom Kobašu se kaže "uzdaj se u se i u svoje kljuse". Gospodo iz Vlade, za strane investitore i njihovu hrabrost za investiranje potrebno je stvoriti uvjete za funkcioniranje pravne države i potrebno je suzbiti korupciju. Ni u jednom ni u drugom nema uspjeha. Čak štaviše ova država je još korumpiranija negoli prije 2 godine. To postoje dokazi. Kako sve ukazuje nema i neće biti značajnijih stranih investicija, nema i neće biti državnih investicija, a time niti gospodarskog rasta. Dakle, i nadalje Hrvatskoj ostane onaj temeljni problem a to je nezaposlenost i nesigurnost radnog mjesta. U toj egzistencijalnoj nesigurnosti nerealno optimistično premijer kaže da će se ovim proračunom realizirati politika demografske obnove kroz dječji doplatak i porodiljsku naknadu. Premijer zaboravlja da visina dječjeg doplatka već godinama ne raste i da se za 140 kuna mjesečno djeca ne rađaju. Odgovorno roditeljstvo želi jasne naznake perspektivnosti kako vlastite obitelji tako i svoje djece i njihovih obitelji. Perspektive bez gospodarskog razvitka nema. Nadalje, iz ovog proračuna je evidentno da nema toliko potrebnih reformi bez kojih nema napretka. Čuli smo slavodobitno najavljeno povećanje sredstava za mirovine. Prešućuje se da nam se kroz zadnje 2 godine povećava broj umirovljenika, a promjenom formule i usklađenja mirovina mirovine padaju u odnosu na prosječnu isplaćenu plaću. Koalicijska vlast ostavila je prosječnu mirovinu na razini 44,71% prosječne plaće, a samo za 2 godine pala je na svega 42% što ukazuje da brzo i sigurno kreće prema onome što smo zatekli 1.1.2000. godine, a to je 35% prosječne plaće. Dakle, ni umirovljenici nemaju razloga za optimizam ovim kako premijer kaže razvojnim i socijalnim proračunom. Kao Slavonka ne mogu se ne osvrnuti na ovaj proračun sa aspekta moje regije. Već kod Proračuna za 2004. godinu slavodobitno je najavljen projekat navodnjavanja koji je itekako potreban i koristan u Slavoniji. Cijela 2004. i 5. godina protekla je u obećanjima, a Slavonci su se uzalud radovali. Planiramo sredstva za 3. godinu mandata i ponovno se ističe projekat navodnjavanja, pa čak se i planira 16 milijuna kuna koji će vjerojatno rebalansom biti skinut. Proizvodnja u Slavoniji i ubuduće će ovisiti isključivo o čudima prirode, a prehrambeni proizvodi i nadalje će se uvoziti što očito nekome odgovara. Slavoncima sigurno ne. Za razliku od drugih dijelova Republike Hrvatske slavonski projekti su na čekanju unatoč tome što se za dnevno političke potrebe nazivaju strateškima. Nema sredstava za navodnjavanje, nema sredstava za zaštitu od poplava, mali proizvođači su isključeni iz sustava poticaja i prepušteni su beskrupuloznim zakonima tržišta. Poticaji su smanjeni i do 50% i ponovno se pojavljuju neobrađena polja. Mali i srednji proizvođači se pretvaraju u socijalne slučajeve, a Republika Hrvatska ne proizvodi hrane niti dovoljno za vlastite potrebe. Ako je primarna poljoprivredna proizvodnja nedostatna, nerealno je očekivati razvoj prehrambene industrije. Nezaposleni seljaci, nezaposleni radnici, neangažirani prirodni resursi tužna je slika Slavonije. Politička svita se okupila na otvaranju radova na koridoru 5C. Obrazlažući proračun premijer se na njega poziva da Slavoniji treba koridor 5C jer će zaposliti građevinsku operativu, zaposlit će prijevoznike, ali taj projekat je ukupne vrijednosti oko 120 milijuna eura. To nije niti jedna četvrtina vrijednosti jednog drugog projekta koji se u svega nekoliko dana najavi i za razliku od koridora počne sa realizacijom. Ne protivimo se niti jednom korisnom projektu u Hrvatskoj, ali sam žestoko protiv neujednačenosti kriterija za određivanje prioriteta. Zadatak je Vlade da skrbi o ujednačenom razvoju regija. Ova Vlada to ne čini i ne samo ona. Zahvaljujući takvoj politici Slavonske županije su na dnu ljestvice gospodarskog razvitka. Tamo su najniže prosječno isplaćene plaće, tamo su najveće stope nezaposlenosti, tamo su najmanji fiskalni potencijali, čak 20 puta manji od prve županije na ljestvici. Zahvaljujući takovoj politici podržana je ideja o regionalizaciji. Zar to nije bio dovoljno prepoznatljivi znak? Koalicijska Vlada osnovala je Fond za regionalni razvoj sa zadatkom da skrbi o ravnomjernom razvoju regija. Pogledamo li sredstva koja su plasirana preko Fonda tada ćemo vidjeti da je u Slavonske županije uloženo ove i prošle godine, a i naredne će se uložiti manje nego 2003. godine. U Brodsko-posavskoj županiji naredne godine za regionalni razvoj planira se uložiti 4,6 milijuna kuna, što je 600 tisuća manje nego u 2004. godini, a 10 milijuna manje negoli je realizirano u 2003. godini. Brodsko-posavska županija bi valjda trebala biti sretna što bi iz proračuna na godinu trebala dobiti 8,7 milijuna kuna, što je za milijun i 200 više nego ove godine, ali je još uvijek za milijun manje nego 2003. godine. Ovo su tek mali primjeri odnosa vlasti prema Slavoniji. Slavoniji neće pomoći niti političko trgovanje jer trgovinom ništa nije dobila što ranije nije planirano. Što reći svojim Slavoncima? Dakle, eto i tako nerealnom proračunu Slavonija nema razloga za optimizam. S druge strane, sredstva se planiraju i odobravaju u ministarstvu koje je kroz zadnje 2 godine pokazalo da je potpuno nesposobno. Pokazalo je da ne zna realizirati programe i projekte koji se odnose na jačanje obitelji, na zbrinjavanje mladih i starih. S obzirom da ne znaju realizirati projekte, takva sredstva nisu im ni potreba. I na kraju, osobno ne mogu podržati ovaj proračun, jer ovaj proračun obećava …
Završite.
… gospodarski rast samo od 3,8 … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Hvala lijepa. Imamo 5 ispravaka i 3 replike. Prvo ispravci, gospodin Bekavac, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegica je ustvrdila kako državnih investicija nema i da se ne pokreće Hrvatska što nije točno. A točno je, uvažena kolegice, da HDZ i koalicijski partneri pokreću Hrvatsku, a što je vidljivo na svakom koraku lijepe naše. Od nastavka izgradnje autocesta, mostova, škola, bolnica i da ne nabrajam dalje. A sasvim je jasno zašto to vi ne vidite iz svoje perspektive. A ne vidite iz straha, kolegice, što će nakon pokretanja Hrvatske HDZ na vašu žalost još dugo, dugo vladati Hrvatskom državom.
Ispravak, gospodin Kajo Bučan.
Netočno je da je Proračun za 2005. izglasan iako, citiram: "je ta većina znala da je nerealan". Pitate se retorički u kojem nebu živi hrvatska Vlada. Živi za vašu informaciju na zemlji, a dokaz je između ostalog i u suživotu i s vama u oporbi i umirovljenici nemaju razloga za optimizam. Pa što ste napravili u protekle 4 godine? Je li se dogodio povrat duga umirovljenicima za vrijeme koalicijske vlasti koju tako ushićeno spominjete?
Ispravak, gospodin Emil Tomljanović.
Uvažena zastupnica je kazala da djelovanjem ove Vlade umirovljenici se nemaju čemu bolje nadati. To je apsolutno netočno i korektnosti radi, a radi javnosti više to i ne treba specijalno napominjati jer ja ću ovom prigodom to naglasiti. Dakle, jedan od najbitnijih projekata vezano za umirovljeničku populaciju to je povrat duga umirovljenicima. Draga i uvažena zastupnice upravo je ova Vlada ne samo osmislila taj program i projekt, nego je zapravo i od propisa do svih drugih pretpostavki učinila sve da se taj povrat duga umirovljenicima u idućoj godini i ostvari. I druga stvar, što se tiče proračunskih sredstava koje je u Prijedlogu ovog proračuna, dakle Vlada osigurala za iduću 2006. godinu ja vas uistinu molim da pogledate onda one stavke koji se odnose upravo na iznos za isplate mirovina i usklađivanja mirovina u smislu.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Pa, evo ja ću pokušati na brzinu nekoliko ispraviti. Ovako, veli kolegica prošlogodišnji proračun nije dobro sastavljen, pa je donesen rebalans. Pa meni stvarno, ne mogu vjerovati da vama nije jasan institut rebalansa. Pa to je stvarno prilagođavanje i rashoda i prihoda tokom godine, dapače svaki dobar ja mislim gospodarstvenik brine uvijek o tome. Dalje. … [[Upadica se ne čuje.]] Normalno. Veli narod je pesimist. Ja ću vam reći kod nas nije narod pesimist jer virus iz HSS-a nije prešao na njih jer HSS-a gotovo nema. I treće, veli državna korupcija je veća nego prije 3 godine. Također građevinske tvrtke nisu mogle dobiti kod vas posao ako svoje radnike nisu osigurali kod jedne … [[Govornik nije uključen.]]
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospođa Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena gospođa zastupnica je rekla da se prihodi, ovako predloženi prihodi ovog Prijedloga proračuna mogu ostvariti jedino povećanim poreznim opterećenjem građana ili rasprodajom državne imovine. Dakle, to je apsolutno netočno. Evo iz osobnih obilježja državnog proračuna u obrazloženju Prijedloga Vladinog proračuna kaže ovako da jedna od značajka ovog proračuna je jačanje porezne administracije u cilju suzbijanja sive ekonomije i uspješno provođenje projekata. Dakle, neće se opterećivati dodatno porezima građani, već će se poraditi, a i ovaj zakon je donio u tom smislu niz zakona na pojačanom i pravičnijem i učinkovitijem ubiranju postojećih poreza čime će se ostvariti državni prihodi i još nešto. Ova Vlada je predložila i planira samo djelomično pokrivanje državnog deficita koji za 2006. planira u iznosu od 3,3% prodajom i to samo manjinskih paketa državnih poduzeća javnim natječajem.
Hvala lijepa. Replika, gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegica Lalić podsjetila me na 2005. godinu i rekla optimizmu donošenja Proračuna za 2005. godinu, ali na žalost i realno i stvarnosti kad smo provodili taj proračun u ovoj godini i podsjetila na rebalans. Da, tako je. Što je značio taj rebalans? Osvješćavanje. Nakon 5 mjeseci od donošenja proračuna najedanput smo trijeznili se i osvijestili, pa smo sjećate se donosili zakone. Pa koji su to bili zakoni? Zakon o taksi na bolest, Zakon o izmjeni formule umirovljenicima, Zakon o smanjenju subvencija za štediše stambene, Zakon o izmjeni PDV-a i opteretili privrednike vezano na povrat njihovih sredstava i naravno Zakon o braniteljima. Da, nakon 5 mjeseci od Proračuna donesenog za 2005. mijenjali smo sve te zakone po hitnom postupku opterećivali građane, nanosili im nova opterećenja, a znali smo da lakše ne žive i to je bio razlog da nakon provedbe tih zakona mijenjali smo proračun, smanjilo ga, prilagođavali mogućnostima, a ne obećanjima. Sve smo to proživjeli u 2005. godini, svježe nam je, par mjeseci je prošlo od svega toga. Mi danas opet hladnokrvno donosimo proračun od blizu 100 milijardi kuna. Zanima me koliko će mjeseci proći da se ponovno osvješćavamo.
Odgovor, gospođa Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa kolega Liniću, očito da se vi i ja jako dobro slažemo jer rebalans će doći vrlo brzo i tragedija je u tome što su toga svjesni i drugi. Dobro ste podsjetili na brzu promjenu zakona, pa se sjećamo toga i kako je umirovljenicima onako pred televizijskim kamerama najavljen povrat duga, a kad su se televizijske kamere ugasile onda smo onako u tišini saborske dvorane donosili izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju i promijenili formulu usklađenja i zamislite ta formula usklađenja sada uvjetuje, odnosno dovodi do nižih mirovina u odnosu na prosječno isplaćenu plaću. Dakako, u ovom Saboru nije problem donijeti ni proračun, nije problem donijeti ni rebalans, pa nije čak problem ni donijeti zakon, ali je problem pogledati istini u oči. Problem je ne priznati statističke podatke, ne priznati da su mirovine od 31.12.'99. godine sa prosječne mirovine od 35,41% od prosječne plaće Republike Hrvatske 31.12.2003. godine došle na 44,71%. Zašto? Zbog Zakona o povratu duga, odnosno povećanju mirovina određenim kategorijama, a radi povrata duga umirovljenicima. Već tada od 1.1.2001. godine gospodine Liniću, kolega Liniću krenulo se sa povratkom duga umirovljenicima. Problem je ovog Sabora što to ne želi priznati. Pa i ne treba, ali to narod vidi i narod će to priznati itekako to priznaje.
Na ove žestoke replike treba se obraćati onomu koji je replicirao tako žestoko je li, a ne nama ovamo je li. Na kraju je malo. Da. Evo, još jedna replika, gospođa Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Kolegice Lalić, s pravom ste upozorili na pad standarda i povećanja broja nezaposlenih, međutim možda je bilo potrebno, to ste ispustili pa ste izazvali jednu bujicu podozrenja i nevjerice da je tomu tako što ste govorili pa ću podsjetiti evo sve nas skupa što izvješćuje Hrvatska gospodarska komora, Centar za makroekonomske analize kad govori o zaposlenosti i plaćama. U rujnu je ponovo započet trend pada zaposlenih u obrtu i slobodnim profesijama. Na burzi rada u rujnu je povećan broj nezaposlenih za 45,6% a to su uglavnom ljudi s radnim iskustvom, a evidentirani su uglavnom iz sezonskih djelatnosti poput hotela i restorana, te trgovine, pad zaposlenosti je u poljoprivrednoj prerađivačkoj industriji dok na našu nesreću raste broj zaposlenih, možete misliti gdje, kod poslovanja nekretnine. To ide leva leva. Dalje, pad insolventnosti i likvidnosti. Ponovo u ovom, već od devetog mjeseca sve veći je broj tvrtki, pravnih osoba čiji su žiro računi blokirani koji otpušta … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Također kada ste govorili o … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] bilo potrebno napomenuti da evo ova Vlada koja se voli hvaliti da je riješila čitav problem umirovljenika isplatit će im po obračunu 12 milijardi. Bivša koalicijska Vlada isplatila je 27 milijardi i tek je rekla da je počela vraćati dug umirovljenicima. A što se tiče korupcije mi smo tu po … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] mi smo tu potonuli za devet indeksnih poena. Nisu nas spasile od te crne brojke gdje smo se našli niti prosvjedi našeg premijera Sanadera.
Hvala lijepa. Odgovor gospođa Ljubica Lalić. Izvolite!
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa kolegice Ingrid pa ja vam ne mogu reći da nije točno da je evidentan pad likvidnosti jer je on točan i tu se upravo krije ta socijalna nesigurnost a premijer nas uvjerava da ovaj proračun jamči socijalnu sigurnost. Nelikvidnost pravnih osoba dovodi u pitanje i stvara nesigurnost radnog mjesta. Ljudi bez radnog mjesta ne mogu reći da imaju bolji standard. Međutim, možda se tu ne trebamo brinuti. Pa premijer je rekao da će oni kroz ovaj proračun osigurati, provesti pronatalitetnu politiku. Pa onda kad čitamo obrazloženje proračuna onda se ovdje kaže Ministarstvo obitelji je podijelilo 523 obiteljima računala. To su obitelji sa osmero i više djece. Jest da su propustili i provjerili da li imaju struju. Nemaju struju ali nije bitno. Nemaju struju, ne mogu plaćati struju ali imaju računala ljudi moji.
Hvala lijepo. I replika gospodin zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite!
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Replicirat ću završnoj rečenici kolegice Ljubice Lalić ali i svima onima koji čini mi se danas u ovom Saboru ili ne razumiju što su relativni odnosi i postoci ili naprosto sa njima manipuliraju. Držim da postoji određena manipulacija i od strane Vlade, recimo kada se govori o stopama uvoza i izvoza slušamo u zadnje vrijeme da je zapravo uvoz toliko opao ili izvoz toliko porastao da smo počeli zapravo smanjivati razliku platnog deficita. Istina je suprotna. Platni deficit je sve veći bez obzira što se relativni odnosi mijenjaju. Pogledajte gospodo kako to izgleda na BDP-u. Pod pretpostavkom da je BDP starih europskih zemalja 2% a Hrvatske 4% razlika je između našeg BDP-a i njihovog 23 tisuće eura u prvoj godini. U drugoj godini ta razlika je 23 tisuće i 320 eura ako smo mi na 4% a oni na 2%. Dakle, razlika između nas i njih se povećava nama na štetu. U trećoj godini ta razlika je 23 tisuće 641 eur. Zaključak je vrlo jednostavan. Mi ne možemo manipulirati sa zadovoljstvom da nam je dobra razvojna stopa BDP-a od 4% ili Bože dragi duplo veća od europske. Ma nema veze. Nama treba točno 8,75% stope rasta BDP-a da bi se izjednačili sa Europom. Ne da bi počeli stizati nego da bi se izjednačili. Tek stopa od 9% nam daje godišnje smanjenje razlike od 30 eura. Ja znam da to nije lako napraviti, ali gospodo draga nama ne treba ni ultra liberalna politika, nama ne treba ni stabilizacijska politika, nama ne treba ni ova nekrštena ekonomska politika o kojoj danas slušamo. Nama treba jedna original hrvatska ekonomska politika. To treba znati napraviti i to je vaša dužnost.
Hvala. Odgovor na repliku gospođa zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite!
Zahvaljujem. Pa ne znam zašto mi je kolega Tomčić replicirao jer upravo se čini mi se slažemo. Ja sam i rekla kolega Tomčić da ne mogu prihvatiti ovaj proračun iz razloga što predviđa gospodarski rast po stopi od 3,8% i da je to nedovoljno iako je ta stopa duplo veća od gospodarskog rasta europskih zemalja. A zašto nama treba veća stopa? Pa cijelo vrijeme smo uvjeravani da nam je imperativ želja ostvarenje sna ulazak u Europsku uniju. Slažem se, ući ćemo u Europsku uniju, ljudima se objašnjava. Nećete više ići u Njemačku, u Švedsku i ne znam kuda sve ne da biste dostigli europske standarde. To ćete imati u Hrvatskoj. I moja je želja da naši građani postignu europske standarde ali te europske standarde kako u načinu i kvaliteti života ne mogu i neće postići sa stopom rasta od 3,8%.
Hvala lijepa. Ja molim zastupnike da se ove replike malo ublaže. Za riječ se javio predstavnik Vlade ministar Petar Čobanković. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, poštovana gospođo zastupnice! Dozvolite mi evo da kažem par riječi vezano i na vaše izlaganje ali isto tako vezano na proračun i mislim da tu ima određenih rekao bih nejasnoća pa koje ću pokušati evo u onom vremenu koliko mi je na raspolaganju pokušati vam objasniti i razjasniti neke stvari. Prije svega, želio bih naglasiti da hrvatska Vlada ima svoj pravac, ima svoj put, da ide jednom zacrtanom dinamikom provođenja mjera i aktivnosti koje je zacrtala i koje je krenula. Kako? Na domaćem polju, tako isto i na međunarodnom gdje evo hvala Bogu mislim da ste i vi s time izuzetno sretni i zadovoljni. Hrvatska je dobila status kandidata i otpočela sa pregovorima. Mislim da je to interes svih u državi Hrvatskoj i to isto tako mislim da govori određene stvari dovoljno samo po sebi. Niti bi zemlja koja nema budućnosti niti zemlja bez perspektivnosti, niti zemlja gdje je prevladala korupcija i slično ne bi dobila priliku da otpočne pregovore za ulazak u društvo europskih zemalja gdje je Hrvatskoj mjesto. I sukladno tome, da ne govorim previše o drugim dijelovima ja ću se više orijentirati na resor koji ja pokrivam a to je pitanje poljoprivrede, šumarstva, vodnog gospodarstva a koje je evo hvala Bogu dosta obuhvatno i koje je u konačnici zahtijevano. Jeste, i u ovom procesu pridruživanja to je jedan od resora koji će trebati podnijeti određeni rekao bih veliki teret a to je od samog usklađivanja zakonodavstva do svega onoga što je rekao bih još glavnije a to je priprema hrvatske poljoprivrede da se strukturira, da se pripremi i da kao takva može ulaskom u Europsku uniju polučiti još bolje rezultate. U sklopu toga dužan sam vas malo upozoriti samo na, uzmimo jedan od primjera gdje ste rekli, to je pitanje potpora, subvencija. Ja ću kazati da su potpore u ovom proračunu predviđene na nivou cirka 2 milijarde i 100 milijuna, da smo potpore 2003. godine bile red veličina cirka milijardu i 600 milijuna. Pa evo mislim da se i iz tog iznosa razlike, mislim da ona dovoljno za sebe same za sebe govori. Ali još bitnije što je bitnije kad govorimo o potporama to je da idemo u pravcu jačanja određenih modela u potporama. Prije svega tu želim naglasiti da smo prošle godine izmjenom o dopunom Zakona osnažili model potpore dohotku što držim kao jedan vrlo bitan model koji je upravo ide u pravcu da jednom definitivno i konačno razdvojimo onaj dio u potporama socijale od potpora koje su bitne za one tržno orijentirane komercijalne poljoprivrednike i sukladno tome mi smo povećali tu potporu na 12 tisuća kuna. Uveli smo drugu kategoriju i evo hvala Bogu taj tijek i dinamika i broj onih koji ulaze u taj model potpora, potpora dohotku se iz godine u godinu povećava pa se tako sukladno tome povećavaju i financijska sredstva za taj model potpore. Drugi vrlo bitan model je investicijske potpore kapitalnim ulaganjima. Držim da upravo ono što je najpotrebnije u hrvatskoj poljoprivredi to su investicije jer samo sa investicijama može se promijeniti i struktura ali i samo sa investicijama može se povećati proizvodnja pa sukladno tome kroz model investicijskih potpora evo i ove godine se, i sad su one predviđeno povećanje od 13% tako da će doći u 2006. godini u odnosu na 2005. kada je predviđeno 80 milijuna će doći na cirka 90 milijuna. Također želim naglasiti isto u kontekstu naših potreba potrebe povećanja podizanja dugogodišnjih nasada znači vinograda, voćnjaka, maslinika ne iz razloga ulaska u Europsku uniju nego upravo što je Hrvatska deficitarna u tim proizvodnjama. Mi smo sa svojim površinama pod vinogradima zbog posljedica rata, nebrige i svega sličnoga došli na vrlo niske grane pa tako da teško sa vlastitim proizvodnjom zadovoljavamo i vlastite potrebe, a Hrvatska je nekad bili veliki izvoznik vina i sukladno tome i provođenju programa koje smo donijeli odmah prošle godine po snimanju situacije i po utvrđivanju strateških pravaca razvoja hrvatske poljoprivrede idemo u tom pravcu. Polućujemo određene rezultate, povećavamo financijska sredstva za te namjene i sukladno tome evo povećavaju se i površine pod vinogradima i površine pod voćnjacima, a poglavito i ono što je za jedan dio naše domovine pitanje maslinarstvo vrlo perspektivna grana gdje postoji mogućnost i znatnijeg širenja. I sukladno tome evo povećavaju se u ovoj, u ovome Proračunu za 2006. godinu se predviđa povećanje od cirka 10%. Sljedeće što bih želio naglasiti to je pitanje potreba i strateška odrednica razvoj stočarstva prvenstveno u funkciji proizvodnje mesa i mlijeka. Znači povećanje govedarske proizvodnje. Povećanje svinjogojske proizvodnje. Ovdje u ovom kontekstu moram naglasiti ako govorim o stočarstvu da jedino u sektoru peradarstva polučujemo jako dobre rezultate. Imamo samodostatnost i tu želim naglasiti da je to jedan od sređenijih sektora. Kad govorimo o govedarstvu donijeli smo operativni program povećanja, povećanja govedarske proizvodnje podižu se objekti. Taj lanac rekao bih se zahuktao i to je nešto što u svakom slučaju pokreće, značajno pokreće hrvatsku poljoprivredu. Jer pitanje govedarske proizvodnje ili općenito pitanje stočarske proizvodnje nije samo pitanje rekao bih stočarstva. To je pitanje i biljne proizvodnje, to je pitanje povećanja potrošnje proizvoda ratarskih kultura koji se ugrađuju u stočnu hranu i slično. I evo sukladno tome pratimo taj program, povećavamo financijska sredstva. Ovih tjedana će biti na Vladi, upravo smo ga završili, prošao je proceduru usaglašavanja program svinjogojske proizvodnje i sukladno tome evo već predviđamo Proračun za narednu godinu, određena financijska sredstva koja će popratiti to. I to je put, mislim da ne duljim dalje, da ne pričam o svim onim rekao bih velikim rezultatima koje polučujemo. To je put kako treba voditi određenu politiku, kako treba voditi određeni sektor. Da kažem par riječi, puno se govori o vanjskotrgovinskim bilancama, ja ću se ograničiti na sektor poljoprivrede i prehrambene industrije, sektor koji kada se govori u pravilu najviša asocijacija kada se govori o velikom uvozu onda je najviša asocijacija upravo na taj sektor. I slažem se. To je sektor gdje je veliki uvoz. Veliki uvoz u najvećoj mjeri je posljedica liberalizacije tržišta, potpisivanje sporazuma i ulaska u WTO, ali potpisivanje sporazuma sa jako slabo ugrađenim zaštitnim elementima. Potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i slično, ali evo hvala Bogu i taj period polako ide iza nas povećanjem proizvodnje, utvrđivanjem strateških pravaca razvoja dolazimo do toga da evo u ovoj godini imamo značajno povećanje izvoza, a to je ono što je bitno. U liberaliziranom tržištu teško je ometati promete roba, ali je bitno ako uvozimo da imamo i izvoz. I što je još najbitnije da upravo to najveće povećanje izvoza a rekao sam da je ono za prvih 10 mjeseci cirka 31% ono je upravo u zemljama Europske unije gdje je povećanje izvoza preko 65%, a u zemljama EU 15 povećanje izvoza poljoprivredno prehrambenih proizvoda je preko 80%. To rekao bih dovoljno govori o budućnosti hrvatske poljoprivrede i budućnosti prehrambene industrije. Znači da Hrvatska može stvoriti proizvod koji se može plasirati samo moramo promijeniti ove odnose koje smo imali do sada. Moramo izvršiti strukturne promjene i moramo pomoći one proizvodnje koje su deficitarne i koje će biti okosnica i sirovina prehrambenoj industriji kako bi ona mogla izaći na ovo tržište i plasirati svoje proizvode. Meni je jako žao, ja bih bio kao ministar izuzetno sretan i zadovoljan da se u ove programe, u ove rekao bih operativne programe, u ove strateške pravce krenilo prije. Tada bi nam svima bilo lakše. Ali jednom se mora krenit. Vinograd se jednom morati posaditi, farma se jednom mora krenuti dizati i u tom kontekstu evo hvala Bogu idemo. Dozvolite još samo par riječi da kažem vezano, bilo je govora i o Slavoniji pa evo u tom kontekstu, u tom kontekstu bih samo rekao da ova Vlada prije svega vodi računa o ravnomjernom razvoju svih hrvatskih županija, svih hrvatskih krajeva. I sukladno tome pošto je prostor Slavonskih županija …
Završite ministre, prošle je vrijeme.
Itekako zaostajao normalno da su investicije, projekti u velikoj mjeri usmjerene prema tim prostorima. I u konačnici ipak i građani to [[Upadica: Dobro.]] vide, građani to u konačnici na određeni kad imaju priliku onda to i pokažu [[Upadica: Hvala.]] Pa u konačnici na ovim zadnjim izborima su razumjeli ono što je učinjeno za Slavoniju.
Hvala. Imamo tri ispravka netočnog navoda. Prvo je gospođa zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Pa ispravljam krivi navod gospodina ministra koji kaže da Proračun, da u Proračunu ima nejasnoća. Gospodine ministre nema nejasnoća. Sve je jasno. Krenuli smo u, prema Europskoj uniji. Počeli su pregovori i toga nas je strah. Strah nas je vaše uspješnosti u pregovaranjima kao što govore uspješnost o pregovaranjima sa kvotama o izvozu šećera. Što se tiče poticanja govedarstva gospodine ministre nešto nam se čudno događa. Potičemo govedarstvo, ne otkupljujemo mlijeko. Poticaj je u ovim dugogodišnjim nasadima. Da gospodine ministre. To je nešto naslijeđeno i netočno je da nije prije, ali premalo sredstava dajete i ono što se planira ne ostvarujete. Napravimo gospodine ministre jedan sklad. Kad potičemo proizvodnju moramo osigurati i tržište. Ne možemo poticati govedarstvo, a ne otkupljivati mlijeko. Ne možemo poticati nešto drugo, a ne uzimati te proizvode. Gospodine ministre ne možemo žrtvovati šećer tek tako jer nam je to ono najvažnije u ovom trenutku i jedino konkurentno u ovom trenutku.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Netočno je što je izvolio reći gospodin ministara da je zasluga ove Vlade otvaranje pregovora sa Europskom unijom. To je zasluga i bivše Vlade, to je rekao i premijer. Ali točno je da velike zasluge pripadaju i vama i to promjenom za 180% one politike koju ste neodgovorno vodili u oporbi, jedne autističke, jedne neodgovorne politike kada se ratovalo plakatima, negaciji Haga, niste glasovali ni za ovaj sporazum itd. Međutim, ono što je važno. Vi govorite o silnim uspjesima, pa čak i same poljoprivrede, rekli ste izrijekom da ste polučili velike rezultate, a ti veliki rezultati jesu vam upravo od mjeseca rujna. Povećanje nezaposlenih upravo u poljoprivredi i to za 3,1%, te u prerađivačkoj industriji. Čak i predstavnik tog bešćutnog svjetskog … /Govornik se isključio, pa ponovo uključio./ … govori stvarno dobronamjerno i kaže dajte se okrenite gospodarskim problemima.
Hvala lijepa. Nemojte ove epitete neodgovorna Vladina politika i tako, možete malo blaže, bit će ljepše sigurno ćuti. Malo finije to. Znate? Jer sam se ponadao maloprije onim replikama koje su bile umjerene da ćemo to tako prihvatiti taj jedan je li. Dobro. Još imamo ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite,
Hvala vam lijepa. Gospodin ministar govori o proizvodnjama, o novim nasadima, o svinjama, o govedima, dakako da razumijemo to. Govori da Hrvatska može stvoriti proizvod kojeg može uspješno plasirati, dakako da to razumijemo. Ali gospodine ministre vi ste zaboravili da u poljoprivredi postoji čovjek, osim svinja, goveda postoji i čovjek. Vi znate da su mali seljaci na koljenima, vi to dobro znate. Vi znate da su srednji seljaci pokleknuli i znate da još uspravno stoji samo još onih 12 tisuća seljaka koji su veliki, koji rade 100 hektara zemlje jer imaju, ne znam, 500, 600 tovljenika itd. Veliki su ona poduzeća, društva kapitala kojima ste vi vratili subvencije i poticaje kada ste ukinuli cenzus od jedna i pol milijuna kuna. To danas fali malim seljacima. … [[Upadica se ne čuje.]] 2, O.k. To danas fali malim seljacima. Gospodine ministre, čudim se i vi ste seljak i vi ste seljačko dijete, ali vi stvarate 350 tisuća seljačke sirotinje.
Hvala lijepo. Prelazimo, idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodo ministri, kolegice i kolege. Mislim da je jedna od najtočnijih oznaka ovog proračuna da je to konzervativni proračun, ali ne u smislu ovih naših ideoloških relacija lijevo-desno, jer se to zapravo ne zna šta kod nas znači pa često puta ni u svijetu, nego u smislu da je to proračun više-manje isti, proračun koji je bio prethodne godine i prethodnih godina. I zapravo se ni ne može očekivati drugačiji proračun u trećoj godini vladanja. Ono što je problem je što je konzervativan proračun zapravo bio i prethodne dvije godine. Dakle u godinama kada se moglo otvarati prema razvoju, proračun je bio i uglavnom socijalan, a naravno u trećoj godini mandata teško je očekivati da bi proračun mogao biti razvojan proračun. Prema tome, ovo je temeljna karakteristika toga proračuna, da je on konzervativan i da taj proračun ne radi više-manje nikakav odmak u odnosu na ono što je bilo prethodne godine. što znali da građani Republike Hrvatske, što se države tiče, teško mogu očekivati bilo kakav pomak. Bit će nekakvih malih pomaka za neke ljude malo naprijed, za neke malo nazad, ali u biti u pogledu perspektive će izgubiti svi, jer Republika Hrvatska je definitivno propustila mogućnost da napravi neke bitnije reforske iskorake u bilo kojem segmentu. Tako ako samo pogledate plaće za 200 tisuća državnih službenika i namještenika u svim sektorima države plaće rastu za 2,6%. To znači da plaće zapravo neće ni slijediti uopće inflaciju koja će biti iduće godine. Prema tome, u tom smislu nema govora o nekakvim reformama. Zadnjih 5 godina jedina ozbiljnija reforma u smislu smanjivanja državne uprave događala se u Ministarstvu obrane kada je smanjeno za 15-ak tisuća ljudi, a sve ostalo su samo premještanja, prebacivanja iz jedne forme, iz jedne organizacije u drugu, ali zapravo stvarnih reformi nema. Idealno bi bilo naravno da se naša državna uprava koja je glomazna smanji za jedno 50-ak tisuća ljudi, a da se naravno plaće povećaju za jedno 50-ak posto kada bi onda mogli imati konkurentu, modernu itd. državnu upravu. Ovo je naravno ostavljanje odnosa onakovi kako jesu, dakle državni službenici glomazan uprava, nezadovoljni sa malim plaćama itd. i naravno da u takvim okolnostima čim se otovre gospodarske mogućnosti da će ti ljudi bježati iz državne uprave, a onda će u državnoj upravi ostajati samo oni koji ne mogu otići drugdje, pa će ona na žalost i naravno biti još manje sposobna nego što je danas. Kada se ovdje pogledaju neke druge stavke po ovim pojedinačnim razdjelima, ja ću govoriti samo o dva razdjela, to je poljoprivreda i šumarstvo. Ministra nema, maloprije je nešto on o tome govorio. … [[Upadica se ne čuje.]] Ministar poljoprivrede i šumarstva nije ovdje, i vodnog gospodarstva o njemu govorim, a to je, to su dvije zapravo prevažne stvari i makar se ne bavim poljoprivredom, nije mi to nekako posebna moja tema u političkom djelovanju. Moram napomenuti ono što su ovdje mnogi rekli, a to je da za podizanje višegodišnjih nasada, prošle godine je to bilo 63 milijuna kuna, iduće godine će biti 70 milijuna kuna prema planu, a prema projekcijama 2007. godine 80 i 2008. godine 90 milijuna kuna. A mi bi trebali sa tim novcima podići negdje oko 15-ak tisuća hektara vinograda i oko 50-ak tisuća hektara voćnjaka i maslinika. Sa tim novcima se godišnje može podići približno negdje oko tisuću hektara. Prema tome, do 2010. godine kada bi trebali ući u Europsku uniju i kada više nećemo moći povećavati naše površine za komercijalne svrhe mi ćemo moći podići ukupno jedno 5 tisuća hektara, bilo voćnjaka, bilo vinograda. Dakle, 10 puta manje nego što je potrebno. Da imamo ambicije i da imamo snage za bitan pomak u tom segmentu, onda bi ta sredstva trebala biti 10 puta viša. Ne 70 milijuna kuna za iduću godinu, nego 700 milijuna kuna kada bi mogli očekivati da ćemo dići nekakovih 10-ak tisuća hektara, bilo vinograda, bilo voćnjaka, odnosno maslinika. I jednako takva situacija, ili naravno još gora situacija se sa navodnjavanjem. Prije 2 godine ministar je govorio kako je to naša strateška odrednica, i doista je, vrlo minoran postotak naše poljoprivredne površine je navodnjavan. Ali proteklih godina su to smiješne brojke od 10-ak, 20 milijuna kuna. Ove godine je to 16 milijuna kuna, kao i prošle, odnosno iduće godine 16 milijuna kuna kao i ove godine. S tim se zapravo ne može ništa. Možda bi trebalo preporučiti ministru za iduću Vladu napravi dobre projekte, ne ministru financija, nego ministru poljoprivrede gospodine Šuker. Dakle, da bar napravi dobre projekte navodnjavanja u Republici Hrvatskoj tako da se onda možda raditi, početi raditi sa tim relativno dobrim projektima jer sa 16 milijuna kuna u tom tako strateškom području doista ništa ne možete napraviti pa će to vjerojatno i rebalansom biti skinuto, ali eto ako bi se za iduću garnituru koja će voditi zemlju bar napravili dobri projekti to bi bilo nešto. I nešto o području o kojem nije bilo puno govora, a to je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa koje raste svega 6,5%, dakle manje nego što je ukupan zbir inflacije i rasta bruto društvenog proizvoda. Makar smo kada se usvajao proračun čuli od ministra, a i mediji su o tome brujali, kako je to strašno veliko povećanje i upravo je to ministarstvo primjer jedne nove tehnologije u našem političkom djelovanju. Apsolutno je nevažno ono što se čini, važno je samo ono što se priča pa ministar najavljuje neke velike bombastične pomake. Kada to gledate taj proračun, a vidite da tih pomaka nema. Tako je ministar najavljivao prije par godina da će tražiti milijardu i pol kuna više za obrazovanje. Nije dobio tih milijardu kuna, neznam da li ih je tražio, ali poslije toga nikom ništa, bitno da se o tome pisalo nekoliko dana. Tako je i ovo bilo najavljeno kao nekakav veliki pomak, a zapravo rast troškova za obrazovanje ne prati niti zbir inflacije i rasta bruto društvenog proizvoda. Inače u obrazloženju Programa za obrazovanje šport stalno se govori o reformama. Bolonjski proces, vanjsko vrednovanje obrazovanja, državna matura itd. kada pogledate stavke koje bi to trebale nositi onda vidi da zapravo nema govora o tome. Plaće tih ljudi koji su zapravo najpodcijenjeninoj visoko obrazovana skupina u zemlji, rastu za 2%, to znači zapravo nema rasta njihove plaće će realno pasti iduće godine. Radi se o najpodcijenjenijoj skupini visoko obrazovanih službenika i namještenika, ali da je to išlo na uštrb nekih snažnih pomaka u ovom reformskom dijelu onda bi to još bilo razumljivo, međutim to se na žalost nije dogodilo. Tako da Centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja ima samo 6 milijuna kuna. Prošle godine je imao 9 pa je skinut na 2 milijuna kuna rebalansom, pa sada je to povećanje 300%. Takve manipulacije proračunske apsolutno neće dovesti do nikakovog rezultata, a ista je situacija i sa bolonjskim procesom kada je ukupna sredstva za provedbu bolonjskog proces su 7 milijuna kuna što je naravno isto apsolutno nedovoljno. Nova radna mjesta u sustavu visokog obrazovanja su nula posto. Dakle plaće se ne povećavaju, a to znači da se zapravo ne mogu primati novi znanstveni novaci, a oni bi svojim usavršavanjem i svojim napretkom napredovanjem u sustavu obrazovanja mogli preuzeti dio povećanih obaveza koje bolonjski proces nameće. To se na žalost ovdje neće dogoditi. Prema tome ono što se govori u obrazloženju bombastično u početku bolonjski proces, državna matura, zapravo se ovdje vidi i po tome što se za vanjsko vrednovanje obrazovanja, a i za bolonjski proces, za znanstvene novake ne daje dovoljno novca da zapravo se radi samo o pukoj deklaraciji, a da nema govora o tome da bi doista došlo do bitnih pomaka, odmaka ili proboja u segmentu obrazovanja bilo da se radi o osnovnom, srednjem ili visokom obrazovanju. To su razlozi zašto smatram da je taj proračun konzervativan proračun, a naravno idući proračun, zadnji proračun ako će biti naravno u mandatu ove Vlade, također ne može biti ništa drugo nego konzervativan proračun i to su razlozi dakle zašto ja neću moći dati svoj glas ovom proračunu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka. Prvo gospodin Marko Širac.
Gospodine potpredsjedniče, kolege i kolegice. Uvaženi kolega Radoš izjavio je u svom izlaganju sljedeće. Za navodnjavanje u ovom proračunu osigurano je 16 milijuna kuna, to je premalo sredstava, s time se ništa ne može napraviti. Bilo bi najbolje da ova Vlada napravi projektnu dokumentaciju pa će onda neka druga Vlada nastaviti sa realizacijom programa navodnjavanja. Kolega Radoš to je nekorektna i netočna tvrdnja. To je program kojeg je Vlada obećala da će započeti realizirati u četiri godine. Ovako se može razgovarati samo o tom programu onaj tko nema prave predodžbe o realizaciji takvih problema i programa koji zahtijevaju prave istražne radove, prave pilot projekte i naravno to je jedna djelatnost koja je zaistinu najviše zaostala u našoj državi jer u proteklih 60 godina u ovu djelatnost se stvarno ni jedna kuna nije uložila.
Hvala. Ispravak je kao i 90% drugih, jer ispravak mišljenja jel' tako, ali to toleriramo je li. Ispravak netočnog navoda gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Radoš rekao je što se tiče obrazovanja da ono zaostaje, da nema uopće ulaganja u obrazovanje, da plaće će rasti do 2%. Iz onog što smo dobili u proračunu plaće neće puno rasti, ali će rasti ipak 3-4%, a vjerujem da bi one rasle i više da ova Vlada nije morala vratiti one dugove koje je prošla Vlada ostavila. 105 milijuna samo za smjenski rad ove godine je isplaćeno, to je dug iz 2002. – 260 milijuna kuna za povrat duga za regres 2001. Dakle ipak se ulaže u obrazovanje, vraćaju se dugovi. Što se tiče znanstvenih novaka sljedeći su podaci. 2003. nije ni jedan znanstveni novak zaposlen. 2004. – 588, 2005. – 162, dakle ukupno u dvije godine 750 znanstvenih novaka što je svakako vrlo značajno jer to su stvarno najbolji kadrovi, ulaze u sustav znanosti visokog obrazovanja, a ove godine će isto tako biti zaposleni jer su već neke zamolbe u ministarstvu.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Na redu je gospođa zastupnica Ivana Posavec Krivec. … [[Upadica se ne čuje.]] Ispričavam se, povreda Poslovnika.
Dakle gospođa Roksandić i kolega Širac su povrijedili Poslovnik jer su se javili za ispravak netočnog navoda, a zapravo ni jedno od kolega zastupnika nije ispravilo ni jedan moj netočni navod. Oni su potvrdili zapravo ono što sam ja rekao. Gospođa Roksandić se složila s time da nema povećanja plaća, to sam i ja tvrdio, a gospodin Širac je rekao da nije bilo i ulaganja u taj segment navodnjavanja u koji treba puno ulagati. Prema tome, javili su se za ispravak netočnog navoda, a nisu ispravili netočni, bilo bi korektnije da su išli sa replikom, tada bi ja mogao odgovoriti. Hvala lijepa.
Također točno je to, ja sam i rekao gospodinu Šircu, međutim vi isto tako niste u skladu sa Poslovnikom se javili jer ste trebali se pozvati na članak Poslovnika čim ste se digli na koji prigovarate. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja to nisam čuo, a možda ste vi rekli. Prema tome nemojmo oko tih ispravaka netočnog navoda, jer je 95% usuđujem se reći, uopće nisu ispravci netočnog navoda nego odgovori na mišljenja i replike koje se zovu ispravak netočnog navoda, pogrešno se zovu tako jel'. Sada se ispričavam gospođi. Evo izvolite, gospođa Ivana Posavec Krivec.
Eto zahvaljujem vam gospodine potpredsjedniče. Žao mi je što moram konstatirati da je očito kakav je stav Vlade prema mišljenju nas parlamentaraca ovdje kad evo drugi dan rasprave, na žalost mi raspravljamo bez predstavnika Vlade. Istina je da je tijekom jučerašnjeg i današnjeg dana ovdje puno rečeno o dokumentu koji se nalazi pred nama. Da je on okarakteriziran različito. Pitanje je kako ćemo ga okarakterizirati i što ćemo iz njega zaključiti. Postavlja se pitanje da li je Državni proračun Republike Hrvatske za 2006. godinu razvojan i socijalan, postavlja se pitanje da li ambiciozan i ostvariv kao što to tvrde premijer i ministar financija. Iz financijskih kontura proračuna, ali i svih njegovih dodatnih dokumenata jasno proizlazi da je on kao i dva dosadašnja proračuna Vlade HDZ-a bez vizije gospodarskog razvoja. Proračun nema odgovor za gospodarsko osnaženje zemlje, za toliko često spominjanje pokretana Hrvatske. Uzlazni trend gospodarskog rasta koji je ostvaren u prošlom mandatu uz negativne stopu uz -0,9% 2000. do 5,2% 2002. godine, odnosno 5,1% u prvoj polovici 2003. godine, ova je Vlada smanjila i svela na 3,8%. Jednako tako prisutna je i tendencija daljnjeg kontinuiranog smanjenja. To je uistinu pokretanje Hrvatske, to je uistinu ono što nam je obećano, no međutim ne pokretanje gospodarstva u pozitivnim već nažalost u negativnom smjeru. Jednostavno je i logično zaključiti da se smanjenjem gospodarskog rasta nema mogućnost za povećanje plaća, nema mogućnosti za povećanje mirovina, o boljoj zdravstvenoj usluzi ili možda reformi uopće da ne govorimo. Ukupni životni standard dovodi se u pitanje jer ovaj proračun ne nudi viziju boljitka naših sugrađana. Ovaj proračun nas baca u realnost i nameće pitanje koje je ovdje postavljeno i jučer. Kako preživjeti sa 31 kunom dnevno? To je pitanje koje će se u sljedećoj godini postaviti pred sve većim brojem hrvatskih građana jer je povećanje životnog standarda iluzija. Socijalno raslojavanje sve je izraženije. Broj siromašnih nažalost raste, sve je veći broj ljudi na granici egzistencije. Kao što je rečeno na štruci kruha i litri mlijeka dnevno. Umirovljenici možda ni to nemaju jer ne zaboravimo u tijeku ove godine dodatnih je 30 kuna administrativnih pristojba nametnuto od strane ove Vlade, a recite mi koji to umirovljenik nema potrebu 3 puta mjesečno posjetiti liječnika. Od pokretanja Hrvatske već 3. proračunsku godinu nažalost nema ništa. Sve su to pusta obećanja sa jamstvene kartice kojoj je odavno istekao rok. Ulaganja u razvoj su nedostatna. Porezni obveznici neće živjeti bolje, naprotiv, upravo oni biti će ti koji će podnijeti najveći teret svih ovih kompromisnih, da ne kažem trgovačkih, rješenja ovog proračuna koji je svoje konačne konture poprimio ne kako je to uobičajeno u socijalnom dijalogu već u klauzuli podobnih stranačkih čelnika. Ovaj proračun ocrtava vladajuću koaliciju, kompromise koji osiguravaju dovoljno ruku u Hrvatskom saboru za njegovo donošenje. I to je pravo vladajućih i tako je proračun postao transparentan. Transparentno je koji su bili zahtjevi i koja je bila cijena podrške. Lijepo je čuti premijera kada govori o nastojanjima Vlade da zadrži uobičajenu praksu politike ravnomjernog razvoja svih hrvatskih krajeva. To je za svaku pohvalu no tužno je što su za premijera i ovu Vladu neki krajevi više, a neki manje hrvatski. Šteta je za Hrvatsku što je Vlada na čelu sa premijerom selektivnog pristupa prema lokalnim zajednicama u kojima vlast obnaša HDZ ili njegovi koalicijski partneri i sredinama u kojima je na vlasti opozicija na državnoj razini. Takav selektivni pristup ulaganjima zasigurno neće biti dovoljan za daljnje pokretanje tako željenog razvoja i dovodi u opasnost realizaciju niza uspješno započetih projekata. Kaže premijer, među ostalim, da je proračun ambiciozan. Postaje mi nejasno značenje te riječi "ambiciozan" kada razina decentraliziranih sredstava ostaje ista u odnosu na ovu godinu. Gdje je nestala tako najavljivana daljnja decentralizacija? Izostala je, kolegice i kolege, jednako kao što su izostali toliko pompozno najavljivani projekti ove Vlade. Kad pričamo o poticanju ulaganja primjerice u otočne prostore, naglašavam ono je samo virtualno. U ovakvom razvoju, o kakvom razvoju govorimo kad smanjujemo sredstva za otoke i to za punih 60 milijuna. Poučeni iskustvima protekle 2 godine jasno je da je riječ o proračunu koji zadovoljava potrebe saborske većine i koji ne prati najavljene strukturne reforme i najavljeni razvoj. Primjerice, u novinama čitamo o najavama ministra zdravstva, o preventivnim mjerama, konkretno o besplatnoj mamografiji za žene rizične dobi. I dok ministar to najavljuje u medijima u proračunu na kontu njegova ministarstva za prevenciju i rano otkrivanje raka dojke stoji, neće vjerovati, slovom i brojkom 250 tisuća kuna. Kolegice i kolege, pa samo jedna zagrebačka županija ovdje u okruženju za projekt mobilne mamografije godišnje izdvoji 300 tisuća kuna. Pregled tim sredstvima obavi 2 i pol tisuće žena i onda se ponovno postavlja pitanje ako 2 i pol tisuće žena pregled košta 300 tisuća kuna, o čemu je ovdje riječ? Riječ je, kolegice i kolege, ponovno o celofanskom pakiranju i prezentaciji proračuna u javnosti. Tko bi posumnjao u tako brižne želje i najavljene preventivne mjere ministra. Nema sumnje da će biti besplatnih pregleda, u to ne sumnjamo, samo je pitanje koliko i pitanje je za koga. Opet dolazimo do činjenice selektivnog pristupa jer 250 tisuća kuna zasigurno nisu dostatna sredstva za prevenciju ovako zloćudne bolesti. Ambicioznost ovog proračuna očita je i u odnosu prema problemu nezaposlenosti, a svi ćemo se ovdje složiti da je to jedan od glavnih prioriteta za rješavanje jer njegovo rješenje znači nove prihode, znači povećanje bruto društvenog proizvoda i onda smanjenje nezaposlenosti u periodu od ožujka 2003. do kolovoza 2005. Od gotovo 80 tisuća novozaposlenih i da utvrdimo, to je ovdje činjenično utvrđeno i u obrazloženju ovog proračuna na strani 277. pod obrazloženjem Fonda za razvoj i zapošljavanje. To onda vi okarakterizirate kao loše. I Vlada onda nakon 3 godine ukida mjere koje su dovele do tog smanjenja i ambiciozno najavljuju ostvarenje 5 tisuća radnih mjesta tijekom 2006. godine. U svojim istupima potvrđuje to i druga osoba Ministarstva financija, gospođa državna tajnica Martina Dalić. Upravo tim ambicioznim programom koji je usput započinje tek u 3. proračunskoj godini i njegovom ambicioznom, ali i ostvarivom dinamikom Vlada Ive Sanadera će problem 300 tisuća nezaposlenih riješiti točno za 60 godina. Očito je stari program za smanjenje nezaposlenosti bio preambiciozan za ovu Vladu i samo to može biti razlog njegovog ukidanja. Jer kako god gledate ostaje činjenica da je ostvarenih 20 tisuća radnih mjesta 4 puta više od najavljenih 5 tisuća nezaposlenih manje godišnje. Najavljeno je i proračunsko povećanje sredstava za znanost i cjelokupno obrazovanje koje će od Hrvatske stvoriti zemlju znanja. Ta povećanja u prosjeku iznose 6,6% u odnosu na ovogodišnji rebalans proračuna, dok je predviđeni nominalni rast BDP-a 7,4%. To znači da je udio za znanost i obrazovanje u BDP-u znatno opao. Umjesto da raste sukladno smjernicama Europske unije. To je konkretna primjedba Matice hrvatskih sindikata i javnih službi. Naglašavaju da je prosječno izdvajanje iz javnih sredstava za znanost i obrazovanje u zemljama Europske unije 6,18% BDP-a, a u Hrvatskoj svega 4,52%. Ovo je Prijedlog proračuna koji je protivno modernim demokratskim načelima donesen bez socijalnih partnera. Ovo je proračun koji ne nagovještava razvoj, već nas preko recesije vodi do krize. To je put kojim HDZ vodi Hrvatsku, to je put i strategija koju HDZ potvrđuje već treći puta pri donošenju proračuna koji nema ni viziju, a kamoli snagu da bude razvojan. I na samome kraju kolegice i kolege citirat ću premijera: "Neće valjda SDP podržati proračun, no da su objektivni i da im je stalo do općeg dobra oni bi ga podržali". E pa eto vidite i nama i meni u SDP-u opći su interesi i opće dobro uvijek ispred osobnih i upravo stoga nema govora o prihvaćanju ovakvih proračunskih sredstava.
Hvala vam lijepa. Imamo tri ispravka i jednu repliku. Prvo molim vas, prvo ima ispravak gospođa Zdenka Babić Petričević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, draga kolegice neću se ponavljati ono sam odgovorila vašoj prijateljici, odnosno kolegici mojoj i vašoj. Hrvatska demokratska zajednica pokrenula je Hrvatsku naprijed, pa ću dalje govoriti usvojena je strategija gospodarenja otpadom ukupno osiguranog kroz 3 godine milijardu i 500 milijuna kuna, do sada je isplaćeno 200 milijuna kuna. Zaustavljena je bespravna gradnja, a vi ste činili do 2003. godine ono što ste činili 50 godina vezano za bespravnu gradnju. Po prvi put je osnovan državni savjet i u nadi da će sačuvati ono što se još u Hrvatskoj sačuvati može. 300 tisuća nezaposlenih ima danas za razliku od 2002. godine 400 tisuća. Danas se nije spominjalo ono što je vrlo važno, a to je malo i srednje poduzetništvo. Dvije godine smo dali brže i jeftinije kredite, odobreno je 2 milijarde kuna kredita poduzetnicima, do sada su financirana 234 … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Ostavite za drugi ispravak. Hvala lijepa.
U iznosu od 150 milijuna kuna. Nastavit ću dalje, ako dobijem šansu, a dobit ću.
Hvala lijepa. Imamo još jedan ispravak, gospodin Vlado Jelkovac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegica Krivec je gotovo u cjelosti u krivu, a rekla je, ja ću ispraviti dva navoda prvo kaže već dva dana raspravljamo bez predstavnika Vlade. To nije točno jer jučer je bila ovdje cijela Vlada, a puna dva dana je ovdje ministar financija brojni drugi ministri. I sljedeća stvar koju želim ispraviti je njezina izjava po kojoj je Vlada selektivna ovisno o tome gdje je na lokalnoj zajednici na vlasti HDZ, a gdje oporba u odnosu na državnu razinu. To isto tako nije točno, a ja vas molim da nam kažete onda barem jedan primjer gdje je to tako. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Jure Bitunjac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegica Posavec je rekla da je Vlada najavila otvaranje 5 tisuća novih radnih mjesta u 2006. godini. To nije točno. Naime, niti jedan član Vlade, niti predsjednik, niti ministar financija, niti bilo kojih drugih, drugi od članova Vlade nije uopće spominjala taj iznos. Vlada je stvorila jedan makroekonomski okvir u kojem zaposlenje u sljedećoj godini sigurno će biti daleko iznad trenda koji je bio za vrijeme vaše Vlade. Ja ću vas samo podsjetiti, najveća stopa nezaposlenosti bila je 2002. godine, a broj nezaposlenih u 9. mjesecu 2003. godine, mislim da je čak premašio i brojku od 400 tisuća. Prema tome, kad je riječ o nezaposlenosti, a onda vi kao član stranke koja je formirala bivšu Vladu nemate baš kompetenciju govoriti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo repliku, gospodin Slavko Linić. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam vidio. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite gospođo Brnadić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja bih kolegicu ispravila u dijelu kada je govorila, mogla bih puno toga ispravljati, ali evo mislim već smo toliko toga ispravili, pa više stvarno ne znam na koji način ćemo dokazati da većina navoda nije u redu, ali evo kolegica misli da bi se prevencija raka dojke trebala financirati sa posebne stavke u državnom proračunu. Ja vam kolegice moram kazati da se prevencija raka dojke financira kroz redovan rad primarne, sekundarne, zdravstvene zaštite i Zavoda za javno zdravstvo, a nadalje u prevenciji raka dojke sudjeluju mnoge civilne udruge, mnogi ljudi dobre volje koje svoje slobodno vrijeme ne štede da bi radili na prevenciji raka dojke.
Hvala lijepa. Ispričavam se, gospodine Linić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa moja kolegica je pokušala ukazati na to da su nedovoljna sredstva za zdravstvenu zaštitu građana Hrvatske i očito je da sa rastom inflacije sa problematičnim ja bih rekao sigurno nižim rastom plaća i mirovina sve će teže biti od strane građana izdvajanje sredstava za financiranje zdravstvene zaštite. Sve to upućuje da u trećoj godini mandata naše hrvatske Vlade trebalo je pristupiti značajnim reformama u sustavu zdravstva i zdravstvenog osiguranja i sigurno je da izostanak tog zdravstvenog poteza, izostanak tog … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] puta Vlade Republike Hrvatske je razlog da nismo u mogućnosti osiguravati potrebna sredstva za zdravlje građana, za ulaganje u zdravlje, za preventivu građana Hrvatske kad je u pitanju zdravlje. I naravno s obzirom da nema dovoljno tih sredstava onda je problem stalnog opterećivanja građana, stalnog siromašenja građana, ali nije to jedini problem, problem je što kompletno plaću radnika, poslodavca opterećujemo sa doprinosima za zdravstveno osiguranje i to je onda problem slabljenja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, pa je to jedan od razloga zašto hrvatsko gospodarstvo ima problema sa izvozom, sa izlaskom roba na europska tržišta jer jednostavno nije u stanju nositi u svojoj cijeni koštanja neprovođenje zdravstvene reforme.
Hvala. Odgovor, Posavec Krivec. Izvolite.
Pa, zahvaljujem kolega Liniću što ste malo nadopunili ovo retorikom i zapravo pokazali kako smo jednako pokušali sagledati aspekt nekih stvari, no međutim meni je žao što kolege ovdje ne žele vidjeti kako će zapravo situacija u Hrvatskoj izgledati donošenjem ovog proračuna. Oni ne žele vidjeti da su izdvajanja za zdravstvo u sljedećoj godini na razini rebalansa 2005. godine, oni ne žele vidjeti da neće biti povećanja plaća i mirovina, odnosno da će naši građani zahvaljujući onim davanjima od 30 kuna mjesečno administrativnim taksama puno teže ostvarivati i primarnu zdravstvenu zaštitu u sljedećoj godini, a jednako tako nadovezat ću se ovdje i na ono što je rečeno da je Vlada dala 220 milijuna kuna za sanaciju odlagališta otpada. To nije istina zato što to nije sredstva dala Vlada, to su sredstva uplatili porezni obveznici pri registraciji svojih motornih vozila i ta sredstva nisu dodijeljena već su ta sredstva namijenjena potpisanim ugovorima, a ti ugovori bit će realizirani kroz 5 godina. Znači to se nije dogodilo, nego će se to dogoditi iz sredstava poreznih obveznika.
Hvala lijepo. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena gospodo zastupnici, cijenjeni gospodine ministre! Teškog srca ali najprije moram navesti investicije kada je riječ o Županiji Istarskoj koje poznaje ovaj proračun. To je znači Osnovna škola "Vrban" 500 tisuća kuna, talijanska škola Buje 300 tisuća kuna, sportska dvorana talijanske srednje škole u Puli 3 milijuna kuna, redovna djelatnost Sveučilišta u Puli milijun 716 tisuća kuna, Dom za djecu Pula 800 tisuća kuna, Dom za odgoj djece i mladeži Pula 400 tisuća, Vila Marija Pula, to je starački dom, 2 milijuna 598 tisuća kuna, Opća bolnica Pula 13 milijuna i 400 tisuća kuna te Dom za psihički bolesne osobe u Motovunu 2 milijuna 600 tisuća kuna i regionalni razvoj Istarske županije milijun 924 tisuće kuna. Ukupno 27 milijuna 238 tisuća 786 kuna. Čak ni određeni projekti koji su inače potpisani između nadležnih ministarstava koji su po logici stvari trebali biti uvršteni u ovaj godišnji proračun tu nisu našli mjesta. Dobro. Prijenos ionako vjerojatno nitko ne gleda u Hrvatskoj. Gledaju oni preko satelita pa da onda to prevedem na njima, razumni jezik. Tih 27,2 milijuna kuna to je negdje oko 3,7 milijuna eura ili 4,5 milijuna američkih dolara. Ja tvrdim da se tim svotama na neki način taj prostor ponižava ali nam se na neki način gospodo time i poručuje ako nisi sa mnom, ako ne držiš za ovaj proračun ili ako ne podržiš ovaj proračun, ako ne glasaš za onda ne da si mi oponent, onda si mi valjda neprijatelj što ne može biti točno. Ali s druge strane, zaboravlja Vlada da državni proračun da pune i Istriani i Riječani i … [[Govornik se ne razumije.]] itd. a ne samo oni kojima ti silni novci bivaju upućeni. Prošle godine smo od kapitalnih investicija u proračunu bili zastupljeni sa 28 milijuna kuna, ove godine sa 1 milijun kuna manje. I ja tvrdim, gospodo, da je to naprosto ponižavajuće. Ja se slažem da će dio novca i prema Istri biti transferirano da ih tako nazovem iz tih para državnih fondova, recimo Hrvatskih cesta. Možda će to biti 10 do 15 milijuna kuna iz razgovora sa direktorom gospodinom Bobanom spominju se dionice Novigrad-Nova Vas 2 kilometra asfalta iznad Buzeta, zaobilaznica Vranje, asfaltiranje … [[Govornik se ne razumije.]] do Brestove. Ali, građani Istre ako imaju na umu da Osijek kao što se čitav dan danas o tome govori jučer itd. dobija milijardu i pol kuna u što, da budem iskren, ja sumnjam, valjda zaslužuju. Ako u državni proračun izdvajaju dva do tri puta više no što je to republički prosjek pa valjda da ne budu svjesno kažnjavani. Netko će možda spomenuti onih 182,4 milijuna kuna za binu Istru, međutim kad smo kod toga želim reći slijedeće. Istra kao što je rekla moja kolegica Dorotea Pešić-Bukovac je jedina županija koja u Hrvatskoj nema nijednog kilometra, nijednog metra auto-ceste. Ipsilon, točnije ova koncesija na ipsilon to je politički projekt Franje Tuđmana kojeg na svu sreću, govorimo o toj koncesiji, nije mogla obustaviti niti jedna Vlada bez obzira što ja tvrdim da je taj ugovor inače bio štetan i da se sa tim sredstvima da te koncesije na način na koji je bila zaključena moglo napraviti do sada dvostruko više kilometara no što se to čini. Tunel Učku koji ima 5 tisuća 200 metara Istriani, Riječani itd. i svi oni koji dolaze u Istru ili izlaze iz Istre plaćaju 28 kuna a 160 kilometara auto-ceste, polu auto-ceste od Rijeke do Zagreba na čijoj je trasi najmanje 8 tisuća metara tunela plaćamo 56 kuna. Prelazak preko mosta Mirne tisuću 400 do tisuću i 500 metara ima otprilike, nemojte me hvatati za riječ, Istriani ili oni koji dolaze u Istru, prolaze taj most plaćaju 14 kuna. Krčki most kao što sam čuo, kao što svi znate za svo lokalno stanovništvo, mislim na sve otočane, je naprosto besplatan a nama se tu dere koža. I sada se još razmišlja u ovoj zemlji da se svugdje gdje se nalaze te ceste kojima upravlja Hrvatska autocesta kroz zimski period dovedu u stanje da im je cestarina 30% manja osim na ipsilonu, osim na tom nesretnom mostu kao da nas se gospodo da budem bezobrazan drži za blago. To jednostavno nije korektno. Ti mu samo jednostavno gospoda pokazuju da ne razumiju Istru. Samo od cestarina, znači trošarina na naftne derivate itd. Istriani u državni proračun uplaćuju preko 400 milijuna kuna a od ove koncesije koncesionar ubire još više od 400 milijuna kuna. Kod Primorsko-goranske županije situacija je slična. Doduše tu se spominju 92,2 milijuna kuna i to za sportsku dvoranu Bakar 8 milijuna 450 tisuća kuna. Namjerno nisam htio pitati tko je na vlasti u Bakru ali sam siguran po ovoj stavci da je HDZ, sto posto sam siguran a nisam htio nikoga pitati. Smještaj i prehrana studenata u Rijeci 22 milijuna kuna, zatim Sveučilište u Rijeci 22 milijuna kuna, bolnica u Rijeci, ajde to je pristojna stavka, 34 milijuna kuna, u Lovranu 461 tisuća kuna, sanacije zgrade u Rijeci 900 tisuća kuna, regionalni razvoj 2,6 milijuna kuna. Ukupno 92,2 milijuna kuna kao što smo mi to izvladili. Zaključak je naprosto proziran. Tamo gdje su na vlasti HDZ-ovci tamo će se dobiti a tamo gdje nisu ili su neki drugi i ne podržavaju proračun i glasat će protiv, e tamo nećete dobiti. Jasno, ne bi gospodo bilo ništa sporno kada bi taj proračun punili samo HDZ-ovci ali ga pune i SDP-ovci i HSS-ovci i oni koji ne izlaze na izbore, i HNS-ovci i IDS-ovci itd. Zatim, računa se da će se u 2006. prikupiti od dobiti, da idem na ovo konkretno 4 milijarde kuna a 2005. nije se prikupilo ni 3 milijarde kuna. Kako? Ja to jednostavno ne razumijem. Ali od dividendi 2005. prikupljeno je milijardu 868 milijuna kuna, 2006. planira se svega milijardu 537. Ali ni to neće biti tako, pogotovo ne ukoliko Vlada kani vratiti mirovine prodajom onih najdohodovnijih hrvatskih poduzeća, mislim ovdje na HT i INA-u kao i namjerava prodati udjel u onih tisuću drugih poduzeća. Zašto od koncesija 2006. planiramo svega 350 milijuna kuna ili 225 milijuna kuna manje nego 2004. godine kada donosimo dobar zakon kako je predložila Vlada o turističkom zemljištu temeljem kojeg će valjda i hotelijeri početi plaćati zakup u kampovima. Zamislite, trinaest godina koriste kampove a da nisu ovoj državi platili niti jedne kune naknade. Kazne vidimo lete u nebo itd. Tvrdim, mi si možemo lagati, obećavati ovo ili ono ali točno je da naši ljudi iz godine u godinu žive teže. Možemo se mi hvaliti sada i Europom itd. ali malih obrtnika njih 18 tisuća je sa blokiranim računima. Sutra ćemo tim istim obrtnicima zabraniti rad nedjeljom i do konca 2006. imat ćemo 28 tisuća obrtnika sa blokiranim računima. Sve se teže živi u ovoj Hrvatskoj. Svi su prezaduženi. Crkva traži da se zabrani. Međutim, crkva ne puni državni proračun, pune ga ovih ne znam koliko ima sto tisuća malih obrtnika. Nemojte gospodo njima zabraniti barem u sezoni da rade kada nešto mogu dobiti. Za hiljadu EUR-a u ovoj zemlji možete jasno na kredit kupiti auto, auto odmah i još ćete dobiti i kasko i obavezno osiguranje ali bez keša u ovoj zemlji ne možemo preko Sindikata kupiti niti svinjsku polovicu. Hvalimo se sad povratom duga umirovljenicima kroz rasprodaju Hrvatske. A novi umirovljenici, i sami znamo u kojoj su poziciji. Uopće nema dvojbe za mene. Ovaj će se Proračun ostvariti ovako ili onako ali se razvoj u ovoj zemlji dešava po inerciji i to je na svu sreću hrvatska sreća da se opet to gospodarstvo na neki način pokreće samo od sebe iako zaduženost je takva kakva je. Jedini način da se prevlada znači ova jedna nerazumna financijska situacija je decentralizacija. Da li će se to dogoditi, kada? Da li će doći do promjene vlasti da se to dogodi? Vidjet ćemo ali bez toga nema ovog ravnomjernijeg razvoja Republike Hrvatske nego će se i ubuduće naprosto jedne prostore kažnjavati, druge ne.
… /Upadica: Hvala lijepa./ …
I još jednu rečenicu.
[[Upadice: Gotovo! Ne može!]] Hvala lijepa. Imamo tri ispravka netočnog, ja volim kazati koliko ima da se možete pripremiti. Prvo je Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala. Pa evo prvi netočan navod je HDZ gdje je na vlasti sve dobiva. Kad bi to bilo točno sveti Petar u šumi imao bi bar četverostaznu cestu. A nema jel'? [[Upadica: Ima.]] Ima? Nemoguće. Drugo, netočno je da će se zabraniti rad nedjeljom obrtnicima. Govorimo o trgovcima. Obrtnici nedjeljom ne rade, ali rade skladišta građevinskog materijala. I dalje ako govorite o decnetralizaciji to je radite na vrlo čudan način. Jer zapravo stvarate novu centralizaciju i samo je centar, ne znam u Austriji ili Italiji.
Ispravak netočnog navoda gospodin Ivo Lončar. Izvolite.
Pa evo kolega Damir Kajin u svom vrlo emotivnom govoru govorio je o građanima Istre. Govorio je o punjenu Istrana Državnog proračuna. Pa je govorio o ljudima koji dolaze u Istru, Istrijanima, ne zna … [[Govornik se ne razumije.]] uopće gdje je ta Istra, gdje se nalazi? Ali ovo ću ispraviti. Kaže: "Proračun … … [[Upadica se ne razumije.]] Molim, molim samo malo. "Proračun ne pune samo HDZ-ovci nego SDP-ovci, IDS-ovci, HNS-ovci, HSS-ovci i tako dalje." Pa to je netočno. Sjetite se da Proračun pune radni ljudi i građani, radnička klasa, avangarda radničke klase, radnici, seljaci i poštena inteligencija. To morate znati. Da ste to rekli ja bih onda podržao zemlju Istru. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin Kruno Peronja.
Stalno je kolega isticao kako ovaj Proračun nije razvojan, kako se sve samo od sebe događa međutim točno je da je upravo razvojan, upravo podaci o kretanjima govore o jednom razvojnom trendu i to ne samo za 2006. već i u projekciji za 2007. i 2008. , a i pokazatelji su takvi, a i ljudi, Vlada koja govori i pokazuje kako se to radi i kako možemo s pravom dati potporu i ovom Proračunu.
Hvala. Prelazimo, idemo dalje. Gospodin zastupnik Jene Adam. Izvolite.
Štovani potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ako je točno da zadovoljstvo građana vlašću i uopće životom u zemlji najčvršći su oslonac pri gradnji slike o zemlji u Međunarodnoj zajednici tada u Proračunu za 2006. godinu moralo bi se dostatna sredstva osigurati za područja od posebne državne skrbi s ciljem priznavanja specifičnosti ovih područja. U prošlom razdoblju je dosta učinjeno ali ne dovoljno prije svega mislim na područja od posebne državne skrbi gdje se problemi rješavaju sporo i neučinkovito. Očekujemo konkretne korake ka poticanju razvoja naselja, izgradnji infrastrukture i poboljšanju uvjeta života gdje živi autohtono mađarsko pučanstvo. Područje Baranje, Baranjski trokut jedno je od najzaostalijih područja po razvijenosti u svakom pogledu ne samo u Republici Hrvatskoj nego i na području Osječko-Baranjske županije. Upravo na tom području, a s obzirom da e radi u potpunosti okupiranom području za vrijeme Domovinskog rata a sada područje posebne državne skrbi živi preko 50% pripadnika mađarske nacionalne manjine. Ratna razaranja kao i veliko kašnjenje s privatizacijom nesporno najvećeg gospodarskog subjekta tog područja kombinata Belje d.d. prije rata gotovo 70% gospodarskog potencijala doveli su do lokalne jedinice općine na području Baranje u veoma složenu situaciju i u nemogućnosti rješavanja prijeko potrebnih infrastrukturnih problema zemalja za uspješan gospodarski ukupan razvoj s obzirom na privatne resurse tog područja. Zahvaljujući razumijevanju određenih ministarstava prije svega Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka kao i velikim državnim sustavima Hrvatske ceste, Hrvatske vode i Hrvatska elektroprivreda evidentirani su pozitivni pomaci. Međutim uslijed sporosti rekao bih državne birokracije unutar tih sustava veoma značajni zahvati za ukupan razvoj područja gotovo godinu i više čekaju na rješavanje. U pojedinim selima na području općine Kneževi vinogradi jedina općina u Republici Hrvatskoj gdje pripadnici mađarske nacionalne manjine čine relativnu većinu imamo ulica gdje nema niti kamena a u zimskim mjesecima ulazak u te ulice osobnim automobilima nije moguć. Međudržavnim sporazumom na mješovitom odboru Republike Hrvatske i Republike Mađarske u prosincu 2002. godine prihvaćeno je da se Vlada Republike Hrvatske obvezuje izgraditi dvoranu za tjelesnu i zdravstvenu kulturu pri osnovnoj školi Zmajevac no financijska sredstva nisu osigurana niti u Proračunu za 2006. godinu. Kako velika većina stanovnika živi od poljoprivrede s obzirom na elementarne nepogode koje su u 2005. godini zadesile područje općine planirani prihodi proračuna općine u 2005. godini ne ostvaruju se a upitni su i za 2006. godinu. Podsjetio bih da Mješoviti odbor za suradnju Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske na četvrtom zasjedanju na Plitvicama ove godine zacrtao je projekte od važnog značaja u okviru Mješovitog odbora. Izgradnja mosta preko Mure, osiguranje materijalnog pokrića za objavljivanje novog hrvatsko-mađarskog i mađarsko-hrvatskog rječnika, organiziranje mađarskog stručnog i jezičnog osposobljavanja na Osječkom sveučilištu, proširenje suradnje u području zaštite okoliša i prirode te početak pregovora za potpisivanje bilateralnog ugovora o osiguranju vidljivosti zajedničke državne granice. Naravno ima još stvari s kojima nismo zadovoljni ali uvjeren sam da sve nastale probleme možemo riješiti na obostranu korist uz korektnu suradnju. Moram izraziti zadovoljstvo što se Vlada pridržava dogovora s predstavnicima nacionalnih manjina o sredstvima namijenjenih izdavaštvu odnosno kulturnim potrebama nacionalnih manjina. Molim za razumijevanje glede raspodjele sredstava za 2006. godinu da istaknute primjedbe i prijdloge prihvatite i spreman sam podržati proračun za 2006. godinu. Zahvaljuejem.
Zahvaljujem. Na redu je gospodin zastupnik Frano Piplović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa evo dva dana slušamo ovu raspravu i ja jednostavno osjećam potrebu dati neki svoj komentar, neko svoje viđenje dosadašnjeg tijeka rasprave. Prvo što mi je zapalo u oči sljedeća činjenica ako itko trenutno u Hrvatskoj ima bilo kakvih funkcionalnih sličnosti sa legendarnim Djedom Mrazom alias Djedom Božićnjakom onda je to zasigurno naš ministar financija gospodin Ivan Šuker. Od njega, odnosno on ministarstva od Vlade smo dobili nedavno darove podebeli svežanj papira u kojima je zapisano tko će kakve darove u 2006. godini dobiti ukoliko bude dobar, bude znao upotrebljavati to itd., itd. Inače, … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa dobro, ima i takvih. Poslovično se kad je u pitanju takva jedna legendarna figura onda se uvijek računa poslovično na dobroćudnost Djeda Mraza, odnosno Djeda Božićnjaka, kada smo raspakovali te sadržaji onda su stvari malo krenule drugim tijekom. Nestalo je nekog velikog povjerenja u Djeda Božićnjaka alias Djeda Mraza i tako da je zapravo ova rasprava poprimila ovakve tokove kakve imamo ova dva dana. Međutim, što je još zapalo u oči i prije nego su zapravo ti darovi raspakovani oni koji su već, neki su znali unaprijed šta će dobiti pa su se preko tiska pohvalili kako su oni dobili najbolji dio. Međutim, i sama rasprava je pokazala da ima i onih kojima ne odgovara takva raspodjela, nisu zadovoljni i s pravom zanovijetaju, jel'. Ali ima isto tako i onih koji još uvijek vjeruju da u nekim skrivenim pretincima vreće Djeda Božićnjaka ima nekih darova koji će u nekoj kasnijim proceduri biti darivani. I to je isto legitimno, pa kome opanci, kome obojci. Inače, kada se proračun donosi, zapravo njega je nemoguće donijeti bez dva pola. S jedne strane imate poziciju, s druge strane opoziciju. To je jedan demokratski standard u kom se proračun kao takav brusi. Čak i u najsavršenijim sustavom na svijetu u kojem smo mi hvala Bogu živjeli, u tom sustavu se isto tako vodilo računa o ovoj dvohotimiji, znači o opoziciji i poziciji. Tako da su umjesto stvarne opozicije dio članova opozicije igrali su fingiranu opoziciju. Zašto? Zato da bi se pokazalo kako je pozicija pametna i kako baš potrefi to što narod hoće i da je to zapravo u svijetlu budućnost. Taj je pučko-teatarski dio donošenja proračuna zapravo obavezno treba proći. Bolje proći ta dva dana nego da se kasnije tijekom godine zabavlja na takav način. Ja sam se oduševio recimo sa jučerašnjom jednočinkom koju je izvela kolegica Milanka Opačić sa korpom. I recimo da sam ja to radio ja bi recimo uz tu korpu još obukao i narodnu nošnju, recimo narodnu nošnju ovih kumica sa Dolca tako da bi zapravo ugođaj, taj pučko-teatarski daleko učinkovitiji. Žao mi je što kolegice nema i par recimo stvari koje je iznijela ne slažem se. Ne slažem se recimo s time kada je u pitanju cijena srdela. Mislim da je zanemarila tržišta, da je tržište to koje određuje cijenu. Ne znam odakle je izvela da je cijena 16 kuna. Imam iskustava sa tom vrstom ribe i koliko ja znam u jeku turističke sezone kad je najveća potrošnja ribe u jutarnjim satima cijena srdele bude oko 10 kuna. Oko 12 sati možete ih dobiti između 3 i 5 kuna, a u 2 sata popodne možete ih nositi džabe. To je što se tiče same cijene. A što se tiče recimo kombinacije košare, i sa njom se ne slažem. To je s jedne strane uvreda tradicije. Kad ide srdela ne može ići mlijeko, mora ići vino, nemoj reći misno, može i ono kako, može ići misno, a može ići čak ono koje u Slavoniji zovu antabus. Jučer je premijer Sanader ovdje govorio o strateškim ciljevima koje odražava predloženi proračun. Tijekom cijele rasprave nisam vidio da je netko osporio strateške ciljeve. I sva jedna razlika u pristupu tijekom rasprave je proizlazila iz kuta nekog straha da se recimo strateški ciljevi neće moći ostvariti, odnosno da se neće dinamika ostvariti, odnosno da će cijena biti velika i da će posljedice biti, vjerojatno za neke segmente društva velike. Jedan od ciljeva je i nastavak izgradnje naše cestovne infrastrukture, znači kapitalnih objekata kao što je recimo autocesta i naša je želja da tom autocestom, ako je moguće stižu strani investitori sa svojim sredstvima da tu ulažu. Isto tako želja nam je da ona onaj dio koji ostvare da u Hrvatskoj barem se zadrže neko izvjesno vrijeme da se okrene barem jedan investicijski ciklus pa da od toga Hrvatska ima koristi. Ja sam svjestan da sve naše želje ne mogu stati u proračunsku vreću i da bi zapravo zadovoljili onu sintagmu koju ovdje pozicija i opozicija koristila cijelo vrijeme, znači oni koji su htjeli to podržati, oni koji su htjeli to odbiti. Zapravo, taj proračun treba biti u funkciji buđenja i razvijanja resursa s kojima Hrvatska raspolaže odnosno kojih nema. Držimo, recimo, i moram par riječi reći iz ugla stranke kojoj pripadam. Držimo da status ovih strateških ciljeva su trebale možda dobiti još neki segmenti. Međutim, ako nisu sad dobili ja se nadam da će biti prilike u nekom rebalansu proračunu ili eventualno u idućem proračunu. Ali nije na odmet reći da jedan od značajnih ciljeva treba biti borba protiv korupcije u društvu, da za to treba izdvojiti sredstva, i za kadrove i za organizaciju. Drugim cilj, kojim je dana odgovarajuća važnosti u ovom proračunu vidim čini mi se da nije dovoljno, to je razminiranje. Osobito je to bitno iz ugla Slavonije, jer u Slavoniji, ako je netko išao prije tjedan dana u Vukovar, mogao je od Nuštra do Vukovara vidjeti tablu do table da su područja još uvijek pod minama. I Hrvatska se djelotvorno neće moći pokrenuti ukoliko je Slavonija zasuta minama. Nadalje, još jedan segemnat za kojeg držim da je bitan, da ga treba u buduće staviti akcenat, to je zaštita biomase, odnosno bioresursa u hrvatskom Jadranu. Prije svega ribe i morskih organizama. Ovdje je dana jedna stavka, izgradnja ribarskih veletržnica. Čini mi se da je to mala stavka, da bi to trebalo povećati. Zašto? Zbog toga što se riba prodaje na mjestima gdje ju je nemoguće kontrolirati. Tako da prema jednoj procjeni oko 250 milijuna dolara vrijednosti, znači u ribi i morskim organizmima ode, a da Hrvatska od toga nema koristi. I još jedna stavka, odnosi se na pripremu opožarenih površina. Tu je kolega ovdje maloprije spominjao. U Dalmaciji i na otocima za nove kulture, prije svega za maslinarstvo jer ima indicija da na pojedinim atraktivnim lokacijama gdje je došlo do požara, da pojedini mešetari žele graditi objekte zabave i luksuza, što je inače vrijeđa samog našeg građanina. I sada par riječi samo o tome, bit ću vrlo kratak. … [[Govornik se ne razumije.]] Mi u Slavonskom brodu kad smo pogledali malo ovaj proračun nismo se našli na onakav način kako smo se očekivali. Dobili, znate dobro sami gdje je Slavonski brod i što je doživio u vrijeme Domovinskog rata i kao nagradu nakon rata u Bosni i Hercegovini i famoznog Daytonskog sporazuma dobili smo kao glavni zgoditak 25 tisuća Posavljaka. Nama su ostali Posavljaci i njihove životne nevolje, a Srbima Posavina. Ovo sam spomenuo da se ipak ne bi trebalo oglušivati o poziciju Slavonskog broda jer mi ne možemo svoje probleme riješiti bez pomoći države. Pitam se zašto nema nekih objekata koji su do sada bili …
Hvala lijepo.
… prije svega luke Brod, istočne zaobilazne ceste. ja ću podnijeti par amandmana, ali bez obzira na amandmane ja ću glasovati za ovaj proračun. Ja vjerujem da će ministar i Vlada imati sluha za Slavonski brod.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Jakša Marasović. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin zastupnik Antun Kapraljević. Također nema. Gospodin zastupnik Antun Vujić. Izvolite gospodine zastupniče.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, a sada vijesti iz kulture, ja sam se prilagodio obično kada to i nastaje na javnoj televiziji tako da eto po prvi puta koliko sam informiran će netko nešto reći vezano na kulturu, možda bi se to moglo i ranije govorili ali imali smo mnogo prećih poslova. Sada ćemo vidjeti koliko su ovo prećiji ili nisu toliko preći poslovi. Prvo bih htio reći da smo komentirajući osnovna načela ovoga proračuna i onu prvu stavku kad smo ju vidjeli, bili skloni da pohvalimo ovaj proračun, ali Ministarstvo kulture je jedno od tri ministarstva koje nije bilo donijelo papir sa obrazloženjima što je što u tom proračunu tako da tek kada smo dobili papir smo mogli malo bolje vidjeti kako zapravo stoje stvari sa novcem za kulturu i sa perspektivnom kulture u okviru proračuna. Pa zato da najprije kažem o tom papiru koji se nešto duže čekao nego što se trebao, biti će zanimljivo prvo odmah vidjeti na koji način se pravda porast troškova samoga Ministarstva kulture. Kaže da će to biti zbog povećanog obima programa. Ovo upozoravam lingviste iz kolegijalne stranke koji su vrlo osjetljivi na ovakve termine, da dakle Ministarstvu kulture se povećava obim. Ali nije to sve, ima još jedan drugi razlog zbog čega će također biti i rasti sredstva samog ministarstva zato što će se kažem povećati nadzor nad brojnim arheološkim istraživanjima. Ja sam mislio da Ministarstvo kulture osigurava nadzor nad lokalitetima, ali vidim da se on sada bavi i nadzorom nad istraživanjima, a kako sam čuo da su upravo neki stručnjaci smijenjeni u zadnje vrijeme koji su bili istraživači, pretpostavljam da je zato stvarno potrebno prilično sredstva tako da će eto sada se proširiti nadzor nad lokalitetima i na nadzor nad istraživanjem tih lokaliteta. Zatim je zanimljiva također logika ovoga papira gdje se kaže da je između ostaloga povećanje i zbog toga što se javlja kao nov fenomen intenzivna međunarodna suradnja. Inače to je upravo stavka koja je umanjena za dva milijuna. Prema tome neznam kako nešto nastaje veće od onoga što je manje. No to je tako, to se sada da tako radim, o samoj spretnosti papira. Ostavimo se papira, prijeđimo na meritum. Meritum u kulturi se sastoji da pojednostavimo sve priče da li smo u inflaciji ovoliko ili onoliko i da li imamo likvidnost ovakvu ili onakvu, ja ću sve to zaboraviti. Sastoji se od recimo četiri glavna korpusa. Jedno je program kulturnog razvitaka, drugo je baština, treće je rad ustanova u kulturi i četvrto investicije. Evo ovako. Najprije što se tiče programa. Programi kulturni, odnosno program kulturnog razvitka i stvaralaštva kako se zove stavka je ključna stavka Ministarstva kulture. Ona se bavi svim onim što se smatra živom kulturom. Tu su unutra dakle i izdavaštvo i film, tu su unutra svi mogući projekti, tu su izložbe itd. itd. Da bi ocijenili, jer je prilika kada se govori o proračunu da se ocijeni jedna politika moram reći da je ta stavka narasla na taj način da zapravo još uvijek nije dosegla nego je nekakvih blizu 100 milijuna ispod stavke koja je za ovu glavu bila u 2003. godini kada je bilo 666 milijuna, a sada je 570 milijuna uključujući nešto što bi na to trebao dodati, a to su investicije, ali to ima vlastitu i posebnu strukturu pa će se vidjeti da to nije to. Tako da još uvijek nasuprot redovitog i svakogodišnjeg povećanja sredstava kulture za Ministarstvo kulture otprilike 12% godišnje od 2000. do 2003. još uvijek ne samo što nisu dosegnuti nego su uglavnom odbačeni oni elementi iznosi koji to otprilike ovako glase. Nasuprot 59 milijuna koliko se davalo za izdavaštvo i knjižnice sada se daje 50 milijuna, dakle 9 milijuna manje. Nasuprot kulturne baštine kojoj se davalo 155 milijuna, sada se daje 117 milijuna za 38 milijuna manje. Ovo su na žalost brojke, to nisu moji komentari. Vi ćete doći pa ćete moći to usporediti. Za tu tzv. međunarodnu suradnju 3 milijuna manje itd. itd. Mogao bih ići od stavke do stavke. Dakle na onome što nazivamo programom kulturnog razvitka tu nismo, ne samo da nismo dosegli razinu od 2003. nego smo još i dalje debelo ispod te razine. No budući da to nije jedino što se tiče ministarstva idemo na drugu stavku, to je baština. Neka Ministarstva kulture u svijetu i u Europi se čak ni ne zovu Ministarstva kulture nego se zovu ministarstva kulturne baštine jer se smatra da kada bi ovo sve još nekako moglo individualno funkcionirati spontanim da tako kažem aktivnostima ljudi, kulturnih djelatnika, entuzijasta itd. baština je nešto što država mora uvijek brinuti jer je to neki temelj za kojega trebaju, službe za koje ga trebaju, dakle onda i sredstva. Na toj poziciji imati 38 milijuna kuna manje danas nego 2003. znači stvarno ignorirati nešto veoma važno. Ali nije najgore to, nego je još gore od toga sljedeće, a to je da se Zakon o spomeničkoj renti, odnosno zakon unutar drugoga zakona samo spomenička renta za koju smo se borili svi i za koju su i uvažene kolege iz HDZ-a tada glasali da se supstituira jer će se od toga namaknuti neka sredstva pa zbog toga onda ne trebaju biti tolika sredstva u zaštiti kulturne baštine. Molim vas da se poslužim slikom, ona je vrlo jednostavna, možda sam je koji puta rabio, ali kako je najjednostavnija, najbolje je nju. Sredstva za zaštitu kulturne baštine služe za Eufrazijevu baziliku, a sredstva spomeničke rente za Poreč i ne može država izaći iz brige za Eufrazijevu baziliku, ali Poreč mora namaknuti sredstva da osim što je turistički grad na neki način ofarba svoju jezgru, da neke druge infrastrukturne sadržaje radi itd. itd. Ako mi rentu mijenjamo za državnu brigu i ako tu nam ne raste kulturni proračun iz godine u godinu, ako smo sada tu doduše znatno porasli u odnosu na ranija sredstva, ali smo još uvijek 38 milijuna ispod 2003. godine, ja neznam tko će dignuti palicu na nešto, to su na žalost činjenice, to tako izgleda. Nije sve crno. Nije sve crno, jer ja također želim ne gledati malo lijevim, malo desnim okom nego stalno sa oba oka i unutar ta oba oka vidim jedan ozbiljan rast u vezi sa investicijom. Zaista to je tako i tu je skočilo, zapravo indeks je 171% od 111 milijuna na 191 milijun. Drago mi je da se to dogodilo, ali mi je drago i sljedeće, da će sada konačno prestati argumenti koji su se javljali kako je netko nekome napravio neki dug. To je taj dug koji se ranije napravio ali se realizira s nekoliko godina zakašnjenja jer su preuzete obaveze u vezi ovoga što se sa ponosom nabraja Muzeja suvremene umjetnosti u Zagrebu, Muzej … u Vidu, Muzej krapinskog pračovjeka … [[Ne razumije se.]] Muzej suvremene umjetnosti u Rijeci itd. itd. jer je to stvarno ponos svake države pa eto drago mi je da već iako sa zakašnjenjem bar na ovoj točki smo skinuli pitanje navodnoga duga jer su na tim točkama bili ti tzv. dugovi, to su naprosto bile obaveze koje se u kulturi planiraju i za kojega tako trebaju novci i drago mi je da je Vlada shvatila da to konačno treba realizirati i da je tako postupila. I ja se nadam da neće biti u rebalansu nešto drugačije riješeno. Premda moram iskreno reći da se i bojim. Izrazit ću bojazan zbog sljedeće argumentacije koju nalazim u strukturi onoga što se opisuje gdje će sve ići tih, dakle, tih 191 milijun. Osim ovoga što sam nabrojio, tu je još nekoliko stvari, ali ne vidim neke stvari koje su također bile u toku pa prema tome ne kaže se investicije u toku da se to odnosi, npr., na glazbeno-scenski kompleks koji se gradi u Zadru, a koji obuhvaća rekonstrukciju kazališta plus neke dodatne zgrade, itd., što je bilo u programu, ovdje ga nema. Nema nastavak radova na Meštrovićevom paviljonu što je jedan od prioritetnih zadataka, a to je spomenik jedne od najviših kategorija. Toga nema. To crveno svjetlo! Ali ga ima recimo za muzej Marko Pola u Korčuli. Jako me zanima koje će to muzejsko vijeće odobriti si sredstva za muzej Marka Pola u Korčuli. Moram vas upozoriti i da u muzejskim vijećima, oni su po zakonu ustanove u kojima sjede stručnjaci, zaista. To je čak umijeće koje je prilično autonomno od ministarstva pa me baš zanima koje će to vijeće odobriti sredstva za muzej Marka Pola u Korčuli. Inače, jako želim, mnogo, mnogo sreće …
Završite, kolega.
… Korčulanima sa, da tako kažem, idejom da se na neki način preko Marka Pola grade neke atraktivne stvari. Nažalost, eto, prekida me vrijeme. Nema toga pravila po kojem zato što smo … [[govornik se ne razumije.]] diskutant u Saboru govori o kulturi možda malo dugo, malo duže govoriti pa se ja u skladu sa Poslovnikom povlačim, a vas molim da ovo što sam govorio primite na savjest. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U skladu s time, evo bit će jedna replika iz kulture. Gospođa Jagoda Martinčević, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ja neću duljiti i namjerno sam se javila za repliku jer je gospodin zastupnik Vujić mnogo toga rekao i ne bi bilo dovoljno vremena za ispravke netočnih navoda. Međutim, meni je silno drago da je gospodin zastupnik Vujić nešto uspio i pohvaliti, a to su te investicije u kulturi koje su narasle u odnosu na 2005. 71%. Ali gospodin zastupnik Vujić je uporno izbjegao reći temeljnu činjenicu. Da je Ministarstvo kulture ukupno dobilo 22% više, što je sasvim, gotovo neusporedivo sa bilo kojim drugim ministarstvom. Dakle, tih 22% više nešto suprotno govori, gospodine Vujiću, od svih ovih detalja koje ste vi ovdje iznijeli, s kojima se ja nekima mogu složiti nekima ne. Osobito ne kada govorite o programu kulturnoga razvitka. On ima 12% više što je u okviru postojećih mogućnosti naprosto tako kako jest, a sami ste rekli da su investicije takve koje zaslužuju i hvala lijepo da smo ih dobili. Međutim, 22% više u odnosu na prošlu godinu, to je enormni porast koji će u mnogome popraviti sve ono što se nije moglo, upravo zbog onih dugova o kojima smo razgovarali, koje ste vi danas samo spomenuli. Ali molim, nećemo o starim grijesima jer kako vidite, mi ih vrlo uspješno popravljamo. Također, izbjegli ste reći da će u 2006. godini biti otvorena 4 nova konzervatorska odjela. I to u Krapini, u Bjelovaru, u Sisku i u Slavonskom Brodu. To je također jedna vrlo važna činjenica koja mnogo govori o brizi koja decentralizira i djelatnosti i sredstva.
Hvala lijepa.
Hvala vama.
Odgovor na repliku, gospodin Antun Vujić. Izvolite.
Prvo se moram zahvaliti gospođi Martinčević da mi je dala mogućnost da repliciram, zajedničke neke imamo interese. Ali odmah da kažem da sam ja i rekao da bi bilo vrlo zadovoljni sa povećanjem budžeta od Ministarstva kulture kad se to ne bi odnosilo isključivo na investicije. To se, naime, odnosi isključivo na investicije, ne na tzv., program kulturnoga razvitka jer u tom programu sam vam upravo rekao i navodio stavke. Oni su relativno povećanje u odnosu na prošlu godinu, ali nisu još ni približno dosegli 2003. godinu i to sam podvlačio. Ali da mi skratimo naše utiske pa da govorimo ponovno u svijetlu činjenica. Što znači, recimo, podrška izdavaštva ovakva kakva jest. Možda ste neki dan vidjeli jedan grafikon, on izgleda ovako, od 2000. na 2003., kao božićno drvce. Sada nisam ga donio, a sada pada dolje na dno. Manje naslova. Imali smo trend da smo dobili preko stotinu novih knjižara koji su indikator da se radi o industriji, da se radi o trgovini. Pa prema tome da se i proizvodi i čita sada imate pad na ispod 60. To je ono što bi trebali biti zajednički solidarni da vidimo, mali jezik, relativno mala kultura, ne može se država povlačiti iz odgovornosti prema njoj, a mi smo zapravo to učinili. Osim što smo konačno shvatili ono što i zaslužuje pohvalu kao parcijalan dodatak i što zaslužuje pohvalu kao postupno jačanje budžeta Ministarstva kulture u odnosu na samo sebe, ali ne u odnosu na očekivani rast za kulturu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Zdenko Antešić je na redu. Nema ga, znači gubi pravo. I kao posljednji u pojedinačnoj raspravi, gospodin Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Konačno sam došao na red kao posljednji. Neću zato dugo i neću, obećajem, ništa tražiti. Ionako da bilo šta tražim ne bi dobio, naravno. Osim toga svi danas ili većina govornika danas nešto traži i čini mi se da sve te diskusije u kojima se nešto traži zapravo promašuju samu suštinu proračuna. Proračun me je ražalostio, iskreno govoreći. Ne zato što je izuzetno loš. Ovaj proračun, slobodno mogu reći, ništa nije značajno promašio. Sve je unutra udrobljeno kao kifla u bijeloj kavi, svega ima, svatko je nešto malo dobio. No ovaj proračun isto tako nije ništa pogodio. Ali baš ništa nije pogodio. Proračun je naime akt politike koji bi trebao dati i koji daje neke poruke. Prva poruka je kako će se novac prikupiti, porezom, prodajom, najmom, koncesijama, zaduživanjem i tome slično. Druga poruka kako će se novac pravedno podijeliti. Pravedno prema onom što Vlada i ministar financija smatraju da je pravedno. I treća poruka koja proizlazi iz same suštine proračuna je kud to ova zemlja ide i vidi li Vlada kuda zemlju vodi. Poruke a) i b), 1. i 2. su jasne. Vlada jasno kaže kako će novac prikupiti, valjda hoće tako, jasno kaže da ima namjeru biti pravedna koliko je to u njezinoj moći, dati svakome nešto pomalo da nitko ne bude previše nesretan, da nitko ne cvjeta previše. Međutim, problematična je poruka broj 3, poruka c) koja bi trebala, a pogotovo zato što se radi i o novcu iz prodaje imovine i zaduživanja koja bi trebala odgovoriti na pitanje kuda to Hrvatska zapravo ide i kako će doći tamo kamo ima namjeru doći. Pogrešno je reći svijetla budućnost je po definiciji u budućnosti, to je naravno istina, ali to nam obećava jedno 50, 60, 70 zadnjih godina i nikako da u svijetlu budućnost da dođemo. Čini mi se da se s ovim proračunom dotična baš ne nazire. Jedina stvarna poruka, jasna poruka koju po tome daje ovaj proračun jeste "dajte da mi vladamo, a mi ćemo nastojati namiriti svakog pomalo, pa barem one koji su nam potrebni da vladamo i dalje". Iz toga slijedi niz nelogičnih i nekonzistentnih prioriteta. Kao što je dobar prioritet Ministarstva kulture sa 124% ulaganja u kulturu, ali kao što je nedostatak ulaganja, stvarnog, pravog ulaganja u obrazovanje, u znanje, a zaklinjemo se već dosta godina kako smo država znanja, kako ćemo biti država znanja, kao ćemo u Europu znanja. Neke zemlje na koje se isto tako pozivamo tipa Irske, Finske, neke dalekoistočne zemlje, shvatile su koji je put u to društvo, na koji način treba krenuti i utrostručile, učetverostručile u izvjesnom broju godina svoja ulaganja u znanje i obrazovanje. Ne govorim ovdje samo o formalnom školskom sustavu, govorim o znanju kao položaju na međunarodnom tržištu rada, o znanju kao robi koja se daje prodati, koja je profitabilna roba. Visokoškolsko obrazovanje u Sjedinjenim Američkim Državama treća izvozna roba. Dakle ako trećina Amerike čitava istočna obala može dobro živjeti od visokog obrazovanja mogli bi i poneki dijelovi Hrvatske uvjeren sam. I konačno znanje kao pretpostavka prihvaćanja novih tehnologija, to je ono što nam sad najviše treba. Toga nema. Toga u ovom proračunu sa porastom od 7% na poziciji obrazovanja definitivno nema. Gdje su nove škole? Unutra je navedeno 10-tak novih škola koje se grade, a obećajemo sami sebi da ćemo u roku od sljedećih godinu ili dvije preći u jednosmjenski rad u osnovnim školama. Gdje je rano učenje stranih jezika? Valjda očekuju svi da će djeca naučiti s MTV-a engleski. Neće. Neće ga naučiti dovoljno da se mogu ravnopravno nositi sa svojim vršnjacima u svijetu. Gdje su konačno svi oni koji će ravnopravno za 4, 5 godina stati, ako hoćete sukobiti se na tržištu ideja, na tržištu znanja, na tržištu investicija sa svojim vršnjacima u Europi? Nema novog zapošljavanja u visokom obrazovanju, investicije su srezane na minimum, nema proširenja mreže. Premijer eto danas u novinama obećava iduću godinu otvaranje veleučilišta u Gospiću, veleučilišta u Gospiću u proračunu nema, od kud će ga otvoriti? Valjda zna čovjek. Sve u svemu Hrvatska stoji, sa ovim proračunom se ne miče, a trebala bi sprintati. Trebala bi sprintati iz jednostavnog razloga da ne zaostane i da tu 2007. dočekamo što je moguće spremniji. Spremni do kraja nećemo biti, ali da budemo dovoljno spremni da nas ulazak u Europsku uniju ne skrši. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Odustajem gospodine potpredsjedniče, uzaludno je.
Hvala lijepa. Sada imamo raspravu po klubovima od 5 minuta. Prvi je u ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, cijenjeni ministre financija, uvažena gospodo zastupnici. Ovo je tipičan HDZ-ov proračun. Još jedanput ću reći, tamo gdje su moji tamo ću usmjeriti novce, oni koji me podržavaju što je legitimno ti će dobiti, oni drugi neće dobiti ništa. I još jedanput ću reći, Županija istarska dobija 27,2 milijuna kuna, međutim još jedanput ću reći u ovom ili za ovaj državni proračun njemu participiraju svi i HDZ-ovci, SDP-ovci i HNS-ovci i ne znam i LS-ovci, IDS-ovci itd. i oni koji jasno ne glasaju i kao što bi gospodin rekao Lončar i poštena inteligencija i radnička klasa itd. i zato Vlada mora biti Vlada sviju, a ne samo nekih jer to vodi raslojavanju koji će prije ili kasnije dovesti do toga da će netko morati reći dosta takvoj jednoj samovolji. Vlada u ovom trenutku kontrolira 105,9 milijardi kuna. Gradonačelnik Zagreba 6,3 milijarde kuna, a svih onih 400 drugih načelnika, 150 gradonačelnika, 20 župana preostalih 6 do 7 milijardi kuna. Ovaj proračun polazi i od toga da ćemo 2006.-u, tu imam taj podatak iz proračuna završiti sa 5 tisuća 400 radnih mjesta više no što ih je bilo 2005. To je katastrofa u zemlji u kojoj na jednog penzionera dolazi 1,37 radnika, a ako odbijemo one koji rade u … [[Govornik se ne razumije.]] poduzećima, odnosno koji su na državnoj plaći omjer je 1 naprama 1. Subvencije se neće dirati, a npr. 18 tisuća obrtnika je blokirano. Proračun je 2006. veći za 7,9 milijardi kuna i to bez prihoda HAK-a i Hrvatskih cesta. Riječ je o 6 i pol milijardi kuna, a da nije specificirana niti jedna stavka u ovom proračunu što je netransparentnost par exellence koja sutra može voditi samovolji. To gospodo premašuje cijeli jedan proračun MORH-a i još pola proračuna Hrvatske policije. Pozdravljamo deficit od 3,3%, središnje države 2%, ali da li će lokalne samouprave sad moći se normalno zaduživati ili će i tu biti opet voluntarizma svojima ću dati, a drugima neću dati. Inače deficit lokalne samouprave 0,3%, Hrvatskih cesta i ostalih fondova 1% tako je. 2006. dogodit će se udar na zdravstveni standard, privatizacija će biti nesmiljena, gospodarstvo se razvija po inerciji, državna uprava sudstvo tu im se prije smanjuju nego povećavaju prihodi. Danas je polovici srednjih škola u Hrvatskoj blokiran račun, škole ostaju bez grijanja i struje, brodogradnja je u minusu od 930 milijuna dolara, točnije "Brodo Split" 400 milijuna dolara, "Treći Maj" 340, "Brodo Trogir" 120, Kraljevica 80 milijuna dolara i sva je sreća da "Uljanik" nije u takvim dubiozama iako i on ovu godinu završio ili će završiti s gubitkom od 150 milijuna kuna i bez 260 milijuna dolara kredita ta grana teško da će preživjeti veljaču. Stoga ja neću zavidjeti i jasno i ne zavidim Vladi, čak sam u stanju reći svi smo u istoj barci i pozicija i opozicija, ali zato gospodo nemojmo trenirati strogoću politiku dat ću svojima, a onima drugima neću. To je politika kratkoga daha, za to nije dobio nitko mandat i upravo zbog toga ili ponajviše zbog toga ću biti protiv. Ovaj proračun ne bi trebao dovesti do socijalnih potresa toga smo svi svjesni, ali temeljem ovog proračuna nitko u ovoj zemlji neće biti zadovoljni. Novi umirovljenici jer su oni stari u boljoj poziciji od njih, nezaposleni jer i dalje neće raditi bi rekao gospodin Linić oni koji žive od subvencija jer iste ostaju na lanjskoj razini, gospodarstvenici jer će se dodatno tretirati oni preko financijske policije, međutim lako je jasno dijeliti, daleko je teže stvarati i zato barem gospodo na kraju dogovorimo se oko dvije stvari, oko mirovine i oko politike zapošljavanja. Sve drugo manje-više u ovoj zemlji će ići po nekoj inerciji, ali oko ovoga trebamo postići minimum konsenzusa.
Hvala. U ime kluba SDP-a 5 minuta gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege! Proračun Republike Hrvatske za 2006. znak je trogodišnjeg rada Vlade Republike Hrvatske u ovom mandatu. Prema tome, najvažnija godina rada Vlade u jednom mandatu. Što možemo zaključiti? Veličina proračuna 100 milijardi kuna, možda i malo više a 72% od tog iznosa odlazi na zdravstvo, odlazi na mirovine, odlazi na plaće u javnom sektoru. Najveći dio proračuna odlazi na tri bitna sektora. Tri bitna sektora o kojem možemo tvrditi nema reformi u tri godine rada ove Vlade. Nema reformi, u mirovinskom sustavu. Dapače, novi umirovljenici sa ogromnim problemima, sa 600 kuna zaostatka u odnosu na prosječne mirovine. Ono što je također važno mirovinski sustav sa nametima, sa taksama na bolest a ne sa reformama i naravno javni sektor ogroman, mnogi ljudi i građani gospodarstvenici nezadovoljni a u isto vrijeme niske plaće u javnom sektoru. Nema reformi i to je ono što karakterizira treću najvažniju godinu mandata ove Vlade. I još nešto je karakteristično, stope rasta koje klize na dolje. 3,8, 3,6, bitka da se uspije u naredne tri godine barem projecirati 4%. Sumnjam po dosadašnjim rezultatima da se može osigurati. Ali najveća je tragedija što je vidljiv rezultat niže stope rasta, 300 tisuća nezaposlenih u tri godine. Ne vidimo bitnog smanjenja nezaposlenih. Isto tako, naravno da tako niska stopa rasta ne osigurava novac na reforme pa i je problem provoditi reforme bez novaca koje razvoj ne osigurava. Nema ulaganja u energetiku, nema ulaganja u institucije koje će poticati hrvatsko gospodarstvo na izvoz, koje će poticati konkurentnost i hrvatskih proizvoda i hrvatskih usluga. Nema ulaganja u znanost koja jednostavno može dati ljude, kvalitetne ljude za provođenje reformi u hrvatskom gospodarstvu. I naravno, još jedna avet uz ovaj proračun. 4,1% inflacija, inflacija koja znači rast troškova, koja znači da zbog takvog rasta troškova života neće moći sustizati niti plaće niti mirovine. Jednostavno, inflacija koja nas mora zastrašiti a pogotovo naše građane koji se je boje. I to je onda i konačna konstatacija. Ocjenjujemo da većina građana Hrvatske živi teško. 2 tisuće i 600 živjet će još teže. To proizlazi iz makro-ekonomskih veličina iskazanih ovih proračuna i neadekvatnim potezima hrvatske Vlade koji se vide kroz ovaj proračun. Znači, većina građana 2006. godinu živjet će još teže. To je poruka za 600 tisuća umirovljenika koji imaju nižu mirovinu od prosjeka, za 600 tisuća radnika koji imaju nižu plaću od prosjeka ali i onim umirovljenicima koji imaju mirovinu od tisuću 826 što je prosječna mirovina od koje se ne može živjeti. Tu je i onaj jasan onda razlog da zbog ovakvih konstatacija u proračunu za 2006. godinu Klub SDP-a neće podržati proračun.
Hvala lijepo. U ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Željko Pecek. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre! Vlada Republike Hrvatske i premijer Sanader evo su u trećoj proračunskoj godini. U međuvremenu mi smo dobili pregovore o pristupu u Europskoj uniji, međutim još uvijek nismo dobili strategiju razvoja Hrvatske. Također nismo dobili niti značajno predizborno obećanje te Vlade odnosno HDZ-a o reformi u poreznom sustavu. Tragično je da smo dobili jedan tihi rebalans proračuna u tijeku ukoliko je istina da će se izvršiti preraspodjela nekih milijardi i 500 milijuna kuna u sadašnjem proračunu. I dobili smo opet brojku od 300 tisuća nezaposlenih koja se pojavila unatrag nekoliko tjedana i očito ima tendenciju da neće ići prema 200 tisuća nego će se zadržati na tom nivou. U raspravama koje smo ovdje imali težište je stavljeno na sukob između bivše i sadašnje Vlade jer očito je bivša Vlada kriva i nakon tri godine kada se nema drugih argumenata. Kriva je što je pomaknula stopu razvoja sa negativnih 0,9 na 4 pa i 5% a očito ova nova Vlada pretpostavljam da je dobila izbore na obećanjima kako će sa tih 4 ili 5 doći na 6 ili 7% što mi svi naravno očekujemo. Definitivno, projekcijom ovog proračuna ostajemo na 4%. Mi u Klubu HSS-a smo predložili zaključak koji se nadam da ćete podržati kojim obavezujemo Vladu Republike Hrvatske da nam u roku trideset dana, znači Hrvatskom saboru dostavi prijedlog razvojne strategije Republike Hrvatske. Uslijed toga što mi nismo razgovarali o strategiji proračuni koji su već usvojeni ili koji su također u proceduri nemaju razvojni karakter. Oni su prilagođeni trenutačnim političkim prilikama i potrebama. Zbog toga se upravo i ostvarena stopa razvoja i planirana kreće oko 4%, nezaposlenost je ista a kapitalna ulaganja se vrše isključivo u infrastrukturu. U što bi se drugo i vršila kada mi nemamo strategiju. Smatramo da kapitalna treba ulaganja usmjeriti u industriju, u poljoprivredu, u turizam i na taj način povećati zapošljavanje i na taj način povećati proizvodnju i izvoz. Naravno, pri tome moramo voditi brigu i o ravnomjernom razvoju svih regija u Hrvatskoj. Ovo je naročito značajno jer je Republika Hrvatska započela pregovore o ulasku u Europsku uniju a da pritom u Hrvatskom saboru nije usvojena niti razvojna strategija kao ni polazišta za pregovore prilikom ulaska u Europu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSLS-a, DC-a i LS-a gospodin zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite!
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani ministre sa suradnicima, štovane kolege i kolegice! Bez obzira što se već i klub i u pojedinačnoj raspravi smo se izjasnili da će Klub LS-a, DC-a i HSLS-a glasati za ovaj proračun to još uvijek ne znači da i nemamo određenih primjedbi ili bolje reći neke sugestije koje bi trebale doista da pripomognu da Hrvatska što prije prebrodi sve ove bolesti jedne zakašnjele tranzicije. Ono s čime smo bili zadovoljni a to je da je ovoj Vladi jasno da se Hrvatska ne može razvijati samo oko Zagreba i da bi trebalo što je moguće ravnomjernije razvijati sve dijelove Republike Hrvatske i da bi na neki način i mi saborski zastupnici morali imati taj toliko nužni osjećaj da je poneki puta bolje da neki prostori, gradovi i krajevi dobiju više ove godine kao jel' onda svakako postoji veća mogućnost da iduće godine dođe i netko drugi na red i da doista izbalansiramo ovo što je sada itekako evidentno a to je doista da postoji onaj, onaj bogati dio Hrvatske i da postoji onaj dio Hrvatske koji još nikako da uhvati ritam, a doista postoje i resursi i postoje sve pretpostavke da se to doista i dogodi. Ja ovdje imam posljednji statistički podatak. To je razlika u prosječnoj visini plaća prema županijama. Vjerojatno se neće vidjeti, ali doista vidi se da grad Zagreb i Zagrebačka županija prednjače, da je tu gotovo u Zagrebu čini mi se preko 22% je plaća veća nego u odnosu na drugdje, u Zagrebačkoj županiji negdje oko skoro 14% pa Krapinska-Zagorska 4,4, a ovo kasnije sve manje-više ujednačeno nešto malo Istarska i nešto malo iznad i onda recimo Osječko-Baranjska, Sisačko-Moslavačka tu negdje se kreće ali ono što zabrinjava to su Požeška, Virovitička, Bjelovarska, Vukovarska, Šibenska, Brodsko-Posavska. To su županije koje bitno zaostaju za ovim županijama koje nešto bolje stoje. I to je svakako, mi koji se bavimo politikom da trebamo učiniti sve da doista između inoga i kroz Proračun dođe, pokuša se stvoriti ova pretpostavka ovoga jednoga izbalansiranoga razvoja. To se neće dogoditi. Zato kažem to su ove naše, ove sugestije. Ako se zapravo, ako se naša ekonomska doktrina ne preispita i ako doista mislimo da sve naše probleme možemo rješavati javnim radovima u infrastrukturi, osobnoj potrošnji ili jednom prekomjernom, prekomjernom uvozu koji, koji očito na neki način onda hrvatsko gospodarstvo svodi, stavlja ga u inferiorniji položaj. Znači prije svega očito treba učiniti sve da dođe do izvoza. Negdje, ne sjećam se točno već, negdje devedesetih godina je u Kopenhagenu i, su članice Europske unije zaključile: "Nema ulaska, pravog ulaska u Europsku uniju ako se gospodarstva drugih zemalja koje su sada kandidati ne mogu postati konkurentni na europskome tržištu. I to je i mislimo da je to doista jedini smisao i da tako i Hrvatska mora tražiti, tražiti svoje mjesto da njeni, da njena, njeno gospodarstvo, njeni proizvodi budu tamo konkurentni i to je zapravo jedini smisao stvaranja te europske obitelji da se onda, da možemo igrati po pravilima koja vrijede za sve, a ne da neprestano budemo u podređenom položaju. Isto također i ta privatizacija koja nam predstoji mora biti kontrolirana, mora biti socijalno osjetljiva i doista se opet neki pokazatelji pokazuju da su bolje prolazile one zemlje koje su ipak bile malo opreznije sa ulaskom stranoga kapitala. Prije jer, vidite taj strani kapital je zagospodario kod nas i financijama kroz banke. Preko toga gospodari i robama. Gospodari i zapravo i našim tržištem i gospodari na kraju i tržištem rada. I ja sam više puta s ovoga mjesta neki, ukazivao na tu korelaciju između ulaska stranog kapitala i naš, i povećane ili nezaposlenosti koja na neki način nikako da, nikako da je smanjimo. Jer očito strani kapital ipak ima jedan jedini cilj, interes a to je zapravo da izađe profit, a nema, nije mu bitno da ulaže u razvoj hrvatskog gospodarstva i da zapravo ovdje zapošljava ljude. To mislim da opet da mora biti mudrosti da se doista spriječi ovo kupovanje socijalnoga mira nego upravo da ono, ta privatizacija kažem da bude kontrolirana, da vidimo što to možemo zadržati u našim rukama i što je to i na taj način doista spriječiti da budemo, da dođemo u jedan nezavidan i polukolonijalni položaj u odnosu na druge ove razvijene članice Europske unije. Evo to su kažem te neke sugestije a opet kažem ponavljam. Naš glas ide za ovaj Proračun upravo iz ovih nekih ipak pokazatelja koji pokazuju taj ajde blagi optimizam [[Upadica: Hvala lijepa.]] Ne treba biti preoptimističan. I da vjerujemo da će iduće godine i ovi, ove primjedbe biti usvojene. Hvala.
Hvala, hvala lijepa. U ime Vlade Republike Hrvatske gospodin ministar Ivan Šuker će se obratiti kratko. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo nakon 19 i po sati vrlo žučne i dinamične rasprave ja se nadam da je ovih 19 i po sati podatak oko kojeg ćemo se svi složiti da je takav. Očigledno da smo u ovoj raspravi imali svaki svoje viđenje no ja se u ime Vlade Republike Hrvatske zahvaljujem i onima koji su dali podršku Proračunu. Isto tako zahvaljujem se na raspravi onima koji su uputili kritičke tonove Proračunu i koji su jasno rekli da neće podržati Proračun. Dakle hvala svima. Možda je malo rasprava bilo u pojedinim trenucima dinamična ali to je uvijek tako kad se radi o Proračunu i to je normalna stvar. Da nije tako vjerojatno ne bi bilo dobro. Dakle hvala lijepo i desnoj i srednjoj i lijevoj strani ove sabornice. I ja se nadam da će se ovaj Proračun izvršiti kako smo ga predložili. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Pa naravno pa nisam ni mislio da se nećemo vidjeti nego ovo, za ovih 19 i po sati. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici imao sam namjeru u ime Kluba HDZ-a pet minuta raspravljati međutim nema me tko zamijeniti ovdje. Ja sam htio, ja sam htio samo reći da niti su dobre generalne diskvalifikacije niti su neki … [[Govornik se ne razumije.]] tu osobno dobri. Mislim da se treba vrtjeti oko realnosti. Pesimisti i katastrofičari nemaju pravo. Uvjereni, umjereni optimizam je realnost pa i u svezi sa ovog Proračuna, ovim Proračunom pa znači ja isto se pridružujem ministru. Zahvaljujem se svima jer su nam i oni najžešći kritičari i oni koji su hvalili zapravo pomogli da dođemo do realne situacije i da će taj Proračun koji ćemo usvojiti nakon što se Vlada očituje amandmanima biti donesen u ovom Saboru i da će biti … … [[Upadica se ne razumije.]] Amandmane možete podnositi do 12 sati sutra [[Upadica: Kratko.]] Pa nije kratko. Kako je kratko? Imamo dva dana mogućnosti pisati amandmane i još nakon rasprave još sutra do 12 sati. Pa ne znam jel' , zar je to tako malo vrijeme da se ne mogu napisati amandmani? Ja mislim da je to realno. Sutra do 12 sati treba predati amandmane. Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Sada idemo na Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu. Rasprava i glasovanje o amandmanima. Rasprava o prijedlogu teksta o, Prijedloga proračuna je završena. Prelazimo na izjašnjavanje predlagatelja i glasovanje o podnesenim amandmanima. O podnesenim amandmanima izjašnjava se predlagatelj. Nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana. Njegov govor ne može trajati dulje od dvije minuta prema odredbi članka 168. Poslovnika. Kod amandmana je posebni način glasovanja predviđen Poslovnikom. Ako je očigledno da amandman nije dobio potrebni broj glasova većine onda se ne glasuje protiv niti suzdržan nego se odmah utvrđuje da amandman nije dobio potrebnu većinu jedino ako je sporno onda se ide na glasovanje. Molim, imamo tabelu sa amandmanima. Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite [[Upadica: Amandman?]] Amandman 1 poštovanog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici Vlada ne prihvaća iz razloga što je osim povećanja 54% koliko je predviđeno u Proračunu ove godine znatno su povećana i sredstva na poziciji 3 tisuće 238 računalne usluge u iznosu od milijun i 75 tisuća kuna te za realizaciju projekta saborske televizije milijun i 400 tisuća kuna i konačno, i u konačnici ta sredstva nadilaze iznos koji je gospodin zastupnik predložio u svom amandmanu. Prema tome smatramo da ukupno predložena sredstva su daleko iznad predloženog amandmana i zbog toga normalna stvar da ne možemo prihvatiti amandmane jer prihvaćanjem amandmana bi se u principu ta sredstva smanjila.
Hvala. Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani ministre ne biste smanjili sredstva jer bi se iznos od 2 milijuna 580 tisuća povećao na 4 milijuna 580 tisuća. To je znači prvo, to je za 2 milijuna više nego što ste vi … [[Govornik se ne razumije.]] Vama to ispada da je više zato što ste uračunali i taj projekt saborske televizije. Ali ovdje se ne radi o povećanju novca za saborsku televiziju nego za informatizaciju Hrvatskoga sabora. Vi kad pogledate kako izgledaju ove zastupničke klupe vidite tu hrpu papira, hrpu materijala. Tu se napravi čista sječa omanje šume za svaku sjednicu Sabora, umjesto da prijeđemo na jedan normalan rad koji je moguće organizirati i koji je sebi Vlada organizirala već za prošloga mandata. A sredstva se predviđaju skinuti sa pozicije Vlada Republike Hrvatske, obnova voznoga parka. Svi smo svjedoci, Vlada si je nedavno obnovila vozni park, možda je to morala učinit, možda ne tako skupim autima, ali dobro, obnovila je vozni park pa sad kad ga je obnovila nema ga potrebe ponovno obnavljati. Jer ne misli Vlada sad i te nove automobile zamjenjivati nekima još novijima. Prema tome, u interesu ovoga Parlamenta, u interesu poboljšavanja kvalitete njegova rada ja tražim glasovanje, očekujem od zastupnika da će podržati to što će svima nama omogućiti kvalitetniji rad. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Drugo, … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, pa glasamo, rekao sam, po članku 229. pa idemo ručno glasovati jer je to daleko brže jer prema članku, … Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] jer prema članku 229. Poslovnika stoji, molim vas, iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka, ako se prilikom glasovanja o amandmanu za njegovo prihvaćanje izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika predsjedatelj može odmah konstatirati da je amandman odbijen. Zato, ako se slažemo s time da se na ovaj način glasa … … [[Upadica se ne čuje.]] Ručno ćemo glasovati. Da. Idemo drugi amandman poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća iz razloga što su predviđena sredstva dovoljna, a s obzirom da i prethodnim amandmanom se predviđa skinuti sredstva za nabavku automobila praktički ta pozicija bi bila skoro potrošena sa prethodnim amandmanom. A druga stvar, ne previđa se u sljedećoj godini kupovina novih automobila za Vladu.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ako ne predviđate kupovinu novih automobila za Vladu onda šta će vam ta stavka u proračunu od 3 ili 3 i pol milijuna kuna? Odbili ste prethodni amandman, znači novaca ima za sada, kad glasamo o ovom amandmanu i može se ovaj amandman prihvatiti jer novci nisu skinuti prvim amandmanom. A sada kažete da ste predvidjeli dovoljan sredstva za naknade zaslužnim građanima. E pa niste ministre. Imate 200 presuda, vi ćete to morati platiti. Imate 200 presuda od toga ih je već 15 pravomoćno, idu u ovrhu, to će vama sudskom odlukom biti skinuto s računa. A ja se samo pitam a što vi sad to ne planirate najnormalnije i zašto tim zaslužnim građanima, gledajte, to su vam umjetnici i znanstvenici, ljudi koji su svojim radom zadužili zemlju, a danas se ne ispunjava zakonska obaveza, da im se isplaćuju naknade koje su zakonom …
Ministre Šuker upozoravam vas. Zadnji puta, nemojte komentirati zastupnika. Vi možete odgovoriti kad dajete uvodno obrazloženje zašto prihvaćate ili ne prihvaćate amandman i to je sve. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Ali ste mi uzeli dio vremena zajedno sa ministrom Šukerom i njegovim dobacivanjem. Znači, vi ćete to morati platiti. Morati ćete to platiti po sudskim presudama. Kažem vam, 200 presuda već imate. Imati ćete ih i više. To će vam ovrhom biti skinuto sa računa. Na ovaj način vi naše građane i to zaslužne građane dovodite u poziciju da moraju tužiti svoju državu jer im ne isplaćuje svoje naknade koje su im zakonom osigurane. Zakonom su im osigurane. Prema tome, ja vas lijepo molim da to isplatite u mirnom postupku. Prihvatite amandman, isplatite im to, nećete morati po sudskim presudama i nećete te ljude zaslužne umjetnike, znanstvenike tjerati da se tuže sa vlastitom državom. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebu većinu. Treći, zastupnika Marina Jurjevića. Izvolite ministre.
Vlada ne prihvaća iz razloga što se razvoj civilnog društva financira preko Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva od prihoda od igara na sreću. I ta sredstva koja su osigurana u tom pozicijama će biti potpuno dovoljna za ovo iako, da se razumijemo, daleko do toga da za razvoj civilnog društva ne treba više ulagati. Međutim, s obzirom na proračunske mogućnosti smatram da će ova sredstva biti dovoljna u Proračunu iduće godine. ako bude mogućnosti i više izdvojiti izdvojit će se više.
Zastupnik Marin Jurjević.
Gospodine ministre, zaista je čudno da smanjujete iz prošlogodišnjeg proračuna. Naime, tamo ste dali 2 milijuna 134 tisuće i 500 kuna. I sada to smanjujete za 279 tisuća i 500 kuna. Zaista se moram zapitati a zašto ovih 500 kuna. Da budem ciničan. Mislim u stvari radi se o sumi koja nije velika. Neka se iz igara na sreću itd. to financira kao što se i ranije financiralo, ali ovim Vlada na simboličan način pokazuje svoj odnos prema razvoju civilnog … /Govornik se isključio, pa ponovo uključio./ … što je loše za imidž Hrvatske. Jer zaista, ako zakidamo na ovako maloj svoti, razvoj civilnog društva, ne znam kakvu poruku šaljemo prema svijetu. Evo, zato inzistiram da se glasa na ovome.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Četvrti, zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća iz razloga što smatra da su predviđena sredstva u proračunu dovoljna za normalno funkcioniranje unutarnje revizije i ured i tijela javne vlasti.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem gospodine ministre. Međutim, ne slažem se da su sredstva dovoljna. Naime, upravo ovih dana smo svjedoci vrlo čestih sklapanja ugovora po raznim jedinicama, što lokalne, što drugih tijela vlasti, direktnom i neposrednom pogodbom i mislim da je potreba da se revizija i unutrašnja kontrola znatno pojača kako bi se sredstva naših poreznika bolje i suvislije koristila. Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Mislim, svjedoci smo konkretno i posla oko Pelješca, mosta za Pelješac. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Peti amandman, također zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što pored gore navedenih sredstava, dakle na ovoj poziciji u 2006. godini su osigurana sredstva CARDS programa za suzbijanje trgovine ljudima u iznosu od 2 milijuna i 600 tisuća kuna. Dakle, uz ovu poziciju koja je predviđena proračunom još su predviđena sredstva CARDS programa od 2 milijuna i 600 tisuća kuna. Tako da sredstva na ovoj poziciji na koja ste vi dali amandman je sredstva CARDS programa su dostatna jer se radi u ukupnom iznosu onda od 3 milijuna i 295 tisuća kuna i ta sredstva su daleko viša od ovog iznosa kojeg ste vi predložili amandmanom. Za 2 milijuna kuna su viša skoro.
Zahvaljujem se. Slažem se i sa vašim obrazloženjem da se radi o 3 milijuna i mogla bi što se toga tiče i odustati od amandmana. Međutim, ja iz ovog transparentnog proračuna to nisam mogla iščitati pa sam zbog toga upravo na ovoj poziciji tražila povećanje sredstava jer naprosto ne vjerujem da u ovom našem zapadnom Balkanu, gdje je trgovina ljudima tako česta i velika su ovo dovoljna sredstva da bi ih mi obuzdali. Zahvaljujem. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Amandman broj 5 povučen. Šest, zastupnici Mato Arlović. … [[Upadica se ne čuje.]] Jeste rekli glasovanje? Molim, ja sam čuo drugo. Tko je za taj amandman broj pet? hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj šest, zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su za 2006. godinu sredstva na poziciji A508-015, naknade zaslužnim osobama osigurana temeljem rješenja administrativne komisije Vlade Republike Hrvatske i ne mogu se smanjivati. Iz toga razloga je, jer ako je Administrativna komisija odredila i zatražila toliki iznos Vlada Republike Hrvatske je dužna taj iznos osigurati u državnom proračunu.
Poštovani zastupnik Arlović.
Nemamo ništa protiv stava Ministarstva financija i Vlade da se s ove stavke ne može skinuti novci, ali može sa neke druge, to neka ministarstvo odluči. Međutim, naš amandman ide prije svega u tom pravcu da se poveća iznos sredstava za zaštitu i promicanje i poštivanje ljudskih prava sa milijun i 550 tisuća na 5 milijuna kuna. Ovo je veoma važno ne samo radi razvoja civilnog društva i posebno udruga koje se bave ovom problematikom nego i zbog činjenice da u ovoj situaciji ove udruge se takmiče pred nadležnim ili odgovarajućim fondovima Europske unije za povlačenje dodatnih sredstava koje bi trebali dati Europska unija u ovu svrhu i ovu namjenu i izradi projekata. Zbog toga im je potrebno dati povećana sredstva i predlažemo da ipak se promijenit stav i da se ovaj amandman prihvati. Glasanje, naravno.
Hvala lijepo. Glasovanje. Molim lijepo sve zastupnike da jasno na kraju kažu glasovanje, da traže. Dajem na glasovanje ova amandman. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 7., zasutpnice Alenke Košiše Čičin-Šain.
7. amandman poštovane zastupnice je potpuno identičan prethodnom amandmanu samo što se predviđa skidanje sa samo jedne pozicije. Dakle, iz istog razloga što temeljem rješenja Administrativne komisije Vlade Republike Hrvatske su predviđena sredstva za naknade zasluženim osobama i ta pozicija se jednostavno ne može umanjivati.
Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo. Naglasila bi važnost koju imaju nevladine udruge u našem društvu, pogotovo formirajući jednu ovako civiliziranu sredinu kao što smo mi. Mislim da su predviđena sredstva daleko ispod onoga što bi nevladinim udrugama bilo potrebno za obavljanje njihove djelatnosti, a što se tiče jedino ukoliko na nekoj drugoj poziciji skrivenoj u ovom proračunu stoje sredstva kao što je to stajalo u onom amandmanu za koji ste mi dali prethodni put obrazloženje. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 8. amandman zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Vlada ne prihvaća zato što se sredstva su osigurana iz sredstva CARDS programa. Dakle, uz ova sredstva koja su na ovoj poziciji za koja su gospoda zastupnici i gospođa zastupnica dali amandman na poziciji CARDS programa je još osigurano, dakle, za borbu protiv trgovine drogom i zlouporabe droge u iznosu od 2 milijuna 199 tisuća kuna. Tako da praktički kad se zbroje te dvije pozicije onda iznos koji je osiguran u proračunu je daleko viši od ovoga koji se predlaže amandmanom. A inače, CARDS program je posebno obrazložen u tekstovnom dijelu jer je proračun obrazložen po aktivnostima. Prema tome, predviđena sredstva u proračunu su iznad sredstava koja se predlaže ovim amandmanom. Samo su osigurana na dvije pozicije, a CARDS program je jedan kontinuitet i bivše i ove Vlade. Prema tome, to su programi koji se odvijaju u kontinuitetu.
Zastupnik, potpredsjednik Arlović. Izvolite.
Što se tiče ukupnih sredstava, puno su veća. To se potpuno slažem, gospodine ministre, s vama. Međutim za ovu poziciju usluge promidžbe i informiranja oko borbe za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga, za vođenje takve medijske kampanje 300 tisuća kuna je apsolutno premalo i to sasvim sigurno ne može udovoljiti potrebe naše sadašnje situacije u Republici Hrvatskoj. Veoma je važno osigurati medijsku kampanju i edukativne sadržaje koje bi se trebalo osigurati borba za suzbijanje i zloupotrebe opojnih droga, ne samo kod mladih nego i kod ostalog stanovništva. Iz prostog razloga jer je ta pošast jako zahvatila Republiku Hrvatsku i treba učiniti maksimum što se može da se to ispravi. Zbog toga predlažem povećanje ovih sredstava na ovoj stavci, a naravno da takvo jedno povećavanje zapravo omogućuje da se taj medijski projekt za medijsku borbu i prijavi CARDS-u programu dodatne, i da se osiguraju dodatna sredstava iz CARDS programa vezano za financiranje od strane Europske unije. Zbog toga predlažemo, ministre, da još jedanput razmotrite i da taj amandman prihvatite. Ako ne, onda glasanje, naravno.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9., zastupnice Alenke Košiše Čičin-Šain.
Amandman potpuno identičan. Dakle, CARDS programom je uz 300 tisuća kuna koje je osigurano na poziciji CARDS programa je osigurano još 2 milijuna i 199 tisuća 995 kuna. Što je za 999 tisuća 995 kuna više nego što se predlaže amandmanom i stoga Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem se. Ja bi samo upozorila gospodina ministra, vjerojatno ste svjedok vrlo čestih situacija koje droga ostavlja u našem društvu. Gradovi kao što su Split, Zadar, Pula, Varaždin, Zagreb i Osijek, itd., mladi ljudi, mlade generacije izložene su drogi još, a naročito od doba Domovinskog rata. Mislim da ova stavka koja je ovdje predložena za financiranje promidžbe protiv upotrebe i štetnosti upotrebe opojnih droga je znatno premala. Da li je negdje, što kažete, u CARDS-u predviđeno više sredstava, mora da je CARDS onda jedna ruka sveta koji dijeli novce kako god. Ja međutim ne vidim da od prošle godine do ove godine se broj ljudi koji se drogira smanjio u ovoj zemlji. Prema tome, meni se čini da su ova sredstva daleko ispod onoga što je potrebno. Zahvaljujem se. Tražim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 10., zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ne prihvaća se iz razloga što je PHARE programom osigurano 187 tisuća i 500 kuna za program zajednica ravnopravnosti spolova. Prema tome, ta sredstva su osigurana u proračunu.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
To jednostavno nije točno. Ako malo analizirate zašto ste osigurali upravo u ovu namjenu o promicanju, o znanju i svijesti o ravnopravnosti spolova, upravo da bi ovi programi za koje ste namijenili ovaj novac koji govorite bili efikasni. Odnosno, da bi se mogli provesti upravo je potrebno kod ljudi, kod našeg stanovništva, kod naših građana provesti ovu kampanju koja se doduše ipak provodila, ne toliko intenzivno, ali s određenim sredstvima ipak provodila zadnje godine. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 11 također zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Vlada ne prihvaća amandman jer s obzirom da kreće osposobljavanje državnih službenika i namještenika po prvi puta tek u 2006. godini predviđena sredstva će biti dostatna za prvu godinu.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ta sredstva, odobrena sredstva, odnosno predviđena sredstva u ovom iznosu neće vam biti dovoljna. Ako vršimo samo paralelu kada je prije nekoliko godina kada smo krenuli sa Centrom za edukaciju sudaca i pravosudnih dužnosnika kojih ima daleko, daleko manje nego državnih službenika i namještenika pokazao se iznos zaista u prvoj godini simboličan. Prema tome, vi s ovim iznosom ne možete govoriti da smo u prvoj godini uopće proveli, odnosno počeli sa edukacijom državnih službenika i namještenika kad znamo koliko je, pogotovo zadnju godinu, odnosno već i više, godinu i po dana nabujala državna administracija. A često upravo program Vlade ističe se u programu Vlade kako ćemo, kako je edukacija državnih službenika i namještenika upravo "condicio sine qua non" bilo kakve smislene reforme državne uprave. Prema tome, sa ovakvim iznosom nema ništa od reforme državne uprave. Molim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 12, također zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman 12 predviđa da se obavi ono što Vlada Republike Hrvatske nije predvidjela u 2006. godini, a to je obnova voznog parka. Prema tome, Vlada smatra da u 2006. što se tiče središnjeg ureda, Državnog ureda za upravu ne treba obnavljati vozni park i zbog toga nije predvidjela sredstva za tu poziciju.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Evo vidite, već ovdje bilo je isticano kako je Vlada zanovila vlastiti vozni park, o tome se sada ne bi ovdje izjašnjavali niti to komentirali, međutim državnoj upravi su vozila potrebna. Možete zamisliti kad državni službenik, odnosno inspektor ide u starom "renaultu 4 plijeniti nekome imovinu ili nešto pak primjenjivati, bilo kakvu odredbu, bilo kakvog zakona gdje tom adresatu, odnosno ondje gdje je došao stoji vozni park ne znam od "mercedesa", "toyote" i sl. Kako može uopće kod građana … [[Govornik isključen, ne razumije se.]] luksuzni automobil, ali nešto što je primjereno državnoj službi, a taj vozni pak se nije zanavljao godinama i godinama. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 13. amandman poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što smatramo da predviđena sredstva … [[Zbog predsjedničkog zvona, govornik se ne razumije.]] u 2006. godini očekuje s obzirom na izmjene Zakona o porezu na dohodak da će prihodi jedinica lokalne samouprave biti znatno veći nego što su bili u 2005. godini.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa, neprihvaćanjem 13. amandmana, mada sam se ja nadao da će zbog brojki barem biti prihvaćen, mislim da kažete da neće biti ništa od decentralizacije u 2006. godini i da se Zakon o lokalnoj samoupravi neće primijeniti. Ja vas ministre podsjećam da ste vi poslali upute načelnicima, gradonačelnicima, županima kako se izrađuju Proračun za 2006. i projekcije 2007., 2008. gdje niste rekli da će doći do izmjene u sustavu financiranja, niste rekli da će doći gdje ste točno predvidjeli za koliko se treba planirati povećanje poreza na dohodak i poreza na dobit i da je ovo jedina stavka koja se povećala za 1,69%, a ja predlažem da se poveća na ono što ste vi u Proračunu za 2005. bili predvidjeli kao projekcija Proračuna za 2006. godinu. Budući da milijarda 180 milijuna kuna u ovoj godini neće biti dosta u Fondu za poravnanje da se plati decentralizirane funkcije do kraja godine, nego će se vjerojatno 11 i 12 mjesec prenijeti u sljedeću godinu, očito je da milijarda i 200 neće biti dovoljno niti u sljedećoj godini i ovo govori o tome da idemo ka daljnjoj centralizaciji države nasuprot onoga za što se dekoratorno Vlada zalaže, a to je da idemo u drugi korak decentralizacije. Dakle, ovaj Proračun niti predviđa da će jedinice lokalne samouprave moći primijeniti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi koji smo donijeli prije 10-tak dana niti da će moći osigurati funkcioniranje decentraliziranih funkcija na nivou 2005. godine. Zbog toga tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 14. zastupnika Nenada Stazića.
Vlada ne prihvaća iz dva razloga. Prije svega, zato što je za ovu Vladu razvoj sustava državne riznice od jedan prioritetnih projekata i ne možemo nikako prihvatiti prijedlog da se sredstva koja su predviđena za razvijanje i dovršetak pojedinih modula u državnoj riznici, da se ta sredstva smanje, jer državna riznica je stvarno jedan od prioriteta, ne samo ove, nego sigurno svake Vlade, a druga stvar što se tiče pomoći hrvatskim manjinama na Ministarstvu vanjskih poslova i europskih integracija na aktivnost i pomoć nacionalnim manjinama u inozemstvu su predviđeno milijun i pol kuna. Dakle, jedan je razlog s pozicije s koje se predviđa s manjim sredstvom, što je jednostavno za ovu Vladu neprihvatljivo, a drugi je što su ta sredstva osigurana na drugoj poziciji.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Ministre, ja se ne mogu načuditi ovom vašem odgovoru. Ja sam iskreno vjerovao da ćete vi ovo prihvatiti. Vi ste milijun i pol kuna čak predvidjeli po Ministarstvu vanjskih poslova za pomoć Hrvatima u drugim zemljama, vi kojima su usta bila puna potreba da se pomaže Hrvatima u drugima zemljama. Bivša koalicijska Vlada Ivice Račana bila je predvidjela za pomoć Hrvatima u Bosni i Hercegovini 25 milijuna kuna i 10 milijuna kuna za pomoć Hrvatima u drugima zemljama, a vi sada tih 10 milijuna ste smanjili na milijun i pol, tako i još kažete da vi to velikodušno pomažete. Zbog toga što niste predvidjeli sredstva ni za prošlu godinu i niste mi isplaćivali. Hrvatsko akademsko društvo u Subotici nije moglo dobiti ni minimalna sredstva za nastavak izdavanja leksikona vojvođanskih Hrvata i moralo je obustaviti projekt, jer im niste novce poslali, a kad su došli po novce u Zagreb rekli ste da nema tih novaca jer nisu u proračunu predviđeni. Ja sad predviđam stavku, molim vas da uvedete stavku barem onoliko koliko je davala Račanova Vlada, 10 milijuna kuna za njih. Davala je, imala je predviđeno, vi to odbijate napraviti i tvrdite da je milijun i pol kuna njima sasvim dosta. Pa, ja pozivam, ja ću sad gledati kako će glasati zastupnici iz redova HDZ-a, gospođo Babić Petričvić vas ću gledati kako ćete vi glasati za to. Jeste li vi za to da se Hrvatima u susjednim zemljama pomogne sa 10 … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] ili ćete smatrati. Nemojte me isključivati gospođo Babić. Ili ćete smatrati kao i vaš ministar da je za njih milijun i pol kuna sasvim dovoljno, baš me zanima. Tražim glasanje.
Molim vas, nemojte kolega Stazić spominjati druge zastupnike, pozivati ih i sve skupa. Iznesite svoja stajalište, nemojte pozivati zastupnike na ovaj način na koji to činite, to izaziva opet jednu atmosferu. Mir, molim vas. Tko je za ovaj amandman molim? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 15. zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Ovaj 15. amandman kao i većina amandmana prethodnih, na žalost, nisu se akcetirale osigurana sredstva na svim pozicijama. Tako uz sredstva navedena za namjene na poziciji Ministarstva financija još su osigurana sredstva na poziciji Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa za Sveučilište u Mostaru od 15 milijuna te kod Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi za bolnicu u Mostaru 18 milijuna te ukupno 33 milijuna kuna i vjerojatno gospoda zastupnici nisu vidjeli sve te pozicije kao i u prethodnom amandmanu i zbog toga su uložila amandman ovaj.
Zastupnik, potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Prije svega, moram reći hvala ministru da je ponovio ove podatke, mi smo vidjeli te podatke, ali neovisno o njima predlažemo ovaj amandman iz razloga što smo ovdje predvidjeli ne samo za bolnicu u Mostaru i za Sveučilište u Mostaru, nego i za … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] , za Maticu Hrvatsku u Hercegovini, kulturno umjetničko društvo "Preporod", Hrvatsko narodno kazalište u Mostaru kao i drugo, a pod ovim drugim mislimo na svjetovne i sakralne sadržaje koje treba i obnoviti i kojima treba omogućiti da kvalitetno profunkcioniraju i nastave svoj rad u Bosanskoj Posavini, pa recimo i u izgradnje katedralne crkve u Mostaru koja između ostaloga znate i sami da je morala tražiti donacije da bi obnovila orgulje koje je dobila u donaciji da bi mogla ih ugraditi u tu crkvu. Zbog toga predlažemo da se ova sredstva povećaju i da se ovaj amandman usvoji i tražimo glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 16. zastupnika Božidara Pankretića, Ivana Kolara.
Amandman Vlada ne prihvaća iz razloga što je godinu dana unaprijed nemoguće predvidjeti kolike će biti elementarne nepogode, hoće one biti veće ili manje, dakle Vlada predlaže iznos od 20 milijuna kuna ukoliko ne daj Bože štete budu veće Vlada ima i druge instrumente da nadoknade elementarne štete onima koji su doživjeli štetu zbog elementarnih nepogoda.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, dakako da mi želimo uopće da ne bude bilo kakvih elementarnih nepogoda i sa povećanjem sredstava na ovoj stavci ne izazivamo ne daj Bože neke elementarne nepogode, ali se potvrdilo do sada kao što smo to predlagali u rebalansu da je onih 6 milijuna kuna koje je bilo prošle godine predloženo u proračunu a vrijedilo za ovu godinu da nije bilo dostatno. I to je evidentno da nismo mogli pomoći našim poljoprivrednicima zbog šteta koje su imali ove godine od poplave. Ono što je pozitivno da ste vi tu stavku povećali ove godine uvidjevši a to znači da smo mi bili u pravu gotovo za šest puta točnije. Ali moram reći da problem kojeg smo imali ove godine da je Vlada primjerice kad je bila u Slavonskom Brodu ili kad je bila u Međimurju davala određena sredstva nije mjera koja je transparentna. Mi imamo povjerenstvo koje određuje s obzirom cjelokupne procedure povjerenstava od općine, gradova, županija itd. do ovog zadnjeg dijela i mislimo da ovo povećanje od 10 milijuna kuna je sasvim realno u tom dijelu da izbjegnemo bilo kakva ja bih rekao posezanja u rezervu koju ima Vlada Republike Hrvatske nego da pokušamo u tom dijelu namaći dovoljno sredstva i svi se dakako moliti Bogu da ne bude elementarnih nepogoda i da za njih nećemo trebati izdvajati ova sredstva. Ali kad i se dogode onda bi sigurno trebalo biti na način da imamo za to predviđena sredstva, pa evo tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, 17. zastupnika Željka Pavlica.
Isto kao obrazloženje kao i za prethodni amandman, s time da moram napomenuti da Vlada nikako ne može prihvatiti prijedlog da se umanje sredstva za subvenciju u brodogradilištima s obzirom na stanje i situaciju u hrvatskim brodogradilištima.
Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite!
Ja sam isto na stanovištu da treba dakle bitnije povećati sredstva za nadoknadu za odštete od elementarnih nepogoda. Prije godinu dana ona su bila 6 milijuna kuna a sada se dižu na 20 milijuna kuna. Ja predlažem da to bude 60 milijuna kuna jer smo nažalost svjedoci da te štete iz godine u godinu dramatično rastu, da nisu više u pitanju milijuni ni desetaka milijuna nego stotina milijuna kuna godišnje dakle se ostvari šteta po različitim osnovama od poplava, tuče itd. pa samo u mojoj Međimurskoj županiji bilo je tu negdje dvadesetak milijuna šteta ove godine, sedam do osam milijuna je bilo od poplave dakle na rijeci Muri. Bilo je nekoliko dakle oluja u Međimurju tako da mislim da ova sredstva makar su povećana neće biti dovoljna da se nadoknadi šteta, isto što je bilo rečeno moramo biti u svakom trenutku dakle mi spremni da pomognemo ljudima koji su nastradali u elementarnim nepogodama a tu se radi ne o danima često nego i o satima, dakle da se saniraju te štete. Pa tako mislim da u proračunu moramo uvijek imati dovoljno sredstava na raspolaganju kako bi tim ljudima mogli uskočiti u pomoć. Dakle, ja predlažem da se povise sredstva i predlažem dakle da se glasa i molim podršku ovom amandmanu. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 18. zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Vlada ne prihvaća. I dozvolite mi malo šire obrazloženje uz ovaj amandman. Dakle, pomoć jedinicama lokalne samouprave iz državnog proračuna je definirana Zakonom o izvršenju proračuna sa jasnom i točnom metodologijom kako se to izračunava. Dakle, počinje se od fiskalnog kapaciteta jedinica lokalne samouprave temeljem izvršenja proračuna iz 2004. godine. Slijedeći bitan faktor je gustoća naseljenosti i koeficijent gustoće. Temeljem toga se izračunava pomoć jedinicama lokalne samouprave, međutim uz to se treba napomenuti da 225 jedinica lokalne samouprave koje su regulirani Zakonom o područjima od posebne državne skrbi brdsko-planinskim područjima godišnje na ime ustupljenog poreza na dohodak i poreza na dobit koje je dakle temeljem tih zakona Vlada Republike Hrvatske direktno ustupa jedinicama lokalne samouprave te jedinice lokalne samouprave godišnje dobiju milijardu i 200 milijuna kuna. Također bih htio napomenuti da od 2004. godine povrat poreza na dohodak i dobit se ne vrši sa žiro računa tih 225 jedinica lokalne samouprave koje se nalaze na područjima od posebne državne skrbi nego se vrši direktno iz državnog proračuna. Dakle, kad se zbroje sve te jedinice lokalne samouprave onda je to 225 jedinica ili ukupno novčana sredstva koja će na takav način biti usmjerena a ne vidi se u proračunu jer ide direktno na žiro račune tih jedinica lokalne samouprave u 2005. će to biti blizu milijardu i 300 milijuna kuna. I još posebno grad Vukovar dobiva posebno sredstva iz državnog proračuna. Temeljem Zakona o Gradu Vukovaru ta sredstva su bila u 2004. godini u iznosu od 25,5 milijuna, u 2005. će biti blizu 40 milijuna. Dakle, uz ova sredstva koja su predviđena u državnom proračunu još milijardu i 300 milijuna kuna ide jedinicama lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi i gradu Vukovaru i jedinicama lokalne samouprave koje imaju status brdsko-planinskih područja.
Zastupnik potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite!
Hvala gospodinu ministru da je pojasnio sve ove izvore prihoda koje dobivaju jedinice lokalne samouprave. I vezano za Zakon o Gradu Vukovaru i vezano za Zakon o brdsko-planinskim područjima i Zakon o područjima od posebne državne skrbi. Činjenica jeste da je bivša koalicijska Vlada na čelu sa Ivicom Račanom predložila većinu tih zakona i da su oni usvojeni u Hrvatskom saboru. Činjenica je da po osnovu tih zakona dosta sredstava pripada jedinicama lokalne samouprave na ovim područjima, ali je isto tako činjenica nažalost da jedinice lokalne samouprave ili bolje rečeno njihove županije jako zaostaju dalje u razvoju po nacionalnom bruto proizvodu u Republici Hrvatskoj u odnosu na broj stanovnika u odnosu na najrazvijenije Republike Hrvatske i da je isto tako nemoguće zapravo a da se dodatnim sredstvima ne stimulira razvoj ovih krajeva da se oni dovedu u jednako pravnu poziciju i mogućnost da se jednako razvijaju sa ostalim dijelovima Republike Hrvatske. I naravno, da u isto vrijeme doprinose razvoju cjeline odnosno cijele Republike Hrvatske. Zbog toga smo mi predložili prvo povećanje tih sredstava koje je inače u proračunu predviđeno za grad Lipik sa 407 tisuća na milijun kuna a za grad Pakrac milijun kuna koji je potpuno izostavljen kao područje koje je ratom bilo stradalo i bilo porušeno i predlažemo da se taj dio usvoji. Zbog toga predlažem da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 19. također zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Gospodine predsjedniče, uz konstataciju da temeljem ova tri zakona se milijardu i 300 milijuna kuna usmjerava prema jedinicama sa područja od posebne državne skrbi također treba dodati da iz decentraliziranih sredstava milijardu i 200 milijuna godišnje se usmjerava prema jedinicama lokalne i regionalne područne samouprave za financiranje i sufinanciranje osnovnog i srednjeg školstva. I ono što je vrlo bitno napomenuti sredstva iz Fonda za regionalni razvoj su upravo namijenjena jedinicama koje imaju slabiju ili nižu fiskalnu moć kao sredstva za pomoć za razvoj komunalne infrastrukture i općenito razvoj infrastrukture kao jednog od osnovnih preduvjeta za brži i lakši gospodarski razvoj a ta sredstva se upravo najviše koriste na područjima tih jedinica koje su bile ratom razrušene i praktički gdje im je kompletna gospodarska infrastruktura uništena. Dakle, uz ova sredstva koja sam rekao sa tri izvora još imamo Fond za regionalni razvoj iz kojeg se financira i što je vrlo bitno napomenuti za takve jedinice lokalne samouprave to su u principu bespovratna sredstva. I još imamo Fond za razvoj i zapošljavanje koje su daleko povoljnije kredite, pomaže gospodarsku obnovu poduzeća sa tih područja. I još kad tome dodamo sredstva koja Hrvatska banka za obnovu i razvoj temeljem dotacije iz državnog proračuna od 600 milijuna kuna daje povoljnije kredite za područja koja su sa posebne državne skrbi gdje ta trgovačka društva mogu dobiti kredite uz 2% kamatnu stopu. Dakle, to je niz poticaja koji se daje upravo za ta područja i za te gradove, samo gradovi trebaju imati projekte, sredstava ima i ta sredstva se onda sigurno mogu dobiti.
Zastupnik, potpredsjednik, Mato Arlović. Izvolite.
Ja moram reći da mi inzistiramo na ovom amandmanu i ostajemo kada je u pitanju tekuća pomoć gradu Iloku upravo radi komunalne infrastrukture i radi uređenja određenih prostora u gradu Iloku koji nažalost uz sve ove činjenice o kojima je ministar govorio nije prošle godine dobio sredstva tako da projekt primjerice uređenja … [[Govornik se ne razumije.]] koji je unutar samoga … [[Govornik se ne razumije.]] koji je unutar samog grada Iloka, zatim pitanje komunalne infrastrukture u užem centru grada praktički stoji i trebalo bi osigurati dodatna sredstva, ovdje se predlaže povećanje tih sredstava za samo milijun kuna i predlažemo glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 20. također zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Vlada ne može prihvatiti dakle, iz svih onih 5, 6 izvora koje sam spomenuo u obrazlaganju prethodna dva amandmana kada govorimo o gradu Vukovaru, o gradu heroju, onda treba također napomenuti da je Ministarstvo kulture i Ministarstvo financija prošle godine sklopilo ugovor o istraživanju i obnovi povijesnih jezgri Vukovara i Iloka u iznosu, ukupnom iznosu od 700 i još nešto, 700 milijuna kuna dakle, to je zajednički kredit koji sufinancira Vlada Republike Hrvatske, kredit od Svjetske banke.
Zastupnik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Točno je ovaj dio oko financiranja kulturnih nalazišta, odnosno arheoloških nalazišta na području Vukovara i grada Iloka koji zapravo se kreditira kreditima. Ali se pokušava sa time isfinancirati i osigurati da se nacionalno bogatstvo koje je od nacionalnog značaja zapravo omogući i zaštiti u, na ovim područjima u ime i za interes Republike Hrvatske. Međutim, znate kada se spomene grad Vukovar kao grad heroj i stavi se tekuća pomoć opće države, jedinici lokalne samouprave za obavljanje poslova samog rada od komunalne infrastrukture da ako hoćete od opće uprave do socijalne zaštite i onda se u tom dijelu stavi 3631 kuna. Onda je to pomalo tužno, neovisno o tome što … [[Govornik se ne razumije.]] kriterije o kojima je ministar govorio, ali ja mislim da upravo ti kriteriji pokazuju i ovakvi iznosi da su oni potpuno nedovoljni da se sagleda cjelokupna situacija i težina problema u kojoj se pojedina … [[Govornik se ne razumije.]] lokalne samouprave nalazi. Mi znamo svi da je grad heroj srušeni grad, da je on grad u potpunoj obnovi, i neophodno je potrebno zapravo iznači iz svakog izvora dodatna sredstva za financiranje i pomoći gradu Vukovaru zato predlažemo da se ovaj iznos poveća barem na milijun i 500 tisuća kuna. Hvala vam lijepa. Tražimo glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 21. zastupnice Alenke Košiše Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća iz razloga što temeljem Zakona o područjima od posebne državne skrbi grad Glina dobio 10 puta više od predloženog amandmana.
Zastupnice nema. Moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 22. zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Dakle isto obrazloženje kao i kod prethodnih temeljem Zakona o područjima od posebne državne skrbi, grad Okučani, zapravo općina Okučani dobio daleko više sredstava nego što je predviđeno ovim amandmanom.
Zastupnik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre. Znate … [[Govornik se ne razumije.]] amandmana, Pakrac, Lipik, Vukovar, Okučani, svi naši gradovi na području istočne Slavonije, zapadnog Srijema i zapadne Slavonije koji su ratom stradali i razoreni, koji trebaju obnovu ne samo komunalne infrastrukture nego cjelokupnog života i gospodarstva na svojim područjima, a u isto vrijeme pomoć države ovakva minimalna, mi smatramo da to jednostavno nije u redu i smatramo da je neophodno potrebno pokazati veću skrb za regionalni razvoj, osobito za razvoj ratom stradalih područja od strane centralne vlasti, dakle, države Republike Hrvatske, Vlade Republike Hrvatske iz tog razloga, mi čvrsto ostajemo kod ovoga amandmana i tražimo da se o njemu glasa. Mi vjerujemo da će preglasavanjem ovaj amandman biti odbijen ali moramo reći da time problemi u gradovima Vukovaru, Okučanima, Pakracu, Lipiku, Iloku neće otpasti i neće se Hrvatska, centralna vlast tek tako moći … [[Govornik se ne razumije.]] od tog pitanja a da ne sagleda još jednu činjenicu koja je polako porazna za sve nas a da zapravo iz tih gradova, poglavito recimo iz grada Iloka, koji je pogranični grad naši građani idu i snabdjevaju se u susjednu državu, između ostaloga zato što je to za njih povoljnije i korisnije. Ja mislim da mi o tim stvarima moramo voditi računa i inzistiramo da se o ovome amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 23. Kluba zastupnika HSS-a.
Dakle Vlada ne prihvaća iz razloga kao što … [[Govornik se ne razumije.]] kod prethodnih amandmana da temeljem Zakona o područjima od posebne državne skrbi država se odrekla udjela u porezu na dohodak i porezu na dobit u iznosu od milijardu i 300 milijuna kuna. Također bih želio napomenuti da 2003. 90% ovih jedinica sa područja od posebne državne skrbi je u 6., 7., 8. i 9. mjesecu imala blokirane žiro-račune jer je sa njihovih žiro-računa vršen povrat poreza na dohodak. A 2004. godine temeljem Zakona o izvršenju proračuna, članka 33. Zakona o izvršenju državnog proračuna povrat poreza na dohodak sa jedinice sa područja od posebne države skrbi se više ne vrši sa njihovog žiro računa nego iz države riznice, dakle, i to je još jedan od vidova pomoći jedinicama lokalne samouprave. I ta pomoć je sigurno nekoliko puta veća nego što je predviđeno ovim amandmanom.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić, u ime Kluba HSS-a.
Hvala. Gospodine ministre, ovaj amandman predlaže da se doda nova stavka, općina Galovac pripadajućem iznosu od milijun i pol kuna i vaše obrazloženje je potpuno neodgovarajuće, a amandman se odnosi sa obrazloženje, projekat kolonija za kipare i klesare u ravno kotarskom naselju Galovac jedan je od rijetkih projekata prihvaćen od Europske unije, a općina Galovac konzumira i potporu Europske unije u tom projektu. Zbog ne podmirenja obveza općine Galovac, prema Zavodu za zdravstveno osiguranje i mirovinskom osiguranju uzrokovanog nedoznačivanjem pripadajućih sredstava za plaće razvojačenih branitelja od rujna 2004. godine od strane države, došlo je do … [[Govornik se ne razumije.]] žiro-računa općine Glaovac što je uzrokovalo velike financijske teškoće pa se projekat ne može dovršiti. Kako se radi o arheološkom lokalitetu a projekt pridonosi razvoju općine Galovac prijeko je potrebno sufinanciranje od strane države te stoga smo i predložili rješenje putem ovog amandmana. Nažalost, niste prepoznali značaj projekta, niste prepoznali specifičnost općine Galovac, vaše obrazloženje je potpuno neprihvatljivo i zbog toga tražimo glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 24. zastupnika Ante Markova.
Vlada ne prihvaća iz razloga što jedinice lokalne samouprave koje traže pomoć od države za izradu prostorno projektne dokumentacije, sredstva su osigurana na poziciji Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okoliša i svaka jedinica lokalne samouprave može konkurirati za ta sredstva kod nadležnost Ministarstva.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. U pitanju je upravo pomoći lokalnoj samoupravi u kontekstu prostornih planova i svih onih planskih dokumenata kao preduvjeta za razvoj posebice tih općina koje su se uspjele na neki način u ovih nekoliko godina izgraditi i postati snažni oslonac svojim građanima kao što je to općina Muč. Nedostajanje planske dokumentacije nažalost teško je sredstva potražiti u Ministarstvu za prostorno uređenje i zaštitu okoliša iz razloga što su ta sredstva namijenjena prije svega za prostorne planove … [[Govornik se ne razumije.]] ipak radio plan nižeg reda, odnosno plan u kojem bi trebalo definirati radnu zonu kao jedan preduvjet razvoja gospodarstva. I zbog toga se je smatralo da bi se iz pozicije Ministarstva financija koliko se može osigurati ta sredstva ona dobrodošla jer ova sredstva kao što sam rekao na drugim pozicijama su praktično raspoređena.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 25. zastupnica Dragica Zgrebec.
Vlada ne prihvaća amandman iz jednostavnog razloga što je jasno propisana metodologija za izračun pomoći jedinicama lokalne samouprave ako bi se prihvatio ovaj amandman onda bi se narušila ta metodologija za izračun pomoći jedinicama lokalne samouprave. Isto tako bi se povrijedio Zakon o izvršenju državnog proračuna gdje je definirano način i metodologija za izračun pomoći jedinicama lokalne samouprave.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa na ovim stavkama tekuće pomoći unutar opće države koje se odnose na županije iz godine u godinu se smanjuje, evo treća godina za redom. A ja ovdje tražim da se povećaju sredstva za Krapinsko-Zagorsku županiju. To je jedna od nerazvijenijih ali i najgušće naseljenih županija. Ima gotovo 120 stanovnika po kvadratnom kilometru, nešto manje nego međimurska. Prosječni prihod po stanovniku svega 930 kuna. Najveći dio ovih sredstava koristi se u općinama za asfaltiranje nerazvrstanih cesta kojih ukupno ima oko 3 i pol tisuće kilometara. Još 40% ih je neasfaltiranih. Mislim da ne postoje takvi kriteriji koji bi na takav način smanjivali sredstva upravo u ovakvim sredinama. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 26. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao i za prethodni amandman.
Zastupnice nema. Moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 27. zastupnika Zlatka KOračevića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što sredstva za pomoć Varaždinskoj županiji kao i za ove prethodne dvije županije su osigurana temeljem metodologije koje su definirane Zakonom o izvršenju proračuna i bilo kakva izmjena tih sredstva, onda i odredba Zakona o izvršenju proračuna i metodologija za pomoć jedinicama lokalne samouprave nije više jedinstvena i s tim narušavamo sistem za osiguravanje pomoći jedinicama lokalne samouprave.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Pa vjerujem da je metodologija korektna međutim činjenica je da Varaždinska županija u zadnje dvije godine nije dobila nikakvu pomoć. I smatram da sa ovim iznosom od 633 tisuće kuna županija koja je nažalost u ovom trenutku sa najnižim osobnim dohocima zavrijedila jednu kvalitetniju poziciju u Proračunu i molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 28. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Dakle kao i kod prethodnih amandmana postoji metodologija za izračun pomoći u jedinicama lokalne samouprave. Dva osnovna kriterija su: fiskalni kapacitet jedinica lokalne samouprave. Dakle prihodi u 2004. godine prosječna gustoća naseljenosti dakle to su dva osnovna elementa temeljem kojih se računa pomoć u jedinicama lokalne samouprave i iz toga razloga Zadarska županija nije ušla u kriterije za dodjelu pomoći po, iz Državnog proračuna.
Zastupnice nema. Moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. 29. zastupnika Vilima Hermana.
Isti kriterij s tim da moram napomenuti da sve županije su kroz financiranje, kroz druge korisnike Državnog proračuna u prosjeku dobivale od pola milijarde kuna do milijardu kuna dakle u 2006. godini. Ovo je samo pomoć onim jedinicama lokalne samouprave dakle na ovoj poziciji koje imaju manju fiskalnu moć. Prema tome dakle pod istim kriterijima kao i za prethodne četiri županije koje su bile u prethodna četiri amandmana.
Zastupnik Vilim Herman. Izvolite.
Gospodine ministre radi se o nesporazumu, ali dopustite prije toga da vas možda ukratko podsjetim na program kojega i vi potpisujete kao ministar financija i kojega podržava vladajuća većina. Dakle radi se o programu Vlade, prosinac 2003. Radi osiguranja bržeg, jednostavnijeg, jeftinijeg i učinkovitijeg sustava potpore malim i srednjim obiteljskim gospodarstvima Vlada planira osnovati Agro banku, poticati bržu prilagodbu i aktivniju ulogu bankarskog sektora u razvoju malog i srednjeg poduzetništva i ovdje završavam citat, a vama sigurno neobično poznat jer samo da sam prvo slovo izgovorio vi biste se sjetili jer znate vaš program. Dakle amandman je imao za svrhu naprosto preko Osječke županije potaknuti osnutak Agro banke. O tome se radi u tom amandmanu. Vi ga očigledno niste gospodine ministre, bez želje da uvrijedim, ni pročitali. Ali ja sam se i tu potvrdio jer treću godinu uzastopce ja isti amandman ulažem. Tako da me ne bi sada uopće iznenadilo dapače kada bi dobio podršku vladajuće većine HDZ-a i koalicijskih partnera, a ne sumnjam u podršku oporbe. Gospodine ministre nadam se da se nećete protiviti, ali za svaki slučaj ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 30. zastupnika Željka Pavlica.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje dakle postoji metodologija za izračun pomoći jedinicama lokalne samouprave. Dakle kao i za prethodnih nekoliko amandmana. Razlog je zašto Vlada ne prihvaća taj amandman.
Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Meni sad tu nije jasno. Da, postoji metodologija ali Proračun od 2004. godine je porastao skoro za 20 milijardi kuna. Od 80 milijardi na gotovo 100 milijardi ove godine. U isto to vrijeme dolazi do smanjenja sredstava ne samo Međimurskoj županiji nego svih županija sa 40 na 20 milijuna kuna. Što to znači za Međimursku županiju? Da je 2004. godine dobila 3 i pol milijuna kuna. Ove godine dobiva milijun i pol kuna dakle na temelju ovog Zakona. U isto to vrijeme nije došlo do povećanja prosječne plaće u Međimurju, a koja je i dalje najmanja u Hrvatskoj a time su i naši proračuni jedinica lokalne samouprave isto tako među najmanjima u Hrvatskoj. Kao primjer nam je općina Domašinec koja ima proračun od 2 milijuna kuna, ali njoj su izvanredni porezni prihodi samo 500 tisuća kuna. Sve ostalo dakle dolazi iz županije, dolazi iz države. Na taj način naše općine nisu samostalne nego su u ovisnosti dakle o višim instancama. Prema tome mislim da to treba promijeniti i nije bi jasna zaista ta činjenica dakle u roku od 3 godine došlo je do povećanja Proračuna od 20 milijardi, a u isto vrijeme dolazi do smanjenja sredstava, ukupnih sredstava za sve županije pa tako i za Međimursku županiju. Ja zbog ovoga molim dakle da se glasa o amandmanima.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala ministre. Idemo na Ministarstvo unutarnjih poslova. Državni tajnik Ivica Buconjić. Amandman 31. zastupnika Mate Gavrana i Mate Arlovića.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća taj amandman. Naime Ministarstvo ima plan kapitalnih investicija i svjesni smo da postoji nekoliko policijskih uprava odnosno zgrada policijskih postaja koje zahtijevaju ili značajne investicije ili izgradnju potpuno novih. Među njima je i zgrada policijske uprave Brodsko-Posavske i Ministarstvo traži modele financiranja kako bi mogli rješavati ne samo jednu policijsku upravu nego više policijskih uprava i policijskih postaja istovremeno. Budući kažem kao što sam rekao ima više problema. Zbog toga ne prihvaćamo ovaj amandman.
Hvala. Zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče ugodno je čuti da Ministarstvo ima problema pa i ove prirode. Naravno da znamo da imate i plan, ali ne vidimo kad ćete realizirati taj plan. Iz tih razloga smo i podnijeli ovaj amandman, a dozvolite da vas podsjetim Brodsko-Posavska županija i policijska uprava radi u doista teškim uvjetima. Ne samo da je to problem za djelatnike policijske uprave znači i za sve građane koji neminovno traže bilo kakovu pomoć ili bilo kakovu aktivnost imaju u policijskoj upravi. Za napomenuti je da je do sada izrađena projektna dokumentacija, da je grad bez naknade darovao građevinsko zemljište, kompletno izgrađena infrastruktura i da je u projektnu dokumentaciju uloženo preko 500 tisuća kuna. Držim nedopustivim da se ponovo u proračunu za iduću godinu ne uvrsti izgradnja ove zgrade policijske uprave. Jer koliko je nama znano, a meni i posebno, neke druge policijske uprave koje nisu niti krenule s aktivnostima ishođenja projektne dokumentacije, lokacijske i građevinske dozvole, su već ušle u projekt vašeg ministarstva. Ja bih volio čuti kad ćete uvrstiti i kad će taj plan realizacije brodske Policijske uprave biti riješen. Mi smo planirali ove godine, a najzad iduće godine otvoriti tu novu zgradu policijske uprave. Ali evo, po ovome izgleda da dugo neće biti. Tražim glasovanje. A tražim potporu, evo naročito kolega iz pozicije.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 32. amandman Davorka Vidovića.
Obrazloženje je isto. Amandman se odbija uz obrazloženje koje sam rekao. S tim što, ponovo ponavljam, svjesno smo problema sa zgradama. I to 4 policijske uprave su kritično, Brodsko-posavska, Virovitičko-podravska, Sisačko-moslavačka i Ličko-senjska i tražimo modele financiranja da već iduće godine počnemo sa izgradnjom objekata tih 4 policijskih uprava i još nekih policijskih postaja na drugim područjima. Ispitujemo mogućnost financiranja kroz leasing ili kroz druge modele financiranja i nastojat ćemo krenuti u rješavanje već iduće godine ovih 4 najkritičnijih policijskih uprava. Amandman se odbija.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Pa, ja moram izraziti žaljenje što model već nije pronađen. Na žalost, kao i u slučaju Slavonskoga broda, i Grad Sisak je osigurao zemljište, svu potrebnu infrastrukturu i to zaista najednom lijepom mjestu i u dogovoru sa policijom. Ne želim reći da se mi više brinemo o tome u kakvim uvjetima radi naša policija nego što to čini ministarstvo, ali nam je stalo i do naših sugrađana koji doista sada na 5 lokacija u krajnje neprimjerenim uvjetima zadovoljavaju svoje potrebe i neću tražiti glasovanje o ovom amandmanu shvaćajući da ćete doista, kao što ste i sami rekli, to prepoznati kao prioritet da barem godinu iza toga idemo sa izgradnjom policijske uprave.
Hvala lijepa. To znači da je amandman povučen? Hvala. 33. zastupnice Jagode Martić.
Amandman se ne prihvaća. Naime, sredstvima za upravu, za zaštitu i spašavanje su predviđena sredstva za aktivnosti različitih službi u sastavu Uprave za zaštitu i spašavanje. Prema tome, i za Hrvatsku gorsku službu za spašavanje. Zbog toga se amandman ne prihvaća.
Zastupnica Jagoda Martić. Izvolite.
Ne mogu ovo obrazloženje prihvatiti. Doduše mi jesmo već sinoć imali prilike čuti iz Vlade da se niti jedan amandman neće prihvatiti, ali sam se nadala da će bar poneka iznimka biti napravljena. Pa sam se tako nadala da će i Gorska služba spašavanja imenom i prezimenom, jer ne mogu prihvatiti to što ste vi rekli zbirno da je ona negdje tu predviđena. Znači da će ona naći svoje mjesto negdje u Proračunu Republike Hrvatske za 2006. godinu. Ima ona narodna "U nadi je spas", pa sam tako i ja nadala, ali izgleda da ta izreka za ovu Vladu i ovaj Sabor ne vrijedi. Nadala sam se tim više što znamo da smo prošle godine u ovom Saboru donijeli Zakon o zaštiti i spašavanju i zadaće koje iz njega proizlaze nemoguće je zapravo provesti bez sredstava. U planu je donošenje, kao što mi je poznato, i Zakon o Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja koji je negdje u završnoj fazi izrade. A ne trebam napominjati da se zapravo radi o javnoj potrebi koja je nesumnjivo u porastu. Broj nesreća i intervencija raste iz godine u godinu i jasno je svima da se bez osnovnih materijalnih sredstava ne mogu provoditi zahtjevne zadaće na spašavanju ljudskih života. I zbog toga tražim da se o ovom amandmanu glasa. Hvala.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gotovi smo s Ministarstvom unutarnjih poslova. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, potpredsjednica Vlade, ministrica branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti Jadranka Kosor. Amandman 34 zastupnika Ivice Pančića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, amandman se odnosi na sredstva za zapošljavanje hrvatskih branitelja. Kao što zastupnici i zastupnice znaju mi smo ta sredstva povećali u Proračunu za 2006. godinu za 5 milijuna kuna i sada ta sredstva iznose 35 milijuna kuna. Dakle, povećanje se odnosi za 17% i mi smo uvjereni da ćemo sve projekte koje smo predvidjeli ostvariti na toj poziciji, odnosno kroz zapošljavanje hrvatskih branitelja kroz 6 mjera uspjeti zahvaljujući povećanim sredstvima, ponavljam od 17%. U ovoj godini kroz različite mjere gdje je najbolja se pokazala mjera osnivanja i poticanja osnivanja zadruga hrvatskih branitelja, mi smo, odnosno kroz mjere i krajem 2004. i u 2005. godini zaposlili oko 3 i pol tisuće hrvatskih branitelja i djece poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja, jer se mjere za zapošljavanje odnose i na tu djecu. To čini 14% novozaposlenih hrvatskih branitelja i mislimo da povećanim sredstvima u sljedećoj godini možemo realizirati sve programe. Ponavljam, tim više što su neki programi se pokazali posebno dobrima, mi ćemo u sljedećoj godini program osnivanja zadrugarstva još poduprijeti, još pojačati. Evo, ove godine smo do danas novčani poduprli, ali i na različite druge načine osnivanje 18 zadruga. Čeka nas ovaj tjedan, ili sljedeći, potpisivanje ugovora sa još jednom zadrugom. A sljedećih godina sasvim sigurno iz godine u godinu i više. Hvala lijepa.
Zastupnik Ivica Pančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice. Bez obzira što Vlada radila i čime se hvalila broj nezaposlenih hrvatskih branitelja na žalost raste već drugu godinu. A složit ćete se da je najbolji način društvenog integriranja hrvatskih branitelja zaposlenje. I ovo povećanje kako vi kažete od 17% je ustvari pad od nekoliko desetaka posto zbog toga što je ukinut čitav niz vladinih mjera za zapošljavanje hrvatskih branitelja, ali i drugih skupina u hrvatskom društvu. Stoga predviđeni iznos od 35 milijuna kuna samo će doprinijeti daljnjem porastu nezaposlenosti hrvatskih branitelja i posebno ako znamo i za probleme sa netransparentnošću kojeg imate u ministarstvu, čemu svjedoči i prošle godine podignute kaznene prijave protiv vaših službenika zbog uzimanja mita upravo od nezaposlenih hrvatskih branitelja. Predloženi iznos od 50 milijuna kuna, naravno uz pretpostavku zakonito njihova trošenja … /Govornik se isključio, pa naknadno uključio./ … Znači, predloženi iznos … /Govornik se isključio./ …
Molim vas, pazite da se ne isključuje mikrofon.
Znači, 50 milijuna kuna kojeg predlažem i kojeg čitam treći puta uz pretpostavku naravno njihovog zakonitog trošenja taman će biti dostatno za zaustavljanje ovoga trenda porasta broja nezaposlenih hrvatskih branitelja, što mislim da bi nam svima nama bez obzira dolazili iz oporbe ili pozicije, trebalo biti u interesu. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 35, zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Gospodine predsjedniče Vlada ne prihvaća ovaj amandman, odnosi se na psihosocijalnu pomoć stradalnicima Domovinskog rata. Želim podsjetiti Hrvatski sabor da je Vlada 3. veljače ove godine donijela novi psihosocijalni program zdravstvene pomoći sudionicima i stradalnicima Domovinskog rata, to je nacionalni program koji predviđa nekoliko novosti i vjerujem da smo uspjeli u ovoj godini kroz evo godinu provođenja ovog programa dokazati da je on itekako učinkovit. Reći ću nekoliko podataka. 2004. imali smo više od 125 tisuća intervencija kroz naše PSP centre, ove godine u šest mjeseci više od 66 tisuća. Ovaj program se naravno pokazuje dobrim i kroz činjenicu da smo na novi način ustrojili PSP centre, dakle omogućili i zapošljavanje, stalno zapošljavanje stručnjaka, dakle onih koji će moći uistinu pomoći stradalnicima i sudionicima iz Domovinskoga rata u svakome trenutku. Taj sustav se još usavršava i sasvim sam sigurna da ćemo upravo u sljedećoj godini do kraja ustrojiti naše centre, ali i omogućiti dosljedno provođenje novog nacionalnog programa. Mi smo ova sredstva u ovoj godini nešto povećali, ali podsjećam da smo ukupno sredstva za Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti povećali za 8,65%. Najveći dio naravno odnosi se upravo na brigu o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji, na skrb o braniteljima, da smo u taj iznos uračunali i povrat duga prema zakonu iz 2001. dakle za 2001. i 2002. godinu. Taj dug dame i gospodo iznosi 141 milijun kuna. Isto tako u projekciji proračuna za sljedeću godinu osigurali smo novih 187 milijuna za vraćanje duga iz 2003. godine i početka 2004. kada se provodio stari zakon. Isto tako osigurali smo i dodatna sredstva i za identifikacije, za ekshumacije što naravno isto tako spada u dio programa zapravo te psihosocijalne pomoći, jer kada ljudima pomognete riješiti sudbine onda ste sasvim sigurno pomogli i u tom psihosocijalnom tretmanu. Isto tako mi u proračunu za ovu godinu, odnosno sljedeću godinu 2006. osiguravamo i izvršenje zakonskih obveza koje nisu bile izvršene 2003. godine primjerice, a to je kupnja automobila 100%-tnim invalidima I. skupine. Mi osiguravamo kupnju 141 automobila, rješavamo i neke probleme koji su vezani za stambeno zbrinjavanje 100%-tnih invalida, tako da vjerujem da ćemo evo početkom sljedeće godine moći reći da smo uistinu riješili stambena pitanja svih 100%-tinih invalida I. skupine u cijeloj državi.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ovo obrazloženje poštovane gospođe ministrice, potpredsjednice Vlade, u logičkom zaključivanju se zove prijelaz u drugi rod. Ja ovdje tražim pomoć za, psihologijsku pomoć stradalnicima Domovinskog rata i taj je iznos koji je Vlada predvidjela u iznosu od 12 milijuna 585 tisuća smanjen u odnosu na prethodnu godinu, a ja svojim amandmanom tražim povećanje na iznos od 20 milijuna kuna bez obzira na ova druga povećanja po nekim drugim stavkama u ministarstvu koja ne sporim da nisu točna, što ste vi rekli ovdje, ali to nije obrazloženje za moj amandman ovdje, pogotovo kraj tužne i pretužne činjenice da ova vrst pomoći stradalnicima Domovinskog rata na žalost sve je potrebnija jer je oni osjećaju i dalje veliku nepravdu, velika obećanja, a malo toga ostvarenog, a pogotovo pored tragične činjenice … /Govornica isključena, pa ponovo uključen./ … ja sam se uključila, ali je netko isključio, očito boli istina. Naime imamo tragičnu činjenicu o povećanju broja samoubojstava među ovom populacijom. Nije to smiješno gospođo ministrice, naročito u zadnjih godinu i pol dana. I zato molim da se o ovom amandmanu glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 36, zastupnika Ivice Pančića.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Obrazloženje je isto kao i za prethodni amandman. Nije točno da Vlada nije povećala sredstva na ovim pozicijama. Vlada je povećala sredstva na ovim pozicijama. Isto tako Vlada itekako brižno pogotovo kroz Ministarstvo hrvatskih branitelja prati sve ono što se događa među braniteljima, pokušava naravno ispraviti nepravde, vraćati dostojanstvo. Mi smo kao što znate prvi izašli u javnost i sa brojkama koje su vezane na suicid u branitelja, to su bolne brojke i ja apeliram da ne politiziramo oko brojki i da ne počnemo oko toga licitirati, jer bilo bi to poražavajuće za sve nas, ali naravno vrlo loše bi se odrazilo na branitelje pogotovo oni koji su oboljeli od posttraumatskog strasnog poremećaja. Ono što isto tako mogu reći da smo mi kada smo preuzeli ministarstvo među prvim mjerama ukinuli test MNPI II koji je itekako izbezumljivao hrvatske branitelje koji su oboljeli od ove bolesti, učinili niz drugih mjera koje su oni tražili, prije svega u Zakonu o pravima hrvatskih branitelja koji je stupio na snagu 1. siječnja ove godine, ugradili sve njihove zahtjeve vezano za priznanje bolesti i ono što mogu reći da smo u tome dobili potporu Udruge hrvatskih branitelja liječenih od posttraumatskog stresnog poremećaja. Naravno o broju suicida, o tome je malo prije govorila gospođa Antičević-Marinović, možemo otvoriti raspravu, ali još jedanput ponavljam nikako nije naravno točna konstatacija da broj samoubojstava raste. Hvala.
Zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Zahvaljujem. Sva sreća pa je relativno mali broj amandmana, jer po obrazloženjima mogli bismo dočekati i ponoć. … [[Ne razumije se.]] nečista savjest liječi se količinom izgovorenih riječi. Mora se konstatirati da centri za psihosocijalnu pomoć najblaže rečeno, ne funkcioniraju. Broj djelatnika u njima je prepolovljen. Regionalni centri također nisu u potpunosti ustrojeni što ste i sami potvrdili. Stoga je začuđujuće smanjenje iznosa sa 15 milijuna kuna što je u proračunu još od 1999. godine na ovih 12,5 milijuna kuna. Zbog toga predlažem iznos na kojem ste i vi gospođo ministrice uvijek inzistirali dok ste bili u oporbi. Ne bi bilo dobro da ispadne da se Vlada zalaže za učinkovitiji sustav psihosocijalne pomoći za hrvatske branitelje samo iz deklarativnih i kako ste ovdje naveli, politikantskih pobuda. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 37, zastupnice Marije Lugarić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Odnosi se na pozicije vezane za provođenje politike za mlade, odnosno provođenje nacionalnog programa djelovanja za mlade. Moram reći da se provedba mjera iz Nacionalnog programa djelovanja za mlade provodi zapravo kroz 3 aktivnosti. U Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, u ovom obiteljskom dijelu, odnosno kroz Upravu za obitelj. To je politika za mlade, potpora programima usmjerenima djeci i mladima i djelomično isto tako kroz povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za osobe s invaliditetom, naravno namijenjene mladima odnosno djeci. Moram istaknuti da smo sredstva za ove pozicije povećali i da indeks povećanja iznosi 231,70%. Dakle, osigurali smo 12 milijuna 139 tisuća kuna, što je dvostruko više od osiguranih sredstava u Državnom proračunu za 2005. godinu kad su sredstva iznosila 5 milijuna 239 tisuća kuna. Dakle, Vlada ne prihvaća ovaj amandman, ali vjerujem da će zastupnica prihvatiti ovo obrazloženje o zapravo ukupnom, više nego znatnom povećanju sredstava za politiku za mlade, za potporu za programe usmjerene djeci i mladima. Ponavljam, iznos je, odnosno indeks je 231,70% i mi ćemo naravno uz ta sredstva osigurati itekako provođenje svih naših programa. Dakle, financirati 43 kluba mladih u cijeloj Hrvatskoj, projekte udruga namijenjene djeci i mladima, ali isto tako sve projekte koji su usmjereni na borbu protiv droge, odnosno svih oblika ovisnosti. Hvala.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovana gospođo ministrice, ne mogu prihvatiti vaše obrazloženje iz nekoliko razloga. Prvo, ja ovim amandmanom tražim da se promijeni naziv stavke kako se ne bi dogodilo da se primjerice pomoć osmeročlanim obiteljima ponovno tumači kao politika za mlade, kao što ste mi to jednom odgovorili obzirom da je politika za mlade u ovoj državi definirana nacionalnim programom djelovanja za mlade. Ja se nadam da se bar mogli to samo preimenovanje prihvatiti da bi bilo to posve nedvosmisleno. Drugo, oko iznosa. Na stavci politika za mlade iznos je 2 milijuna 343 tisuće kuna što je potpuno jednako kao što je to bilo lani i što je za točno milijun i 657 tisuća kuna manje nego što je to bilo 2003. godine kada je na toj stavci bilo 5 milijuna kuna. Ova druga stavka koju ste spominjali ćemo u idućem amandmanu, a želim samo reći da smo lani ukinuli i dvije stavke koje se odnose na praćenje i unaprjeđivanje politike za mlade i poticanje društvene participacije za mlade. No međutim, to sve mene skupa do sad nije previše začudilo koliko me začudilo donekle da kao, vi ste valjda kao predsjednica Savjeta za mlade valjda smetnuli s uma da će upravo ovih dana, ako to već nije, biti donijet operativni program djelovanja za mlade, operativni program nacionalnog programa djelovanja za mlade gdje se za aktivnosti u vašem ministarstvu predviđa oko 8 milijuna kuna. Ja tražim ovdje ipak samo 5, svjesna nekakvih realnosti, a te stavke ni na koji način niste uveli. A želim vas upozoriti da je samo Ministarstvo zdravstva mjere iz operativnog programa unijelo u proračun, a niti jedno jedino drugo ministarstvo unijelo nije. Stoga, zbog toga što se sredstva za politiku za mlade, odnosno za provođenje Nacionalnog programa djelovanja za mlade smanjuju u ovom proračunu i stoga što se ne prati operativni plan kojeg je donijela upravo vaša Vlada, molim glasanje.
Hvala lijepa. Tražite li glasovanje? [[Upadica: Da, da.]] Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 38, također gospođe zastupnice Marije Lugarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Vlada ovaj amandman ne prihvaća. Ja vjerujem da će nakon obrazloženja o tome zašto Vlada ne prihvaća ovaj amandman gospođa zastupnica Lugarić razmisliti o povlačenju amandmana. Naime, radi se o potpori za programe usmjerene djeci i mladima, odnosno zastupnica predlaže razdvajanje na programe za djecu i programe za mlade. Želim reći da su osigurana sredstva u Državnom proračunu za 2006. godinu za ove programe 9 milijuna 370 tisuća kuna i da su ona veća za 6 milijuna 800 tisuća kuna od osiguranih sredstava za 2005. godinu koja su iznosila 2 milijuna 570 tisuća kuna. Indeks je, dakle, čak 364,59. Dakle, ja vjerujem da će zastupnica pozdraviti ovo uistinu veliko povećanje za programe namijenjene djeci i mladima. I ne vidim što bi u tom bilo sporno jer sredstva za 2006. godinu povećana su nekoliko puta. Ona će se usmjeriti za programe usmjerene djeci i mladima koji proizlaze iz Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, Nacionalnog programa djelovanja za mlade. Usput, operativni plan je, evo, upravo danas prošao Koordinaciju za društvene djelatnosti i ide na sjednicu Vlade. Zatim, Nacionalnog programa za suzbijanje zlouporabe opojnih droga i za provedbu naravno nacionalne obiteljske politike. Tako da, evo, ponavljam još jedanput, sredstva su povećana za 6 milijuna 800 tisuća kuna. To su znatna sredstva. Indeks je, ponavljam, 364,59 i vjerujem da će zastupnica Lugarić pozdraviti ovo usmjerenje, odnosno ovu odluku Vlade da dodatno podupre programe namijenjene djeci i mladima. Hvala.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovana gospođo ministrice, nismo se razumjeli oko amandmana. Ja naravno pozdravljam ova sredstva samo to nije nimalo, ni najmanje toliko spektakularno kao što vi to ovdje sada govorite obzirom da smo se konačno vratili na iznose koje smo imali 2003. godine. I meni je drago da ste u ovom proračunu ta sredstva povećali, a evo već treći, ovaj put prvi proračun da nisam morala pisati amandmane tog sadržaja jer ste konačno prihvatili te neke stvari da se vrate barem približno tamo gdje su bile. Tako da ja nisam napisala amandman na iznos. Ovo je valjda, poštovane kolegice i kolege zastupnici, jedini amandman koji ne traži povećanje iznosa, koji se zadovoljava iznosima koji jesu u proračunu predviđeni. Ovim amandmanom se traži samo da se uvede dodatna transparentnost. Upravo obrazloženje potpredsjednice Vlade koja kaže da će se iz toga financirati i primjerice programi suzbijanja zlouporabe ovisnosti daju mi za pravo da tražim da se stavka razdvoji posebno na programe za mlade i posebno na programe za djecu. Da bi bilo posve jasno i posve nedvosmisleno kome šta i koliko ide. Ja se mogu složiti sa drugačijom raspodjelom nego što sam ja ovdje predložila sukladno vašim promjenama. Ja ponavljam, ovdje se ne traži nikakva financijska sredstva nego samo da se uvede jedna transparentnost u proračunu koja je bila do Proračuna ovog za 2005. godinu. Obzirom da ovako se kao što smo čuli iz obrazloženja ministrice očito pod programe za djecu i mlade opet svoditi sve i svašta, a ne upravo ona 2 programa koja bi se pod to trebali provesti. Stoga ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 39. amandman gospođe zastupnice DRagice Zgrebec. Izvolite ministrice.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. On se odnosi na jednu zapravo potpuno novu stavku. Gospođa zastupnica predlaže izgradnju obiteljskog Romskog centra u Čakovcu i predlaže sredstva od 3 milijuna kuna. Gospođo zastupnice, evo ja vam želim reći da zapravo potrebe za uvođenjem takve jedne nove stavke u proračunu Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti je nepotrebno. Naime, sukladno našemu planu za 2006. i 2007. godinu Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti kreće, odnosno bolje rečeno, nastavlja s projektom osnivanja obiteljskih centara. Mi smo ih do sada već osnovali 6 i u tom programu, odnosno u planu je i osnivanje Obiteljskog centra u Čakovcu, za to su planirana sredstva od milijun 109 tisuća kuna, kako se za programske aktivnosti obiteljskog centra uz propisani djelokrug usklađuju i s potrebama obitelji i njenih članova na području određene županije, tako će to naravno biti i na području vaše županije, dakle Međimurske županije i mislimo da će osnivanjem takvog centra u Čakovcu biti stvorene stručne, programske i druge pretpostavke za djelotvorniju provedbu programa afirmacije i uspješnog roditeljstva i za članove romskih obitelji dakako i naravno bit će to ujedno prigoda da u dogovoru s Međimurskom županijom, sa gradom Čakovcem i njemu susjednim općinama, razmotrimo mogućnost unutarnjeg ustroja Obiteljskog centra koji će odgovarati naravno i specifičnostima romskih obitelji koje žive na tome području. Na kraju bih evo željela iznijeti i podatak koji će sasvim sigurno zanima i uvaženu zastupnicu i sve vas druge gospođe i gospodo zastupnici, da Vlada za provođenje desetljeća za Rome, odnosno programa za Rome u sljedećoj godini kroz pozicije različitih ministarstava predviđa gotovo 12 milijuna kuna u Proračunu za 2006. godinu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa, očito je da gospođa potpredsjednica nije pročitala obrazloženje ove stavke. Naime, jedno su Obiteljski centri o kojima vi govoriti, a ovo je zapravo jedna aktivnost grada Čakovca koji se do sada uključivao u mnoge projekte koji su se odnosili na poboljšanje položaja i socijalnog i materijalnog romske populacije. Romska nacionalna manjina je zapravo financijski socijalno najugroženija manjina i skupina uopće građana u Hrvatskoj. Naime, ovdje se predlaže, odnosno grad planira izgradnju koju su nazvali uvjetno Obiteljski romski centar jednog prostora koji bi obuhvatio 20 tisuća kvadratnih metara, ne njemu bi se izgradila jedna poslovna građevina, autobusno stajalište, dječje igralište i sportsko igralište. Sama zgrada bi imala bruto površinu od 560 kvadratnih metara i u njoj bi se zapravo osigurale određene potrebe u tom naselju. Radi se o naselju Kuršanec koje ste vi nekoliko puta podsjetili, pa i u izbornoj kampanji koliko se sjećam. Dakle, tu bi se organizirala mala škola, organizirala bi se određena okupljanja tih korisnika, zatim za potrebe zdravstvene djelatnosti ambulanta liječnika opće prakse, dakle nešto što bi bilo njima pri ruci. Dakle, mislim da se to uopće ne može usporediti sa onim što ste vi meni pokušali ovdje obrazložiti, mislim da bi trebalo i sa državne razine priskočiti ovakvim projektima koje grad Čakovec radi, ja bih ovdje rekla da na području Međimurske županije živi više od jedne trećine romske populacije u Hrvatskoj. Molim da se glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala vam lijepa predsjednice. Gospodin Ivan Šuker, ministar financija, 40. amandman zastupnica Nevena Mimice. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija smatra da predviđena sredstva će biti dostatna, a tim više što gospodin zastupnik praktički predviđa preraspodjelu unutar samih pozicija Ministarstva vanjskih poslova.
Hvala. Gospodin zastupnik Neven Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa, Vlada odbija predložiti značajnije povećanje sredstava za izvršenje komunikacijske strategije o pristupanju Hrvatske Europskoj uniji. Čini mi se da će na kraju još i više od mene zbog toga trebati požaliti ministrica vanjskih poslova i europskih integracija kada se pokaže da se komunikacijska strategija ipak u cjelini neće moći izvršiti zbog nedostatka sredstava, a bojim se da će trebati požaliti zbog toga i Vlada kada se pokaže da zbog neodgovarajuće i nedovoljne komunicirane Europe građanima se na kraju ne stvore dovoljno uvjerljivi uvjeti za provođenje referenduma u pristupanju Hrvatske Europskoj uniji na koje će velika većina morati građana izjasniti da bi uspjeh referenduma se zajamčio, a mislim da se samo značajna sredstva za komunikaciju Europe građanima, da samo velika sredstva mogu jamčiti uspjeh na tom referendumu. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim ministra gospodarstva, rada i poduzetništva [[Upadica: Državna tajnica.]] Državna tajnica. Izvolite. Zastupnik Marijan Jurjević i 41. amandman. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su sredstva na aktivnosti subvencije brodogradilištu planirana prema ugovorenoj dinamici izgradnje brodova.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovana gospođo državna tajnice, ukoliko se prihvati ovaj vaš prijedlog i inače ovaj Proračun mislim da je hrvatska brodogradnja otpisana stvar u Hrvatskoj, u ovom trenutku potrebna sredstva, odnosno gubici u brodogradnji koji su iskazani prema Vladi su 7 milijardi kuna, dakle oko milijardu eura. Vi predviđate 390 milijuna subvencija brodogradilištima, ja predlažem da se to digne za 500 milijuna, dakle na 890 milijuna kuna. Mislim da je to minimalno šta se može napraviti kako bi u ovom trenutku nešto napravili za brodogradnju po kojem veliki broj nas koji živi uz more na indirektan način živi, a ovo samo govori o tome da ne postoji jedan osmišljen plan niti politike razvoja Hrvatske, pa tako ni očuvanja brodogradnje i ja zaista apeliram na svoje kolege da prihvate ovaj amandman i tražim glasovanje radi svih onih koji ne samo žive od brodogradnje, jer vjerujem da i Hrvatska na indirektan način može živjeti od brodogradnje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 42. Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća iz razloga jer su sredstva za poduzetničku infrastrukturu iznosu od 92 milijuna i 100 tisuća kuna dostatna za financiranje poduzetniče infrastrukture. Za poduzetničku infrastrukturu 2005. godine Istarskoj županiji dodijeljeno je 4 milijuna i 630 kuna i nema razloga da se takva dinamika ne nastavi i u ovom periodu u 2006.
Hvala. U ime kluba, gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Da ovdje je samo ovo specificiranje gdje se traži da se 2 milijuna kuna, tj. sredstava dostavi zajedno u Istarsku zonu u Umagu, odnosno 2 milijuna kuna za industrijsku zonu Vodnjan. Što znači razvoj, što znači poduzetništvo, mislim da je deplasirano u ovom trenutku o tome uopće govoriti, međutim imajući na umu da Županija istarska u proračunu je direktno zaključena sa svega 27 milijuna kuna, držim da bi bio oportuno da se tih simboličkih pod navodnicima 4 milijuna kuna, što su značajna sredstva i za Umag i za Vodnjan izglasaju, odnosno ta sredstva uvrste u ovogodišnji proračun.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 43. zastupnika Željka Pavlica. Izvolite!
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Amandman 43. ne prihvaća se iz razloga što su sredstva u iznosu od 7 milijuna i 600 tisuća kuna dostatna za program poticanja izvoza. Ta sredstva odnose se za program nastupa na inozemnim sajmovima, međutim unutar Ministarstva gospodarstva sredstva za poticanje izvoza nalaze se i na drugim aktivnostima kao što su 63,6 milijuna kuna za povećanje konkurentnosti prerađivačke industrije, 9 milijuna kuna za marketinške aktivnosti, 17 milijuna kuna za nove tehnologije, sustav kvalitete, inovacije što su sve preduvjeti da bi neki poduzetnik mogao izvoziti ukoliko podigne svoju konkurentnost.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Željko Pavlic. Izvolite!
Pa u proračunu decidirano piše da su to sredstva koja su namijenjena poticanju za izvoz, ja sam to tako i shvatio. I po meni je sada to u svakom slučaju premala sredstva bez obzira na koji način se ona koristila. Pa podaci nam govore da Hrvatska u podupiranju pojedinih sektora podupire uglavnom promet, brodogradnju i turizam dok su manje poduprijeti gospodarski subjekti, dakle koji se nalaze u tzv. horizontalnoj razini, tj. to su one potpore dakle kojima se pomaže svim poduzećima a ne samo nekima. Po meni bi trebalo ravnomjernije poduprijeti pogotovo što se tiče izvoza znamo kakva je naša trgovinsko-izvozna bilanca, pogotovo prema nekim gospodarstvenim granama u odnosu na neke druge gospodarstvene grane, na primjer naš tekst, naša drvna industrija, naša gospodarska industrija je itekako zapostavljena, ona gotovo da nema nikakvu pomoć. Evo, tu su i zaključci sa sjednice strukovne grupe tekstilne i obućarske industrije koji su aktivirani ovih dana u kojem oni također traže da se uvedu određene izvozne stimulacije za tvrtke izvoznike, tj. ono što oni traže da se izjednače sa nekim drugim gospodarskim granama, pogotovo što se tiče brodogradnje, trgovine, turizma itd. Ja se nadam dakle upravo zbog toga da preokrenemo tu našu stvarnost što se tiče trgovinskog deficita da podupremo ovaj amandman. Hvala lijepa. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 44. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća iz razloga što su sredstva planirana u iznosu od 92 milijuna 100 tisuća kuna za poduzetničku infrastrukturu dostatna za financiranje. Samo da napomenem da gradovi koji se nalaze u županijama za koje je dan prijedlog su ove godine za poduzetničku infrastrukturu od Ministarstva gospodarstva dobile 24 milijuna 649 tisuća i 835 kuna, dakle za poduzetničku infrastrukturu a iz ostalih sredstava ministarstava ukupno 33 milijuna 700 tisuća kuna.
Hvala. U ime predlagatelja amandmana gospodin zastupnik potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice, uvažena državna tajnice! Pa gledajte, ja teško mogu razumjeti ovu tvrdnju da su dostatna sredstva za financiranje poduzetničke aktivnosti. Sad ću vam reći zašto. Mi smo pripremili nekoliko amandmana, jedan od njih je i ovaj amandman kojim se podupire poduzetnička aktivnost, rast i razvoj u područjima koja osobito zaostaju u Republici Hrvatskoj za njenim razvojem da bi se zapravo osvojile nove proizvodnje, novi proizvodi, otvorila radna mjesta i zapošljavanje i ubrzo rast i razvoj na tim područjima. Poštovane kolegice i kolege, u odnosu na 2003. godinu 2004. godine grad Zagreb je imao porast za 4 tisuće 115 dolara po glavi stanovnika. To je dva puta više nego što je rast ukupan sadašnji nacionalnog brutoproizvod po glavi stanovnika u Vukovarsko-srijemskoj županiji, dva puta više nego što je to u Brodsko-posavskoj županiji primjerice na koje se odnosi ovaj amandman i gotovo dva puta više nego što je to … [[Zbog buke govornik se ne razumije.]] Naravno, nije tome kriv grad Zagreb, ponovno naznačavamo ali Republika Hrvatska kao centralna vlast mora nešto učiniti da se ove razlike smanje i da se Republika Hrvatska u cjelini jednakomjerno i jednoobrazno razvija, naravno koristeći svoje komparativne, prije svega regionalne, gospodarske, prirodne i ljudske resurse. Drugo što bi htjeli reći kolika je stvarna zaostalost pokazuje podatak da Vukovarsko-srijemska županija za razvojem grada Zagreba prema 2004. godini zaostaje dvanaest puta, Brodsko-posavska jedanaest puta a Požeško-slavonska županija devet puta. Nemam šta komentirati drugo nego da pokušavamo eto s ovim minimalnim sredstvima koja bi trebala povećati ovu stavku za osnivanje tamo gdje još nisu osnovani za osuvremenjivanje i unapređivanje poduzetničkih zona tamo gdje su osnovani, zapravo da se poveća za ukupno 40 milijuna ali za sve gradove kao što su Vukovar, Vinkovci, Ilok, Požega, Županja, Gunja, Slavonski Brod, Okučani, Nova Gradiška, Pakrac, Lipik, dakle područja koja su inače bila zahvaćena ratom i ratnim razaranjima i kojima stvarno treba pomoći da se još nešto učini da se ubrza rast i razvoj. Ja sam uvjeren da će Sabor izglasati ovaj amandman jer jednostavno ne mogu vjerovati da ga neće izglasati s obzirom na potrebe ovih područja i na ono što su ova područja za Republiku Hrvatsku dala. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite!
Molim vas da se utvrdi kvorum.
U redu. Utvrdite kvorum. Nemamo kvorum. Imamo 65 zastupnika u sabornici. Molim da se osigura kvorum oni koji su za to odgovorni. A mi u međuvremenu ćemo sačekati stanovito vrijeme i nastaviti sa glasanjem o amandmanima. [[Upadica se ne čuje.]] Pa nećemo glasovati nego kad budemo imali kvorum. Hvala lijepa. Imamo 81. zastupnika. Možemo glasovati. Prelazimo na 45. amandman zastupnika gospodina Zlatka Koračevića. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, uvaženi zastupnik Koračević podnio je 11 amandmana na istu aktivnost, dakle, odnosi se na sredstva vezana za poduzetničku infrastrukturu. Ni jedan od amandmana se ne prihvaća iz razloga što su sredstva dostatna prema dinamici za poticanje poduzetničke infrastrukture.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolie.
Obzirom da se radi o konkretnom projektu u gradu Ivancu, molim glasanje.
Molim vas, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao. Nije dobio potreban broj glasova. Na 46. isti zastupnik.
Isto ne prihvaća se amandman iz istog razloga kao i prethodni.
Hvala. Izvolite gospodine zastupniče.
S obzirom da se radi o projektu poslovne zone u općini Sračinec, molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Hvala. Amandman 47. istog zastupnika.
Isto ne prihvaća se.
Radi se o … [[Govornik se ne razumije.]] zoni, o općini od posebne državne skrbi i općini Cestica koja u zadnje dvije godine nije primila nikakvu potporu iz centralnog buđeta. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 48. istog zastupnika?
Isti odgovor kao i na prethodni. Ne prihvaća se jer su sredstva dostatna.
Hvala. Izvolite.
Radi se o … [[Govornik se ne razumije.]] zoni u gradu Varaždinske toplice. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 49. istog zastupnika.
Ne prihvaća se iz istog razloga.
Gospodin zastupnik izvolite.
Radi se o … [[Govornik se ne razumije.]] zoni u gradu Ludbregu, molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 50. istog zastupnika.
Ne prihvaća se isto kao ni prethodni.
Izvolite.
Radi se o novoj … [[Govornik se ne razumije.]] zoni u gradu Varaždinu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 51. isti zastupnik.
Ne prihvaća se amandman iz istog razloga.
Radi se o … [[Govornik se ne razumije.]] zoni u gradu Novi Marof. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 52. amandman istog zastupnika Koračevića, gospodina.
Hvala lijepo isti odgovor, ne prihvaća se.
Radi se o … [[Govornik se ne razumije.]] zoni općini … [[Govornik se ne razumije.]] općini od posebne državne skrbi koja u zadnje dvije godine nije primila potporu iz centralnog buđeta i molim glasovanje.
Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Amandman broj 53. istog zastupnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Isti odgovor, ne prihvaća se.
Radi se o … [[Govornik se ne razumije.]] zoni u gradu Lepoglavi, brdsko planinski status. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 54. istog zastupnika izvolite.
Ne prihvaća se iz istih razloga.
Radi se o … [[Govornik se ne razumije.]] općini … [[Govornik se ne razumije.]] i molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 55., amandman 55. istog zastupnika.
Isti odgovor. Ne prihvaća se jer su sredstva dostatna prema dinamici za poticanje poduzetničke infrastrukture za 2006.
Izvolite.
Radi se o … [[Govornik se ne razumije.]] općini gornji Knjeginici. I molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 56. amandman Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite gospođo.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je na aktivnosti planiran iznos od 30 milijuna kuna dostatan za isplatu svih mirovinskih primanja po osnovi tjelesnog oštećenja i naknada za tuđu pomoć i njegu u 2006. godini. Prijedlog da se navedena aktivnost poveća za iznos od 300 milijuna kuna na ime nacionalnih mirovina prije donošenja propisa o nacionalnoj mirovini smatramo preuranjenim, odnosno pravno neutemeljenim. Tek po stupanju na snagu navedenog propisa u skladu sa odredbama istog, moći će se planirati i utvrditi visina potrebnih sredstava za isplatu nacionalnih mirovina kao i izvori financiranja.
Hvala. U ime Kluba gospođa Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pa nije baš tako jer da bi se određeni zakonski projekt on mora imati predviđena sredstva u državnom proračunu inače se zakon ne može izglasati. U Ustavu Republike Hrvatske piše da je Republika Hrvatska socijalna država. Kao socijalna država dužna je skrbiti o najnemoćnijima i najpotrebitijima. U Republici Hrvatskoj danas ima 65 tisuća građana koji nemaju nikakvih primanja a koji su preko 65 godina starosti i nesposobni su za rad. K tome ako dodamo i onaj dio seljačke populacije koji je novim sustavom potpora istisnut iz sustava potpora tada se ta socijalna slika još pogoršava. A ako smo socijalna država u koju se kunemo. Ako smo ju tako propisali Ustavom Republike Hrvatske, onda se moraju osigurati sredstva za socijalno zbrinjavanje onih koji nisu u mogućnosti priskrbiti radom. Posebice je neosnovano i neutemeljeno obrazloženje da sada ne postoji zakonska obveza. Zakonska obveza ne postoji, takav prijedlog zakona je bio u proceduri, obrazloženje vašeg Ministarstva je da se ne može donijeti zakon dok u proračunu nisu osigurana sredstva. Vjerujući u iskrenost i socijalnu senzibilnost Vlade u koju se Vlada kuna zato smo i predložili ovaj amandman. No, socijalna osjetljivost je evidentna upravo sada odbijanjem toga amandmana i stoga tražimo glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem državnoj tajnici Tajani Kesić-Šakić. Sada prelazimo na ovaj set amandmana iz Ministarstva kulture. Izvolite, državni tajnik gospodin Antolović. Izvolite. 57 amandman zastupnika Mate Gavrana i Mate Arlovića.
Vlada ne prihvaća amandman u pozicijama zaštite kulturne baštine. Osigurana su dostatna sredstva. A u konkretnom slučaju Crkva sv. Ivana Krstitelja u općini Sibinj, unatoč toga što ima dostatnu dokumentaciju za obnovu, nadležni župnik prioritet daje nadogradnji pastoralne dvorane a ne zaštitnim radovima na obnovi Crkve.
Hvala lijepa gospodin zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, drago mi je da je i gospodin predsjednik evo upravo u ovom trenutku ulazi u Sabor, gospodine državni tajniče, meni je drago da vi imate osigurana sredstva i za ovu Crkvu. Ja ću vas podsjetiti da je Crkva stara 2 stotine 30 godina. Ove godine slavi tu obljetnicu. Da je 36 godina zaštićeni spomenik kulture. I već 4 godine pokušavamo iznaći sredstva da bi se Crkva uredila, da ne izgleda, kao što sada izgleda upravo tako koliko ima i godina. Nije sporan svećenik, ja sam i danas razgovarao sa svećenikom i budite sigurni da je to najmanja zapreka. Ukoliko vi osigurate sredstva u što vjerujem da ćete osigurati, Crkva bi trebala na godinu izgledati bar malo ljepše i uređenije kao mlada cura recimo bez obzira što ima 230 godina. Kako je tu gospodin Šeks kao počasni građanin općine … [[Govornik se ne razumije.]] ja sam siguran da ćete poduprijeti ovaj prijedlog i da ćemo konačno i ovu crkvu dovesti u onaj dio koji je, rekao bih, minimalno potreban za vjerske obrede. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Nenad Stazić.
Vlada ne prihvaća amandman. Naime osim sredstava za "Glas Hrvatske" HRT-u se osiguravaju u Proračunu … [[Ne razumije se zbog zvonjave.]] za Sjevernu Ameriku, Australiju i Novi Zeland ukupno potrebna sredstva za obje namjene nije moguće do kraja procijeniti jer HRT dio sredstava ostvaruje kodiranjem programa odnosno prodajom kartica koje omogućavaju praćenje kodiranih programa te su ova sredstva osigurana na razini kao i za 2005. godinu.
Zastupnik Nenad Stazić.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, državni tajniče. Evo opet priče o brizi za Hrvate. Svi se busaju u prsa, o, kad treba govoriti o toj brizi za Hrvate izvan domovine, a kad treba … … [[Upadica se ne razumije.]] A kad treba u Proračunu osigurati novce onda te brige nema. Pa ja znam da nema novaca u Proračunu. To je posve jasno. Evo gospodin Bergman vam jučer najavljuje ostavku jer mu fali … /Govornik je isključen./ … Gospodin Bergman vam najavljuje ostavku jer mu fali 2 milijarde kuna za zdravstveni sustav. Neće se ljudi moći liječiti. Pa evo zastupnici tu čak traže i za Glas … … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine predsjedniče …
Molim vas da pažljivo, nemojte
Ili me pustite za govornicu ili mi dajte vremena jer ovo nema smisla. Ovo nema smisla. Disciplinirajte zastupnike iz svog Kluba [[Upadice se ne razumiju.]]
Nemojte kolega Stazić, da li netko pogrešno ili nehotice nemojte odmah aludirati na određeni Klub.
Dakle jasno je, nema u ovom Proračunu kao što vidimo nema ni za branitelje. Evo malo prije vidimo nema ni za obnovu crkvi. Plaće neće rasti iznad inflacije. Bit će znači ispod inflacije, znači padat će, ali ovo je zakonska obveza. U Zakonu o HRT-u piše da obavezu financiranja ovog programa preuzima Vlada i da će sa HRT-om sklopiti ugovor. I oni su vama davali, dali izračun i treba 505 tisuća i 700 kuna više od ovoga platiti. To toliko košta. To toliko košta. I sad mene zanima zašto Vlada neće ispunjavati zakonsku obavezu nego se vadi na to, gledajte oni prodaju, ne znam, satelitski program. Pa nek prodaju. U Zakonu o HRT-u piše da vi ovo trebate financirati. Morate. To Vlada mora financirati. I vi to nećete ispunjavati zakon. Nećete pa nećete. Vi ste iznad zakona. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 59. zastupnika Zlatka KOračevića.
Vlada ne prihvača amandman. Naime što se tiče adaptacije i sredstava za adaptaciju dvorca Opeka ističemo da je u pripremi projekt privatno-javnog partnerstva kojim se planira osigurati sredstva za obnovu dvorca što ne isključuje svakako financijsku potporu Ministarstva ukoliko do toga dođe tijekom obnove.
Zastupnik Zlatko Koračević.
S obzirom na dobru namjeru Ministarstva za uređenje dvorca arboretum "Opeka" molim da se glasa o tom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 60. zastupnika Ante Markova.
Vlada ne prihvača amandman. Naime u okviru usvojene vladine strategije za razvoj otoka predviđeno je otvaranje arhivskog spremišta u Žrnovu i uređenje palače "Arneri" te su za tu namjenu u okviru tog programa osigurana potrebna sredstva. Slijedom toga nije potrebno osiguravati sredstva na dva mjesta.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče pa jasno je da je Korčula jedan od naših najvećih povijesnih sjedišta, kulturna baština koja nadilazi ne samo taj kraj nego i cijelu Hrvatsku da je u posljednjih nekoliko godina došlo do revitalizacije upravo kulturne baštine u tom gradu. A u pogledu Arhivskog sabirnog centra Korčula koji uistinu treba biti kapa svih tih događanja jedno je napomenuti da je grad riješio imovinske odnose, da su osigurane, da je osigurana lokacija, da je ishodovana građevinska dozvola i svi potrebna dokumentacija i upravo zato je nužno čim prije radi valjanosti građevne dozvole prići realizaciji ovog sabirnog centra arhivske građe i kako kaže predlagatelj da su sredstva već osigurana na drugim pozicijama meni je drago da možemo tako zaključiti i da će se ovaj Arhivski centar nastaviti nesmetano realizirati. Povlačim onda amandman.
Hvala. Amandman 60. je povučen. 61. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća amandman, Vlada ne prihvaća amandman. Naime u amandmanu se predlaže povećanje pozicije predviđene za investiciju u kulturi, a obrazlaže se da bi se tih dodatnih 10 milijuna utrošilo za obnovu starog grada Siska i Velikog Kaptola. Naime to su registrirani spomenici kulture i njihova obnova se financira iz druge pozicije.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dopustite mi samo da kažem da sam taj amandman predložila i prošle godine kao i neke ostale amandmane. Naime ako je to zaštićena kulturna baština bilo bi dosta dobro da odete pogledati kako je ona zaštićena? Naime ona ne da nije zaštićena nego je toliko ruinirana da je sramota da je to uopće naša kulturna baština. Prema tome ustvari nije važno na kojoj poziciji su sredstva za to predviđena ja vam samo želim reći da niti od prošle godine do ove godine se nije desilo ništa. Nije se ništa obnovilo niti na starom gradu Siska, a bogami niti na Velikom Kaptolu. A znate da je to objekt od nacionalnog značaja, da je prva opera "Juran i Sofija" upravo izvedena u Sisku u Velikom Kaptolu pa vas molim lijepo da vidite da li bi se ipak mogla naći neka sredstva da se pomogne da se u toj županiji to obnovi. Zahvaljujem se. Molim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 62. Ante Markova?
Vlada ne prihvaća amandman. Naime na poziciji investicija u kulturi osigurano je 72% više sredstava negoli prošle godine i u tim sredstvima su osigurana dakako i sredstva za financiranje investicijskih radova na domovima kulture i kulturnim centrima.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Malo bih pojasnio. Radi se o nadogradnji drugog kata postojeće zgrade, a radi se o općini Pirovac koja se nalazi u Šibensko-Kninskoj županiji. S obzirom na skroman općinski proračun i na niz prioriteta koji su poglavito važni za standard i funkcioniranje same općine ovaj projekt se planira realizirati u trogodišnjem, trogodišnjem rješenju s time da određena sredstva od Ministarstva bi bila nužna da bi zajedno sa općinskim proračunom se mogla realizirati. Nisam dobro razumio da li se dio tih sredstava koji se, koje je spomenuo uvaženi predlagatelj da li se odnose i na općinu Pirovac? Ako se dio tih sredstava odnose na općinu Pirovac onda naravno da povlačim amandman.
Hvala. Amandman povućen. 63. zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća amandman. Naime na poziciji investicije u kulture kao što sam već rekao 72% je više sredstava negoli ove godine i u tim sredstvima predviđena su i sredstva za sufinanciranje investicijskih radova na knjižnicama kao što je predloženo amandmanom za knjižnicu Lepoglava.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Ukoliko je ovaj projekat uključen u poziciju Ministarstva amandman povlačim.
Hvala. Amandman povućen 63. 64. zatupnik Ante Markov.
Vlada ne prihvaća amandman. Na palači Draganić u Pirovcu financirani su sveobuhvatni radovi na obnovi krovišta još 2003. godine koji su tom prigodom i završeni. Slijedom toga palača Draganić ne može se uvrstiti u prioritete, a ukoliko se radi o njezinoj prilagodbi za turizam onda držimo da bi trebalo to osigurati iz sredstava prikupljenih na ime spomeničke rente na lokalnoj razini.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Točno je da je dio palače Draganić u Pirovcu izvršena rekonstrukcija što se tiče krova. No točno je isto tako da je to jedno od najvrijednijih kulturnih blaga koji se nalazi na tom prostoru, da naravno to predstavlja jednako turističku i, atrakciju, ali jednu kulturnu vrijednost koja zasigurno ima i svoje šire i veće obilježje. S obzirom na stanje Proračuna Općine Pirovac naprosto nije moguće očekivati da će se iz skromnog proračuna moći realizirati u potpunosti jedna ukupna rekonstrukcija palače Draganić i zbog toga smo držali da bi bilo sasvim primjereno i u skladu jasno sa mogućnostima Vlade da se dio sredstava, a ne tako velika sredstva, radi se o iznosu od 120 tisuća kuna odvoji za tu namjeru. Ukoliko nema sredstava za tako nešto molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 65. zastupnika Ante Markova.
Vlada ne prihvaća amandman. Naime, upravo uvažavamo razloge iz obrazloženja zastupnika u kojem navodi da bi trebalo urediti ovaj spomenik za, kao prilog turističkoj ponudi, a naglašavamo da se radi o ostacima mletačke utvrde koja je teško dostupna i ako bi trebalo ovdje investirati također bi trebalo investirati iz sredstava spomeničke rente prikupljene o lokalnoj … [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Pa mislim, to su ista polazišta, ista meta o kojima smo maloprije razgovarali. Naravno da se radi o vrijednom kulturnom spomeniku, da se radi o baštini koja naravno uvijek ima implementacije na turističke sadržaje, ali upravo mislim da je u posljednjih nekoliko godina i sazrjelo uvjerenje upravo da je teško naprosto odvajati ovako kako mi sad ovdje pokušavamo matematički odvajati što je to što pripada kulturnoj baštini i što je to što pripada turizmu. Naprosto turizam, naravno da podrazumijeva i kulturnu baštinu i bez kulturne baštine i bez onoga što možemo pokazati, a što je predmet i razlog dolaska i gostiju i svih posjetitelja u Hrvatsku. Naprosto ne možemo to dijeliti. Zbog toga malo čudi da se na taj način dijeli, neka se to pronađe na pozicijama Ministarstva turizma ili negdje drugdje. Mislim da to nije dobro da to moramo sagledavati integralni jer turizam i ne možemo razvijati nego kao naš zajednički proizvod u kojem učestvujemo svi i u kome učestvuje jednako i kultura kao i prirodne ljepote kao i nadgradnja kao i smiješak i sve ono što priliči i ono što se događa u okviru turizma. Prema tome, molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 66. za također zastupnika Ante Markova.
Vlada ne prihvaća amandman. Naime, mi moramo itekako dijeliti kada, kriterije kako podijelimo sredstava državnog proračuna za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara jer se ta sredstva iz proračuna trebaju dati po prioritetu ugroženosti kako bi se što veći fundus kulturne baštine očuvao. A tamo gdje se radi o prilagodbi, posjećivanju od turista treba ulagati sredstvima onih koji će ubirati turistički prihod od takve turističke atrakcije.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Evo, sad smo na tom setu pitanja koji ovako lijepo možemo ih obrazložiti. Naravno oni na samom terenu izgledaju dosta drukčije. Kuli Kanelići je nužno potrebna sanacija, to je evidentno, to svi oni koji su bili tamo mogu se uvjeriti. Ne samo mi nego naravno i turisti to vrlo dobro zamjećuju. Lokalna samouprava je ishodila građevnu dozvolu. Za radove je istina odobrena 300 tisuća kuna što je naravno i nedovoljno i nedostatno. Čak je to bilo nedovoljno i za postavljanje samo skele. Jedan dio sredstava koji će biti potreban za sanaciju same kule osigurao je Grad Korčula od sredstava spomeničke rente koja na žalost iznosi svega 200 tisuća kuna, iako je i ona, kad govorimo i o toj spomeničkoj renti za one koji je plaćaju opet za turističku industriju počesto je predmet kritike, počesto je predmet osporavanja da utječe na konkurentnost i na sve skupa. No unatoč svemu skupa i iznosu od 200 tisuća kuna nije čak ni približno dovoljan za izvođenje tih radova i uistinu bi bilo dobro da se toj kuli koja je uistinu zasebna, posebna, da li je ona u prvom prioritetu ili nije teško je to ovako od oka ocjenjivati. Ali ja držim da je dobro da se u ministarstvu vodi o tome računa i da se pokuša tijekom ove godine proračunske naći bilo koji način, bile koje izvore sredstava da se pokuša pomoći da se ta kula čim prije renovira i da bude u funkciji i građanima i posjetiteljima. Povlačim.
Hvala. Amandman povučen. 67. zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman kojim se traži osiguranje 3 i pol milijuna kuna za rekonstrukciju Županijske palače u Varaždinu i to iz razloga što je ove godine za istu rekonstrukciju osiguran iznos od 400 tisuća kuna, koji do danas nije utrošen. Naime, barem mi nemamo pravdanje utrošenog tog iznosa, što potvrđuje da još uvijek nema uvjeta za početak sveobuhvatne obnove na rekonstrukciji Županijske palače u Varaždinu.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Proces obnove Županijske palače je dugogodišnji. Sredstva predviđena za ovu godinu su i ugovorena i bit će utrošena. S obzirom da za potrebu rekonstrukcije instalacije, rekonstrukcije ulaza stepeništa i ostalih sadržaja nužnih za cjelovito funkcioniranje ove palače molim da se glasuje o tom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 68. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Naime, obnova katedrale Svete Terezije Avrilske je u tijeku i kontinuirano se financiraju radovi na obnovi. Isto tako u Požegi je 24 studenog svečano završena obnova … [[Govornik se ne razumije.]] na Trgu Svetog Trojstva, romaničkog portala na Franjevačkom samostanu. Što pokazuje da se sredstva ulažu u obnovu požeških spomenika i da kontinuirano traju.
Zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Pa ja nemam iluzije da će i ovaj 68. amandman proći jer naprosto niti jedan do sada nije prošao. No kako ove stavke nema u proračunu mi smo i predvidjeli 500 tisuća kuna kako bi se ubrzali radovi i jedna od najljepših baroknih crkava u Slavoniji, a u Požeškoj županiji sigurno što prije privela kraju. U obrazloženju crkve u Sibinju koji je zaštitni spomenik kulture rekli ste da vas priječi svećenik, što naprosto nije točno. Ovdje vas nitko ne prijeći, a mi vas pozivamo da izdvojite ovih 500 tisuća kuna i da crkva što prije dođe u svoju punu funkciju i puni sjaj. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 69., također od zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Naime, ne može ga prihvatiti jer ovaj amandman traži sredstva za obnovu Župne crkve u Gunji koja naprosto nije spomenik kulture i ne može biti financiranja iz proračuna.
Zastupnik potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Prije svega, nije točno da ne može biti financiranja obnova crkve samo zbog toga što nije spomenik kulture. Između ostalog iz državnog proračuna se izdvajaju sredstva, i mogu se izdvajati sredstva i za pomoć vjerskim zajednicama, a mi bismo htjeli naznačiti da je Gunja pogranično mjesto na tromeđi između 3 države i da je u takvoj situaciji itekako važno obnoviti sakralne objekte u kojima i vjernici mogu ispunjavati svoje vjerske, kulturne i ine sadržaje. I zbog toga tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 70. zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Naime, obnova palače Erdödy je u tijeku i za nju su i u ovoj godini osigurana sredstva iz državnog proračuna slijedom toga predviđen je nastavak tijekom iduće godine, a sredstva su osigurana na poziciji zaštite očuvanja kulturnih dobara.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Zahvaljujem se i povlačim amandman.
Hvala. Amandman povučen. 71, također zastupnika Zlatka Koračevića.
Ne prihvaća se predloženi amandman kao što je to konstatirano i u obrazloženju samog amandmana. Zgrada gimnazije u Varaždinu nalazi se u povijesnoj jezgri Varaždina i nije pojedinačno zaštićeni spomenik. Slijedom toga ministarstvo će moći participirati samo u očuvanju njezinih spomeničkih svojstava dok sva preostala sredstva mora osigurati Županija varaždinska.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Zgrada Gimnazije u Varaždinu nalazi se u povijesnoj jezgri grada Varaždina u sklopu bloka 19, izgrađena 1870. godine. Ona je u svom autentičnom obliku sačuvana u potpunosti i pojedine dijelove kao što su prozori, potrebno je zamijeniti, popraviti i sanirati. Cilj i svrha je da se izvrše interventni radovi i da se s radovima na fasadi očuva autentični oblik građevine izgrađene davne 1870. godine, s tim više što Gimnazija u Varaždinu 2006. godine obilježava 370 godišnjicu rada, a održavanje i sanaciju kompletne zgrade uglavnom ima grad Varaždin i Županija varaždinska, pa molim da se glasa o tom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 72, također zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Naime sredstva za uređenje špilje Vindija osigurana su i ove godine i isto tako za nastavak radova iduće godine su osigurana sredstva i to na dvije pozicije, na poziciji zaštite kulturnih dobara obzirom da se u špilji nalazi arheološko nalazište.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Povlačim amandman.
Hvala. Amandman povučen. 73, zastupnik Zdenko Antešić.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Naime u okviru razdjela Ministarstva kulture u Glavi "Zaštita i očuvanje prirode", a na poziciji A779001 osiguran je iznos od jedan milijun kuna za sprječavanje širenja invazivnih vrsta što vjerojatno nije primijećeno od strane zastupnika, a što je sukladno ove godine zaključenom u govoru između Ministarstva kulture i oceanografskog instituta o sustavnom sprječavanju širenja invazivnih algi u Jadranu.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, uvažavajući vaše obrazloženje, smatram da ono nije navedeno u onoj formi, odnosno želji u kojoj se htjelo što se htjelo postići amandmanom. Naime alga kao … taksifolija koja se enormnom brzinom jadranskim akvatorijem a za koju znamo da je pobjegla iz bazena u Monacu i prenosi se i mrežama i sidrima. Mislim da ona predstavlja preveliku opasnost i, a da bi se ona spriječila njezino širenje potrebna su značajna sredstva. Mislim čak i ako je to točno, dakle to vaše obrazloženje, mislim da su ta sredstva premalena jer njeno otklanjanje zahtijeva izuzetno veliku stručnost i izuzetno veliku pažnju jer u protivnom ne samo da će ona biti kao što je sada u akvatoriju Hvara, Brača, otoka Raba i Malinske, odnosno otoka Krka već će se proširiti na cijeli Jadran i uništiti autohtonu vrstu alge, autohtonu vrstu živih organizama u moru i napraviti veliku štetu. Stoga zahtijevam glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 74, Kluba zastupnika IDS-a.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Naime, zgrada Matije Vlašića Ilirike u Labinu zaštićen je spomenik kulture te se sredstva za njezinu obnovu osiguravaju u okviru pozicije zaštite kulturnih dobara. Moram napomenuti da prema uviđaju koji je izvršila nadležna konzervatorska služba, zgrada se nalazi u dobrom stanju, a slijedom toga mislimo da nije potrebno uspostavljati i predloženu novu poziciju u proračunu.
Zastupnik Damir Kajin.
Pa svakako jedan od najznamenitijih ljudi koji su potekli sa ovih prostora i koji je zasigurno poznatiji u svijetu nego u Hrvatskoj, je Matija Vlačić Ilirik. S druge strane ovaj amandman je na neki način pokušaj skidanja embarga koji je to u zadnjih recimo 15-tak godina bilo namijenjeno Matiji Vlačiću Iliriku. Valoriziranje dijela znamenitih ljudi koji su dali ovi prostori zasigurno može skrenuti pozornost i na samu Republiku Hrvatsku. S druge strane malo tko i u Hrvatskoj zna da je jedan mali Labin dao jednog velikana poput Matije Vlačića Ilirika koji je uz Martina Lutera bio najznačajniji čovjek protestantskog pokreta. To se jednostavno ne može osporiti i da bi skrenuli pozornost i na njegovo djelo, klub IDS-a predlaže da se ovogodišnjim proračunom za uređenje njegove rodne zgrade osigura skromnih 250 tisuća kuna. Državni tajnik je rekao da su osigurana sredstva na nekim stavkama u nekim drugim proračunskim veličinama, na žalost mi iz godine u godinu tražimo ta sredstva ali ih ne uspijevamo i realizirati i utoliko molim Sabor da izglasuje, odnosno da podrži ovaj amandman kluba IDS-a.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Ministar Petar Čobanković. Izvolite. 75 amandman, Zlatka Korčevića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća Amandman, da se doda nova pozicija izrada programa za gospodarenje privatnim šumama, s obzirom da postoji pozicija za unapređenje šumarstva i da postoje sredstva za osnivanje šumarske savjetodavne službe koja će se prvenstveno baviti privatnim šumama.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo gospodine ministre. Cilj i svrha ovog programa je kompletna inventarizacija šuma i šumskog prostora u privatnom vlasništvu, a koje vlasništvo ima 30% učešća na Varaždinskoj županiji. Izgradnja šumske infrastrukture, kvalitetni sortiment šuma, pretvaranje zapuštenog … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] kao i nadoknada gubitka površina šuma uslijed izgradnje akumulacije na hidrocentrali u Varaždinu te povećanje ekološke svijesti. Obzirom da gospodarstvo Varaždinske županije izdvaja sredstva koja se u pravilu troše na područjima gdje su državne šume prisutne intenzivnije, molim da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 76, zastupnika Božidara Panketića i Ivana Kolara.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su sredstva za sufinanciranje i izgradnju ulo-hladnjača predviđena na poziciji horizontalne mjere potpore u iznosu od 5 milijuna kuna i iz tih razloga nema potrebe prihvaćanja ovog amandmana.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre meni je drago ako su ta sredstva predviđena na ovoj stavci, no međutim vi ste i u ovoj godini i u prošlim godinama nastavili jedan dobar projekat, a to je izgradnja ulohladnjača i moram reći da je za to zasigurno nasušna potreba. Kao što vam je jasno, operativni program podizanja višegodišnjih nasada ne ide onim tempom kojim bi trebao ići, a zasigurno neće moći ići ako nemamo infrastrukture. Ulo-hladnjače su nužno potrebne i ja ću vam reći da se na ta sredstva iz ministarstva ako računa, da li će ona, ako su one namijenjene u nekom drugom dijelu i ako je u tom dijelu predviđena i ulo-hladnjača koja će se graditi u Velikoj Gorici i to sa sufinanciranjem Zagrebačke županije, Grada Zagreba, Velike Gorice i dakako poljoprivredne zadruge "Zagrebački voćnjaci" ja ću biti spreman povući ovaj amandman.
Ne možemo na taj način uvjetno govoriti jer nema …
Hvala vam lijepo, ja samo gledam ministra, on nešto signalizira, ako je mignuo, povlačim. Hvala lijepo.
Amandman povučen. Hvala lijepa. 77, zastupnici Branimir Glavaš, Ivan Drmić i Vladimir Šišljagić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Isto obrazloženje iz razloga što su predviđena financijska sredstva i svi se mogu zainteresirani javiti na natječaj. Ministarstvo je u prošloj godini sufinanciralo izgradnju jedne hladnjače na području Osječko-baranjske županije i nema nikakvih razloga da se i u 2006. godini zainteresirani ne jave na natječaj. Od, u ove 2 godine Ministarstvo je sufinanciralo izgradnju 19 tisuća tona skladišnog prostora ulo-hladnjača, a do 2003. godine ukupno je bilo 14 tisuća.
Zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Gospodine ministre, svi znamo da je intencija i ove Vlade da dođe do određenog razvoja jedne grane u poljoprivredi. To je voćarstvo i povrtlarstvo. Činjenica je isto da ljudi ne mogu raditi taj posao da nemaju sve uvjete, a jedna svakako od uvjeta je izgradnja ovakvih jednih ulo-hladnjača bez kojih je praktički nemoguće obavljati taj posao. Isto tako istina je da je u Baranji u prošloj godini izgrađena jedna moderna hladnjača, ali ona trenutačno zadovoljava potrebe samo onog poduzeća koje ju je izgradilo. Grad Osijek i Osječko-baranjska županija napravilo je jedan projekt izgradnje moderne ulo-hladnjače kapaciteta 4 tisuće tona, što također nije ni približno dovoljno da bi se zadovoljile potrebe istočne Slavonije. Evo, ja se nadam da će biti jedan dio tih novaca od 5 milijuna kuna, a možda u rebalansu da se to malo još poveća da bi se napravilo nešto na tom polju. Povlačim amandman.
Hvala. Amandman povučen. 78., zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Da se doda nova pozicija i izrada plana prikupljanja i praćenja podataka o plasmanu mineralnih gnojiva i zaštitnih sredstava u poljoprivredi u Varaždinskoj županiji s obzirom da postoji pozicija kontrole kvalitete tla.
Zastupnik Zlatko Koračević.
U Varaždinskoj županiji planira se izrada obrazaca namijenjenih proizvođačima zaštitnih sredstava putem kojih bi se dobivali podaci o potrošnji mineralnih gnojiva i zaštitnih sredstava u poljoprivredi. Isto tako, predviđa se uspostava sistema komunikacije između županije, jedinica lokalne uprave, struke, poljoprivrednih proizvođača, prodavača, odnosno dobavljača kojim bi se uspostavila kontrola nad potrošnjom navedenih sredstava, ali i zbrinjavanjem ambalaže kao opasnog otpada. Ukoliko je pozicija koju smo čuli od gospodina ministra ta koja dozvoljava da se taj projekat pokrene amandman povlačim.
Hvala. Amandman povučen. 79, zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. I osim naznačenih 630 tisuća kuna također postoji stavka kapitalne donacije za izgradnju jahaonice na ergeli Đakovo u iznosu od 3 i po milijuna kuna.
Potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, drago nam je da su predviđena sredstva za izgradnju jahaonice radi sportskog i ne samo sportskog jahanja nego i korištenja jahanja u medicinske svrhe. Ali isto tako smatramo da bi trebalo omogućiti da se proširi i da se usavršava daljnje ergela Đakovo i zbog toga smo predložili malo ovo povećanje jer se radi o povećanju od manje od 900 tisuća kuna. Pa prema tome, predlažemo da se taj amandman ipak usvoji i tražimo glasovanje.
Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 80. amandman, zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman sa istim obrazloženjem kao i za prethodni amandman.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem gospodine ministre. Međutim, nisam zadovoljna sa vašim neprihvaćanjem ovog amandmana. Naime, kao zastupnica ispred 6. izborne jedinice naravno zalažem se za razvoj konjarstva s time da mislim da u Hrvatskoj državi osim autohtone pasmine u Đakovu i ergele u Đakovu bi trebalo svakako i raditi na i podržati uzgoj posavskog konja, koji je također naša autohtona pasmina. Jer mislim da nije oportuno da na viteškim igrama u Sinju koristimo engleske uvozne pasmine umjesto domaćih pasmina. Pogotovo što znamo da u tradicionalnom korištenju u ono doba sigurno nisu korišteni engleski konji nego su korišteni naši ovdašnji konji. Pa vas lijepo molim da o tom amandmanu glasujemo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 81., zastupnika Božidara Pankretića, Ivana Kolara.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Sredstva za osnivanje Poljoprivredne komore dostatna su u planiranom iznosu Prijedloga proračuna.
Zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre, mislim da nisu dostatna ta sredstva. Kao što vam je poznato, Zakon o poljoprivredi je jasno definirao da će se utemeljiti Hrvatska poljoprivredne komora. Inicijative koje nažalost dolaze od vaših udruga isto su usmjerene u to da je Hrvatska poljoprivredna komora izuzetno nužna u tom dijelu. Već evo, gotovo 2 godine leži gotovo pripremljen materijal koji je ostao, koji sam vjerovao da će kao zakonski prijedlog doći. S obzirom da on još nije došao u saborske klupe osobno sam sa kolegama iz Kluba HSS-a spreman taj materijal staviti u proceduru. I ako se krene iduće godine sa osnivanjem Poljoprivredne komore uvjeravam vas da ovih 50 tisuća kuna sigurno nije dovoljno. I ovdje smo realan iznos stavili, a to je 200 tisuća kuna koji bi bio dovoljan da se na jednim izborima i sve one procedure koje su potrebne osnuje Hrvatska poljoprivredna komora. Ona je dakako nužna za zaštitu interesa hrvatskih seljaka, ona će na taj način, rekao bih, pripomoći da se na jedan pravi način sa normalnim izborima odaberu oni ljudi koji će predstavljati hrvatske seljake. Nužno nam je to zasigurno i iz trenutka u kojemu jesmo. Trenutak u kojemu jesmo su zasigurno pregovori s Europskom unijom i vjerujem da nećemo trebati onda tražiti bilo koga od hrvatskih seljaka nego imati legalno izabrane predstavnike putem Hrvatske poljoprivredne komore koji će nas moći i koji će moći zastupati interese najdirektnije, a vjerujem da tih interesa ima zasigurno puno. Zato vas, evo još jedanput, upozoravam u ovom dijelu ako ozbiljno krećemo u ovaj projekat, ovih 50 tisuća kuna nije dovoljno pa zato tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 82., također zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su sredstva na poziciji ruralnog razvoja i potpore ruralnom razvoju povećana za 50%.
Zastupnik Božidar Pankretić. Ivan Kolar, pardon.
Hvala lijepa, uvaženi gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, gospodine ministre. Lako je povećati sredstva 50% ako prihvatimo objašnjenje za ovu godinu i koliko je iskorištenje i onda lako planiramo. Jer zapravo i nisu utrošena sredstva za ruralni razvitak na način kako bi trebala biti utrošena. Drugo je da su utrošena, koji je efekt toga, to moramo vidjeti sami na terenu. Naime, ako se mi mislimo ozbiljno baviti poljoprivredom na način da obiteljsko poljoprivredno domaćinstvo bude centralno mjesto gdje se bude proizvodnja organizirala na prihvatljiv ekonomski, ekološki i nadasve koristan za Republiku Hrvatsku onda u ruralnom području imamo neograničene mogućnosti ulaganja bez obzira na asocijacije pridruživanja i zabrane koje bilo gdje postoje. I jedini način da selo oživi, da selo saživi i da pokažemo da nam je poljoprivreda zaista značajna ekonomska i uopće na kulturnom planu i na svakom drugom planu važna grana privređivanja onda moramo osigurati veća sredstva. Ovo je tek neznatni pokušaj ili bolje rečeno obećanje seljacima da se o njima vodi briga. Prava briga se mora iskazati proračunom na drugi način i to na višestruko povećavanje sredstava. Ja na žalost moram reći da su to tek mrvice koje se selu daju, ali mislim da u budućnosti treba više dati, zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 83. također istih zastupnika.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman povećanje iznosa za poziciju poticanja poljoprivredne proizvodnje i intervencije na tržištu nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva i sa napomenom da su ova pozicija u odnosu na 2003. godinu povećana za 215 milijuna kuna.
Zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa uvaženi gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo. Ja smatram i mi zajedno da zapravo to su nedostatna sredstava, jer ispred nas su izazovi i izazovi kako da sačuvamo uopće nivo naše poljoprivredne proizvodnje i ako naša Vlada i naše ministarstvo odlučnije ne krene da suzbija nelojalnu konkurenciju koja nam prijeti na svakom koraku, a svjesni smo da naš uvoz buja i samo da sad se poslužim statistikom koji je ove godine apsolutno nadmašio sva naša očekivanja, vjerojatno i ministrova i svih u Vladi, onda moramo biti pripremni da se odupremo tako nelojalnoj konkurenciji. Nelojalna konkurencija se tek može suzbiti onda kad imamo zdravu, ekonomski jaku našu primarnu i prerađivačku proizvodnju. Zato sve ove priče da je to dosta ja odlučno odbijam i tvrdim da su mala sredstva, jer na tržište da se uvede red treba itekako velika sredstva, a sve u zaštiti domaće proizvodnje da bi ona stvarno ekonomski ojačala. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 84. također istih zastupnika.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva shvaća značaj ovog modela investicijskih potpora i iz godine u godinu znatno povećava sredstva za ovaj model potpora, pa u tom sklopu dozvolite mi da kažem da je u 2003. godini po ovom modelu bilo isplaćeno 13 milijuna kuna, u 2004. da je isplaćeno 67 milijuna kuna, u 2005. će biti isplaćeno 80 milijuna kuna i za 2006. godinu predviđa se 90 milijuna kuna što je značajno povećanje.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Pa nije sporno da je 2003. isplaćeno samo 13 milijuna kuna i vi znate da je to tek bilo uvođenje ovoga modela koji se definitivno pokazao kao izuzetno dobar model. Investicijske potpore kao jedan suvremeni model pomoći, a znamo i zbog čega pomoći jer na način da ljudima koji kreću u investiciju dajete za poboljšanje njihove tehnologije 20, 25% bespovratnih sredstava i to na jedan najtransparentniji način. Svi konkuriraju, svi dobivaju i mislimo da to nije sporno, zato mi kada smo i razmišljali o ovome vodili smo računa o operativnim programima i onom za podizanje višegodišnjih nasada i operativnom programu za govedarstvo, jer objektivno ti programi nisu ispunili očekivanje i vi ste svjesni da oni ne idu onom dinamikom kojom smo očekivali i možemo slobodno zaključiti da oni nemaju tu transparentnost kao ovaj model. Ipak tamo postoji dosta subjektivizma, ali ovdje je jasna stvar. Ako imamo dovoljno novaca, onda možemo ovih 25% bespovratnih sredstava povećati na 30, 35% sredstava i vjerujem na taj način naše poljoprivredne proizvođače … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] pripomoći im da mogu na jednoj višoj tehnologiji, na tehnologiji koja će biti nužno potrebna kod ulaska Hrvatske u Europsku uniju na pravi način se na neke način saživiti, pomoći itd. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 85. također zastupnika Božidara Pankretića i Ivana Kolara.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga jer je ova pozicija u odnosu na prošlu godinu povećana za 100% što govori dovoljno o brigi Vlade, o značaju i potrebama za određene oblike potpora u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva i u tom kontekstu želim još također naglasiti da programi operativni koje je ova Vlada donijela da se oni provode i da za njih osiguravamo dostatna financijska sredstva za njihovo praćenje.
Zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa. Da ne ponavljam ovo kolokvijalno sve skupa, uvaženi gospodine predsjedniče, mislim da trend koji je na djelu, a to je da je za prvih 9 mjeseci ove godine uvoz prehrambenih proizvoda u Republiku Hrvatsku narastao na milijardu 219 milijuna 244 tisuće 110 USA dolara. Istovremeno i izvoz poljoprivrednih proizvoda iznosi 615 ili bolje rečeno negativna bilanca 576 tisuća 692 tisuće dolara 413 mislim da govori sam za sebe, da nije dovoljno povećavanje sredstava da bi se taj trend ispravio nego da treba apsolutno i s druge strane pratiti taj trend i uprijeti se da to toga ne dođe. To se može jedino takvim intervencijama u poljoprivredi da se naši privredni subjekti ojačaju i da budu konkurenti, a ne da budu, da ih uništava vanjska konkurencija. Zato mislim da ta sredstva namijenjena intervencijama ravnateljstva za tržišnu strukturu poljoprivrednoj, potporu poljoprivredi za 2006. godinu treba povećavati i unatoč nekih razmišljanja da je to dovoljno koliko je sada rečeno, zato tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 86. također zastupnika Božidara Pankretića i Ivana Kolara.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što smatramo da su predviđena sredstava dostatna za 2006. godinu iz razloga što će po akreditaciji "SAPHARD" agencije biti raspisan natječaj za sufinanciranje određenih projekata kroz "SAPHARD" fond, da sukladno planu "SAPHARD-a" po završetku kompletne investicije se vrši povrat 50% sredstava. Iz tih razloga procjenjujemo da je ovih 12 milijuna i 600 tisuća sasvim dovoljno jer je to domaća komponenta za 2006. godinu kojoj će biti nadodana i komponenta iz Europske unije.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Uvaženi gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Sasvim dovoljno može biti, ali svi mi smo nezadovoljni s time, jer i vi znate i ja znam da mi imamo na raspolaganju iz "SAPHARD" fonda 150 milijuna kuna. To znači da smo predvidjeli dosta manje i da mi u idućoj godini. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne razumijem vas što govorite, da mi u idućoj godini nećemo povući sredstva koja su nam na raspolaganju i ja vas molim, o tome smo raspravljali prije godinu i pol dana kada sam ja upozoravao da na žalost s obzirom da ne idemo dobrim tempom oko uspostavljanja određenih institucija itd., da se ja slažem s vama, ali govorili ste mi svi bit će novaca iz pristupnih fondova, mi ćemo ih iskoristiti itd. Na žalost evo sad i pokazatelj da ih nećemo dovoljno iskoristiti, jer ima novaca na raspolaganju, a mi nećemo moći i vi ste sami u proračunu predvidjeli da ih nećemo moći povući. To je taj problem o kojemu govorimo. Znači i kada imamo mogućnost da iz pristupnih fondova Europske unije pripomognemo si gotovo sa sredstvima gdje imamo 50% povrata, gdje imamo 70% bespovratnih sredstava sa malim učešćem Hrvatskog državnog proračuna sa malim učešćem naših poljoprivrednih proizvođača. Mi zbog određenih stvari ili nedostatka projekata kojih nema, koji još nisu učinjeni da li zbog toga što nismo licencirali SAPARD agenciju pa ne možemo zbog toga učiniti taj korak ali u svakom slučaju mi ćemo zbog određenih razloga koji definitivno ne trebaju interesirati naše poljoprivrednike jer ćemo ih oštetiti na taj način nećemo povući novac koji nam je na raspolaganju. Tražim glasovanje, pa da na taj način barem ako bude više novaca možemo prisiliti Vladu da to učiniti.
Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 87. istih zastupnika.
Također Vlada ne prihvaća ovaj amandman, mogu kazati sa sličnim obrazloženjem kao i za prethodni amandman jer ovdje se radi o komponenti Europske unije. Mehanizam funkcioniranja SAPARD fonda je da se sredstva vraćaju investitoru iznosu 50% po završetku kompletne investicije. Ja još jednom ponavljam. U 2006. godini se ide na raspisivanje natječaja. Po raspisivanju natječaja odabir projekata i potom realizacija projekata i ja sam spreman uvaženom gospodinu zastupniku i njegovom također zastupniku koji su podnijeli ove amandmane dati da stavi se na raspolaganje i kompletno objasniti način funkcioniranja i mehanizam funkcioniranja SAPARD fonda. A to ćemo učiniti ovih dana po svim hrvatskim županijama gdje ćemo ići upoznati sve zainteresirane za način funkcioniranja SAPARD fonda.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Zahvala što nam se stavljate na raspolaganje da nama objašnjavate, trebalo je prije objašnjavati našim seljacima onima kojima će to koristiti i danas imati već projekte. Jer ovo što se možda događa, ja ću sad reći nešto da možda ni ova sredstva nećemo moći iskoristiti jer nismo napravili predradnju. To je problem, jer kasnimo sa radnjama koje smo trebali učiniti. I vi trebate ažurnije, aktivnije krenuti sa svojim djelatnicima, sa onima koji rade u ovom dijelu da ih se prisili da se ne kreće sada nego još i prije da imamo i previše zahtjeva da potrošimo i više novaca nego što je ovdje predviđeno. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 88. amandman također istih zastupnika.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Sredstva namijenjena Agenciji za hranu dostatna su u planiranom iznosu prijedloga proračuna i moram kazati da smo evo uspjeli oformiti Agenciju za hranu i da ona radi svoj posao na opće zadovoljstvo zbog čega je u konačnici i došlo do njenog formiranja prošle godine.
Zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo! Ja mislim da ne bi trebalo a priori odbijati jer mi nismo ove amandmane podnašali radi toga da bi rekli da mi za nekoga nego mislimo za opće dobro poljoprivrede, za jačanje poljoprivrednoga sektora i shvaćajući sve probleme koji se javljaju. Zato za obavljanje znanstvenih stručnih poslova vezanih uz zdravstvenu ispravnost i higijenu hrane i hrane za životinje temeljem Zakona o hrani vi ste rekli osnovana je Hrvatska agencija za hranu što mi pozdravljamo i mislimo da je to prava brana za uvoz smeća koje u Hrvatsku sada se uvozi, nailazi ali kad ta agencija proradi svojim punim kapacitetom. Značaj ove agencije nije samo tu i njezino osnivanje nije samo radi toga nego da se i prisutnost GMO organizama u nekim namirnicama i sjemenu dokaže, eventualno zabrani i da to spriječimo. Zato mislimo da naš laboratorij, znači agencija mora biti još bolje opremljena, da ona mora biti referentna jedna takva agencija koja može al pari svjetskim laboratorijima biti i sprječavati sve ovo onečišćenje da ne kažem jednu težu riječ i da Hrvatska bude konačno prihvatljiva destinacija ili da bar ostane takva kakva je. Zato dobronamjerno predlažemo povećanje sredstava. Zato tražim glasovanje. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 89. također zastupnika Božidara Pankretića i Ivana Kolara.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga na osnovu snimljene situacije … [[Govornik se ne razumije zbog predsjedničke zvonjave.]] i uvjeta za izgradnju ribarskih veletržnica mi smo planirali ovaj iznos. Ja moram naglasiti da je po prvi put u povijesti Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva ove godine došlo do sufinanciranja izgradnje ribarske veletržnice u Poreču i držim da je to značajan iskorak u odnosu na sve prijašnje aktivnosti Ministarstva poljoprivrede u rješavanju na jedan drukčiji način rješavanju kompletne problematike u ribarstvu.
Zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo! Uvažavajući napor koji Vlada čini na svakom koraku mislimo da i ovim amandmanom doprinosimo poboljšanju stanja u hrvatskom ribarstvu. Mislim da kukanje ribara svi ste čuli i znate, poseban je program donošen za opremanje, za izgradnju i sve skupa. I to pozdravljamo. I mislim da je i ovo jedan od pokušaja da se u hrvatskom ribarstvu napravi jedan pomak. Naime, ako samo statistike slušamo koliko je potrošnja ribe u Hrvatskoj ispod prosjeka svih europskih nama u okruženju država sličnih kakvi smo mi onda nam to upućuje da se jedan segment a to je promet ribe koja se ulovi i stavlja u promet, znači vrši na neadekvatan način, neprimjeren način a to mi ne zaslužujemo. Zato ovo povećanje sredstava bi osiguralo bar još donekle primjeren promet i skladištenje ribe i zato je i ovaj amandman u tom smislu išao. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 90. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman da se doda nova pozicija poticanja proizvodnje bio diesela u ratarstvu i prerađivačkoj industriji s obzirom da pozicija sufinanciranja programa tehnološkog unapređenja prehrambene industrije već postoji a sredstva su dostatna u planiranom prijedlogu proračuna. Također želim naglasiti da tijekom ove godine treba da se stvori zakonodavni okvir za proizvodnju bio diesela što držimo vrlo bitnom sastavnicom u prerađivačkoj industriji a vezano na primarnu poljoprivrednu proizvodnju.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre! Pa mi smo upravo ovu poziciju tako iščitali i predložili povećanje od 16 milijuna kuna za poticanje proizvodnje bio diesela u ratarstvu i prerađivačkoj industriji. Ne znam gospodine ministre da li ste mislili na ovu godinu da ćete stvoriti zakonodavni okvir ili za iduću godinu. Ako je ove godine onda ovaj amandman itekako utemeljenje ima s obzirom da smo čuli kakovo je a i vama je to iznimno dobro znano kakovo je stanje u Slavoniji. Pored šume i vode jedini resurs sa kojim doista možemo kvalitetno raspolagati je zemlja a iz zemlje možemo izvući ono što je najkvalitetnije i što će stvoriti sve pretpostavke da budemo i konkurentni drugim zemljama, naročito zemljama u okruženju. Naše je mišljenje da s obzirom da imamo i obavezu proizvesti iz obnovljivih izvora energije bio diesel, da ovu poziciju nužno moramo staviti kako bismo omogućili s jedne strane našim poljoprivrednim proizvođačima a s druge strane prerađivačima da se aktivnije uključe u proizvodnju bio diesela. Smatramo da za to imamo ne samo potrebu, već imamo i dostatna znanja a isto tako i kvalitetne resurse. Tražim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 91. amandman istih zastupnika.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što povećanje iznosa nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Ovaj amandman se nastavlja na prethodni. Naime, uvaženi kolega Mato Arlović, je iznio pokazatelje u kakvom stanju gospodarstvo Slavonije, koliko puta zaostajemo primjera radi samo za Zagreb, od 9 do 12 puta. Kako je rat i poračje, naprosto Slavoniju žestoko vratilo unatrag, da bi uhvatili priključak reklo bi se sa ostalim razvijenijim dijelovima Republike Hrvatske a što je ... [[Govornik se ne razumije zbog zvonjave sa predsjedničkog mjesta.]] smatramo prijeko potrebnim da centralna vlast sa kudikamo više pozornosti se okrene Slavoniji, ali ne samo Slavoniji. Subvencionirajući poljoprivrednu proizvodnju pomažući obrtnicima malim i srednjim poduzetnicima. 15 milijuna kuna su rekao bih samo inicijalna sredstva koja bi i u ovim uvjetima i restriktivnog proračuna pripomogla da gospodarstvo a naročito mali poduzetnici lakše počnu trčati. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 92. zastupnika Ivice Pančića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer nije u skladu sa izvršenom preraspodjelom sredstava unutar pozicije Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Dozvolite mi, ovaj amandman traži povećanje financijskih sredstava za projekt navodnavanja. U tom kontekstu želim kazati da je izrađen master plan navodnjavanja, da je Vlada prihvatila taj master plan, i da sukladno master planu ili programu navodnjavanju koji je za naredne tri godine predviđa cca. 100-tinjak milijuna ulaganja iz državnog proračuna za 2006. godinu ova sredstva su dostatna. Ali želim još također naglasiti da ovo još nisu jedina sredstva da program navodnjavanja neće pratiti samo financijska sredstva iz proračuna nego i sa drugih, drugih stavki i pozicija.
Zastupnik Ivica Pančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Pilot projekt navodnjavanja Slavonije izrađen je 2003. godine za vrijeme bivše koalicijske vlade na 6 tisuća hektara zemljišta IPK Osijek Osječko-baranjskoj županiji kao prvi korak a potom se planiralo i daljnjih 60 tisuća hektara. Nova aktualna Vlada, samo da vas podsjetim je već u siječnju 2004. godine preuzela taj projekat i uvrstila ga u svoje prioritete što smo pozdravili. Međutim, od tada do danas prošle su skoro dvije godine minus 2 mjeseca a niti jedan hektar slavonske zemlje nije niti pripremljen za navodnjavanje a kako stoji niti neće. Predložena sredstva od 16 milijuna kuna su smiješno mala sredstva i ukazuju da Vlada ne namjerava i sljedeće godine po ovom pitanju išta napraviti. Ta su sredstva dostatna možda samo za jumbo plakate kojima je obljepljena Slavonija i koji kazuju o velikim planiranim projektima Vlade za ovu hrvatsku regiju. Zbog toga predviđenim povećanjem od 200 milijuna kuna pokazati ćete svoju vjerodostojnost i poručiti ćete Slavoniji da ozbiljno o njoj razmišljate, u protivnom sve će ostati na pukom obećanju Slavoniji i Slavoncima. Evo ja sam od ovoga amandmana i spreman odustati ukoliko ćete za planirane potrebe vodnog gospodarstva, vodoopskrbe grada Koprivnice ta sredstva uložiti u nju ali čisto sumnjam da ćete gradonačelniku Mršiću koji dolazi iz redova druge stranke to … [[Govornik se ne razumije.]] Ima nas ovdje i djece koja isključuju isključivać.
Želite glasovanje?
Molio bih onda glasovanje.
Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 93. zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Mogu dati isto objašnjenje kao i za prethodni amandman. Sa naznakom da svi projekti koji su na dobar način osmišljeni i za koji postoji interes ova vlada prati što se tiče pilot projekta u Slavoniji, meni je jako žao što projekt nije realiziran i što nije krenula realizacija ali vas moram podsjetiti da nije postojao zainteresirani partner za taj projekt.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Prošle godine ste rekli za tom istom govornicom u Hrvatskom saboru da projekt navodnjavanja hrvatska Vlada stavlja u strateške projekte i da ih dovodi u ravninu izgradnje auto-ceste. Elaborirajući tada amandman koji smo isto tako podnijeli, rekao sam, a to ću ponoviti i ove godine, nažalost, izgleda ne samo da je upitno navodnjavanje već i izgradnja autocesta. I od vas i od vaših prethodnika čuli smo da ova Vlada ima plan, ima namjeru, preuzela je projekte od bivše Vlade, ja vas lijepo molim da nam kažete a kada ćete početi realizirati te projekte. Ne znam tko bi trebao naći strateške partnere vi ili neka druga Vlada. Uglavnom, sva ova sredstva o kojima i danas govorimo a ovdje konkretno o navodnjavanju i koja ste planirali su samo inicijalna sredstva. Ja ću vas podsjetiti da nešto malo i znam o tom području da sustav navodnjavanja nije samo projektna dokumentacija ili nije samo uređaj za navodnjavanje, tu su i vodne građevine, tu su i akumulacije, retencije itd., a vidljivo je da u ukupnim stavkama tih novaca nema. Mi nismo bili tako zahtjevni kao moji prethodnici ili kolega Pančić, tražili smo povećanje za svega 24 milijuna kuna, što je također samo inicijalna sredstva, tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 94. zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman sa istim obrazloženjem uz dodatak da je ovo projekt koji je ova Vlada sačinila, projekt iza kojeg ova Vlada stoji ali da bi se određeni projekti mogli voditi, moraju se stvoriti određene pretpostavke. Iz tih razloga u 2006. godini najznačajnija, najznačajnija stvar u trošenju sredstava je na ishodovanju projektne izrade i projektne dokumentacije. U sklopu toga su predviđena i određeni pilot projekti tako da će u 2006. godini krenuti se sa realizacijom programa. Značajniju realizaciju programa se očekuje u narednim godinama za što će biti osigurana dostatna financijska sredstva.
Zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa uvaženi gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo. Mislim da je obećanje koje je 2003. dato i gdje je program navodnjavanja bombastično najavljen od ove Vlade bila je jedna slamka spasa nakon 2003. godine kada je ona katastrofalna suša poharala praktički Hrvatsku i Hrvatsku poljoprivredu stavila na koljena skoro i otvarali su se novi vidici, međutim, od obećanja se ne živi gospodine ministre. Mi vam želimo pomoć da od obećanja to budu i realizirani planovi, zato predlažemo veća sredstva. Zajedno tvrdim da bi mogli te programe ubrzati, da bi oni trebali, zapravo biti početi se realizirati, a pripremanje projektne dokumentacije prvu godinu tek dobra volja, drugu godinu da se projektira, treće godine možda da se osiguravaju sredstva, mandat istekne, nema od toga ništa. To je poruka i našim seljacima, našim, opće, ljudima koji se bave poljoprivredom, politikom ne vjerujte u obećanja nego se držite realizacije onih koji realiziraju programe. Zato pod … [[Govornik se ne razumije.]] programu ali uz veća sredstva i tražimo glasovanje o tome.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 95. zastupnici Branimir Glavaš, Ivan Drmić i Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz prostog razloga što će se i ovaj dio problematike rješavati izmjenom i dopunom Zakona o vodnom gospodarstvu kao i izmjenom i dopunom Zakona o financiranju vodnog gospodarstva koji je utvrđen. Prošao je Vladu i proslijeđen je ovom Visokom domu na usvajanje.
Zastupnik Vladimir Šišljagić.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] Gospodine ministre pa evo malo prije ste kazali da treba stvoriti pretpostavke. A ja mislim da je upravo ovo amandman koji stvara pretpostavke za sustavno navodnjavanje područja i program navodnjavanja. U Osječko-Baranjskoj županiji je 6 tisuća, preko 6 tisuća i 200 kilometara detaljnih melioracijskih objekata za odvodnju kanala trećeg i četvrtog reda koji su devastirani ratom i poraćem i nisu obnavljani. Poglavarstvo Osječko-Baranjske županije je sačinilo detaljan program uređenja ovih melioracijskih kanala, a isto tako u tijeku je izrada plana navodnjavanja. Mislim da je ovo prijeko potrebno istočnom dijelu Hrvatske pa bih zamolio da se o ovom amandmanu glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 96. zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar. Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer povećanje iznosa nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar pozicija Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala gospodine predsjedniče. Moram reći da pojašnjenje na ovaj, ovakav amandman stvarno nisam očekivao jer ovdje se radi o programu uređenja zemljišta, a to uređenje zemljišta nažalost nije išlo onim tijekom kako je očekivano, iz godine u godinu su ta sredstva umanjivana. No međutim sada je, ta sredstva iznose milijun kuna i stvarno su nedostatna za bilo kakvo ozbiljnije uređivanje poljoprivrednog zemljišta. Mi imamo dva programa, nešto u suradnji sa švedskom Vladom gdje bi se počelo razvijati taj program uređenja. Ali ja vas uvjeravam da bez uređenja poljoprivrednog zemljišta naročito na onim područjima gdje imamo takvih mogućnosti, gdje možemo dio zemljišta urediti mi o nekoj perspektivi, o nekom razvoju same poljoprivredne proizvodnje gotovo da ne možemo govoriti. Nažalost imamo slučajeva da imamo kod državnog zemljišta veliki pritisak i naših obiteljskih gospodarstava a i određenih tvrtki, a s druge strane tamo gdje nam se otvara mogućnost da uđemo u neke projekte tu evo vidimo imamo nedostatna sredstva ili gotovo simbolična sredstva u dijelu za neki ozbiljniji projekat, za neki ozbiljniji razvoj. Ako želimo ozbiljnije razvijati poljoprivrednu proizvodnju onda je prioritet u tom dijelu da uređujemo poljoprivredno zemljište. Zato je ovaj prijedlog da se ova sredstva 5 puta povećaju idu u smjeru da određeni projekti se hitno završe, da otvorimo mogućnost novog uređenja poljoprivrednog zemljišta jer bez zemljišta nema poljoprivredne proizvodnje. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 97. zastupnika Mate Arlovića, Mate Gavrana i Ljubice Brdarić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman sa obrazloženjem kao i za prethodni amandman.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Pa evo pomno sam slušao i obrazloženje i pridružujem se kolegama iz HSS-a koji se zalažu da se znatno veća sredstva iz Državnog proračuna osiguraju za uređenje zemljišta. Bez kvalitetno uređenih poljoprivrednih površina, bez sustava za odvodnju, bez dreniranja, bez navodnjavanja nije realno za očekivati u ovakovim klimatskim promjenama kakve imamo značajniji iskorak u poljoprivrednoj proizvodnji. Meni je, a i mojim kolegama drago što se Hrvatska vojska uključila u čišćenje recimo samo kanalske mreže koja je toliko zapuštena. Kad bi za 20-tak godina svu vojsku, dakle sve djelatne vojne osobe i one koje su u pričuvi samo uveli u čišćenje kanalske mreže mislim da ih ne bi uspjeli privesti svrsi. Ja znam da novaca nikad nije dosta, ali držim ukoliko smo se strateški opredijelili za ulaganje u poljoprivrednu proizvodnju, ukoliko iz poljoprivredne proizvodnje želimo izvući maksimum onda je potrebno bar nužna sredstva osigurati i za te poslove. Mislimo da milijun kuna za uređenje zemljišta koliko je Vlada planirala ne samo da nije dostatno već je i smiješna svota. Tražimo i očekujemo i potporu i od lijeve strane kako bi evo poljoprivrednici došli na svoje. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 98. zastupnice Alenke Košiše Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i mogu kazati da će se ova sredstva realizirati iz drugih izvora kroz plan upravljanja Hrvatskih voda.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem gospodine ministre. Takav odgovor sam i lani čula. Naime taj amandman sam i tada podnijela i dobila sam isti odgovor. Mogu vam potpuno pouzdano reći ako obiđete teren od lani da ove godine nije učinjeno ništa. Stanovnici nisu dobili vodu. Radi se o općini područja Gvozd. Radi se o vodovodu Slavsko polje-Dugo Selo-Lasinjsko. Radi se o izradi dokumentacije za 3 tisuće metara odnosno 3 kilometra kanalizacije. Vrlo često su nam s ove govornice riječi govore o potrebama na područjima od posebne državne skrbi. Nemamo vodovoda u Komovgovini, nemamo u Glini, nemamo u Donjem Selišću. Ne znam šta ćete mi dogodine odgovoriti na ovaj isti amandman. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. 99. zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i u ovom kontekstu želim kazati da se ovakvi projekti realiziraju kroz Plan upravljanja Hrvatskih voda. Znači treba da budu nominirani na Hrvatske vode.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo gospodine ministre. Ja vjerujem da ćemo uspjeti sa tim projektom kod Hrvatskih voda. Samo da spomenem da se radi o pograničnim općinama u Varaždinskoj županiji i da su u tom pojasu uključeni i tri općine od posebne državne skrbi, ali molim da se ipak glasuje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. I 100. amandman zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić, Mato Gavran.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz prostog razloga što povećanje iznosa nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar Proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. I u ovom kontekstu želim naglasiti da izgradnja regionalnog vodovoda Hrvatsko Zagorje je jedan od projekata ove Vlade koji ima više financijera znači i kroz više ministarstava i određenih tijela i da se uskoro očekuje potpisivanje sporazuma o sufinanciranju izgradnje regionalnog vodovoda Hrvatsko Zagorje tako da će sredstva biti, dovoljna sredstva, biti osigurano dovoljno sredstava planiranom dinamikom.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ovo je jubilarni stoti amandman pa smo očekivali da ćete sa malo više razumijevanja … … [[Upadica se ne razumije.]] 101? Da ćete sa malo više razumijevanja prvo pročitati onda i prihvatiti ovaj amandman. Naime opravdanje da Ministarstvo u okviru svojih pozicija je preraspodjelilo baš toliko sredstava mislim da nikog ne zadovoljava i postavlja se osnovno pitanje smisla Hrvatskog sabora i nas ovdje zastupnika ukoliko je Ministarstvo pa Vlada odlučila čvrsto ne promijeniti ništa bez obzira sa kakovim utemeljenjem se išlo u obrazloženje odnosno podnošenje amandmana. Dostatno je informacija da je za cjelokupni sustav navodnjavanja, odnosno sustav vodoopskrbnog, razvoj vodoopskrbnog sustava kako to u proračunu stoji Vlada planirala 33 milijuna kuna za cijelo područje Republike Hrvatske. Bez obzira na ostala sredstva, prvo, to nisu dostatna sredstva da bismo omogućili u što kraćem vremenskom periodu da veliki broj naših domaćinstava dođe do pitke vode, jer mi imamo problema onih drugih, sa viškoj vode. A to je vidljivo sada u Karlovcu i svim onim dijelovima gdje su poplave enormne. Isto je tako i u Hrvatskom zagorju. Mi nismo išli sa velikim povećanjem, ali smatramo 2 milijuna kuna povećanja u odnosu na vaš prijedlog, dakle na 5 ukupno je minimum za izgradnju vodoopskrbnog sustava u Hrvatskom zagorju. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dakle, prvih stotinu amandmana je raspravljeno. Gospođe i gospodo zastupnici, na poziciji Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva ima još 31 amandman pa bi raspravili i glasovali o ovih 31 amandman, a nakon toga napravili stanku od sat vremena i nastavili sa ostalim amandmanima. Prema tome, kad završi ova ministarstvo poljoprivrede, vodnog gospodarstva i šumarstva onda će biti stanka sat vremena i nastavak po ostalom.
Idemo dalje. Amandman 101. gospođe zastupnice Dragice Zgrebec. Izvolite ministre.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što povećanje iznosa nije u skladu sa utvrđenom preraspodjelom unutar pozicije ministarstva.
Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite. Molim?
Nisam razumjela. Hoćete ponoviti molim vas.
Ministre izvolite objasniti malo.
Sa utvrđenom preraspodjelom unutar pozicije Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Hvala. Naime, ja ovdje predlažem da se povećaju sredstva za vodoopskrbu regionalni vodovod Hrvatsko zagorje, odnosno program razvitka vodoopskrbe u Krapinsko-zagorskoj županiji. Naime, Vlada je 5. svibnja ove godine donijela odluku o petogodišnjem programu razvitka vodoopskrbe u Krapinsko-zagorskoj županiji koji iznosi 280 milijuna kuna. Što drugim riječima znači da bi godišnje trebalo osiguravati 56 milijuna kuna. S obzirom da je i kad se zbroje sredstva u Ministarstvu poljoprivrede, Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka, te u Fondu za regionalni razvoj nedostaje 38 milijuna kuna da bi se ovo moglo ostvariti. Onda zaista se možemo zapitati kako Vlada može donositi odluke koje onda kasnije ne poštuje. Međutim, to je inače u skladu sa ponašanjem ove Vlade i zaista se ne treba čuditi da se na to dešava i kod donošenja proračuna. Molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 102. amandman zastupnika Mate Gavrana i Mate Arlovića. 102. amandman, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga jer su osigurana dostatna sredstva na poziciji Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, kao i na pozicijama drugih ministarstva i tijela državne uprave. Ovdje želim naglasiti da Vlada shvaća značaj izgradnje prve faze regionalnog vodovoda Istočna Slavonija. Iz tih razloga je donijela zaključak i u 12. mjesecu će biti potpisan Sporazum o sufinanciranju izgradnje prve faze regionalnog vodovoda Istočna Slavonija koji po projekciji u ukupnom iznosu od 397 milijuna, što je izuzetno značajno za cijeli prostor Vukovarsko-srijemske županije, Brodsko-posavske i dijela Osječko-baranjske županije. A isto tako želim naglasiti da je ovaj projekat 4 godine stajao u ladici i da na ovom projektu nije ništa učinjeno. Iz tih razloga Vlada shvaća značaj ovoga projekta i osigurava financijsko praćenje za izradu tog projekta.
Gospodin zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, naša Vlada izgleda samo sve shvaća. A ja vas pitam ponovo kad ćete krenuti i raditi. Iz ovoga što je vidljivo i u ovoj poziciji svega 15 milijuna kuna za jedan vrlo bitan projekt, za vodoopskrbu Istočne Slavonije. Koliko sam uspio iščitati iz ostalih pozicija, iz svih ministarstava svega 25 milijuna kuna je osigurano u proračunu za vodoopskrbu Istočne Slavonije, što smatramo smiješnom svotom imajući u vidu jambo plakate kojima je oblijepljena Slavonija. Ako se ne varam Vlada za 4 godine 350 ili 400 milijuna kuna.
Reći ću, 397.
E, hvala vam lijepo. Ja samo ne znam koja je to iluzija ponovo ili koja je to magija kojom će Vlada osigurati 400 milijuna kuna za naredne 4 godine, a istovremeno za ovaj projekt je u protekle 2 godine osigurala ispod 15 milijuna kuna. Tako stoji u dokumentima gospodine ministre. Prošle godine 2004. 6 milijuna kuna je bila realizacija, a ove godine 9 milijuna kuna. Isti odgovor sam čuo i prošle godine kod donošenja proračuna. Tada smo izračunali da je potrebno 73 godine da izgradimo istočni regionalno vodovod. Vjerojatno će to djeca naše djece to doživjeti. A samo da napomenem, u Brodsko-posavskoj županiji svega je 33% naselja koje ima pitku vodu. Hrvatski prosjek je 75%. Ja vas molim, bez obzira što sam siguran da i ovaj amandman, i to zahvaljujući vašoj volji i volji pozicije neće proći, ali da do godine ponovo nemate priliku shvatiti već realizirati projekt. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 103. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić, Mato Gavran. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što držimo da su ova sredstva za 2006. godinu dostatna.
Gospodin zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Nakon silnih obrazloženja za ova prethodna dva vodovoda nemam potrebe bilo što objašnjavati. Mislim da je i Gorski kotar u gotovo identičnoj poziciji kao i ostali dijelovi Republike Hrvatske. Vlada će vjerojatno na godinu utrošiti ovih milijun i pol kuna za regionalni vodovod Gorskog kotara, a vidjet ćemo koliko će biti zadovoljni građani na tom području. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 104. zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Mršić. Izvolite.
Pa ja ne razumijem vaše obrazloženje ministre. Pa ja sam zato i predložio amandman zato što smatramo da nije dobra preraspodjela u okviru vašeg ministarstva. Jer vi ste predvidjeli svega milijun i pol kuna za vodoopskrbu županije koja ima najmanju dostupnost javnog vodoopskrbnog sustava u Hrvatskoj. To je dostatno svega za kilometar i pol magistralnog vodovoda. Radi se o tome dakle da treba izgraditi vodovodni sustav u dijelu županije koji je manje naseljenih gdje to općine i županija više ne mogu podnijeti. Ali kako je politika ovog ministarstva prema našoj županiji, govori da smo 2003. godine imali 5 milijuna kuna na ovoj stavci, da smo 2004. godine imali 3 milijuna, da smo ove godine imali 2,5 milijuna onda ste to skinuli na 2 milijuna i 250 tisuća kuna, a za sljedeću godinu nam predviđate milijun i pol kuna. Treba negdje oko 270 milijuna kuna da se pokrije županija sa dostupnošću vodoopskrbnog sustava. Na žalost mi ne govorimo o tome da trebamo navodnjavanje u našoj županiji što svakako trebamo, mi govorimo o tome da ljudi nemaju vodu, nemaju vodu niti kravice, a kada kravice nemaju vodu onda neće biti niti mlijeka. Doista me čudi ovo da zbog preraspodjele ne možete predvidjeti barem neka minimalna sredstva koja će biti dostatna. Za milijun i pol kuna ne možete čak ni odgovoriti magistralni vodovod jer ni jedna građevinska dozvola ne pokriva samo kilometar i pol magistralnog vodovoda, znate. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 105 amandman zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran i Ljubica Brdarić. Izvolite ministre.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija u prihvatljivom obimu.
Hvala. Gospodin zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Ja znam gospodine ministre da vama nije lako od ovih silnih amandmana morate naći neko suvislo obrazloženje, mada je sve to samo ne suvislo. Ili nema dokumentacije tamo gdje nema ili niste u mogućnosti već utvrđena sredstva preraspodijeliti unutar ministarstva ili naprosto smatrate da su dostatna sredstva. Koliko je meni znano, planom razvitka vodoopskrbe na području Osječko-baranjske županije planiran je ovaj magistralni cjevovod kako bi omogućio što kvalitetniji razvoj i ovog dijela Slavonije. Ja se nadam da kolege iz Osijeka će poduprijeti ovaj dio jer je naprosto, ili je možda dogovoreno između Vlade i gospodina Glavaša pa ne treba, ali sigurno je da sredstva za ovaj magistralni cjevovod su nužna kako bi i ovaj dio Slavonije, odnosno građani dobili vodu. Ne znam što bih mogao više suvislo obrazložiti, osim da predlažem i pozivam kolege iz pozicije da se priključe i nama i da bar jedan od ovih 300 i nešto amandmana dobije prođu. Tražim glasovanje.
Hvala. Nije dobi potrebnu većinu. 106 amandman zastupnika Ante Markova. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što držimo da je ovo u nadležnosti lokalne samouprave, rješavanje ove problematike.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Markov, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre još od 94. godine kada je Općina Tisno spojena na regionalni vodovod iz Krke gdje je voda potekla, radi se sanacija i uspostava lokalne mreže koja bi trebala naprosto udovoljiti potrebama građana, potrebama sve većeg broja turista i potrebama gospodarskog razvoja koji neupitno treba koristiti činjenicu da se ima tako kvalitetni resurs kao što je voda i to kvalitetna voda. Općina Tisno je u okviru svojih raspoloživih sredstava zajedno sa matičnim županijskim poduzećem "Vodovod i odvodnja" započela realizaciju projekta objekata vodoopskrbnog sustava na svom području i uložila je preko 2 milijuna kuna iz svog vlastitog proračuna koji naravno nije dostatan da se sve to skupa uredi i naravno da bi Hrvatske vode trebale se pojaviti kao sufinancijer tog dijela, prije svega što se dio sredstava vraća Hrvatskim vodama i one naprosto imaju interesa, imaju razloga da u taj propulzivni dio naše zemlje koji je dolaskom autoceste postao ne samo privlačan nego i vrlo ciljan razlog putovanja, da bi se trebalo pomoći da se uistinu iskoristi ta pogodnost, ta prednost pa da se cijela općina u 21. stoljeću napravi dostojna 21. stoljeću i potreba i ljepote koje imamo, a to je prvi zahtjev svakog čovjeka da ima vodu, pitku vodu. Mislim da to naprosto je teško odbiti, no ako ne može onda bi molio glasovati.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 107 amandman istog zastupnika. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija u prihvatljivom obimu.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Kako sam prije hvalio resurse i poziciju koju ima Općina Tisno, ovdje kad se radi uistinu o drugom sadržajnom obliku problema da tako kažem. Naime Općina Lišane Ostrovečke je jedna od najsiromašnijih općina na prostorima ili na području Republike Hrvatske. Njezin prihod, njezin ukupan proračun iznosi 850 tisuća kuna godišnje. Radi se o prostoru koji je neupitno nastradalo u Domovinskom ratu. Prije nekih 7 mjeseci bila je upravo prezentacija jedne knjige koja govori upravo o teškoćama za vrijeme Domovinskog rata na kojoj sam prisustvovao zajedno sa dr.Langom, gdje je upravo izgradnja lokalnog vodovoda i priključak na regionalni vodovod koji se nalazi u pravcu Benkovca, bio prioritet te općine, koja naravno da bi uopće potakla povrat stanovništva i jedan normalni život, povratak mladih, morala imati taj prvi element svakog gospodarskog razvoja, a to je priključak na lokalni vodovod i sve stanovništvo je spremno poduprijeti vlastitim doprinosom to općina u okviru onih sredstava koje na žalost nisu dostatni ni za manje stvari, će dati svoj dio, ali bez potpore države, bez potpore Hrvatskih voda gospodine ministre, naravno da teško možemo očekivati da će se taj problem riješiti. To je socijalni, egzistencijski i gotovo civilizacijski problem, jer govorimo o okruženju koje ima sve elemente da može krenuti naprijed da ima pitku vodu, no na žalost nema je jer eto, moramo početi promišljati i na taj drugi način, tako da ministre ja bi volio da ste vi makar malo ohrabrili naše mještane u Općini Lišane Ostrovačke da ste rekli pokušat ćemo, naći ćemo elemenata, načina, mogućnosti pa ćemo kroz više godina uspostaviti neku komunikaciju prema tom malom prihodu male općine i na taj način. No, kad je već tako, moram zatražiti glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 108 amandman istog zastupnika. Izvolite ministre.
Vlada na žalost ne može prihvatiti ovaj amandman iz prostog razloga jer sredstva državnog proračuna sa pozicije Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva ne mogu se koristiti za te namjene. Sukladno tome lokalna samouprava treba da taj projekt nominira Hrvatskim vodama i da bude financiran kroz plan upravljanja Hrvatskim vodama.
Izvolite gospodine zastupniče.
Gospodine ministre, upravo ovaj plan za za realizaciju ovog relativno malog zahvata jer se radi o relativno malom zahvatu i o relativno skromnim sredstvima je primarno nominiran prema Hrvatskim vodama. Znači, radi se o nominaciji prema Hrvatskim vodama i o relativno skromnom prostoru koji se treba riješiti dva zaseoka, Slakovac i Škriline. I mislim da se Hrvatske vode apsolutno bi se trebale, ovo je već druga godina da se na neki način nominira rješavanje ovog malog, ali znate, živi li u tom zaseoku 500 ljudi ili 10 tisuća ljudi u nekom velikom gradu poput Koprivnice sasvim je … … [[Upadica se ne razumije.]] 30 tisuća, bravo. Sasvim je svejedno jer potrebe su potrebe. Onaj koji nema on ne vjeruje onom koji ima. Onaj koji je mali on ne vjeruje velikome, a kako kažu naše banke, ali ne vjerujem ja u to, kažu da bi mali postali veliki trebaju da ulažu u te banke. Bojim se da to i nije baš tako, da je to samo, vrijedi za banke. Ako banke žele postati velike onda se trebaju ponašati tako. Građanima to baš i ne ide. Prema tome, ja bi volio da smo mogli ili da vi pokušate putem vašega autoriteta kroz Hrvatske vode utjecati da se ovo riješi. Relativno niska sredstva, mala, 340 tisuća kuna, ja bi ovo vama ostavio na dušu i povući ću amandman.
Amandman je povučen. 109. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Vladimira Šišljagića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman s obrazloženjem kao i za amandman 105. što znači da nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija o prihvatljivom obimu.
Hvala. Tko će u ime? Ivan Drmić.
Ja koliko sam dobio informaciju da dokumentacija već postoji i idealna je šansa da se jedan ovakav projekt napravi zajedno sa kolektorom. Znači, na dionici autoceste, državne ceste D7 jer bi se polagale cijevi u istu rupu i znatno smanjili troškovi. Ja mislim da još jednom, ministre, trebate razmisliti da se iz onog dijela od 236 milijuna kuna koji je Vlada obećala za magistralne cjevovode za Slavoniju i Baranju, jedan dio tog novca, manji dio odvoji i za ovaj projekt da bi stanovnici ovih mjesta dobili kvalitetnu i pitku vodu. Povlačim amandman.
Amandman je povučen. 110. amandman zastupnika Zlatka Koračevića. Izvolite.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz prostog razloga što ne postoji pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija.
Hvala. Nema zastupnika. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebitu većinu. Zastupnik Zlatko Koračević, 111. amandman. Izvolite.
Također moram kazati da Vlada ne prihvaća amandman iz razloga nepripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije.
Nema zastupnika. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospođa zastupnica Ivana Posavec Krivec, 112. amandman.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nije u skladu sa izvršenom preraspodjelom unutar pozicija Ministarstva poljoprivrede.
Gospođa zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Ne mogu se složiti sa ovakvim obrazloženjem ministra. Posebice stoga što je očito da danas mnogo kolega ovdje je iznijelo amandmane upravo sa temom problema vodoopskrbe na području cijele Hrvatske i očito je riječ o gorućem problemu. Ovaj amandman konkretno je usmjeren na prostor Zagrebačke i Sisačko-moslavačke županije. Riječ je o regionalnom vodovodu Moslavačka Posavina koji je u izgradnji, koji je u fazi završetka i za tu fazu potrebno je izdvojiti 21 milijun i 300 tisuća kuna. Riječ je o projektu koji podržavao Hrvatske vode, riječ je o projektu koji bi osigurao pitku vodu za gotovo 30 tisuća stanovnika prostora otoka Ivanića. To je prostor Grada Ivanić Grada, općine Križji Kloštar. Znači, područja koje nema riješenu pitku vodu. Ovaj amandman je realan upravo stoga što je u ovom planu i projekciji proračuna kroz 2007. i 2008. godinu osigurana su sredstva po 3 milijuna kuna za svaku godinu. A ja tražim da glasujemo o ovom amandmanu upravo stoga što je za 2006. godinu izdvojeno svega milijun i pol kuna. A ovaj projekt može se završiti kroz 2 godine. Znači, ako prebacimo sredstva koja su planirana za 2008. godinu na ovu godinu osigurat ćemo stanovništvu ovog prostora kroz 2 godine pitku vodu. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 113. amandman zastupnika Zlatka Koračevića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Nema zastupnika. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 114. amandman Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i moram naglasiti da ova investicija ne može biti financirana iz pozicija i sredstava državnog proračuna nego mora biti nominirana prema Hrvatskim vodama kroz plan upravljanja Hrvatskim vodama.
Hvala. U ime Kluba IDS-a gospodin zastupnik Valter Poropat. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre. Vrlo je dobro poznato svima nama što "Liburnija" znači za hrvatski turizam i koliko se novca u državni proračun upravo iz ovoga kraja Matulji, Opatije, Lovrana slije u državni proračun Republike Hrvatske. Za 70 milijuna kuna riješile bi se potpuno stvari na "Liburniji" i njezinom zaleđu što bi dodatno naravno doprinijelo tome da se još više puni proračun Republike Hrvatske iz područja "Liburnije". Predlažem glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu [[Upadica: Molim da se prebroji.]] [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Imamo većinu. Imamo većinu.
Amandman nije prošao.
A kako vi to znate?
Nije dobio potrebnu većinu.
Na temelju čega?
Prelazimo na 115. amandman zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i ovo se može realizirati kroz plan upravljanja Hrvatskih voda. Ne prihvaća amandman Vlada.
Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Nisam obrazloženje ako možete ponoviti.
Dobro, ako treba ja ću još jednom ponoviti.
Molim vas.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i ova investicija može se nominirati i za praćenje kroz plan upravljanja Hrvatskih voda.
Ali to je već tamo nominirano u ovome. Međutim je, radi se o investiciji od 76 milijuna kuna bez PDV-a i nemoguće ju je provesti kroz Hrvatske vode zato što Hrvatske vode imaju premali budžet za sve ono što će biti nominirano u Hrvatskim vodama. A i poslije toga ću još, jedan amandman imam gdje ste dali svega 35 milijuna za sve uređaje u Hrvatskoj. Prema tome, budući da se radi o uređaju koji rješava pitanje otpadnih voda Grada Koprivnice ali i vode koje ulaze u Dravu pa samim tim i u Podunavski sliv što je jedan regionalni projekt, ja mislim da to treba financirati izravno iz državnog proračuna zato što bi u ovo pretpristupno vrijeme Hrvatska mora riješiti te svoje ekološke probleme koje ima. Jedan od ekoloških problema je i zaštita voda Podunavskog sliva, a ovo je najveći uređaj u Podunavskom slivu koji trenutno Hrvatska gradi. Prema tome, potrebno je osigurati stavku koja će omogućiti da se taj uređaj sagradi onako kako je ugovoreno u 18 mjeseci. Zbog toga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 116. amandman zastupnice gospođe Alenke Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i obrazloženje slično prethodnim amandmanima treba biti nominirano kroz plan upravljanja Hrvatskih voda.
Zastupnice nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 117. amandman zastupnika Davorka Vidovića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga jer ne može investirati te investicije. Treba nominirati Hrvatskim vodama kroz plan upravljanja Hrvatskih voda.
Hvala. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Ja gospodine ministre mogu razumjeti ovo vaše obrazloženje samo u formalnom dijelu, no međutim problem odvodnje u gradu Sisku i projekti za rješavanje i to ne na cijelom području grada su teški 70 milijuna eura. Grad Sisak u idućoj godini starta sa svojih 10 milijuna za naselje Galbovo i dogovor jest da se ide preko Hrvatskih voda sa 5 milijuna. Ako ne krenemo nikad to nećemo završiti, mi smo otpočeli razgovore sa EBRD-om, razmišljam i o koncesijskom modelu, ali dozvolite da u zemlji u kojoj je državni proračun 100 milijardi kuna, a proračuni svih gradova, općina i županija 6 milijardi kuna ne možete očekivati da će to grad ili neka mala općina moći iz vlastitih sredstava napraviti. Neće ići to, o tome se radi i ja tražim glasovanje. Naselje Galbovo, naselje Zeleni Brijeg sa 14 tisuća ljudi, pa to nije Bogu iza nogu, to su dijelovi grada Siska. Ne možemo sami isfinancirati taj projekt. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 118. zastupnici Branimir Glavaš, Ivan Drmić i Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što će se realizirati iz drugih izvora kroz plan upravljanja Hrvatskih voda.
Gospodin Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Poznato je, mi smo tražili iz drugih izvora sredstva, ali ovim amandmanom molimo i sredstva iz državnog proračuna. Radi se o kolektoru u području Čepina gdje se odvodne tekalne vode velikim dijelom izlijevaju u otvorenu kanalsku mrežu. To ugrožava dva vodocrpilišta i dovodi do velike potencijalne opasnosti od epidemije. Naglašavam da su dio sredstava osigurana kreditom, ali zbog potrebe izmiještanja dijela kolektora, zbog trase ceste D-7 državne ceste pojavili su se dodatni troškovi od 25 milijuna kuna. Zbog toga smo podnijeli amandman za Državni proračun u dijelu od 8 milijuna kuna za 2006. godinu i molim da ga podržite. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 119. amandman zastupnika Ante Markova.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i ova investicija se može realizirati iz drugih izvora kroz plan upravljanja Hrvatskim vodama.
Hvala. Gospodin Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre samo bih želio napomenuti da zapadni dio Šibensko-kninske županije uistinu predstavlja jedan od najvrijednijih prirodnih resursa, prirodnih rezervata koji je uistinu nužno urediti u skladu sa najvećim ekološkim standardima, sa potrebama suvremenog načina komuniciranja sa prirodom. Novi Zakon o prostornom uređenju eksplicitno je kazao upravo da područja otoka i priobalja da bi mogli ući u realizaciju prostornih planova moraju imati riješena kanalizacijska ekosustavna rješenja odvodnje i kanalizacije. Zbog toga je ovo upravo u onom smislu kako ste vi kazali vezano za Općinu Tisno i za Općinu Pirovac, nužno da se Hrvatske vode uključe u ovaj projekat koji je već na neki način saživio i njemu treba potpuni element i upravo u stavci Hrvatskih voda i ja vjerujem da ćete vi kao resorni ministar najbolje moći sugerirati i upravo takav pristup i takvo rješenje i u tom smislu eto ja vam prenosim i mišljenja lokalnih samouprava da oni vjeruju da ćete vi uspjeti u idućem razdoblju ukazati Hrvatskim vodama u nužnost da se upravo investira u ovim pozicijama i na način kako ste vi to i sami naveli. Eto, pa ja jasno povlačim amandmane.
Hvala. Amandman je povučen. 120. amandman zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Gospodin nije nazočan. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 121. zastupnika Željka Pavlica.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što ne postoji i nije završena investicijsko-tehnička dokumentacija.
Gospodin zastupnik, Željko Pavlic. Izvolite.
Evo samo da najavim da će uskoro biti završena dakle dokumentacija u ovom projektu, taj projekt je od izuzetno velikog značenja za zaštitu okoliša pogotovo u onom kraju Međimurja, dakle iz kojeg dolazim. Na taj način očuvao bi se krajolik koji je izuzetno bogat životinjskim i biljnim vrstama, a radi se o jednom takvom najvrjednijem području, ne samo u Hrvatskoj nego u Europi. Radi se o ušću rijeke dakle Mure u rijeku Dravu. Mislim da bi to trebalo što prije ići u ovaj projekt, a da bi ga sačuvali dakle moramo sagraditi sustav, jedinstveni sustav od Preloga do Kotribe, dakle Donjeg Vidovca Svete Marije. Radi se o jednom zajedničkom dakle projektu koji podupire i te rečene općine i grad Prelog i mislim da bi svakako trebao dobiti podršku u ovom proračunu, pa stoga tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 122. amandman zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman i može biti realiziran kroz plan upravljanja Hrvatskih voda.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
A može, ali neće jel'? Mi smo, mi iz Koprivnice izdvajamo godišnje preko 10 milijuna kuna s osnova zaštite vode. U posljednje 3 godine nismo dobili niti lipu. E sad ja sam vidio da u ovom Proračunu imate Beli Manastir, Županju i još neke gradove gdje ste ih uvrstili da će se iz proračuna financirati to. Ja ne vidim razloga zašto ne biste malo novaca koje ubirete u Koprivnici svake godine vratili natrag u Koprivnicu da se napravi sustav odvodnje, barem u tom dijelu radi se o svega 4 kilometra sustav odvodnje, dakle radi se o izgradnji glavnog kolektora kojeg inače se financira, koji je trenutno u izgradnji i košta 8 milijuna kuna. Ja mislim da nema nikakvog razloga da se iz državnog proračuna ne vrati 4 milijuna kuna od 10 milijuna koje ćete sljedeće godine uzeti u Koprivnici i upravo za te namjene. Pazite, uzimate u Koprivnici 10 milijuna kuna za zaštitu voda, negdje ih drugdje redistribuirate, a mi moramo sagraditi glavni kolektor iz sredstava poreznih obveznika Koprivnice koje izravno ubiremo. Mislim da je to potpuno nepravedno zato jer Hrvatske vode u posljednje 3 godine s te osnove nisu niti lipe vratile u Koprivnicu što se tiče sustava odvodnje, a što se tiče vodoopskrbe smo rekli da je to bilo na nivou 2 kilometra magistralnih vodovoda. Ja tražim glasanje o ovome.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 123. zastupnika Božidara Pankretića i Ivana Kolara. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Gospodin zastupnik Ivan Kolar. Izvolite!
Gospodin zastupnik Ivan Kolar. Izvolite!
Jedno kratko obrazloženje. Mislim da svi znamo da na podruju Samobora i Zaprešića je slabo razvijen sustav zaštite od poplavnih voda rijeke Save a lokalna zajednica sama to nije dovoljno jaka i nema dosta sredstava. Zato je ovaj amandman iniciran. A evo na obrazloženje gospodina ministra da nema sredstava i da bude po drugoj osnovi to napravljeno ja ipak tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. 124. zastupnici Branimir Glavaš, Drmiš i Šišljagić. Izvolite!
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Vlada će imenovati povjerenstvo u koje će ući i predstavnici grada Osijeka i Osječko-baranjske županije i koji će raditi na sustavnom rješavanju problema komaraca kako u Osječko-baranjskoj županiji tako isto će povjerenstvo biti imenovano i za Vukovarsko-srijemsku županiju.
Gospodin Šišljagić, izvolite!
Hvala lijepo. Evo, problem komaraca i najezde komaraca tijekom ljetnih mjeseci zaista je velik. Meni je izuzetno drago da je i Vlada i nadležno ministarstvo i sami doživjeli proanalizirajući ovaj problem koliko problema u Osječko-baranjskoj županiji, u Vukovarsko-srijemskoj isto tako ima stanovništvo upravo u ljetnim mjesecima. Dakle, s obzirom da je i javno i Vlada i ministarstvo se obvezali da će sudjelovati u ovom programu da tako kažem borbe protiv komaraca i preuzeti određene ne male financijske obveze koje je snosio grad Osijek i Osječko-baranjska županija ja još jednom koristim prigodu i zahvaljujem. Držim vas za riječ i povlačim ovaj amandman.
Amandman je povučen. 125. amandman zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran. Izvolite!
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su predviđena sredstva u proračunu dostatna jer je to oblik sufinanciranja obrane od tuče gdje sudjeluju i ostali čimbenici u sufinanciranju obrane od tuče.
Hvala. Gospodin Mato Gavran. Izvolite!
Hvala lijepo. Pa prije svega, koristim priliku gospodine ministre da iskažem zadovoljstvo kako osobno tako i mnogih i pozdravljam odluku Vlade da nastavi sa djelatnom obranom od tuče. No, ne mogu se nikako složiti sa vama niti sa našom Vladom da je 5 milijuna kuna dostatno za obranu od tuče ili je i to samo u svom dijelu Zakon o obrani od tuče govori sasvim drugačije. Na koncu, svi oni koji su doživjeli nažalost ledonosne oblake i tuču znaju koliko su novaca primili po tom osnovu naknade. A s druge strane, reći ću vam da je samo šteta na području Brodsko-posavske županije u pretprošloj godini premašila 25 milijuna kuna koliko mi predlažemo za ovu poziciju. Ukoliko idete i za opredjeljenjem a držim da ćete ispuniti svoja obećanja a ne samo ostati deklaratorno na riječima da će i ulaganja u mreže i u sve ostalo, zaštitu od tuče biti kvalitetnije zastupljeni u proračunskim sredstvima a onda nije dovoljno … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Ovo je sufinanciranje sustava. Da ne bi bilo zabune ova stavka nije sufinanciranje šteta od tuče nego sufinanciranje sustava za funkcioniranje sustava za obranu od tuče.
Znam ministre. Ja se ispričavam, netko me uporno isključuje. Pridružujem se Mršiću, vjerojatno ima onih koji ne znaju od dosade što će a donosimo najvažniji dokument za iduću godinu. Dakle, znam.
/Govornik nije uključen ne čuje se./
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Ja znam da je ovo doista samo pozicija za obranu od tuče i znam gospodine ministre da i radite protiv svojih interesa, mislim i znam da radite drugačije i mislite drugačije, ali tako je kako je. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. 126. zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran, Ljubica Brdarić, dakle isti. Izvolite!
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. I kao što sam već rekao u jednom od prijašnjih amandmana na sličnu temu ovaj problem rješavanja detaljne kanalske mreže između ostalih će se rješavati sukladno izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva.
Hvala. Gospodin Mato Arlović.
Ja se zahvaljujem kolegi … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre, gospodine potpredsjedniče Sabora! Dakako da će se izmjenama i dopunama Zakona o vodama i financiranju vodnog gospodarstva nešto učiniti, međutim ja moram reći da ta sredstva koja će se po tom osnovu ubrati neće biti ni izbliza dostatna da bi se mogla osigurati izgradnja i obnavljanje kanalske mreže u Slavoniji, Baranji, istočnoj Slavoniji i zapadnom Srijemu. Radi se prvo o ratnim područjima, radi se o područjima u kojima je potpuno zapuštena kanalska mreža ili gotovo potpuno osim nekih radova koji su počeli ove i protekle godine gdje su kanali potpuno zaparloženi, gdje se nalaze ne grmovi nego stabla izrasla u ovih petnaestak godina u tim kanalima i gdje je činjenica da zbog nepropusnosti kanalske mreže zapravo se izazivaju katastrofalne poplave koje nanose ogromne štete u Republici Hrvatskoj u poljoprivredno-prehrambenoj industriji. I činjenica je da u jednoj godini te su štete nekoliko puta veće nego što se predlažu ova sredstva koja bi trebala osigurati uređenje kanalske mreže. Što se tiče pak izmjena i dopuna Zakona o financiranju vodnog gospodarstva i Zakona o vodama oni se trebaju uskladiti sa zakonima Europske unije a u takvom segmentu je to nešto drugačije vezano za raspodjelu sredstava za financiranje izgradnje kanalske i održavanje kanalske mreže nego što to obično se kaže da ćemo iz tih sredstava moći osigurati. Mi ih nećemo moći osigurati, mi ćemo morati tražiti ili proračunska ili kreditna sredstva. U svakom slučaju, postojeća sredstva kao i sredstva koja ćemo ubrati s naslova novih izmjena zakona neće biti dostatna da možemo zadovoljiti sve ove potrebe i u tom pogledu tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 127. zastupnika Ante Markova. Izvolite!
Vlada ne prihvaća ovaj amandman ali ovaj projekt će se realizirati kroz Hrvatske vode.
Hvala. Gospodin Ante Markov. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Samo kratko pojašnjenje. … [[Govornik se ne razumije.]] koja se nalazi u općini Kolan na Pagu je uistinu vrlo bitna za to malo i lijepo turističko mjesto koje bi sa tom vodospremom dobilo potpunu i kvalitetnu opskrbu. Vidim da vi imate razumijevanja za to i ja se nadam da ćemo u skladu sa onom našom obavezom Zakona o otocima i potrebom da se voda osigura na svim našim otocima ovom mjestu čim prije to bude moguće osigurati ta relativno skromna sredstva da se ta vodosprema napravi i da se u općini Kolan tako pokrije kompletno sva mjesta, da budu pokrivena sa vodoopskrbom vode. I da možemo kazati za iduću turističku sezonu da ćemo spremnije dočekati i na tom dijelu republike Hrvatske, da ćemo moći naše goste praktično iznenaditi ali vjerujte iznenaditi ćemo i domaćine i goste ako to napravimo. I ja vam uistinu želim vjerovati da ćemo to učiniti a u smislu onoga što smo malo prije razgovarali o komarcima, nemojmo jednog po jednog ajmo mi komarce u cijeloj Republici Hrvatskoj pokušati uništiti, jer njih ima jednako u Osijeku, Đakovu, Koprivnici ali i Dalmaciji. Hvala lijepo.
Šta je sa amandmanom? Amandman je povućen. 128. amandman zastupnika Jakše Marasovića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i sukladno već rečenom za sufinanciranje treba se obratiti i ići na plan upravljanja Hrvatskih voda.
Hvala. Gospodin Jakša Marasović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, kolege i kolegice. Ovaj amandman se odnosi na vodoopskrbu Zagreba i zagrebačkog prstenja. I da to ne bi bilo čudno, znate, ja nisam dao ni za Dalmaciju ni za Slavoniju amandmane iz prostog razloga što iz Dalmacije dolazi premijer i ministar Kalmeta, ja se nadam da su se oni pobrinuli za sve dolje što je trebalo, a za Slavoniju se pobrinuo premijer u trgovini sa Đapićem, tu je i ministar Čobanković koji je sigurno mislio na Slavoniju. A obzirom da sam dobio mig Zagrebačke županije da ministar Šuker baš nema sluha za Zagrebačku županiju a radi se o velikom problemu. Naime, ovo područje Zagreba i zagrebačkog prstena sa Zagrebačkom županijom i Krapinsko-zagorskom županijom ima oko milijun i 200 tisuća ljudi. 250 tisuća ljudi, dakle, 250 tisuća sirotinje nema vodu. Nema priključak na vodu. Gemišta imaju ako kupe, ako kupe mineralnu. I ja sam u to ime, u ime 250 tisuća te sirotinje predložio taj amandman, jer morate znati da u bogatom Zagrebu ima danas naselja koja nemaju vodu koja piju vodu na onu, odnosno uzimaju vodu na onu pumpu, na onu pumpu. I bilo bi dobro da se je ovaj amandman prihvatio jer ovo je samo inicijativno, znate veliki novac treba za ovih 250 tisuća ljudi. Ali eto kada nemaju drugi sluha, ja sam pokazao dobru volju. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu a ni trgovina nije dokazana i nije rasprava o trgovini. 129. Amandman zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Povećanje iznosa nije u skladu sa već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić, izvolite.
Ali gospodine ministre to je obrazloženje u suprotnosti sa Zakonom o proračunu. Znate, jer ako nešto nije, i ako je nešto u suprotnosti sa već utvrđenom raspodjelom onda se ne mogu podnijeti ni amandmani, pa amandmani se i podnose zato da bi se moglo utvrditi drugačije raspodjela sredstava unutar proračuna. I ja ovdje predlažem dakle, da se napravi preraspodjela takva da se svi oni koje ste uputili da se jave u Hrvatske vode za pročištaće mogu javiti zato jer ste predvidjeli 35 milijuna kuna za 31 uređaj. Ako se svi oni jave, znači mogu prosječno dobiti milijun i 100 tisuća kuna što znači da se neće graditi pročistači. Dakle, ja predlažem da se umjesto 35 milijuna kuna, predvidi 100 milijuna kuna i doista da se onda omogući onima koji imaju potrebnu dokumentaciju i koji će biti u stanju ugovoriti izgradnju pročistača da se mogu javiti u Hrvatske vode na što ste nas uputili, nas 10-ak koji smo te amandmane podnijeli da bismo mogli doista dobiti neka sredstva i osigurati da se grade uređaji za pročišćavanje otpadnih voda. Ali vas molim jednako tako da korigirate svoje obrazloženje jer suština amandmana jest da bi se dogodila preraspodjela novca unutar proračuna. Ako vi tvrdite da je razlog za odbijanje amandmana zato što je to u suprotnosti sa ovim onda je to vaše obrazloženje u suprotnosti sa Zakonom o proračunu pa ću ja zatražiti da se o ovomu glasa.
Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 130. zastupnici Branimir Glavaš, Ivan Drmić i Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. I ova akumulacija će se, izgradnja ove akumulacije će se realizirati kroz program upravljanja program vodama Hrvatskih voda.
Ivan Drmić, izvolite.
Već se nekoliko godina to premješta iz plana za ovu godinu, pa se premjesti za sljedeću. Ja se nadam da će ovaj projekt u ovoj godini bar se početi ostvarivati jer ova akumulacija je vrlo bitna zbog učestalih poplava na tom području, to ste vidjeli i ove godine kada su bile kiše, poplavljeno je bilo i ugroženo oko 10 tisuća hektara zemlje. Isto tako u planu navodnjavanja u Slavoniji Baranji ova, ovo jezero je značajno u ostvarivanju toga programa. Tako da se ja nadam ministre da će Hrvatske vode nešto učiniti na tom području u ovoj godini. Povlačim amandman.
Amandman je povućen. 131. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz razloga jer ne postoji investicijsko tehnička dokumentacija u prihvatljivom obimu.
Hvala. U ime Kluba gospodin zastupnik Poropat.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Starogradska jezgra Buzeta i Buja učinjena je još za vrijeme Venecije, i tada su ti gradovi imali i još uvijek imaju kanalizaciju koja je učinjena u to vrijeme. Naravno da su ti gradovi uzeli si kao prioritet rješenja u starogradskoj jezgri kanalizacije i samim time očekuju i od ministarstva da daju podršku u ovom smislu od 6 milijuna kuna koja bi sigurno dobro došla da se krene u realizaciju nove kanalizacije u starogradskim jezgrama Buzeta i Buja. Očekujem prihvaćanje ovoga amandmana na kraju.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem vam svima, ministru također. I sjednica se prekida za i počinje točno u 15,10 minuta jer, radi što smo malo produžili.
Kvorum 78. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Državni tajnik Dražen Breglec, amandman 132. zastupnice Alenke Košiše Čičin-Šain. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Tijekom 2006. godine značajni broj RCP-ova financirat će se i rješavati u sklopu velikih zahvata na koridorima 5B i 5C, isto tako i na koru 10 tako da sredstva na proračunskoj poziciji T570375 u iznosu od 25 milijuna kuna namjenjuju se za pojedinačna rješavanja na ostalim prugama te je potrebno reći da je izrađen i program rješavanja RCP-ova koji se još treba prije svog usvajanja dobiti još jedan krug usklađivanja sa jedinicama lokalne samouprave.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine tajniče ja vam potpuno razumijem prioritete tipa 5C i dakako slažem se s njima. Međutim upravo ovi zahvati nad, pojedinačni zahvati o kojima ste govorili po planu i programu mislim da bi ove tri investicije bile nužne i zato i tražim povećanje na ovoj stavci iz jednog razloga što na ovim prijelazima u posljednje 3,4 godine poginuo veći broj ljudi. I još nešto na prijelazu Caprak svakodnevno djeca idu u školu preko tog nezaštićenog prijelaza. Prema tome ta pasarela je u interesu velikog broja vrlo siromašne populacije koja živi u neposrednoj blizini. Ja vas molim da to uzmete u razmatranje pa barem sljedeće godine o tome povedete računa. Tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 133. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. U odnosu na Proračun 2005. godinu ukupna sredstva namijenjena financiranju investicijskih projekata u mobilnim, željezničkim kapacitetima u Proračunu za 2006. godinu ukupno su povećana za 130 milijuna kuna. Značajniji iznosi za nabavke novih motornih vozila planiraju se u narednim godinama u sklopu projekcija za Proračun 2007., 2008. godinu. Nazivi pojedinačnih proračunskih pozicija usklađeni su s nazivima i namjenama glavnih proračunskih programa u čijim okvirima su smještene i proračunske pozicije. Smještaj pozicija, izvođenje naziva pozicija temeljeno je na principima i procedurama programskog buđetiranja. Dakle 130 milijuna kuna kao najvažniji dio odgovora, potcrtavam, osigurano je u Proračunu od 2006. godine odnosno ukupno su povećana sredstva za 130 milijuna kuna.
Zastupnica Alenka, zastupnik Mato Arlović, potpredsjednik, izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Povezivanje i ulazak Hrvatske u Europsku uniju ne odvija se samo vezano za usklađivanje ekonomskih, kulturnih, zakonodavnih i inih pitanja nego i na temelju prometnica i prometnog povezivanja. Bojimo se da bi se moglo vrlo lako dogoditi da nažalost naši vlakovi sa našim vagonima neće moći prometovati osim po našim prugama a ako ne budu ispunjavali sve uvjete i sve kriterije da će po ovim prugama ili ove pruge biti davane u koncesiju na kojima će voziti trgovačka društva željezničkog prometa iz zemalja Europske unije. To je prvo. Drugo, što objektivno upozoravamo jeste činjenica da rješavanje željezničkog prometa je veoma važno da bi se usuglasio integralni promet u Republici Hrvatskoj pogotovo na koridorima 10, 5C,B i koridoru B iz jednostavnog razloga što treba osigurati njihovu povezivanost usklađeno sa cestovnim, riječnim i pomorskim prometom. Naravno i zračnim prometom. Treće važno pitanje jeste da opremanje, rekonstrukcija čvorišta, nabava teretnih vagona vučnih vlakova je zapravo isto tako istodobno djelatnost kojom se bave neka od naših trgovačkih društava i koja mogu osigurati kvalitetne poslove za … [[Govornik se ne razumije.]] trgovačka društva zaposliti njihove kapacitete, zaposliti njihove radnike i ne samo njihove radnike nego otvoriti nova radna mjesta i zapošljavanjem i očigledno je da zapravo ovaj oblik infrastrukture, prometne infrastrukture se ne može tek tako zanemariti i ostaviti po strani i zbog toga je neophodno potrebno daleko više izdvojiti novaca nego što je to u odnosu na prošlu godinu jer prošle godine zapravo nisu izdvojeni novci koji su trebali osigurati rekonstrukciju i razvoj cestovnog, željezničkog pardon prometa, a da je tome tako najbolje pokazuje da kasnimo godinu dana sa realizacijom projekta koji je inače trebao … [[Govornik se ne razumije.]] pruge gornji i donji postroj željezničkog prometa. Zbog svih tih razloga predlažemo ovaj amandman i tražimo da se o njemu glasa.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 134.
Amandman se ne prihvaća u odnosu na Proračun za 2005. godinu kao što smo već rekli sredstva su povećana za ukupni iznos od 130 milijuna kuna. U Proračunu za 2006. godinu. Za potrebe financiranja investicijskih zahvata vezanih uz teretne vagone tijekom 2006. godine planirano je osigurati potrebna sredstva, financijska sredstva kroz ugovaranje novih kreditnih linija sa domaćim financijskim institucijama, isto tako i sa na primjer Eurofimom kao najpovoljnijim oblikom kreditiranja u tom dijelu.
Državni tajniče pričekajte da ja izgovorim ime predlagatelja ili predlagateljice amandmana pa onda dajte objašnjenje. Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kolega ja bih samo upozorila na sljedeće. Na ovoj stavci za nabavu novih teretnih vagona vaša pozicija iznosi nula. Podsjetila bih vas da je u planu poslovanja HŽ-a za 2003., 2007. godinu znači četverogodišnji plan predviđena nabavka tih teretnih vagona u količini 1547 vagona od čega je do sada realizirano slovom i brojem 50 vagona i to u mandatu prethodne Vlade.ž Zakon o željeznici koji se treba početi primjenjivati sa 1.1.2006. godine definira željezničku infrastrukturu kao opće dobro u javnoj upotrebi čime pruga se izjednačava sa cestovnom infrastrukturom i obaveza države. Primjedbom ovog Zakona omogućava se ulazak stranim operatorima i, na naše pruge tj. mogućnost da svojim vučnim vozilima i vagonima obavljaju prijevoz tereta na našim prugama. Odustajanjem od zacrtanih nabave teretnih vagona HŽ neće biti u mogućnosti povećati kvalitetu usluge u teretnom prijevozu niti osigurati dovoljan broj vagona za potrebe teretnog prijevoza. Osim navedenog nabava novih vagona omogućava prilagodbu strukture vagona potrebama tržišta. Povećava rasploživost prijevoznih kapaciteta te unifikacijom održavanja uvelike smanjuje troškove i održavanje eksploatacije. Nabavom ovih vagona direktno dobiva i hrvatsko gospodarstvo jer naše tvrtke kao što su Đaković i Gredelj imaju šansu da na ovaj, na ovome dobiju posao. Prema tome govorimo i o nekom smanjenju nezaposlenosti i podižemo standard. Ja mislim da ste zaista trebali malo bolje i podrobnije razmisliti koliko ćete staviti na tu stavku i molimo o ovom amandmanu da glasujemo.
Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 135. zastupnika Davorka Vidovića.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo povećanje iznosa od 3 milijuna kuna odnosi se na sanaciju nadvožnjaka Pasarele, na koridorskoj pruzi Sisak-Kaprak na djelu koridora 10. Projekti željezničkog koridora 10 počevši od 2006. godine financirat će se na teret proračunskih sredstava i sredstava predpristupnog programa ISPA što će u sljedeće 3 godine rezultirati investicijama u infrastrukturu i objekte u funkciji prometnih poslova na koridoru 10 u iznosu od preko milijarde kuna kako je i navedeno u projekcijama Proračuna za 2006.-2008. godinu.
Zastupnik Davorko Vidović.
Ja sa veseljem čujem ove najave investicija. No međutim dozvolite da kažem još jednom. Naselje … [[Govornik se ne razumije.]] i Željezara je veličine jedne Petrinje ili Metkovića. Cijeli jedan grad od 17 tisuća ljudi prolazi 8 kolosijeka da dođe do željezničke postaje. Pasarela je stradala u ratu. Sva je izrešetana. Mi ćemo, mi kao grad ne možemo čak jer to nije niti zemljište gradsko. Poginut će nam netko, ne može se čekati. Ako postoji ikakva mogućnost grad da uđe sa jednim dijelom, Hrvatske željeznice sa jednim dijelom možda ćemo dobiti od Željezare cijeli. Dajte da pokušamo to riješiti u idućoj godini da se više ne odgađa jer to naprosto je preopasno ispod vagona nam se provlače ljudi. Ne tražim glasovanje, jer mislim da je sve jasno kako će proći, ali tražim da pronađemo nekakvo rješenje. Nije mi sada važno hoćete li vi ovdje prihvatiti amandman ili ne. Ali da vidimo da li preko Hrvatske željeznice jel se može štogod napraviti. Ne tražim.
Amandman povlačite?
Povlačim amandman.
Hvala. Amandman povućen. 136. zastupnice Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. U odnosu na proračun za 2005. godinu ukupna sredstva namijenjena financiranje investicijskih projekata u mobilni željezničkim kapacitetima proračuna za 2006. godinu [[Upadica: Malo glasnije, molim vas.]] povećane su kao što smo već rekli za 130 milijuna kuna. Značajnije nabavke novih motornih vlakova planirani su u narednim godinama u proračunima za 2007. i 2008. godinu.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem se. U prijedlogu proračuna nije predviđena nabavka niti jedne nove motorne garniture. Poslovna orijentacija HŽ-a temeljile su se upravo na odluci ovoga Sabora koji je prihvatio plan poslovanja Hrvatskih željeznica, malo prije sam rekla 2007., 2003./2007. po kojem je bila predviđena strategija restrukturiranja i modernizacije. Strategija i modernizacija su se temeljile na obnovi infrastrukture, te voznog i vučnog parka, odnosno nabavi … [[Zbog zvonjave sa predsjedničkog mjesta, govornik se ne čuje.]] predviđena je kupnja 13 garnitura nagibnih vlakova od čega je realizirana kupnja 8 garnitura i to za mandata bivše Vlade, te kupnja 71 motorne garniture koje su predviđene za korištenje u prigradskom prometu te na kraćim putničkim relacijama do 2 sata vožnje. Realizacijom ovog prihvaćenog plana poslovanja postiglo bi se povećanje kvalitete usluga putničkog prijevoza, povećanje broja kapaciteta, smanjenje vremena putovanja i učestala ponuda prijevoza što bi omogućilo HŽ-u da postane glavni leader i praktički leader u prijevozu putnika do 2007. godine. Izostanak nabave ovih motornih vlakova … [[Zbog zvonjave sa predsjedničkog mjesta, govornik se ne razumije.]] razvoj željeznice na direktnom mjestu poreznih obveznika jer oni ostaju bez najjeftinijeg načina prijevoza stoga je nužno osigurati ova sredstva. Ja ne da molim glasovanje za amandman nego molim novce na ovoj poziciji.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 137. zastupnika Valtera Poropata.
Amandman se ne prihvaća. Luka … [[Govornik se ne razumije.]] razvrstana je kao luka od lokalnog značaja na aktivnosti sanacija, rekonstrukcija objekata pod gradnje i nad gradnje lukama otvorene za javni promet na području županija, predložena su odgovarajuća sredstva iz kojih će se financirati održavanje luka od županijskog i lokalnog značaja a prvenstveno u cilju osiguranja redovitog održavanja brodskih linija od državnog značaja. Utvrđivanjem prioriteta za 2006. godinu od strane Ministarstva prići će se sanaciji i rekonstrukciji luka na području županije.
Zastupnik Valter Poropat.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi državni tajniče. Luka Trget nalazi se u Raškom zaljevu jednom od najljepših zaljeva na našoj obali. Ona kao takva ne može pružiti ni ljudima u tom kraju a ni cijeloj zajednici bolji razvoj dok se kao takva ne dovede u situaciju da može doći u takav stav da može u potpunosti zadovoljiti razvoj toga kraja. Problem je i u tome što se i uz samu luku Trget nalazi i luka Baršica koja godinama stagnira a u zadnje vrijeme koristi se od strane jedne tvrtke i devastira se svakodnevno. Očekujemo od ministarstva kojem ste vi državni tajnik da upravo luka Baršica postane luka županijskog značaja gdje će onda zajedno sa lukom Trget postati sastavni dio razvoja u tom smislu ovoga kraja i zbog toga očekujem da se ipak luka Trget uzme u ovom slučaju sa ovim malim novcima za početak zajedno sa lučkom upravom i proračunom općine Raša od 2 milijuna kuna koji bi u prvom trenutku zadovoljili početak rekonstrukcije odnosno izgradnje nove lučice, očekujem pozitivno rješenje i molim glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 138. Također zastupnika Valtera Poropata.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama održavanje infrastrukture lukama otvorenim za javni promet od županijskog značaja financira se od koncesijskih naknada, lučkih naknada te sredstvima iz županijskog proračuna. Trajektna luka Brestova svrstana je kao luka od županijskog značaja i prema podacima koje posjeduje ministarstvo spada u luke koje se zbog iznimno velikog prometa mogu u cijelosti financirati od lučkih naknada. Luka Rabac je također luka od županijskog značaja ali nije prvenstveno u cilju osiguranje redovitog, održavanje javnog, obalnog ili niskog pomorskog prometa.
Zastupnik Valter Poropat.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi državni tajniče, luka Brestova je najvažnija luka s kojom su istarski otoci Cres i Lošinj povezani sa kopnom. Vjerujem da iz ovih malih sredstava opet kažem sa projektom i sa sredstvima lučke uprave rabac i 3 milijuna kuna koja bi iz državnog proračuna došla na račun lučke uprave moglo bi se nastaviti sanaciju odnosno rekonstrukciju same luke brestova radi toga što je i Jadrolinija kupila svoje nove i veće trajekte i samim time mogli bi se ti trajekti onda koristiti na pruzi između Brestove i Porozine. Čime bi se naravno izbjegle ljetne velike gužve. To je što se tiče luke Brestova. A što se tiče luke Rabac, luka Rabac je jedina luka između Opatije i Pule koja može prihvatiti i morati će prihvatiti turiste na toj dionici, vi znate što se dešava za vrijeme velikih neverina u Kvarneru da jednostavno ljudi u tim trenucima nemaju se gdje skloniti. Očekujemo zbog toga, samim time što je lučka uprava Rabac ishodovala građevinsku dozvolu, osigurala sredstva, kreditna sredstva, osigurala sredstva iz županijskog i iz gradskog proračuna da se ovim, nazovimo to simboličkim 2 milijuna kuna pomogne lučkoj upravi Rabac da se dođe do korjena lukobrana i da se produženje obalnog zida završi u toku ove godine. Očekujem ipak da prihvatimo takav amandman. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 139. Zastupnik Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća. Unutar pozicije 5570360 usuvremenjivanje izgradnje pruga na koridoru pet D, financiraju se aktivnosti početka izmjene sustava … [[Govornik se ne razumije.]] na dionicama Škrljevo-Bakar i aktivnosti na izgradnji drugog kolosijeka na pruzi Dugo selo-Križevci. Osigurana sredstva u iznosu od 50 milijuna kuna vremenski i financijski su usklađena sa planiranim aktivnostima te u sljedećem razdoblju imaju trend povećanja što je vidljivo iz projekcija proračuna za 2007. kada je planirano 344,38 milijuna kuna i proračuna za 2008. kada je planirano … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ja bih samo molio državnog tajnika ako može glasniji malo biti, teško je čuti obrazloženje. Znate, vi ste rekli da je to usklađeno sa dinamikom … [[Govornik se ne razumije.]] remont pruge je došao na ulaz u željezničku stanicu Križevci i tamo već tri godine se već stoji. Treba obaviti remont pruge znači od ulaska u željezničku stanicu Križevci do državne granice. Treba napraviti izgradnju drugog kolosijeka na dijelu od Dugog sela do državne granice i treba napraviti remont pruge od Zagreba do Karlovca, odnosno izgradnju drugog kolosijeka pruge od Karlovca do, od Zagreba do Duge rese. Za ovih 50 milijuna kuna koje ste vi predvidjeli u 2006. dosta za … [[Govornik se ne razumije.]] a kamoli da se rade nekakvi pripremni radovi na tom koridoru pri čemu je u 9. mjesecu napravljen vršni promet tereta robom tim koridorom te pruge i doista dolazi u opasnost da sljedeće godine dođe do smanjenja prometa roba i putnika zato jer naprosto se niti nema novaca za održavanje pruge na dionici Križevci-državna granica jer je u takvom stanju ta pruga jer vabi za remontom. Čak niti u projekcijama, vidjeli smo što projekcije znače, jer obično se projekcije u sljedećoj godini sasvim drugačije tretira. Dakle, niti tih 700 milijuna koje ste naveli u projekcijama za 2007. i 2008. godinu nisu dostatne za izgradnju drugog kolosijeka između Dugog sela i Križevaca, a kamoli za sve ovo ostalo što ste vi rekli. Ja mislim da se time zaustavlja razvoj željeznice, odnosno da će ne razvoj nego da se ovaj nivo prometa zaustavlja i inzistiram na tome da se glasa o amandmanu gdje tražim da se dakle umjesto 50 milijuna kuna ove godini predvidi 50 milijuna eura za koridor 5B.
Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 140., također zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. Nazivi pojedinih proračunskih pozicija usklađeni su s nazivima i namjenama glavnih proračunskih programa u čijim okvirima su smještene proračunske pozicije. Smještaj pozicije izvođenja naziva pozicija temeljno je na principima i procedurama programskog buđetiranja. U sklopu programa 1204 modernizacije Hrvatskih željeznica predviđena je proračunska pozicija T-570377 zaštita okoliša i osigurana su sredstva od 35,72 milijuna kuna, što je u odnosu na 2005. godinu povećanje od 15,7 milijuna kuna. Namjerno osiguranih sredstava odnosi se i na sanaciju ekološki neprihvatljivih objekata.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ja želim reći dakle da je praonica teretnih vagona u Botovu koristi se već preko 35 godina, a da se posljednjih 15 godina koristi kao jedina praonica vagona, teretnih vagona u Hrvatskoj, da se nalazi neposredno uz rijeku Dravu i da se već tri godine predviđa sanacija te splačnice. Prema tome, ja inzistiram da se definira u okviru ove zajedničke stavke da je to doista i 10 milijuna kuna za sanaciju te praonice vagona. Jer to što vi tvrdite da je 15% povećana su sredstva za zaštitu okoliša u Željeznicama nama ništa ne znače jer prošle godine nije ništa napravljeno. Osim što ste kupili šibice željezničarima koji su dva puta zapalili tamo onu naftu koja je istekla iz vagona koje ste poslije toga oprali, pa smo mi imali malo više dima uz rijeku Dravu. Ja vam napominjem da se to nalazi neposredno uz jezero Šoderica koje je veliko kupalište cijele tamo regije i mislim da doista prvo i Vlada Republike Hrvatske i vaše ministarstvo i Hrvatske željeznice imaju konačno obavezu riješiti da se sagradi praonica vagona u Slavonskom brodu, odnosno da sljedeće godine dođe do sanacije te praonice teretnih vagona, što jest jedan od ključnih ekoloških problema koje željeznice su proizvele, a koje mi u Podravini uz rijeku Dravu imamo. Čime u konačnici štitimo onda i podunavski sliv. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 141. zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Područje ulaganja u regionalne pruge tijekom 2006. godine programski će se obraditi na način kao što su do sada obrađene pruge od međunarodnog i lokalnog karaktera. Osigurani iznos od 10 milijuna kuna na poziciji T-570367 u osuvremenjivanje izgradnje regionalnih pruga odnosi se na prioritetna ulaganja s ciljem održavanja optimalne razine sigurnosti, a glavni kriterij … [[Govornik se ne razumije.]] sredstava temeljen je na radu pojedine pruge, odnosno ostvarenu putničkom i teretnom prijevozu na pojedinoj pruzi.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Hvala. Kolega državni tajniče, vrlo su zanimljiva vaša izlaganja vezana na programe, ali ja vam moram reći iz prve ruke da se vožnja od Zagreba do Siska svake godine produžuje, svake godine dajemo isti amandman, a ništa se na pruzi ne dešava. Čak štoviše taj prijevoz već nadmašuje sat, preko sat vremena i ljudi koji su ne svojom krivnjom osuđeni na svakodnevne migracije da za radim mjestom dolaze u Zagrebu ili ponovo se vraćaju u Sisak više se voze u tim vagonima, ne kao u modernim vagonima Hrvatske željeznice nego kao u G vagonima, a o vremenu koje je potrebno da bi se prevezli o tome nećemo ni govoriti. Ono je svake godine od amandmana do amandmana sve duže. Pa osim programa ja bih molila da glasamo za ovaj amandman u smislu toga da sljedeće godine barem imamo neka malo povećana sredstva na toj usluzi. Hvala.
Glasovanje. Tko je za amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Hvala. 142., također zastupnica Alenke Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Željeznički čvor Zagreb u sadašnjoj fazi nije u potpunosti usuglašen sa lokalnim i županijskim vlastima. Za potrebe dodatne razrade projekta na poziciji 570307 studijska investicijska i tehnička dokumentacija za željezničku infrastrukturu u 2006. godini osigurana su sredstva od 25 milijuna kuna. Početak fizičke realizacije glavnine investicijskih zahvata započinje u 2008. godini pa je u sklopu proračunskih projekcija za 2008. godinu predviđeno osiguranje od 254,08 milijuna kuna. Kako je ovo ujedno i zadnji amandman sa područja željeznica dozvolite da istaknem da je ukupno izdvajanje iz proračuna za Željeznice jesu neznatno manja, 37 i pol milijuna kuna u odnosu na gotovo 2 milijarde 900, možemo govoriti da je to 1,3% manji proračun. Međutim, od ukupno unutar raspodjela 230 milijuna kuna manje za subvencije, što je rezultat dosadašnjih ulaganja restrukturiranje, a 197 i pol milijuna kuna razlike dakle su poveća investicije. Tako da su investicije i u modernizacije, dakle i u prijevozne kapacitete i u infrastrukturu zapravo u odnosu na prošlu godinu kroz ovaj proračun potvrđene. Hvala lijepo.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem. Gospodine državni tajniče, što se tiče dogovora i pregovora sa županijama mislim da ne postoji nikakva prepreka da se s tim započne odmah, a moglo se započeti i već prije dvije godine. Što se tiče projekcija o tome možemo govoriti nekom drugom prilikom. Ali u prijedlogu proračuna nisu planirana sredstva za osuvremenjivanje ovog željezničkog čvora koje je predviđeno još u dokumentima iz 52003. godine. Ja ovdje moram reagirati kao zastupnica ispred VI. Izborne jedinice, ali ujedno i kao članica gradske skupštine zato što to predstavlja ozbiljan problem, kako za ljude koji žive u ovo metropoli. Ali još više, kao što sam maloprije naglasila na one koji to koriste kao u okviru regije svakodnevno u svojim radnim migracijama. Odustajanje od ulaganja u osuvremenjivanje čvora Zagreb je i odustajanje od koncepta uključivanja Hrvatskih željeznica u rješavanju javnog prijevoza Grada Zagreba s kojim Grad Zagreb ima vrlo, vrlo veliki problem. A naročito kažem, i šire regije. Ujedno to predstavlja i negiranje činjenice da je Zagreb političko, kulturno, znanstveno, turističko, gospodarsko i sve ino središte o čemu stalno svi govorimo, te direktno utječe na cjelokupan socijalni položaj ljudi koji moraju svakodnevno putovati. Potrebno je naglasiti da ovaj željeznički čvor ima važnu ulogu i u međunarodnom i u unutarnjem povezivanju grada Zagreba i Republike Hrvatske jer su glavne magistralne pruge koje su uključene u paneuropske koridore presijecaju i upravo prolaze kroz grad Zagreb. Ja molim o ovom amandmanu glasovanje.
Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 143., zastupnik Zdenko Antešić.
Amandman se ne prihvaća. Predviđenim sredstvima na aktivnosti 570288 potivanje gradnje brodova za hrvatske brodare i ribolovne flote u 2006. godini nastavit će se planirana realizacija započetih projekata na sufinanciranju izgradnje brodova za hrvatske brodare u domaćim brodogradilištima, sufinanciranju obnove i modernizacije ribolovne flote, kao i sufinanciranju putničke i izletničke flote.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepo. Obrazloženje te stavke mislim da nije bilo potrebno jer upravo to što ste vi gospodine tajniče rekli je smisao ove stavke u proračunu. Međutim, ja sam htio ovim amandmanom reći nešto drugo, a to je da u uvjetima kada naša zemlja pristupi Europskoj uniji, naša kako putnička tako i ribolovna flota će se naći u ozbiljnim problemima tako da sredstva koja su predviđena ovim amandmanom su bila i ovako i onako premala, međutim mi bi toj i ribolovnoj floti i putničkim brodarima pomogli da se mogu nositi sa dolazećom konkurencijom. To je jedna strana medalje. Druga strana medalje je da ova relativno mala sredstva za državni proračun bi u indirektno imala veliki efekat jer bi poticala razvoj hrvatskih brodogradilišta, a što i predstavnici Vlade u mnogim nastupima također stalno naglašavaju i vrlo rado se slikavaju uz poniruća nekakvih novogradnji u brodogradilištima, te stoga molim da se glasovanjem izjasnimo o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 144, zastupnik Anton Peruško.
Amandman se ne prihvaća. Planiranim sredstvima u iznosu od milijun kuna po prvi puta na razdjelu Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka osiguravaju se sredstva za ove namjene. Nakon provedenog javnog natječaja te utvrđivanja kriterija za dodjelu sredstava, planirana sredstva koristit će se za školsku godinu 2006./2007. te će se sa ovim projektom nastaviti u budućim školskim proračunskim godinama.
Zastupnik Antun Peruško.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hrvatska ima dugu tradiciju pomorskog školstva, počevši od bakarske pomorske škole kao jednog od najcjenjenijih pomorskih učilišta u ovom dijelu Europe preko Lošinja, Zadra, Splita, Dubrovnika itd., a kasnije i otvaranjem veleučilišta i fakulteta iz pomorstva iz kojih su brojni kapetani i strojari te brodski elektroničari plovili pod hrvatskom zastavom, danas su u većini prisiljeni potucat se pod stranim zastavama po svijetu jer smo u procesu pretvorbe i privatizacije uništili dobar dio hrvatskog brodarstva. U moje vrijeme upisivali smo u bakarsku nautiku dva paralelna razreda, danas nemamo više učenika niti za jedan razred. Jedan od razloga je to što nemamo svojih brodova, a drugi je što je školovanje skupo i nakon što učenik završi srednju školu ili student Fakultet za pomorstvo sukladno međunarodnim konvencijama dužan je polagati dopunske ispite i svatko iz džepa izdvojiti po 20 tisuća kuna u startu prije nego se ukrca na brod. Mislim da je ovaj iznos za pohvalu, jer što je prvi puta u proračunu uvrštena ova stavka, međutim kada smo već učinili taj korak treba još jedan dodatni iskorak jer je nedovoljno i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 145, zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Po svom sadržaju on je identičan prethodno, po iznosu različit. Nema potrebe ponavljati obrazloženje.
Odustajem od amandmana.
Hvala. Amandman povučen. 146, zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. Razvitak luka na unutarnjim vodama za tu namjenu predviđena su sredstva na poziciji državnog proračuna A570447 gradnja i održavanje lučkih građevina u lukama unutarnjih voda od državnog značaja u iznosu od 31 milijun kuna što je znatno iznad amandmanom zatraženog iznosa. Prema izloženom razvidno je da se radi o tome da razvitak luka unutarnjih voda sredstva u državnom proračunu nisu predviđena nego su predviđena na drugoj poziciji. Dakle ne radi se o tome da za razvitak luka nisu predviđena sredstva već su ona predviđena na drugoj pozicji.
Amandman povučen. Hvala lijepo. 147, zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je kao i kod amandmana broj 146, odnosno prethodnog amandmana.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Gospodine državni tajniče ne mogu prihvatiti činjenicu da se na unutrašnjim riječnim plovnim putevima stavila stavka koja je jednaka nuli. Naprosto to ne mogu prihvatiti. Prije Domovinskog rata aktivni riječni plovni put bio je jedan od nositelja gospodarskog razvoja grada Siska te se predloženi iznos traži upravo za revitalizaciju luke Sisak. Inače smatram da ovu temu možemo staviti jednog dana kao tematsku sjednicu ovog Odbora za pomorstvo, jer mislim da je taj prijevoz u Hrvatskoj vrlo važan i plovni putevi unutrašnjeg, Rijeka su vrlo važni. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 148, zastupnika Zdenka Antešića.
Amandman se ne prihvaća. Prema informacijama nositelje projekta lučke uprave Ličko-senjske županije nije izrađena potrebna projektna i tehnička dokumentacija za ovaj projekt. Izrađena je studija utjecaja na okoliš za čiju raspravu je potrebno vrijeme od tri mjeseca nakon čega treba ishoditi lokacijsku dozvolu, izraditi glavni projekt i ishoditi građevinsku dozvolu te izraditi izvedbeni projekt koji može otpočeti realizacija radova. Procjenjuje se da će građevinska dozvola biti ishođena u drugom dijelu 2006. godine pa je realno očekivati početak radova, a time i eventualno realizaciju stavke tek pod kraj 2006. godine.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa. Druga polovica 2006. godine je također 2006. godina. Dakle nestavljanjem novaca na ovu stavku, dakle stavku Luke Stinica za koju po mojim informacijama bi trebala dokumentacija biti gotova prije roka koji ste vi rekli gospodine državni tajniče, mislim da se pokazuje upravo stvarna briga ove Vlade prema otocima i povezivanju otoka sa kopnom. U svim najavama kako državnog tajnika za more tako i ostalih dužnosnika Vlade zaduženih za ovu problematiku, bilo je nekoliko puta ponavljano da će se osigurati u državnom proračunu za 2006. godinu sredstva za izgradnju luke Stinica. Luka Stinica je neophodna za normalno prometno povezivanje otoka Raba s kopnom, jer postojeća luka Jablanac ne odgovara ni najmanjim da ne kažem prometnim, ali i sigurnosnim uvjetima za funkcioniranje otoka Raba sa kopnom. Ja ne vidim nikakvog razloga da se ovako relativno skromna sredstva ne stave u državni proračun, tim više što evo da ponovim riječi državnih dužnosnika, upravo iz vašega ministarstva koji su nekoliko puta čak su bili potpisivati razne ugovore u Stinici, u Jablancu za ovu namjenu i sada mi je nevjerojatno da u državnom proračunu ne nalazite niti kune za izgradnju ove luke. Stoga apeliram da stvarno tu stavku stavimo u proračun i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. 149, zastupnica Alenka KOšiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Na aktivnosti 570219 sanacija i rekonstrukcija objekata podgradnje i nadogradnje u lukama otvorene za javni promet na području županija, predložena su odgovarajuća sredstva iz kojih će se financirati održavanje luka od županijskog značaja. Nakon postupka i usaglašavanja sa županijskim lučkim upravama određeni su kriteriji i prioriteti u financiranju kao i sredstva iz državnog proračuna za tu namjenu.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem gospodine državni tajniče. Ja bih vas samo htjela posjetiti da se stvarni interesi i briga za građane Republike Hrvatske ne iščitavaju iz deklarativnih uvodnih govora, posjeta, obilaska i obećanja već da se ona iščitavaju upravo u stavkama proračuna. U ovim stavkama proračuna ja nisam vidjela sredstva za Stinicu, za Rogač, za Kaprije, za Merak, za Prizmu, za Žigljan, za Olib, za …, za sestrin i Zverinac pa vas molim ako je moguće da tu brigu za građane iskažete i u numerici sljedeći put. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 150, zastupnik Antun Peruško.
Amandman se ne prihvaća. Zbog činjenice da je luka Pula, luka od županijskog značaja za sanaciju lukobrana u prvom redu nadležna je županijska lučka uprava. Međutim kako se prema saznanju resornog ministarstva, radi o velikom investicijskom zahvatu ovo ministarstvo će predložiti da u sanaciji lukobrana sudjeluje Vlada Republike Hrvatske i Županija istarska i Grad Pula putem inozemnih kreditnih aranžmana.
Zastupnik Anton Peruško. Izvolite.
Hvala lijepa. Lukobran Pula koji je gotovo jednu nautičku milju dug je ključni infrastrukturni objekat Grada Pule. Izgrađen je koncem 1910. U bivšoj državi nije nikad bilo sredstava za sanaciju tog lukobrana, a ukoliko ne izvršimo njegovu sanaciju u opasnost dolaze svi niži dijelovi Grada Pule sa strogim gradskim središtem. I to je jednostavno zadatak kojega se ne može u nedogled odgađati. Otprilike isti odgovor sam čuo i prošle godine prilikom usvajanja državnog proračuna. Ja ću ovaj puta povući amandman i držat ću za riječ državnog tajnika u ime odgovornosti resornog ministarstva. I zaista očekujem da se onda definitivno krene u početak sanacije. Naša je sreća, investicija je teška 11 milijuna eura, ali eto naša sreća da se može dijelno ići u sanaciju onoliko koliko ima para toliko muzike, ali sve jednostavno u sanaciju mora ići. Ja prihvaćam ovo obećanje i povlačim amandman.
Hvala lijepo. 150. amandman povučen. 151. također zastupnika Antona Peruška.
Dakle, luka Pula, ponovit ćemo, da je od županijskog značaja, ali nije prvenstveno cilj osiguranje redovitog održavanja javnog obalnog linijskog prometa i iz tih razloga rekonstrukcija riječkog gata u luci Pula nije uvršteno u prioritetne projekte koji će se financirati iz državnog proračuna u 2006. godini. Napominjemo da je iz državnog proračuna Republike Hrvatske s razdjela 0,65 Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka u 2004. i 2005. godini za rekonstrukciju riječkog gata izdvojeno ukupno 2 milijuna 537 milijuna kuna.
Zastupnik Anton Peruško.
Ovo je zaista točno što kaže državni tajnik. Činjenica da je luka Pula luka županijskog značaja, ali da u njoj i pristaju državne linije i da je gat Rijeka jedna putnička obala u luci Pula na kojoj se nije interveniralo u posljednjih 60 godina i da je sad pri dovršetku sanacije, a da brodovi izbjegavaju luku Pula. Među ostalim i iz razloga što nema operativne obale u koju bi se moglo privezati. Ove investicije su zaista učinjene i sa strane državnog proračuna, međutim lučka uprava Pula iscrpila je sve svoje mogućnosti. Među ostalim i kredit od 6 milijuna kuna kojega je digla uz garanciju županijske skupštine. I ukoliko želimo predstojeću sezonu dočekati spremni onda bi zaista trebalo učiniti ovaj napor i odobriti ovih dodatnih 2 milijuna. I molim da se o ovom amandmanu glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 152. zastupnice Alenke Košiše Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Planirana proračunska sredstva za 2006. godinu su na razini 2005. godine kada je značajno povećan ukupni prijevozni učinak na putničkim, trajektnim, brodskim i brzo-brodskim linijama. Predviđenim sredstvima omogućit će se i nadalje redovito održavanje sustava javnog obalnog linijskog prometa. U 2006. godini također se predviđa početak novog Zakona o javno-linijskom i povremenom obalnom putničkom prometu čije je donošenje u tijeku.
Zastupnika Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, tragom prethodnog komentara na prethodni amandman želim samo naglasiti da je prometno povezivanje osnov održivog razvoja otoka i priobalja. I smatramo da je u duhu programirane politike i pomorske orijentacije Republike Hrvatske nužno povećati iznos na rečenoj poziciji. Posebno imajući u vidu da je u proteklom razdoblju značajno povećan trošak i goriva uslijed rasta cijene naftnih derivata na svjetskom tržištu, pa bi neprihvaćanje povećanja iznosa rezultiralo ili smanjenim opsegom plovidbe ili povećanjem cijene putnih karata, što je direktni udar na standard otočana, kao i na razvoj turizma. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 153. zastupnik Vilim Herman.
Amandman se ne prihvaća. Program građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2005. do 2009. godine, dakle, 4-godišnjim programom kojeg je usvojila Vlada, utvrđena je između ostalog i dinamika izgradnje pravca Koridora 5C čija je realizacija započela prema utvrđenoj dinamici kroz projektiranje i drugu pripremu, te su za isto razdoblje osigurana i financijska sredstava. Činjenica da je Vlada Republike Hrvatske donijela 4-godišnji program čiji je sastavni dio između ostalog i Koridor 5C i za čiju realizaciju su osigurana sredstva, sama po sebi je dovoljna promidžba koja ne zahtjeva dodatna sredstva u cilju promidžbe navedenog projekta.
Zastupnika nema. Trebamo glasovati. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 154, zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Iz državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu financirana je izrada studije "model poslovanja i priprema tendera zračne luke Zagreb" u iznosu od 2,6 milijuna kuna i radi se o projektu iza kojeg stoji Vlada Republike Hrvatske. Za projekt izgradnje novog putničkog terminala zračne luke Zagreb nije donesena odluka o načinu financiranja. S obzirom da nije utvrđen nositelj financiranja projekta kao ni sudionici o sufinanciranju istog nema osnova za uvođenje nove predložene pozicije za 2006. godinu.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Poštovani državni tajniče. Što se tiče izrade studija ja vam moram reći da postoji jedna studija još naručena iz 95. godine. Dakle, već 10 godina samo prevrćemo studije po rukama. Što se tiče daljnjeg i odluke o financiranju, kako će se financirati kojim modelom ne vidim nikakvu prepreku da se to nije moglo dogovoriti. Naime, to nije tako komplicirano. Nadalje bi htjela reći da je za, važno osigurati predložena sredstva u proračunu. Vi znate koliko je važnost aerodroma za Grad Zagreb i cijelu Hrvatsku. Znate i da je gospodin Sanader se nedavno rukovao na toj temi sa gospodinom gradonačelnikom. I još, što je važno, važno je spomenuti i da je taj aerodrom u 55%-tnom vlasništvu Republike Hrvatske. Smatram to prioritetnim pitanjem i molim vas, o tom amandmanu bi željela da glasujemo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 155. zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. U Prijedlogu državnog proračuna za 2006. godinu na aktivnosti A570-333 predviđena su sredstva u iznosu od 28 milijuna 980 tisuća kuna. Sredstva su planirana za sufinanciranje investicija svih zračnih luka u Republici Hrvatskoj, a koje se odnose na nabavu sigurnosne i zaštitne opreme kao i izvođenje radova koji su od značaja za sigurnost i zaštitu zračnog prometa u Republici Hrvatskoj. Navedeni iznos sredstava dostatan je za sve planirane aktivnosti u 2006. godini.
Hvala. Glasovanje. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Također zastupnici Mato Gavran i Mato Arlović, 156. amandman.
Amandman se ne prihvaća. Predlažemo amandman odbiti iz razloga što smo za namjene gradnje i tehničkog održavanja plovnih puteva unutarnjih voda predvidjeli sredstava u državnom proračuna na poziciji A570-449. Gradnja, tehničko održavanje plovnih putova unutarnjih voda, a u iznosu 28 milijuna kuna. Prema izloženom razvidno je da su sredstva predviđena i u većem iznosu negoli je u amandmanu traženo, no ona su predviđena na drugoj poziciji kako je odgovorom precizirano.
Zastupnik, potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, poštovani kolega. To je točno da ste predvidjeli na drugoj poziciji sredstva za održavanje i regulaciju plovnih puteva. Međutim, ona se zapravo odnose na regulaciju rijeke Sava vezano za sporazum sa Bosnom i Hercegovinom, a ne za regulaciju plovnog puta koji je već sad u toku. Ili ako se ne odnose na ono, onda se odnose na ovo, ali nisu osigurani za rješavanje i ostvarivanje sporazuma sa Bosnu i Hercegovinu oko prosjecanja 70-tak maendara na rijeci Savi i skraćivanja plugnog puta na nekoliko … [[Zbog predsjedničkog zvona govornik se ne razumije.]] i desetaka kilometara i jačanja i naravno regulacija rijeke Save i zbog toga tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 157. zastupnik Antun Peruško.
Amandman se ne prihvaća. Tek po donošenju Zakona o obalnoj straži možemo utvrditi potreban iznos sredstava potrebnih za aktivnosti resornih ministarstava u okviru obalne straže ovisno o poslovima koji bi se u ovo ministarstvo dalo u nadležnost. Predloženi iznos od 3 milijuna 670 neaktivnosti traženje spašavanja na moru i zaštite mora od onečišćenja namijenjen je za pokriće troškova, intervencija i pripravnost tri tegljača sa ishodišnim lukama Zadar, Šibenik i Dubrovnik za potrebe traganja i spašavanja na moru i u izvanredno lošim meteorološkim uvjetima te sprečavanja i sanacija onečišćenja mora s brodova na područja morskog prostora pod nadležnošću Republike Hrvatske.
Zastupnik Antun Peruško.
Pa mislim da se nismo razumjeli. Suština ovog mog amandmana i nije bila da se traže dodatna sredstva, jer sam svjestan činjenice u kojem se državni proračun nalazi, već sam tražio da se taj nedostatni iznos od 35 milijuna koji je predviđen za obalnu stražu u okviru Ministarstva obrane, odnosno ratne mornarice iz stavke Ministarstva obrane prenese u Ministarstvo pomorstva. Zamislite vi obalnu stražu na Jadranu koja je prestižna nautička destinacija sa mega jahtama, luksuznim jahtama, krujzerima i kontrola sa strane ratne mornarice, potpuno nedopustivo da isto misli, ovo što i ja mislim i naše resorno ministarstvo, Ministarstvo mora dokaz je izjava koju je državni tajnik za … [[Zbog predsjedničkog zvona govornik se ne razumije.]] gospodin Bačić dao jednom regionalnom listu, kaže državni tajnik za more iznenađen navodnom odlukom da obalna straža bude u okviru ratne mornarice i on dalje kaže stav je da obalnom stražom predsjeda ministar mora, kako je Vlada … [[Govornik je isključen, ne razumije se.]]
Mikrofon, mikrofon vam se isključio.
Kaže dalje državni tajnik, u većini zemalja koje imaju ustrojenu obalnu stražu za pojedništvo je unutar civilnog resora Vlade. Ja sam jednostavno tražio da ta sredstva koja su predviđena u okviru ratne mornarice, odnosno Ministarstva obrane budu prenesena u Ministarstvo mora, tamo gdje im je i mjesto. Obzirom da i resorni ministar i resorno ministarstvo misle isto kao ja, dajte kolege zastupnici pomognimo im da prevladamo ovo stanje i da ta sredstva koja su u proračunu predviđena budu samo iz Ministarstva obrane prenešena u Ministarstvo mora i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 158. zastupnik Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća. Poglavarstvo Općine Lišane Ostrovačke dana 16.8. ove godine ovaj potprojekt nominiralo je za program integralni razvoj lokalne zajednice "ejb 2". Izvolite nekoliko rečenica o sudbenih top programa. U tijeku je obrada i analiza svih zaprimljenih nominacija kao izrada i kriterija i uvjeta po kojima će se program provoditi te bodovanje svih zaprimljenih nominacija. Sukladno odredbama ugovora s Europskom investicijskom bankom prije početka izvođenja radova svi odabrani potprojekti moraju imati prethodnu suglasnost banke. Ovisno o raspoloživim sredstvima za izvođenje planiranih aktivnosti u stanju gotovosti projektne dokumentacije i potrebnih dozvola sačinit će se prostorni i dinamički plan realizacije potprojekata za naredne 4 godine koliko je vremenski predviđeno trajanje i provođenje programa. Planirano je da s ovim programom obuhvati 500 jedinica lokalne samouprave, dakle sve jedinice lokalne samouprave osim otočnih općina i grada Zagreba, a predmet provedbe naime otočne su obuhvaćene u drugim pozicijama sa stavka koje obuhvaća prethodno poglavlje more, a predmet provedbe mogu biti objekti komunalne i socijalne infrastrukture te potprojekti iz komponente zaštite okoliša. Sukladno navedenom potprojekt sanacije nerazvrstanih cesta u Općini Lšane Ostrovačko iznosi 2 milijuna kuna, bit će uključen u postupak ocjenjivanja i bodovanja te će se za isti zatražiti suglasnost Europske investicijske banke za početak realizacije.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Eto svrha ovog amandman je bila upravo to da se potakne upravo ova mala općina koja bez opće brige, zajedničke brige i proračuna i ostalih sredstava naprosto neće moći izraditi, ne samo ovu cestu nego naprosto neće moći opstati na tom prostoru s obzirom na činjenicu koju sam istakao prije, a to je da je njezin proračun 850 tisuća kuna, no eto ohrabruje da će se ova sredstava za nerazvrstane ceste uspjeti priskrbiti i da će Općina Lišane Ostrovačke uspjeti napraviti tu prometnu infrastrukturu da se makar bolje poveže i na taj način osigura pristojan život svojim građanima. Povlačim amandman.
Hvala. Amandman povučen 158. 159. zastupnik Frano Piplović.
Amandman se ne prihvaća. Ove godine dovršena je izgradnja, puštena je u promet zapadna vezna cesta zajedno sa novoizgrađenim međunarodnim prijelazom. Izgradnja nove istočne vezne ceste, što uključuje izgradnju novog mosta preko rijeke Save nije uvrštena u program izgradnje 2005., 2008. godine. Isto je potrebno najprije prostorno suglasiti s Bosnom i Hercegovinom, a potom i utvrditi i dinamiku izgradnje. U narednom vremenskom periodu nastojat će se usuglasiti prostorno rješenje tako da će se projekt moći realizirati u programu 2009., 2012. godina.
Zastupnik Frano Piplović.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Ovaj amandman je nastao kao reakcija na obećanje koje smo imali kad je bila sjednica Vlade u Slavonskom Brodu da će Vlada financirati to u ovom državnom proračunu istočnu veznu cestu, luku, Brod i još neke objekte, zato sam i postavio ovaj amandman i žao mi je što u ovom amandmanu nije prepoznat jedan vapaj i ljudi i građana Slavonskog Broda i Županije brodsko-posavske da se pomogne u jednoj dinamičnijoj pomoći financiranju infrastrukture u gradu Slavonskom Brodu, te mi u županiji mi u biti nemam financijskih sredstava da bismo mogli to pokrenuti. Znate dobro da je na područje Slavonskog Broda 25 tisuća posavljaka, s tim ljudima smo podijelili sve što smo imali, prema tome odrađivali smo dio poslova za samu državu, potrebno je da sada nama država pomogne da mi te naše resurse jednostavno razvijemo, u suprotnom bojim se da će doći do još višeg … [[Govornik se ne razumije.]] problema u gradu Slavonskom Brodu jer vi ste spomenuli zapadnu veznu cestu, ona je samo još jedan mali problem. I dalje cijeli promet ide kroz grad Slavonski Brod i tu su veliki problemi u gradu Slavonskom Brodu. Drago mi je da će se to riješiti, ali mislim da nije taj plan koji ste vi rekli, to nas sigurno neće zadovoljiti 2009.-2012., bojim se da će dovesti nas u teške probleme. Odustajem od amandmana.
Hvala. Amandman povučen. 160. zastupnik Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća. Poglavarstvo Općine Pirovac 6.4. ove godine ovaj potprojekt nominiralo je za program integralni razvoj lokalne zajednice "ejb 2". O tome smo govorili u obrazloženju u pretprethodnom amandmanu.
Zastupnik Ante Markov. Povučen amandman. 161. Klub zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Budući se radi o županijskoj cesti ŽC5002 zaobilaznica Poreča, to je predmet Županijske uprave za ceste Istarske županije. ŽUC-evi financiraju program građenja i održavanja županijski i lokalnih cesta iz svojih izvornih prihoda, dakle naknade za ceste, registracija motornih vozila i drugih vlastitih prihoda, stoga nije moguće prihvatiti amandman da se povećaju sredstva za investicije u županijsku cestu na teret proračunskih sredstava.
Klub IDS-a. Nema nikoga. Moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Iz tog kluba amandman 162.
Amandman se ne prihvaća. Uređenje ceste zaobilaznice Buzeta nije u programu građenja prvog i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. godine koji je u prosincu prošle godine donijela Vlade Republike Hrvatske. Stoga nije moguće prihvatiti amandman da se osiguraju sredstva za rečenu investiciju.
Nema predlagatelja. Glasujemo. Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 163. zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Nastavak izvođenja programa obnove, nadogradnje i izgradnje školskih objekata provodi se i kroz program obnove komunalne infrastrukture na područjima od posebne državne skrbi EIB1, integralni razvoj lokalne zajednice EIB2 i kroz program obnova izgradnje školskih objekata CEB5.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Sve je to istina i da se radi iz programa EIB1 i da se radi iz CEB-a 1 i CEB-a 5 ali je činjenica da škola tamo obnovljena nije u Donjim Kukuruzarima niti u Glini i zbog toga sam tražila ovim amandmanom da se sredstva za to namjene i da se te škole obnove. Ja ne govorim o školi u Mečinčanima, ja govorim o školi u Donjim Kukuruzarima i ja bih molila da se o tom amandmanu glasuje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 164. također od zastupnike Alenke Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Na navedenoj poziciji je već došlo do povećanja u odnosu na prošlu godinu sa 53 na 62 milijuna kuna. Uz to pojedini regionalni razvojni projekti mogu se realizirati kroz novi program integralni razvoj lokalne zajednice … [[Govornik se ne razumije.]] II. za koji je proračunu za 2006. godinu osigurano 100 milijuna kuna, u projekcijama dalje kao što vidite i više.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Povlačim amandman.
Povlačim amandman. Amandman 164. povučen. 165. zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran, Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Priprema izgradnje južne obilaznice Osijeka je u nadležnosti Hrvatskih cesta d.o.o. Za pokretanje izgradnje drugog kolnika Hrvatske ceste provode prvu fazu projektne pripreme do lokacijske dozvole. Nakon dobivanja lokacijske dozvole Hrvatske ceste će u okviru svojih mogućnosti krenuti u daljnju projektnu pripremu i izgradnju.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 166. zastupnici Branimir Glavaš, Ivan Drmić, Vladimir Šišljagić.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je identično kao kod prethodnog amandmana.
Zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo. Dopustite mi samo da podsjetim samo da se radi o državnoj cesti D2 čija je izgradnja započeta prije 33 godine. Započeta je izgradnja sa namjerom da se promet i središta grada premjesti. Nakon 33 godine još uvijek nemamo dovršeni južni krak južne obilaznice. Zbog toga je podnesen ovaj amandman. Međutim, prihvaćam da Ministarstvo prometa vodi računa o tome i uz projekciju da će do 2008. godine i ovaj južni krak biti završen, dakle u razdoblju kada će biti završena i obilaznica koridora 5C povlačimo ovaj amandman.
Amandman 166. povučen. 167. zastupnik Zlatko Koračević.
Amandman se ne prihvaća. U programu integralni razvoj lokalne zajednice EIB2 predviđene su unutar komponente socijalne infrastrukture, između ostalog i aktivnosti obnove nadogradnje, izgradnje školskih, obrazovnih i drugih objekata. Ovaj program provodit će se u suradnji i koordinaciji rada te preporukama s Ministarstvom znanosti, obrazovanja i športa. Obrazloženje za EIB2 je također već bio dato.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Povlačim amandman.
Hvala. Amandman 167. povučen. Amandman 168. zastupnik Furio Radin.
Amandman se ne prihvaća. Poglavarstvo općine Brtonigla je 10.5.2005. godine dostavila nominacije navedenih objekata za program EIB2. Nema potrebe dakle još jedan puta ponavljati obrazloženje sudbine EIB2 projekta.
Zastupnik Furio Radin.
Amandman je jasan. Molio bi glasanje.
Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 169. amandman zastupnik Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća. Trenutno stanje otočnog gospodarstva predstavlja problem za daljnji razvoj depopulacije otoka. Kroz sredstva na ovoj poziciji želi se pokrenuti razvoj otočnog gospodarstva, način da se poslodavcima koji imaju prebivalište odnosno sjedište na otocima omogući dobivanje naknade za svakog uposlenika s prebivalištem na tom otoku. Navedena pozicija nije namijenjena za projekte s razine kapitalnih ulaganja. Predloženi projekt pozicionirat će se i planirati na aktivnosti AP70463 razvoj jadranskih otoka kapitalne pomoći unutar opće države sukladno gotovosti projektne dokumentacije.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, državni tajniče! Prvi dio projekta izgradnje obale u Murteru je završen prije godinu i pol dana. Radi se u naravi o sportskoj i ribarskoj luci koja je nužna za funkcioniranje tog mjesta ali i za gospodarsku aktivnost koja se iz godine u godinu upravo povećava na tom dijelu. I upravo činjenica da u Murteru postoji najveći broj brodova, drvenih brodova po glavi stanovnika govori o nužnosti potrebe. Koliko sam vas razumio vi ste uputili na sredstva koja se u državnom proračunu nalaze u sredstvima Centra za otoke iz kojeg bi se trebalo izvršiti distribucija tih sredstava prema ovom projektu. Ukoliko se radi o tome povlačim amandman.
Hvala. Amandman 169. povučen. Amandman 170. zastupnik Zdenko Antešić.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno pripremljenosti prostorno-planske i projektne dokumentacije predviđena sredstva bit će dostatna za postojeće potrebe razvoja otoka budući da se uz navedenu poziciju ulaganja u otoke vrši i kroz projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima CEB4 koji predstavlja integralni projekt sastavljen od četiri komponente izgradnje komunalne infrastrukture i unapređenje sustava socijalne skrbi, unapređenje zdravstvene zaštite i unapređenje obrazovnog procesa na malim udaljenim otocima … [[Govornik se ne razumije zbog predsjedničke zvonjave.]] milijuna kuna. Ulaganje kroz oba programa u kapitalne otočne projekte uloženo je, ukupno dakle ta ulaganja iznose još dodatnih 107,5 milijuna kuna.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Gledajte, uz svo dužno uvažavanje vašeg obrazloženja gospodine državni tajniče mislim da ste vi možda u obrazloženju promašili temu. Naime, u Ministarstvu mora, prometa i razvitka stavka "Razvoj jadranskih otoka" je za 2006. godinu smanjena u odnosu na ovu godinu za 26 milijuna kuna. Dakle, to je toliko manje. Ja bih vas upitao šta vi mislite koliko bi to značilo stanovnicima otoka evo recimo Unija, Suska, Srakana, … [[Govornik se ne razumije.]] , Premude, Dugog Otoka, ili Lastova, Mljeta i ovih otoka kojima prijeti odlazak stanovništva zbog toga što nemaju elementarnu infrastrukturu, što nemaju brodske veze kvalitetne, što nemaju uvjeta za otvaranje bilo kakvih radnih mjesta, dakle nemaju uvjeta za razvoj gospodarstva itd., itd. Dakle, smanjivanje nove stavke u tolikom iznosu koja je zapravo za državni proračun u cjelini sitnica pokazujete zapravo jednu bezdušnost prema jadranskim otocima odnosno stanovnicima jadranskih otoka. Ja molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 171. zastupnik Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća. Budući se radi o rekonstrukciji državne ceste projekt je u nadležnosti Hrvatskih cesta i ne može biti na navedenoj poziciji. Dapače, Hrvatske ceste u okviru svog četverogodišnjeg programa rada usvojenog od strane Vlade imaju i zasebni dio koji se odnosi posebno na otoke pod nazivom "Otočni program" koji podrazumijeva izgradnju, rekonstrukciju i modernizaciju pristupnih cesta, trajektnim pristaništima i lukama i drugih državnih i županijskih cesta na otocima. U planskom razdoblju od 2005. do 2008. godine spomenuti program u novčanom obuhvatu iznosi 385,5 milijuna kuna.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Pa ovaj amandman se povlači već od, već dvije, tri proračunske godine. Radi se u naravi o državnoj cesti 121, državna cesta koja izlazi iz auto-ceste Zagreb-Split kod Pirovca, ide prema otoku Murteru a koja je upravo u dijelu prolaska kroz općinu Tisno ostala praktično u stanju u kojoj se ne može nazvati primjerenom na opći karakter ostale ceste. To je upravo dio ceste koji je na neki način ogromna smetnja tijekom turističke sezone normalnom komuniciranju, normalnom prometu, normalnom saobraćanju ne samo vozila nego i ljudi koji prolaze. Uz potporni zid koji je nužno napraviti iz razloga sigurnosti, a već se više godina taj projekt kandidira općina Tisno je uložila i vlastita sredstva u okviru Proračuna upravo da se taj dio ceste poveže i na taj način da se državna cesta D-121 stavi u potpunosti u funkciju i da taj auto-put ima svoj prirodni karakter koji se može nazvati ukupnom prihvatljivošću te državne ceste jer na ovaj način kažem ona je u mnogočemu u zaostatku i nema onu funkciju koju bi trebala cesta imati, a to je da povezuje nesmetano, sigurno i da ima protočnost koja je nužna i potrebna. Zbog toga molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 172. zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Realizacija ovog projekta može se provoditi unutar programa Integralni razvoj lokalne zajednice EI-2 o čemu smo dali opsežno obrazloženje.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Potpuno mi je razumljivo gospodine tajniče upotreba ovog kondicionala "moglo bi se", ali moram vam reći da se do sada nije upotrijebilo. Prema tome ta sredstva nisu namijenjena za izgradnju i obnovu porušenih javnih objekata u Sisačko-Moslavačkoj županiji odnosno konkretno vrtića u Glini, Društvenog doma u Maji ili društvenog doma u Malom Grazu. Slažem se da bi se moglo, ali se do sada nije. Zato sam i dala amandman. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 173. amandman zastupnici Branimir Glavaš, Ivan Drmić i Vladimir Šišljagić.
Amandman se ne, amandman se ne prihvaća. Budući da Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka na svojim pozicijama nije planiralo sredstva za izradu master plana ove županije.
Zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo. Pa ovaj amandman upravo ide zbog toga što Ministarstvo nije planiralo na svojim pozicijama. Naime za ove namjene godinama se svi mi zaklinjemo na razno raznim skupovima stručnim, kongresima i simpozijima u mogućnosti razvitka kontinentalnog turizma i razvitka turizma u Slavoniji i Baranji gdje imamo i Kopački rit i osobno mislim, a tu se slažu i stručnjaci mogućnosti razvitka lova, ribolova. Dakle potencijala za razvitak turizma. Dalje od pokušaja i od verbalnog izričaja nismo išli. Mi smo tu u, na nuli. Prijedlog je da izradimo master plan razvitka turizma Osječko-Baranjske županije s obzirom da Ministarstvo niti ne planira stavku izdvojiti ni jednu jedinu kunu za ove namjene, ja molim da se o ovome amandmanu glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 174. Zdenko Antišić.
Amandman se ne prihvaća. Budući da sukladno Zakonu o državnim potporama i pravnoj regulativi Europske unije s kojom smo se u ovom dijelu prema obavezama iz SSP-a dužni uskladiti od 1.1.2006. godine nije moguće subvencioniranje organiziranog turističkog prometa. Sredstva u iznosu od 15 milijuna kuna s pozicije A587007 su predviđena za pokrivanje obveza za subvencije s kraja 2005. godine.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa. Ja bih, ja bih volio da, da se na način kao što se nama konkurentske zemlje koje su značajni turistička emitivna tržišta poput Portugala, Španjolske, Italije, Francuske i Grčke da se po sličnom modelu subvencionira organizirani turistički promet, a mislim da tvrdnja da po ovom Sporazumu o priključivanju Europskoj uniji da i nije to dozvoljeno mislim da ona ne drži vodu. Smatram da svakako ta stavka bi trebala naći mjesta u Državnom proračunu jer mi kao izuzetno turistički zemlja trebali bi naći mjesta da turizam kao granu odnosno neke vidove tog turizma subvencioniramo. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 175. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka će u 2006. godini s korisnicima stambenog zbrinjavanja na područjima posebne državne skrbi koji su stambeno zbrinuti dodjelom u najam stanova u državnom vlasništvu zaključiti ugovore o najmu odnosno ugovora o darovanju stanova hrvatskim braniteljima sukladno uredbi o darovanju stanova i kuća u vlasništvu Republike Hrvatske na područjima od posebne državne skrbi hrvatskim braniteljima te članu obitelji poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Temeljem zaključenih ugovora vlasnici će preuzeti obvezu plaćanja pričuve.
... [[Govornik je naknadno uključen.]] Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, poštovani kolege i kolegice, državni tajniče. Apsolutno se slažem o svem što ste rekli u svom obrazloženje da će se zaključiti ugovori o kupoprodaji odnosno darovnaju tih stanova kada na temelju uredbu tokom iduće godine. Međutim ne radi se o tom problemu … [[Govornik se ne razumije.]] Radi se o činjenici da su ti zaštićeni stanari koji su dobili stanove na privremeno korištenje ili koriste kao zaštićeni stanari dobili obavezu da plate uz minimalnu stanarinu koja im je propisana i dio naknade za pričuvu koju treba platiti vlasnik. A vlasnik tih stanova je država Republika Hrvatska i taj se iznos penje na oko 6 milijuna kuna i zbog toga smo tražili da zapravo vlasnik podmiri ono što mora tj. da plati tu pričuvu, a ne da ona tereti stanare u gradu Vukovaru, u ovim stanovima jer je to vrlo, vrlo teško i ozbiljno pitanje. Tim više što pojedini stanari koje opterećuje sa nekoliko tisuća kuna koje bi trebali odjedanput dati, a koje oni zapravo nemaju. I zbog toga tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa državni tajniče. Završili smo sa Ministarstvom mora, turizma, prometa i razvitka. Idemo na Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva. Molim državnog tajnika Davora Mrduljaša da zauzme mjesto. Prvi amandman poštovana zastupnica, 176. amandman poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za postupanje i gospodarenje otpadom ove godine osigurana su u Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i putem tog Fonda će se financirati svi projekti u Republici Hrvatskoj. Ministarstvo je osiguravalo sredstva za tu namjenu 2004., 2005. međutim ovaj način financiranja i gospodarenja otpadom se pokazao učinkovitijim.
Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mrduljaš slažem se s vama samo govorite da će biti u Fondu. I koliko ja znam Fond već postoji i to preko godinu dana postoji pa me zanima zašto već nije, nisu osigurana sredstva u tom Fondu upravo za ovo odlagalište u Hrvatskoj Kostajnici. Mislim to je jedno odlagalište otpada koje je u vrlo lošem stanju nadomak samog grada i kao takvo predstavlja zaista ozbiljno zagađenje za grad Hrvatsku Kostajnicu koji je bio jedan potpuno uljuđeni graničarski grad prije ovog Domovinskog rata i mislim da je nedostojno da takvo smetlište, ja ću to nazvati smetlište stoji u neposrednoj blizini tako velikog grada. Molim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 177. amandman zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ministarstvo je i prethodne dvije godine izdvajalo po 25 milijuna kuna za projekte udruga koje se dodijelio putem javnog natječaja. Na osnovi do sad provedenih natječaja ocijenili smo da je predviđeni iznos dovoljan za ovu godinu, a treba napomenuti da će se sljedeće godine putem PHARE programa kroz Ured za udruge Vlade Republike Hrvatske financirati i projekti udruga na temu zaštite okoliša. Evo to je nedavno bilo na savjetu za udruge prihvaćene od toga PHARE programa.
Izvolite.
Hvala lijepo. O tome ćemo vjerojatno razgovarati na sljedećem proračunu jer će tada ta sredstva biti uključena u proračun. Mene zanima što će biti ove godine za sredstva namijenjena za nevladine udruge. Naime, oni su najbolji pokazatelj stanja i filter i kritičar našeg društva i mislim da treba financirati nevladine udruge, naročito ako su one pokazale dobre rezultate, a mislim da jesu, upravo svojim angažmanom na području zaštite okoliša. Nisam shvatila da li će ovi projekti koji su sada kandidirani ući automatizmom onda u sljedeću godinu kada će se sredstva iz PHARE-a dodijeliti ili ne, ali vjerujem da ćemo o tome razgovarati na sljedećem proračunu. Tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman l78. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je procijenjeno da su ova sredstva dostatna imajući u vidu dinamiku i mogućnost obavljanja poslova u županijskim zavodima za prostorno uređenje vezano za ove prostorne planove posebnih obilježja. Uostalom, jedan dio programa je već pripremljen i sljedeće godine će biti u prvom tromjesečju pred vama ovdje u Saboru.
Izvoli.
Koliko ja znam mislim da bi ti prostorni planovi … [[Govornik se ne razumije.]] , pa i parka prirode Lonjsko polje morali biti do kraja ove godine napravljeni. Prema tome, sredstva koja je trebalo za to predvidjeti, ukoliko se oni produžuju, tada je trebalo i odobriti ta sredstva. Ja se bojim da mi do trećeg, u prvom kvartalu sljedeće godine nećemo vidjeti prostorni plan Lonjsko polje. Živi bili pa vidjeli. Molim glasovanje za ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 179.
Ne prihvaća se. sredstva sa pozicije nadzor okoliša koriste u pravilu za hitne intervencije u kojima na temelju zakona i planova o intervencijama sudjeluju i županijski eko stožeri se sva predmetna predložena sredstva ocjenjuju dovoljnim.
Izvolite.
Kolega državni tajniče, vi znate kakvo je stanje što se tiče okoliša i zagađenja koje je tema grada Siska i specifične situacije vezane i na Rafineriju i na HERBOS i na termoelektranu i na Željezaru Sisak. Evo dolazi 11. mjesec kada će koncentracije benzena hvala Bogu svakodnevno u atmosferi Siska biti sve veće. Mislim da je naprosto neumjesno da se s ovog mjesta odbijaju ovakvi amandmani, a koji idu u prilog tome da građani dišu čišći zrak. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu amandman. 180. zastupnika Davorka Vidovića.
Amandman se ne prihvaća. Naime, prostorni planovi uređenja romskih naselja rade se istodobno i sa planovima jedinica lokalne samouprave za što su u proračunu osigurana sredstva na drugoj poziciji pod onim potporama vezane za prostorne planove. U ovoj godini za tu svrhu bilo je osigurano 3 i pol milijuna kuna, za 2006. planiraju 5 milijuna i 400 kuna. Samo za izradu pojedinih romskih naselja koja nisu uključena u cjelokupne programe prostornih planova jedinica lokalne samouprave osigurano je 300 tisuća kuna. Tkao da će sredstva u vezi ovih prostornih planova biti dovoljna.
Izvolite.
Ja bih volio da ta sredstva o kojima govorite budu dostatna. Riječ je naprosto o tome da zemljište na kojem je izgrađeno romsko naselje koje postoji već tamo 40 godina je u vlasništvu Hrvatskih šuma. Mi ga ne možemo uzeti sada niti je imovinskopravno to sređeno, ne možemo ga uzeti u naš program i prostorno planirati dok se ti imovinskopravni poslovi ne riješe. Podsjećam samo puna su nam usta Roma. Ako je moguće pronaći na ovoj poziciji o kojoj govorite jer ja ne znam što se krije iza te sume, ovo ja bih to mogao prihvatiti. Ali u svakom slučaju dok to ne vidim ipak bih tražio glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman 180.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 181. zastupnika Zlatka Koračevića.
Amandman se ne prihvaća. Odgovor je sličan kao i ovaj prethodni. Osigurana su sredstva na poziciji prostorni planovi od 5 milijuna 400 kuna, a za pojedinu općinu nije moguće voditi nove pozicije i smatramo da će ta sredstva biti dovoljna da općina ako podnese zahtjev ministarstvu će se ispuniti taj zahtjev i dodijeliti određena sredstva. Kao što smo i do sad. Ako se pak radi samo o uređenju naselja, a ne prostornih planova onda je to stvar lokalne samouprave, sukladno Ustavu i zakonu.
Zastupnik nije nazočan. Molim glasanje. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem se državnom tajniku. Prelazimo na amandmane na proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Molim državnog tajnika Nevia Šetića.
Zahvaljujem potpredsjedniče.
Amandman 182. zastupnica Marija Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo ostaje kod predloženog iznosa za Proračun 2006. godine. Eventualno i ove godine ćemo pratiti i vrednovati, tako da bis e eventualno za 2007. godinu moglo promijeniti.
Zastupnica Lugarić.
Poštovani gospodine državni tajniče, ja sam napisala ovaj amandman stoga što ova Vlada predlaže da se sredstva za razvoj na znanju temeljem malih i srednjih trgovačkih društava smanje sa iznosa od 20 milijuna i 500 tisuća kuna na 17 milijuna kuna. Smatram posve neprihvatljivim da u državi koja pretendira biti temeljena na znanju, koja pretendira imati na znanju temeljene gospodarstvo i trgovačka društva da za to smanjujemo sredstva. Vaš ovaj odgovor, odnosno obrazloženje za odbijanje ovog amandmana daje mi za pravo da sam bila posve u pravu kada sam predložila ovaj amandman. Tim više što projekcijama Proračuna za 2007. godinu niste predvidjeli porast te stavke. Drugo, program "Razum", unutar kojeg bi se financirali ti programi, odnosno transferi za na znanju utemeljenim malim i srednjim trgovačkim društvima je ove godine potpisan i novi ugovor i sa HABOR-om gdje bi trebalo tim više malo potaknuti gospodarsku aktivnost, obzirom da se radi ovdje o primjenama novih tehnologija, odnosno da se ovdje radi o naprednim tehnologijama. Obzirom da mi je posve neprihvatljivo, a nadam se i kolegama ostalim zastupnicima da smanjujemo sredstva za razvoj naprednih tehnologija temeljem kojih samo, temeljem kojih možemo povećavati i bruto društveni proizvod i daljnji razvoj Hrvatske ja bih molila glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 183. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što su planirana sredstva u iznosu od 4 milijuna kuna dostatna za planiran opseg obnavljanja obvezne lektire i stručne literature.
Zastupnica Lugarić.
Ovdje se radi o tome da se sredstva za opremanje školskih knjižnica u osnovnim školama povećaju sa 4 na 6 milijuna kuna. Mislim da već svi u Hrvatskom saboru i javnosti znaju da ste 2005. godine u potpunosti ukinuli sredstva za opremanje školskih knjižnica školskim knjigama, odnosno obveznom literaturom i stručnom literaturom. Vaše obrazloženje koje kaže da će to biti dostatno za ono što ste planirali pokazuje da ste naprosto premalo planirali. 4 milijuna kuna vam je gospodine državni tajniče, manje od 10 kuna po učeniku. Ako smatrate da nakon jedne godine što se nije nabavila niti jedna jedina školska knjiga za knjižnice u smislu lektire i stručne literature da vam je manje od 10 kuna po učeniku dovoljno onda ne znam kako mislite na znanju temeljiti Republiku Hrvatsku, kako mislite razvijati školski sustav. I na koncu konca, kako mislite primjenjivati HNOS čiji je glavni temelj zapravo traženje izvora znanja u vanjskim izvorima osim samih udžbenika. Stoga ja molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 184. zastupnice Zdenke Čuhnil.
Amandman ne možemo prihvatiti ali želimo reći da smo za ovu godinu povećali za milijun kuna ove aktivnosti.
Izvolite!
Uvaženi tajniče, mislim da je teško prihvatiti ovo obrazloženje. Naime, ponavlja se iz godine u godinu da moramo reći da imamo dobar Zakon o manjinama, da ga uvijek ističemo kao najbolji, međutim on je de facto neprimjenjiv kada je u pitanju obrazovanje jer nažalost djeca nemaju udžbenike. Sredstva su mala. Još se k tome nenamjenski i netransparentno troše i udžbenika jednostavno na manjinskom jeziku nema a pogotovo nema prevedenih udžbenika, odnosno teško mi je pojasniti kako je moguće da u ovoj godini kada su sredstva bila nešto manja ali neznatno manja sredstva su potrošena za udruge, za ljetne škole a upravo tamo gdje su udžbenici bili pripremljeni, tamo gdje ima obrazovanje na manjinskom jeziku u redovitom školstvu nije do dana današnjega, a kraj je jedanaestog mjeseca, isplaćena niti jedna lipa. Ako s tim sredstvima nismo u ovoj godini izdali niti jedan udžbenik nije realno očekivati niti za iduću godinu da će pojedine manjine dobiti potrebne udžbenike za kojima vape. Molim glasovanje.
Tko je za? Hvala. Amandman nije prošao. Amandman 185. Kluba zastupnika Nacionalnih manjina.
To je isti amandman, pa isto obrazloženje. Znači, ne možemo prihvatiti ovaj amandman iz istih razloga.
Pošto je identičan povlačim ga, nije prošao.
Amandman povučen. Amandman 186. zastupnica Marija Lugarić.
Riječ je o stručnom usavršavanju. Iz razloga što su planirana sredstva sukladna planu stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika u srednjim školama Republike Hrvatske mislimo da nije potrebno izmijeniti odluku, zato i ne prihvaćamo.
Izvolite!
Gospodine državni tajniče, onda vam je plan u najmanju ruku neambiciozan. Naime, vi ste predložili u ovom proračunu da se sredstva za stručno usavršavanje i izobrazbu učitelja i nastavnika u srednjim školama smanje. U situaciji kad nastavnici u srednjim školama se moraju intenzivno pripremati za uvođenje državne mature mislim da je posve neprihvatljivo smanjivati sredstva za stručno usavršavanje nastavnika, a vi tih novaca u ministarstvu imate jer primjerice sredstva za uređenje zgrade ministarstva povećavate za 6,5 milijuna kuna što je 285% koliko je bilo lani a dakle za usavršavanje nastavnika ste namijenili 4 milijuna 472 tisuće kuna a za uređenje svoje zgrade 6,5 milijuna kuna. Ja mislim gospodine državni tajniče da to nije u redu, tim više što znamo da su naši nastavnici ne samo u srednjim školama poniženi u svom i profesionalnom dostojanstvu i ljudskom dostojanstvu jer imaju male plaće. Sada im nećemo izdvajati dovoljno sredstava za stručno usavršavanje. To što vi kažete da je to po vašem planu dovoljno, nažalost za vas u ministarstvu možda da a za hrvatske srednje škole, za nastavnike i djecu koji se trebaju pripremiti za državnu maturu mislim da nije dovoljno. Stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 187. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u iznosu od 3 milijuna 600 tisuća kuna dostatna za planirani opseg obnavljanja obvezne literature i stručne literature u srednjim školama.
Izvolite!
Ovaj sličan amandman kao jedan koji smo imali maloprije. Ovdje se radi o tome da se trebaju povećati sredstva za opremanje knjižnica u srednjim školama za obveznom lektirom i stručnom literaturom. Naime, 2004. godine imali smo za tu namjenu 5 milijuna 370 tisuća kuna, lani smo ukinuli do zadnje lipe sredstva za nabavljanje lektire i stručne literature u srednjim školama. Sada predviđate samo 3 milijuna i 600 tisuća kuna za opremanje knjižnica u srednjim školama. Ponavljam, vi predviđate duplo više novaca za uređenje vlastite zgrade nego što je za kupovinu lektire i stručne literature u apsolutno svim srednjim školama u Republici Hrvatskoj. Zbog toga molim glasanje.
Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 188. zastupnika Zlatka Koračevića.
Amandman ne prihvaćamo iz razloga što je suprotno zakonu jer se odgovornost za financiranje izgradnje dječjeg vrtića prvenstveno nalazi na jedinici lokalne uprave i samouprave.
Zastupnik nije nazočan. Molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao. Zastupnik Koračević amandman 189.
Iz istih razloga koje sam objasnio.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 190. zastupnika Ante Markova.
Iz istih razloga koje sam već objasnio.
Zastupnik nije nazočan, moramo glasovati. Tko je za? Amandman nije prošao. Isti zastupnik amandman 191.
Amandman ne možemo prihvatiti iz istih razloga koje sam već objasnio.
Tko je za? [[Upadica se ne čuje.]] Vi ste sada došli? Izvolite! Uvaženi zastupnik Markov amandman 191.
Radi se o izgradnji dječjeg vrtića, gospodine državni tajniče na to ste se referirali?
Da, rekonstrukcija bivše škole u dječji vrtić.
Tako je. Naime, dječji vrtić u onoj općini maloj a bit će još i manja ako joj budemo ovako dobro pomagali. Ne manja po broju ljudi vjerojatno jer oni su opstali i u težim uvjetima. To je općina koja je u Domovinskom ratu izrazito stradala. Mala je po materijalnim mogućnostima svoga proračuna, mala je po potencijalu gospodarstva i upravo takvim općinama treba pomagati, senzibilitet treba postojati kod njih i u okviru svojih mogućnosti ta općina je uspjela iznaći bivšu školu koju je počela rekonstruirati i koju je počela na neki način pripremati da bi se tu otvorio dječji vrtić što je uistinu, složit ćemo se svi skupa jedna civilizacijska razina i mislim da moramo dati svaku potporu za takvu jednu predškolsku ustanovu i vjerujem državni tajniče da se naprosto mora iznaći određena sredstva a sredstva su ovdje u visini od 500 tisuća kuna. Mislim, pošto se uvijek zaklinjemo na djecu, našu djecu i budućnost da upravo treba imati osjećaja za ovakve male stvari koje stavke proračuna ne bi smjele rušiti poput domino karata da se ne bi stvorio pretpostavljam netočan dojam da ne vodimo dovoljno brige o tome. Zbog toga ako se to ne može održati ja molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 192. zastupnika Davorka Vidovića.
Moram priznati da je malo nejasan ovaj amandman. Ne shvaća se točno što se želi postići, ali planirana sredstva u ovoj stavci potpuno omogućavaju realizaciju svih zacrtanih aktivnosti. I zato ovaj amandman ne možemo prihvatiti.
Zastupnik Vidović.
Ja ne znam što nije jasno. Ali evo. Poštovani državni tajniče, riječ je o završetku sportske dvorane Osnovne škole "Sela". Grad je osigurao novac u onom iznosu kako je to bilo dogovoreno, ali nismo našli nigdje, ni na jednoj poziciji za ovu godinu dovršetak dvorane. I riječ je o igralištu koje je također vezano za osnovnu školu "22. lipanj" u centru Siska. Istina, arheološke iskopine su tamo pa se to malo odužilo. Ali nema škole "Budaševo" nigdje koja je već prošle godine bila najavljena. Riječ je o matičnoj školi i sportska dvorana bi tu, tu je … [[Govornik se ne razumije.]] potreba. Mislim da je suviše da vama objašnjavam šta znači sportska dvorana za školu u kojoj gravitira čitava donja Posavina. Dakle, tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Amandman nije prošao. Amandman 193. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što su planirana sredstva sukladna planu stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika osnovnim školama.
Zastupnica Lugarić.
Ovdje se radi o tome da predlažem povećati sredstva za stručno usavršavanje i izobrazbu učitelja i nastavnika u osnovnim školama. Naime, gospodine državni tajniče, ako je točno ovo što ste rekli u obrazloženju planirate li vi HNOS iduće školske godine primijeniti u svakoj školi? Za primjenu HNOS-a je potrebno dodatno obučiti učitelje u osnovnim školama. Sredstva koja ste predvidjeli za cijelu 2006. godinu odakle je 6 i po milijuna kuna, ja bih samo podsjetila da ste ove godine kada ste HNOS uvodili u samo 49 škola potrošili znatno više od tih 6 i po milijuna kuna. Pa mi nije jasno kako ćete sa tim iznosom obučiti dodatno sve ostale učitelje u cijeloj Hrvatskoj za ono što bi oni trebali početkom iduće školske godine raditi. Tim više, ako znamo da obično u rebalansima proračuna to su stavke koje uglavnom prve nastradaju. Govoreći inače o stručnom usavršavanju učitelja u osnovnim školama u struci je opće mjesto da ministarstvo može donijeti reforme ovakve ili onakve i mi se oko toga svega možemo složiti. Ali da apsolutno svaka reforma pada u vodu u onom trenutku kad učitelj ostane sam s djecom. Tako da jedino na neki način najisplativije ulaganje u same promjene u školstvu su upravo usavršavanje učitelja. I mislim da je neprihvatljivo da ta sredstva smanjujemo. Stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 194 zastupnika Zlatka Koračevića.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što je suprotan Zakonu jer su sredstva za ove namjene izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom školstvu iz 2001. godine osiguravaju u proračunu, a županije i gradova koji financiraju decentralizirane funkcije osnovnog školstva. Dopustite da ovdje objasnim s obzirom da ovakvim prijedloga ima puno, kako se danas oko 143 objekta u Republici Hrvatskoj grade iz programa koje financira Republika Hrvatska i banke koje prate, razvojne banke Vijeća Europa, to je program … [[Govornik se ne razumije.]] 2. I još nešto želim reći, gospođe i gospodo, da od sljedeće godine počinjemo iz kredita zajma između Međunarodne banke za obnovu i razvoj i Ministarstva financija graditi objekte osobito za one koji mogu vrlo brzo prijeći na jednu smjenu, bilo da se radi o osnovnim ili srednjim školama.
Zastupnik nije nazočan. Molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. 195, amandman istog zastupnika.
Amandman ne možemo prihvatiti jer naprosto on je u suprotnosti sa zakonom, a maloprije sam objasnio na koji način se u Republici Hrvatskoj grade škole, a vjerujem da to i zastupnici znaju.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 196 istog zastupnika Koračevića.
Isto tako ne možemo prihvatiti iz razloga što je amandman u suprotnosti sa zakonom i mogućnostima koje imamo na raspolaganju, a već sam o tome govorio.
Tko je za? Amandman nije prošao. 197, amandman istog zastupnika.
Također amandman se ne može prihvatiti jer je u suprotnosti sa zakonom.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 198 zastupnice Alenke Košiše Čičin-Šain.
Također amandman ne možemo prihvatiti jer se sredstva za ovaj kapitalni objekt osiguravaju u jedinicama lokalne uprave i samouprave.
Moramo glasovati, zastupnica nije nazočna. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 199 zastupnika Ante Markova.
Amandman ne možemo prihvatiti jer je u suprotnosti sa zakonom i sa svim ovim činjenicama koje sam već, po ne znam koji put, objasnio.
Uvaženi zastupnik Markov.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Kako kaže ona stara narodna "život je na otoku i srića i tuga". Srića je kad imate brzu liniju, kad imate topli dom, kad imate svoju djecu odvesti u kazalište, omogućiti je da imate sportske aktivnosti. A tuga je kad svega toga nema. I kaže se, ovaj ne uzalud da su to sirotinja na rudnicima zlata. Ne valja takvu tezu naravno potvrđivati i nisam pesimističan u tom pogledu, no uistinu držim da nakon izgradnje srednje škole u Korčuli koja je, kao što znate, izrađena, ali nema sportske dvorane što je uistinu danas jedan od sadržaja koji se mora priznati za jedan takav grad da ima razloga da ga ima. Naravno da i on treba sufinancirati Grad Korčula što su oni i spremni. Ali mislim da trebamo svi skupa, pa i ministarstvo u okviru proračuna ili onih sredstava koji se mogu udružiti zajedno sa lokalnom samoupravom, da bi trebalo naći mogućnost da se kroz taj odnos ili neki drugi odnos iznađe mogućnost da se započme sa izgradnjom športske dvorane. No, pošto nemamo nijednu drugu mogućnost onda molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 200, zastupnika Furia Radina.
Amandman ne možemo prihvatiti jer je u suprotnosti sa zakonskim mogućnostima, ali želim kazati da je ovaj program kandidiran u "EJP 2" programu što držimo korektnim. Dakle, velika mogućnost da će biti tamo kandidiran.
Zastupnik nije nazočan. Molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 201 zastupnika Željka Pavlica.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što je u suprotnosti sa zakonskim mogućnostima, a želim reći da ovaj projekt nije kandidiran u "EJP 2" programu gdje je 13 škola iz područja Međimurske županije kandidirano, ali ovaj program nije.
Zastupnik Pavlic.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Upalite, upalite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] u razvoju mora biti na teretu državnog proračuna. On nije, dakle, unutra. Sada se sređuju papiri i ja se nadam da će biti sljedeće godine. Ali ipak tražim, dakle, da se o ovom proračunu glasuje, s obzirom ipak da mislim da skrb o djeci s teškoćama u razvoju i njihovo školovanje mora biti u okviru proračuna. Pa bih molio glasanje. Hvala.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 203 zastupnika Pavlica. … [[Upadica se ne razumije.]] 203 [[Upadica: 202.]] 202, oprostite.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što je u suprotnosti sa zakonom, ali upozoravam da imamo dva druga izvora. To je "EK 2" program i ovaj program koji kreće od 1. siječnja na temelju zajma sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj pa se tu mogu kandidirati ovi projekti.
Ja se nadam, dakle, da će to biti i ostvareno s obzirom da se to radi o programima, dakle, koji su usmjereni jednim dijelom na obrazovanje Roma. Pa se nadam, dakle, da će se to i ostvariti. Zbog toga povlačim ovaj amandman. Evo, nadam se da će to biti ostvareno.
Amandman povučen. Amandman 203 zastupnika Pavlica.
Također mora se odbiti ovaj amandman iz toga što je u suprotnosti sa zakonom, ali ostaju ove druge mogućnosti glede izgradnje športske dvorane u osnovnoj školi "Sveta Marija" koju sam već naveo.
Evo mi ćemo u "Svetoj Mariji" se požuriti dakle da dovršimo potrebne papire, pogotovo građevinsku dozvolu, pa se nadamo dakle da ćemo imati otvorena vrata u samo ministarstvo, pa povlačim amandman ovaj.
Amandman povučen. Amandman 204. zastupnika Pavlica.
Amandman moramo odbiti, ali poznata je izgradnja i okolnosti oko izgradnje osnovne škole "Orehovica" i vjerujem da će naći ono svoje mjesto u jednom od ova dva programa ili "ejb 2" program ili ovaj koji sam već spomenuo sa međunarodnom bankom.
Da evo sličan je dakle problem kao i kod prethodnih škola, ja samo podsjećam gospodina državnog tajnika da smo zajedno položili kamen temeljac za ovu školu prije mjesec i pol dana pa se nadam da ćemo uskoro biti prisutni njezinom početku gradnje i završetku. Hvala lijepa, pa povlačim amandman ovaj.
Amandman povučen. Amandman 205. zastupnika Mršića.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što je u suprotnosti sa zakonskim mogućnostima, ali vjerujem ako bude imao svu potrebnu dokumentaciju da se može natjecati u ovim drugim programima gdje već gradimo preko 144 objekta.
Zastupnik Mršić.
Pa, prije svega državni tajniče hoću vam reći da to nije u suprotnosti sa zakonskim ovim, zato jer ministarstvo određuje minimalne standarde i ministarstvo može povećati količinu decentraliziranih sredstava, na žalost količina decentraliziranih sredstava za sljedeću godinu će se povećati za 1,69% u ukupnom iznosu, prema tome sve ovo što govorite da je u suprotnosti sa zakonom ministarstvo sprečava da se radi u skladu sa zakonom, dakle da se povećaju decentralizirana sredstva. Zbog toga smo prisiljeni ići izravno na proračun, ali dozvolite mi glasnogovornik ministarstva je rekao da će ministarstvo sljedeće godine graditi 230 školskih objekata. Ja vama postavljam pitanje zašto niti jedan od tih 230 školskih objekata nije u Koprivničko-križevačkoj županiji? Tražim glasanje.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 206. istog zastupnika. Izvolite.
206. ili 207.? [[Upadica: 206. da.]]
206.
Ne možemo prihvatiti ovaj amandman iz razloga što je u suprotnosti sa zakonom, ali doista tvrdnja da će graditi se 230 objekata je točna, ali treba biti potpuna dokumentacija koja će biti raspravljena i u sklopu ovih dva programa koje smo spominjali. Prema tome, mi itekako planiramo jer i ovog časa kao što znate gradi se 144 objekta u Republici Hrvatskoj u raznim fazama.
Zastupnik Mršić. Izvolite.
Sad mi doista nije nešto jasno. S jedne strane kažete da nešto je u suprotnosti sa zakonom, a s druge strane kažete ako je dokumentacija gotova da se može uključiti u ta dva projekta. Te dvije izjave su jedna s drugom u suprotnosti ili zakon priječi ministarstvu da gradi škole ili onda sve škole možete graditi, a ja ću vas ovdje podsjetiti da imate u Proračunu za 2006. novih škola kao što je izgradnja športske dvorane u Bakru, kao što izgradnja zgrade sportske gimnazije u Zagrebu, izgradnja obrtničko-tehničke škole u Splitu. To su sve novi objekti kojih nije započeta izgradnja do 31. ožujka 2001. godini kad možemo reći da tumačimo ovakav i onakav zakon. Prema tome, negdje imate presedana, negdje nemate presedana. Ja vas još jedanput pitam zašto niti jedan od 230 školskih objekata koji se gradi ili će se graditi u Republici Hrvatskoj iz državnog proračuna se ne gradi u Koprivničko-križevačkoj županiji? Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 207. Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što je u suprotnosti sa zakonom, ali na način kako je planiran ovaj proračun, jer doduše treba se kandidirati i to vidim da su vaši projekti već kandidirani na program "ejb 2" i na program koji ćemo od 1. siječnja otvoriti. Prema tome, ne vjerujem da neće biti mogućnost da i ovaj projekt uđe ako bude pravodobno i dobro dokumentacija. Isto tako kao što za neke županije kao što je Koprivničko-križevačka također za ovu razliku od 144 do nekih 200 i više objekata kandidirat će svi. Znači oni koji budu mogli u to sa dokumentacijom ući.
Dobro, ovdje je valjda jedan broj preskočen. Ja sam 207. ovdje Klub zastupnika IDS-a, vi ste govorili o amandmanu koji je podnesao, a ovdje je to brojem … [[Govornik se ne razumije.]] zastupnika Zvonimira Mršića.
Dobro, ne možemo prihvatiti.
Pa dobro onda, 206. ovaj, ovaj je 206.a. Izvolite.
Dakle radi se o dogradnji učeničkog doma u Križevcima. To je dom u koji dolaze srednjoškolci u srednju poljoprivrednu školu i u Visoko gospodarsko učilište u Križevcima. Ja vas želim samo podsjetiti da je srednja poljoprivredna škola u Križevcima prva škola poljoprivredna, odnosno Visoko gospodarsko učilište iz kojeg su poslije izrasle sve poljoprivredne škole u Hrvatskoj, odnosno iz koje su i izrasli agronomski fakultet u Zagrebu i u Osijeku. Na žalost nemogućnost je više da se uopće primaju novi učenici u Križevcima zato jer s jedne strane nema učeničkog prostora, s druge strane nema prostora u domu, a budući da nam slijedi vrlo zahtjevna poljoprivredna reforma u usklađivanju sa Europskom unijom ja mislim da ovdje bi se svakako trebalo iznaći sredstva, ako ne ovako, a onda kroz povećanje decentraliziranih sredstava koja će se transferirati u Koprivničko-križevačkoj županiji kako bi se doista omogućilo nastavak jedne te tradicije poljoprivrednog obrazovanja u Hrvatskoj i stvarali kadrovi koji će doista provesti poljoprivrednu reformu u Republici Hrvatskoj. Tražim glasanje i u ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Sad idemo dakle na 207. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz poznatih razloga što je u suprotnosti sa ovim zakonskim mogućnostima, ali preporučamo da se kandidira na ove druge projekte koje imamo glede "ejb-a 2" ili kada otvorimo od 1. siječnja projekt u suradnji sa Ministarstvom financija i Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj.
U ime kluba IDS-a Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Pa, da mi tražimo ovdje u klubu da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa na poziciji 15 osnovnih škola doda stavku za izgradnju osnovne škole … [[Govornik se ne razumije.]] u Buzetu. Mi zahtijevamo da se ovdje osigura tih 2 milijuna kuna. Naime, tijekom 2005. godine grad Buzet iz svojih skromnih proračunskih mogućnosti zajedno sa županijom Istarskom čije mogućnosti nisu ništa veće, pristupili su adaptaciji jednoga krila školske zgrade u iznosu ako se ja ne varam nekih 4 milijuna kuna. Jasno je, sad treba pristupiti i drugoj fazi za što treba ponovno osigurati toliki novac kojega je vrlo teško pronaći u proračunu grada Buzeta ili Županije istarske. Što se tiče ovoga da to nije u skladu sa zakonom, to jednostavno ne stoji, mi ćemo sigurno taj projekat kandidirati glede tog nekog naputka gospodina Šetića, osobno ću pokušati doći sa gospodinom gradonačelnikom Flegom do državnog tajnika kako bi nam osobno on pomogao da se osiguraju adekvatna sredstva za osnovnu školu … [[Govornik se ne razumije.]] u Buzetu. Međutim imajući na umu praksu Vlade Republike Hrvatske da sredstva dijeli isključivo tamo gdje su njihovi na vlasti, sumnjam da ćemo u tome uspjeti, ali bez obzira na sve pokušat ćemo sve učiniti da dođemo do potrebnih sredstava i vjerujući na riječ državnom tajniku gospodinu Šetiću eto povlačimo taj amandman i mislim da ćemo napraviti jednu veliku korist i za grad Buzet i za brzinu raspravljanja ovih amandmana.
Znači naši su na vlasti i u Istri. Povučen amandman 207. Amandman 208. zastupnik Zvonimir Mršić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga kako je ovdje predloženo. Ovi objekti grade iz decentraliziranih sredstava što vi znate.
Da, ja to jako dobro znam [[Upadica: Izvolite.]] Ali ja vas onda molim da povećate decentralizirana sredstva. Ja vas ponovo upozoravam na to da vaše Ministarstvo dakle vi i za osnovno školstvo određujete što je minimalni satandar i da ćete vi osobno odrediti koliko će biti investicijskih sredstava u decentraliziranim sredstvima za sljedeću godinu za Koprivničko-Križevačku županiju. A ovdje se radi o osnovnoj školi Legrad koja danas nema sanitarni čvor u okviru objekta i nema pitku vodu. Prema tome ja vas molim barem onda za taj iznos povećajte decentralizirana sredstva Koprivničko-Križevačkoj županiji kako bi mogla riješiti dio svojih problema. Odustajem.
Amandman 208. povućen. Amandman 209. zastupnice Zdenke Čuhnil.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga jer se ovi objekti kapitalne naravi financiraju iz decentraliziranih sredstava na temelju zakona iz 2001. godine.
Zastupnica Čuhnil.
Uvaženi tajniče upravo prebacujući to na decentralizirana sredstva u županiji, županija to prebacuje na državu. Ukratko radi se o tome da škola Jelisavac koja ima gotovo 300 djece gdje su pretežito manjinska djeca dvorane nema. Da se tjelesni odvija u praktički tijesnim razredima i ispada da jednostavno prebacujemo taj vrući, vrući da kažem orah s jedne, s jednog na drugo. Jedanput idu decentralizirana sredstva. Kad se obrate tamo onda ide EI-2. Kad se zatraži iz EI-2 onda se kaže: "Ići će iz drugih državnih sredstava". Činjenica je da bi se konačno trebalo dogovoriti iz kojih sredstava će se financirati ta dvorana pa molim glasovanje.
Tko je za? Amandman 209. nije prošao. Amandman 210. zastupnice Ivane Posavec-Krivec i Marije LUgarić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što se ovi kapitalni objekti grade iz decentraliziranih sredstava na temelju zakona iz 2001. godine.
Uvažena zastupnica Lugarić.
Točno je gospodine državni tajniče, ali temeljem tog zakona upravo vi određujete koji su to minimalni financijski standardi i ja se nadam da ćete i u ovima za 2006. godinu osigurati veća sredstva za školu u Zagrebačkoj županiji tako i za školu u Dugom, izgradnju škole u Dugom Selu obzirom da se radi o školi koja je doživjela značajan tu bum. I molim glasanje ali prije toga gospodine potpredsjedniče Sabora molim provjeru kvoruma.
Kvorum. Gdje je? 83, 83. Ne, ne, ja. Ne, ne, ne, nije to sam ja prognoziram toliko. Vidjet ćemo. Ajde, nemamo kvorum za sad.
Glasovanje o amandmanu 210. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 211. zastupnika Dragutina Lesara.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer se ovi kapitalni objekti grade iz decentraliziranih sredstava ali nam je posebno poznata problematika oko izgradnje osnovne škole u Orehovici i ona je kandidirana u F-2 program i mislimo da će na taj način biti izgrađena.
Predlagatelja nema. Glasujemo. Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 212. zastupnice Dragice Zgrebec.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti ali nam je ova problematika izgradnje školskih objekata u Međimurskoj županiji jako dobro poznata kao u Orehovici, Svetom Jurju na Bregu, Kuršanecu i ti su objekti kandidirani u EI-2 programa i to je pravi put da budu izgrađeni.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Ove prve dvije, tri stavke dakle osnovna škola u Orehovici i u Pribislavcu te sportska dvorana u Kuršancu odnosi se na škole koje gotovo već danas sa 50% učenika romske nacionalnosti i očekujemo da bi država trebala pomoći u tim projektima. Što se tiče Centra za odgoj i obrazovanje u Čakovcu ovdje se vrši dogradnja jer tu školu polaze djeca sa većim teškoćama u razvoju i škola je zapravo premalena, morala bi se proširiti pa se planiraju novi sadržaji. Dakle 19 učionica za opći nastavni program, 8 specijaliziranih učionica, dvorana za tjelesnu i zdravstvenu kulturu, prostor za fizioterapeutiku i tako dalje. Dakle sve ono što je potrebno takvoj populaciji koja polazi ovu školu. Dok se izgradnja sportske dvorane u osnovnoj školi Ivana Gorana Kovačića u Svetom Juraju, ja mislim da je tu potrebno izvršiti obećanje. Dakle predsjednik Vlade u izbornoj kampanji obećao je svojim potpisom potvrdio da će ovaj projekt ići u 2006. godini pa me čudi da toga, da toga nema u Državnom proračunu. Pa ja volim da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Mato Gavran i Mato Arlović. Amandman 213.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]]
Glasovanje. Tko je za taj amandman 213? Nije dobio potrebnu većinu. 214 isto zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran, Ljubica Brdarić.
Ovaj amandman se iz istih razloga ne može prihvatiti jer se ovi kapitalni objekti grade iz decentraliziranih sredstava.
Zastupnik Mato Gavran. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 215, zastupnici Branimir Glaviš, Ivan Drmić, Vladimir Šišljagić.
Da, ovaj amandman se ne može prihvatiti jer se ovi kapitalni objekti grade od 2001. iz decentraliziranih sredstava.
Zastupnik Ivan Drmić.
Riječ je o športskoj dvorani Đurđenovac. Vi znate da tamo školu pohađa 796 učenika, znači velika škola i trenutno nemaju nikakvu dvoranu. Ukupna cijena investicije negdje cca oko 8 milijuna kuna i ona je do pola napravljena, 2003. su radovi prestali jer nema više sredstava za nastavak gradnje. Jedina je šansa da se ta dvorana završi intervencija ministarstva u proračunu, inače će ono što je napravljeno u daljnjem vremenu i propasti. Ja tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 216, zastupnik Zvonimir Mršić.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao što sam rekao, jer se od 2001. godine ovakvi kapitalni objekti grade iz decentraliziranih sredstava.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
To naprosto nije točno zato jer imate u proračunu za ovu godinu, izgradnja zgrade sportske gimnazije u Zagrebu, izgradnja obrtničko-tehničke škole u Splitu, izgradnja sportske dvorane u Bakru koje su dakle počele se graditi ove ili sljedeće godine, koje su novounesene u državni proračun što znači da se grade na način kako mi predlažemo s ovim amandmanom, a ne iz decentraliziranih sredstava. Neznam zašto cijelo vrijeme imate dvostruke kriterije, jedne upućujete na to da se gradi iz decentraliziranih sredstava, a svake godine u proračunu kapne dvije-tri ili četiri nove škole s jedne strane, i s druge strane ne povećavate županiji koja nema niti jednu školu izravno iz proračuna decentraliziranih sredstava. Dakle svima linearno povećavate, ne povećavate Koprivničko-križevačkoj županiji sredstva za investicije iz decentraliziranih sredstava zato što 230 škola gradite iz proračuna od kojih ni jedna nije u Koprivničko-križevačkoj županiji. Ovdje se radi o srednjoj školi u Križevcima gdje se nastava odvija u tri smjene. Ja neznam kako da dođemo u Križevcima do ideala vašega od jedne smjene. Naš ideal je u Križevcima dvije smjene, ali ne možemo doći do toga jer nam nećete povećati decentralizirana sredstva niti nas želite uvrstiti kao 232 škola u državni proračun. Tražim glasanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 217, zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za navedene aktivnosti tijekom 2006. godine.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 218, isti zastupnici i zastupnica.
Ovaj amandman se ne prihvaća, jer su planirana sredstva dostatna za navedene aktivnosti tijekom 2006. godine oko objave javnog nadmetanja izvoditelja radova itd.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 219, zastupnik Zlatko Koračević.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što se navedeni kapitalni projekti odnose na izgradnju zamjenskih školskih građevina u slučajevima kada se postojeće školske građevine u kojima rade srednje škole trebaju vratiti vlasniku tj. crkvi, trenutno je u tijeku samo jedan kapitalni projekt koji se odnosi na dogradnju i rekonstrukciju vojarne u Varaždinu za potrebe preseljenja Medicinske škole Varaždin. Kako je u tijeku povrat građevine u vlasništvu časnih sestara Ušulinki u kojima danas radi škola, a prema postavljenim rokovima moguće preseljenje škola izvršit će se tijekom zimskih praznika. Budući da u ovom trenutku nema definiranih novih povrata to su navedena sredstva dostatna za pokriće ugovornih obveza za medicinsku školu Varaždin.
Nema zastupnika. Dajem na glasovanje amandman. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 220, zastupnik Anton Peruško.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer se ovi kapitalni objekti rade iz decentraliziranih sredstava, a ostalo sve znate.
Zastupnik Anton Peruško.
Hvala gospodine predsjedniče. Gotovo da sam razumio uvaženog državnog tajnika, i državnom tajniku je isto ko' i meni, a možda i bolje poznata situacija u gradu Pazinu kao posljedica devastiranog gospodarstva i stanje proračuna, a i poznate su potrebe za ovom dvoranom za brojne osnovne i srednje škole u gradu Pazinu pa molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 221, zastupnik Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća iz već poznatih razloga glede izgradnje kapitalnih objekata u Republici Hrvatskoj i u školstvu, ali želim ukazati da je u EB2 program iz Koprivničko-križevačke županije kandidirano 11 projekata, tako da očekujemo da će neka i od ovih vaših ideja biti izgrađena.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ja želim napomenuti da od ovih osam dvorana koje sam ja ovdje napisao se dvije već grade iz decentraliziranih sredstava, međutim ne mogu se sagraditi svih osam dvorana koje su potrebne za osnovne škole. Dakle ja vas molim sada kada budete radili proračun za 2006. godinu po županijama … … [[Upadica se ne čuje.]] Za 2006. godinu po županijama kada ćete utvrđivati minimalne standarde da Koprivničko-križevačkoj županiji dodijelite neproporcionalno veliki iznos za investicije u osnovnom i srednjem školstvu budući da ponavljam je to jedina županija gdje se ni jedna škola ne gradi izravno iz proračuna pa vas molim dajte onda više da županija može riješiti te neke probleme. Povlačim amandman.
Amandman povučen. 222, također zastupnika Zvonimira Mršića.
To je isto.
Isti? Dobro. Hvala. Povučen. 223.
Moram reći da je ovo slična argumentacija. Amandman ne možemo prihvatiti jer je u suprotnosti sa zakonskim mogućnostima kako se grade kapitalni školski objekti od 2001. godine.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Mislim da je ovo potpuno specifični slučaj, dakle ovdje postoji građevinska dozvola, postoji osigurano zemljište, komunalna infrastruktura i mi to već od 2001. godine nudimo ministarstvu da prihvati i da financira iz ovoga. Ja vas molim dakle da očito da neće sada proći u ovome, ali svakako da uđe u EB2 i da bude financiran. Dakle mi smo spremni, uostalom već smo i raspisali natječaj za izvođače radova, dakle trebamo podršku ovoga. Doista je nekorektno prema gradu Koprivnici da uz sve ovo što smo napravili da još i financiramo izgradnju zgrade srednje škole što nije u nadležnosti jedinica lokalne samouprave nego područne (regionalne) a u jednoj zgradi koja trenutno jeste u Koprivnici za srednje škole, rade tri srednje škole i nastava se odvija danonoćno, čeka se da netko ode na praksu da bi netko drugi mogao ući u učionice. Svi hodnici pa čak i sanitarni čvorovi su pregrađeni kako bi mogla se odvijati nastava u srednjem školstvu. Mislim da ukoliko nećemo ući niti u EB2 smatrat ćemo da država sustavno zanemaruje obrazovanje u Koprivnici. Tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika IDS-a, 224.
Želim reći da ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali želimo upozoriti da je osnovna škola u Balama ove godine dobila milijun i pol tisuća kuna za izgradnju za obnovu zgrade, a da je izgradnja športske dvorane u Rovinju nominirana u program EB2.
A dobro ako je tome tako ja bi bio zadovoljniji da se normalno u ovom proračunu osiguraju tih 5 milijuna kuna za športsku dvoranu u Rovinju, odnosno 2 milijuna kuna za sportsku dvoranu u Balama. Tim više što je pred godinu i pol dana došlo do požara u toj školi u Balama koja je do temelja izgorjela i tek sada nedavno su radovi na njoj dovršeni i konačno imajući na umu da su i vaši roditelji, pa i vi gospodine Šetiću rodom iz Bala, pa tko će jasno kome nego svoj svome. I u toliko biste mogli eto ispred Vlade pristati na barem ovih simboličnih 2 milijuna kuna pa da izgradimo ovu sportsku dvoranu koja je nasušno potrebna stanovnicima Bala. Ne samo za školske nego i ostale potrebe. Iako gospodin Kukurin jedan od suvlasnika TDR-a sigurno bi to mogao i o svom trošku bez većeg naprezanja.
Glasovanje. Povučen amandman. 225. zastupnik Zvonimir Mršić.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti ali iz rezerviranih i iz planiranih sredstava ove aktivnosti će se realizirati.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle, moj amandman je išao za to da se u državnom proračunu utvrdi posebna stavka "Sportske igre i mladi". To je aktivnost koju provodi jedna udruga građana iz Splita koja godišnje okupi tijekom ljetnih mjeseci preko 10 tisuća mladih naših sugrađana u Hrvatskoj gdje se oni cijelo ljeto bave sportom, a onda kao nagradu odlaze na finalna natjecanja u Split. Ja mislim da je to nešto od posebne društvene važnosti, posebice što im je moto "Sportom protiv druge" gdje doista idu za tim da mladi provode aktivno svoje slobodno vrijeme tijekom ljeta. Bavit će se sportom, a ne da u dokolici rade neke nepodopštine i ja mislim da svakako treba poduprijeti to iz državnog proračuna. Ukoliko vi garantirate doista da će ministarstvo iznaći druge stavke i novac. Ja odustajem od ovoga a i vjerujte mi da ću krajem sljedeće godine provjeriti da li ste održali svoju riječ. Povlačim.
Hvala. Amandman 225 povučen. 226. zastupnik Zlatko Koračević.
Moram reći da ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz već objašnjenih, poznatih razloga, ali želim reći da je Varaždinska županija kandidirala čak 36 projekata u F2 progra, i vjerujem da će neki biti isfinancirani iz tog programa od ovih predloženih. Ali ovdje sam možda zaboravio reći gospođe i gospodo još jedan izvor u izgradnji kapitalnih objekata i to baš u Općini Bale gdje je hrvatski poduzetnik …
Ne sada Općina Bale, sada imamo amandman zastupnika Zlatka Koračevića. Na to se očitujte.
Objasnio sam i to.
Hvala. Nema zastupnika. Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebni broj glasova. 227. zastupnica Biserka Perman.
Amandman se odbija, ne može prihvatiti iz razloga što je u ovom trenutku sa pozicija Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa za poticanje potreba javnih potreba športa Hrvatskog olimpijskog odbora sukladno financijskim mogućnosti moguće osigurati 30 milijuna kuna.
Zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče. Ne znam kako je ove godine dio prihoda Hrvatskoga olimpijskog odbora od igara na sreću uključen u proračunsku stavku "Poticanje programa javnih potreba sporta" s obzirom da do sada nikad nisu bili tako prikazivani. Za poticanje programa javnih potreba sporta u 2006. godini trebat će znatno veća sredstva s obzirom na činjenicu da hrvatski sportaši sudjeluju na Zimskim olimpijskim igrama. Iz obrazloženja proračuna je vidljivo da se za ovu stavku iz izbornih sredstava, kao što ste rekli, kao i svake godine predviđa izdvajanje od 30 milijuna, a 41 milijun kuna iz prihoda od igara na sreću. Iskustva iz olimpijske 2004. godine kad je i postojala posebna proračunska stavka "Atena 2004." Od 20 milijuna kuna pokazuje da planirana sredstva nisu dovoljna, što se ponavlja iz godine u godinu i stalno nadoknađuje rebalansom iz drugih proračunskih stavki. Zato već treću godinu za redom predlažem da se ovaj iznos nominalno poveća kako bi se izbjeglo stalno krpanje u ovom dijelu proračuna. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 228. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što osim aktivnosti u proračunu A-768012 poticanje ravnopravnosti spolova koji je prvenstveno namijenjen na poticanje u ravnopravnosti u športu. Intencija je ministarstva da se i kroz druge aktivnosti unutar razdjela 08030 inzistira na jednakosti i omogućavanju bavljenja športom.
Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine državni tajniče, inzistiranje i deklaratornost je jedno, sredstvo proračuna i konkretna provedba su drugo. Naime, postoji inicijativa Međunarodnog olimpijskog odbora da se ženama osigura ravnopravnost u sportu. Posebno mislim da je to važno u Hrvatskoj kada se susrećemo sa nedovoljno sportski aktivnom ženskom populacijom, pri tome posebno mislim na srednjoškolke i studentice što onda značajno povećava i nekakve zdravstvene rizike. A s druge strane svi oni koji su se barem malo bavili športom na žalost i većina ljudi ne zna da na svim ženskim natjecanjima, posebno kolektivnim sportovima, žene imaju uglavnom manje nagradne fondove, dobivaju manje pehare i ne postoji u tom smislu nikakva ravnopravnost spolova u samim športskim natjecanjima. Naravno ta ravnopravnost ne postoji na uštrb žena i zato mislim da mi u punoj svojoj, punom iznosu trebali poduprijeti inicijativu Međunarodnog olimpijskog odbora i da zaista ta sredstva koja su i ovako i onako minimalna, oko 300 tisuća kuna, vratimo kako su bila i lani. Mislim da i uspjesi nekih naših sportašica dokazuju da ih se ne treba samo s njima ponositi nego da trebao osigurati preduvjete kako bi sve žene koje se bave sportom, sportašice, imale tretman a ono barem jednak onome kako to imaju naše kolege muškog spola koji se bave sportom. Od već spomenutih manjih nagradnih fondova, manjih nagrada, do nepovoljnijih uvjeta u samim dvoranama i smislu termina itd. Ja stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 229. zastupnice Biserke Perman.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što je intencija ministarstva dakle u svoje stavke i planiranja poticanja športa u školskim športskim klubovima, u ovom slučaju na otocima, u prvom redu se aktivira školska populacija kao osnov za razvoj športa na otocima pa su te stavke u Proračunu za 2006. godinu već i povećane.
Zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče, već je prošle godine u obrazloženju proračuna stajalo da je jako važno poticati sport kao preduvjet za ostanak mlade populacije na otocima i jako me veselila takva inicijativa ministarstva. To je samo po sebi dovoljan razlog za prihvaćanje ovog amandmana, ali napominjem da bi trebalo snimiti stanje sporta na otocima i poduprijeti one otočke sredine koje već imaju razvijene sportske aktivnosti, kao i one koje su tek započele. Meni je osobno poznato više primjera s Kvarnerskih otoka gdje su na nivou lokalne zajednice započete sportske aktivnosti, primjerice u kuglanju, u streljaštvu, u sportskom ribolovu i borilačkim sportovima, ali se zbog nedostatka sredstava nakon plasmana u viši rang natjecanja one naprosto nisu mogle nastaviti bez dodatne pomoći. Vi ste ovdje spomenuli školska sportska društva, međutim ovdje se nije radilo o školskim sportskim društvima. Radilo se o poticanju sporta na otocima. Značim, sportskih klubova. Zatomi je sada jako žao i doista mi nije jasno se od ove aktivnosti odustalo prije nego što se uopće počela i provoditi. Ovih milijuna kuna bi značili značaj iskorak u cilju zadržavanja mladih na otocima i održavanja njihovog tjelesnog i mentalnog zdravlja i van škola na otocima. I ja stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 230. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što postojeći broj bazena, odnosno plivališta na području Republike Hrvatske nije dostatan za omogućavanje provođenja obuka plivanja u školama, te je strategija ministarstvo u prvom redu po donošenju novog Zakona o športu i podzakonskih akata kojima će se regulirati normativni športskih građevina, izgradnja plivališta, a samim time će se stvoriti uvjeti za sveobuhvatno provođenje obuke plivanja.
Potpredsjednik zastupnik Mato Arlović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolega državni tajniče. Moram reći, prije svega, da mi dajemo priznanje da je prihvaćena uopće ideja da se i za ovu namjenu izdvoje sredstva i da je izdvojeno evo na ovoj poziciji milijun kuna za obuku djece neplivača da postanu plivači. No smatramo da je to iznimno malo sredstava s obzirom da nažalost u Hrvatskoj svake godine nekoliko 10-aka naše djece smrtno strada zbog utapljanja jer ne znaju plivat na našim rijekama, na našim bajerima, jezerima i naravno na mogu. Smatramo da je potrebno izdvojiti više sredstava jer bi htjeli dodati, ovo je činjenica, da se povećava broj mogućih plivališta s obzirom na činjenicu da postoji program odgoja i obrazovanja djece u prirodi i da mnoga od njih obavljaju taj program upravo na prostorima turističko-ugostiteljskih i inih sadržaja gdje se nalaze i plivališta i gdje se u sklopu obrazovanja u prirodi može primijeniti i obrazovanje za neplivače. I u takvoj situaciji smatramo da su sredstva od milijun kuna premalena i molili bi da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 231, zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti iz istih razloga koje sam objasnio za amandman 230.
Tko je za ovaj amandman? Zastupnice nema. Nije dobio potrebnu većinu. 232. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što je za Nacionalnu zakladu za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak osiguravaju se sredstva iz državnog proračuna i ostalih izvora. Ovo je do sada najveći iznos i gotovo je u cijelosti osiguran u državnom proračunu, pitanje osiguranja sredstava iz ostalih izvora.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine državni tajniče, nije točno da je ovo najveći iznos koji se izdvaja iz državnog proračuna za Nacionalnu zakladu obzirom da je 2003. godine za ta, za program Nacionalne zaklade za znanost koji su se odnosili na visoku naobrazbu bilo izdvojeno 11 milijuna kuna što je 1 milijun kuna više nego što imamo sada. Drugo, kada smo ovdje u Hrvatskom saboru raspravljali u usvajali izvješće upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost i tehnologijski razvitak upravo je bilo od većine, zapravo od svih zastupnika istaknuto kako je potrebno povećati dotacije niz državnog proračuna za Nacionalnu zakladu za znanost, visoko obrazovanje i tehnologijski razvoj kako bi zaklada mogla nastaviti s onim programima kako je to bilo i planirano. Mene čudi, obzirom da je tada bilo i objašnjenje, odnosno obećanje ministarstva, vašeg ministarstva da će se povećati sredstva u proračunu za 2006. godinu, a tako je bio i stav, ali apsolutno svih zastupnika koji su tada u raspravi sudjelovali. Jasno da molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 233. zastupnice Marije Lugarić.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti i ovdje želim objasniti da stavka na koju su se osiguravale ranije ta povećana sredstva sada su na prijedlog Državne revizije iznose izravno prenamijenjena na aktivnosti studentskih centara u Proračunu za 2006. godinu.
Zastupnica Marija Lugarić.
Točno, gospodine državni tajniče, ali to se ne odnosi na ovo konto 621-058 gdje su programi poboljšanja studentskog standarda, već su sredstva za stipendije, sredstva za rad studentskih udruga i Hrvatskog studentskog zbora direktno transferirani kroz ovaj 311 konto na pojedina sveučilišta. Ali mi o tome sad uopće, to uopće sad nije predmet ovog amandmana jer se ovdje radi da se stavka koja je ostala kao programi poboljšanja studentskog standarda koji imaju zatvoriti, uvjetno rečeno, neke rupe koje nastanu tijekom godine vezano uz financiranje studentskog smještaja, prehrane i subvencija za stanovanje kao i određenih stipendija koje se financiraju od samog ministarstva na neki način mogu svi ti programi zatvoriti. Vi sad predlažete u ovom proračunu smanjiti iznos za programe poboljšanja studentskog standarda na 40 milijuna kuna. Ja ću samo upozoriti da smo za tu namjenu 2003. godine imali osiguranih 94 milijuna kuna, da ste vi to smanjili na negdje 90, a sada smanjujete na posve neprihvatljivih 40 milijuna kuna što je više od 50%. Ja stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 234. Klub zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman nije moguće prihvatiti jer je tek u tijeku osnivanje sveučilišta u Puli, a fakulteti koji su u području Istre i Pule oni su danas vezani na sveučilišta u Rijeci. I još nije učinjena diobena bilanca tako da nije moguće još razvrstati ova sredstva tako da se ne može prihvatiti ovaj amandman.
Da, s druge strane, recimo, za sveučilište u Mostaru izdvaja se 15 milijuna kuna. Recimo, za ovo sveučilište koje bi trebalo započeti relativno skoro sa radom svega milijun i nešto tisuća kuna. Mislim da to jednostavno nije u redu, nije kompatibilno niti potrebama istarskih prostora. I utoliko ja bih stvarno zamolio zastupnike da razumiju potrebu da se glasa glede ovog amandmana.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 235. zastupnik Vilim Herman.
Ovaj amandman nije moguće prihvatiti iz jednostavnog razloga što je predloženi iznos dostatan za podmirenje planiranih potreba po programima kapitalnih ulaganja na Sveučilištu "Josip Juraj Strossmayer" u Osijeku.
Zastupnika nema. Tko je za taj amandman? Hvala, nije dobio potreban broj glasova. 236, Klub zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman nije moguće prihvatiti jer u 2001. godini Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa je financirao audio-vizualnu i telekomunikacijsku opremu. U ministarstvu se sada financira znanstvena oprema za znanstvene projekte u potpori. Zvjezdarnica Višnjana nema ugovor na znanstveni projekt pa stoga se ne mogu osigurati sredstva za nabavu opreme.
Zastupnik Damir Kajin.
Vidite ovako. Prošle godine je državni tajnik, gospodin Nevio Šetić glede otprilike sličnog ili istog amandmana odgovorio da se amandman jasno ne prihvaća jer su planirana sredstva u iznosu od milijun i 200 tisuća kuna iznos potreban za navedene rashode i to diljem Hrvatske. Ja sam tada otprilike rekao da, poštovani gospodine predsjedniče, Klub IDS-a ovdje traži da se jedan mali iznos od 250 tisuća kuna usmjeri za aktivnost zvjezdarnice u Višnjanju, usuđujem se reći, da je to možda jedna od najznačajnijih, neću reći znanstvenih, ali istraživačkih ustanova na tlu Republike Hrvatske. Tako sam govorio prošle godine. Zašto? Jer je ta zvjezdarnica u tom malom istarskom mjestu do sada otkrila možda tisuću 400, možda tisuću 500 što meteora, što različitih asteroida što je svrstava na 4., 5. mjesto takvih ustanova u svijetu. Rekoh između ostalog tada da mnogi, recimo, u svijetu nisu ni čuli za Republiku Hrvatsku, ali su čuli za tu zvjezdarnicu. Imajući upravo to na umu, taj jedan istraživački biser, držim da bi bilo oportuno da se u državnom proračunu osiguraju tako mala, skromna, a za zvjezdarnicu značajna sredstva od ne više od 250 tisuća kuna kojima bi si mnoge svoje aktivnosti mogli isfinancirati. Želim vjerovati da ćemo poduprijeti upravo taj istraživački rad tih mladih ljudi za koje, ponavljam, postoje sve reference. Jer iza njih ima tisuću 400 do tisuću 500 otkrivenih što meteora, što asteroida i da ćemo jasno dati im potporu i podršku da i u buduće nastave sa tom svojom djelatnošću. Utoliko poštovana gospodo zastupnici, poštovani gospodine državni tajniče, ministre, predsjedniče Sabora. Molim glasanje.
Izvolite molim. Tko je za amandman? Hvala, nije dobio potrebni broj zastupnika. 237, zastupnica Marija Lugarić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Ostajemo pri svom prijedlogu jer je trogodišnje razdoblje ugovornih projekata iz 2002. godine pri završetku i očekuje se poziv za podnošenje prijedloga za nove projekte.
Zastupnica Marija Lugarić.
Da gospodine državni tajniče, unaprijed možemo znati da tih novih projekata neće biti jer je manje novaca. Ja moram priznati da sam ovim amandmanom bila izuzetno korektna što možda nije ono što je nama potrebno za 2006. godinu, ali ono što smo već imali. Naime, programe i projekte za znanstveno-istraživačke djelatnosti, iznos koji je bio za tu namjenu u Državnom proračunu osiguran 2003. godine je 185 i pol milijuna kuna, vi ste to smanjili na 139 i pol milijuna kuna. Naravno da novo ugovoreni projekti neće moći biti u većem opsegu od ovih vaših planiranih, a smatram da Republika Hrvatska koja ima ambiciju temeljiti se na znanju, koja ima ambiciju razvijati tehnologije, na znanju i koje upravo u znanju i znanstvenoistraživačkim projektima koji bi onda imali implikacije na gospodarstvo želi vidjeti svoj napredak, ne može ni u najluđim snovima pomisliti na to da se smanjuje sredstva za znanstvenoistraživačke projekte. Kada još znamo da sa tih 139 i pol milijuna kuna lani samo za naknade recizentima potrošili više od 5 milijuna kuna, ja se pitam mi samo financiramo nekakvu administraciju a zapravo ono pravo što bi trebalo nositi napredak, kontinuirano sredstva smanjujemo. Ja stoga molim glasanje, jer mi je zaista, mislim da je potrebno da ako ništa drugo, a ono sredstva za znanstvenoistraživačke projekte vratimo na razinu koji su ti, ta sredstva bila 2003. godine. Molim glasanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 238, također zastupnica Marija Lugarić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ministarstvo ostaje kod svog prijedloga, jer člankom 55. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je stupio na snagu 1. siječnja 2005. godine, Vlada je obvezna osnovati Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja, njihove djece za redovito dodiplomske studije i za naknadu dijela troškova za postdiplomske studije.
Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine državni tajniče, ja se bojim da to nema nikakve veze s mojim amandmanom, ovo obrazloženje. Naime stavka stipendiranje i znanstveno usavršavanje poslijediplomanata je postojala i prije u proračunu, postoji i sada s jednom malom razlikom što vi sredstva za stipendiranje i znanstveno usavršavanje poslijediplomanata iz godine u godinu naprosto smanjujete. Ova odredba iz Zakona o braniteljima da je Vlada dužna osigurati poseban fond je postojala prije, to nije nikakva novina. Ja bih samo htjela reći da ta stavka podrazumijeva plaćanje školarina za poslijediplomske studente kao i troškove izrade magisterija i doktorata. Ja vas pitam, u situaciji kada provodimo bolonjsku reformu, u situaciji kada nam u Hrvatskoj kronično nedostaje znanstvenog, nastavnog kadra, u situaciji kad kontinuirano pričamo o tome kako treba raditi na pomlađivanju znanstvenog kadra istovremeno smanjujemo sredstva za financiranje, odnosno usavršavanje i stipendiranje poslijediplomanata za njihove magisterije i doktorate, a s druge strane nismo ni na koji način povećali plaće. Danas taj mlađi znanstveni kadar ima plaću ranga bolje plaćene čistačice u jednoj boljoj državnoj firmi, dakle oko 4, 4 i pol hiljade kuna i onda očekujemo da od plaće 4, 4 i pol hiljade kuna ti ljudi koji spremaju magisterije i doktorate plaćaju svoje poslijediplomske studije u iznosu od 15 do 20-tak hiljada kuna godišnje, a istovremeno u proračunu smanjujemo sredstva i govorimo da nemamo dovoljno znanstvenog kadra. Meni tu nešto jako ne štima, stoga ja bih molila da se ta sredstva vrate barem na razinu iz 2003. godine i molim glasanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 238, zastupnica Marija Lugarić.
Ne, mislim da je 239.
239, da.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Ministarstvo ostaje kod svog prijedloga za 2006. godinu, vrlo jednostavno, zato jer su za tu namjenu planiraju se sredstva na žiro-račun Nacionalne zaklade za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvoj, nalazi znatan iznos sredstava iz prethodnih godina koja su neutrošena, jer još nisu realizirani svi projekti i programi za koje je zaklada raspisala natječaj.
Zastupnica Marija Lugarić.
Dvije stvari gospodine državni tajniče. Znate koliko vi predlažete da se u 2006. godini izdvoji za Nacionalnu zakladu za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvoj u ovom dijelu znanstvenoistraživačkih djelatnosti? Nula kuna. Niti jednu jedinu kunu. Sredstva koja postoje na računu Nacionalne zaklade nisu do sada mogla biti utrošena obzirom da nije naprosto bilo dovoljno sredstava na što nas je upozorio upravitelj zaklade kada smo o ovome imali raspravu u Hrvatskom saboru o samom Izvješću o radu Zaklade. Vi ne samo da smanjujete sredstva za zakladu u dijelu koji bi se trebao odnositi na visoko školstvo, primarno na … studije nego sada posve ukidate sredstva za Nacionalnu zakladu iz ovog dijela znanstvenog, iz ovog znanstvenoistraživačkog dijela. Smatram to posve neprihvatljivim jer ako je to nacionalna zaklada mislim da se mora financirati iz Državnog proračuna, a čini mi se da je prema Zakonu o Nacionalnoj zakladi obveza države da jedan dio sredstava dotira iz proračuna, a mi smo tu sada stavili nula kuna. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 240, također zastupnice Marije Lugarić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Ministarstvo za nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu osigurava plaću u cijelosti, materijalne troškove. Prema tome možemo samo reći da je u 2005. godini odvojeno 8,8 milijuna kuna koje su utrošene za informatizaciju obnove knjižničnog fonda.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani zastupnici i zastupnice ja bih volila vašu pozornost oko ovog amandmana. Naime prijedlogom proračuna za 2006. godinu smanjuju se sredstva datirana iz proračuna za Nacionalnu i Sveučilišnu knjižnicu. Ono što sada ostaje od svih programa financirano od strane države za Nacionalnu i Sveučilišnu knjižnicu je ono što je gospodin državni tajnik rekao, dakle isključivo plaće i materijalni troškovi, hladni pogon knjižnice dok mi posve ukidamo sredstva za informatizaciju knjižnice i za nabavku knjiga. Ja mislim da se niti jedan nacionalni parlament ne može ponositi činjenicom da posve dokida sufinanciranje, odnosno financiranje knjižnog fonda Nacionalne i Sveučilišne knjižnice, stoga ja molim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 241, zastupnice Marije Lugarić.
Ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Ministarstvo ostaje kod svog prijedloga za proračun 2006. godinu uz napomenu da će se u 2006. godini izvršiti vrednovanje dosadašnjih projekata kako bi se nakon toga dobili relevantni podaci koji bi bili podloga za proračun za 2007. godinu, jer se godišnja ulaganja moraju opravdati sredstva koja su utrošena za tu namjenu.
Zastupnica Marija Lugarić.
Ja se slažem s vama gospodine državni tajniče. Ovdje se kolegice i kolege radi o tome da smo smanjili sredstva u ovom proračunu za projektne programe tehnologijske, istraživačke i razvojne djelatnosti. Po ne znam koji puta primjer da smanjujemo sredstva upravo za one namjene za koje se barem svi deklarativno zalažemo da bi trebali povećavati i na kojima možemo temeljiti razvojno, odnosno konkurentno gospodarstvo obzirom da se ovdje radi konkretno o četiri ugovorena jezgra projekta, da je u tijeku izvođenje 14 … projekata i činjenica jest da su te ugovorne obveze negdje oko 21 milijun kuna, ali je isto tako činjenica da ne možemo niti jedan korak naprijed napraviti ako ne povećavamo izdvajanje sredstava za programe i projekte tehnologijsko-istraživačkih djelatnosti, tim više što smo taj iznos za koji ja predlažem da se poveća prijedlog budžeta za 2006. godinu, od 33,6 milijuna kuna već imali dosegnuti 2003. godine i da smo kontinuirano ove zadnje dvije-tri godine smanjivali. Ja ću podsjetiti na preporuke Nacionalnog vijeća za konkurentnost i nekakvih drugih ocjena međunarodnih stručnjaka koji kažu da je posve nedopustivo da u Hrvatskoj kontinuirano smanjujemo sredstva posebno za ove programe i projekte koji imaju za zadaću direktne transfere i znanja i znanstvenih istraživanja prema gospodarstvu i prema razvoju novih tehnologija. Ja bih stoga molila glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sada smo završili sa amandmanima na poziciji Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Zavod za školstvo Republike Hrvatske državni tajnik isto Nevio Šetić. Amandman 242. zastupnika Marina Jurjevića.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer su osigurana dosadna sredstva za ove aktivnosti.
Zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine državni tajniče zaista me, bez obzira što neće biti prihvaćen amandman čudi vaše obrazloženje, ako se to može nazvati obrazloženje. Radi se o obrazovanju, o ljudskim pravima. Prošle je godine bilo predviđeno 360 tisuća kuna za obrazovanje ljudskim pravima, pa kad se vidjelo da je to previše, da smo previše obrazovani u području ljudskih prava, onda smo to smanjili zamislite za 70 tisuća na 290 tisuća kuna, pa čisto da ne bi bolo oči, da ne bi smetalo, da nas ne bi netko prozivao da nije stalo u Hrvatskoj za razvoj ljudskih prava, pa da smanjujemo sa 360 tisuća kuna za još 70 tisuća kuna. Evo ja predlažem 500 tisuća dobre ruke, pa vas molim da to prihvatite.
Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 243. zastupnice Marije Lugarić.
ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer su planirana sredstva dostatna za provedbu ovih aktivnosti.
Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine državni tajniče, obzirom da … [[Govornik se ne razumije.]] amandman iz ovog našeg resora ja sam poprilično zabrinuta tim planiranim aktivnostima, obzirom da je sve nešto dostatno, a imali smo priliku svjedočiti zadnje dvije godine da to dostatno nije ni približno dovoljno. Dakle, ja predlažem amandmanom da se sredstva za međunarodne … [[Govornik se ne razumije.]] znanja učenika povećaju i to ne predlažem bez veze iz nekakve obijesti i zlobe. Naime, iduće godine moramo provesti prvo "PISA" istraživanje, to je međunarodna … [[Govornik se ne razumije.]] koja se paralelno provodi u većini europskih zemalja i čini mi se da ova sredstva ne smo da neće biti dostatna nego neće omogućiti onakvu provjeru, tu međunarodnu provedbu "PISA" projekta na način na koji je to predviđeno sa … [[Govornik se ne razumije.]] samog projekta. Čini mi se da obzirom da toga nigdje nema u proračunu samog ministarstva, da se očito ste se malo zabunili ili previdjeli određene aktivnosti, pa ukoliko ovaj amandman ne prođe na glasanju, a čini mi se da ovdje ne prolazi niti jedan razvojni amandman, da ćete to morati riješiti u rebalansu, stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala državni tajniče. Idemo na Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, državni tajnik Zvonimir Golem. Amandman 244. zastupnika Zvonimira Mršića.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Sredstvo za rješavanje prostora Centra za socijalnu skrb Koprivnica osigurana su kroz sredstva zajma Svjetske banke na pozicijama K618-352 i 618-354.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja sam ovaj amandman podnio i prošle godine i isto obrazloženje ste dali i prošle godine, ja se sad nadam da će konačno kredit proraditi, jer teško da sad godinu dana smo mogli čekati. Ja nadam se doista da u 2006. će se početi graditi Centar za socijalnu skrb kako bi se primjereni uvjeti stvorili za ljude koji rade vrlo teški posao, a sad su dobili još jedan komplicirani posao, a to je povrat ovih administrativnih pristojbi. Odustajem od amandmana.
Hvala. Amandman povučen. 245. zastupnici Nenad Stazić i Marija Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. Naime, osim planiranih sredstava na … [[Govornik se ne razumije.]] 1260 zaštita vojnih i civilnih invalida rata u iznosu od 360 milijuna, realizacija po … [[Zbog predsjedničkog zvona govornik se ne razumije.]] u 11 mjeseci ove godine iznosila je oko 260 tisuća kuna te smatramo da su planirana sredstva za 2006. godinu dostatna za provođenje programa.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gledajte, realizacija jest bila manja zato što niste dotirali sredstva iz Vlade, pa ih nisu mogli ni potrošiti jer ih nisu dobili, a ovo što su dobili to im je dovoljno samo za hladni pogon. Nemaju ni za kakvu aktivnost, a ja vas podsjećam ovdje vas i sve ovdje zastupnike da smo mi ovdje u ovome Sabou konsenzusom donijeli i deklaraciju o … [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, mislim da je naša dužnost osigurati dovoljna sredstva u proračunu i za savez boraca i antifašista. Nema smisla ih ostavljati na toj crkavici od koje ne mogu ostvariti ni jedan program. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 246. Klub zastupnika IDS-a.
Radi se opet o istom amandmanu, na žalost ne možemo prihvatiti. Ponavljam, radi se o realizaciji ostalih prava dakle zaštite vojnih i civilnih invalida.
Klub IDS-a, zastupnik Damir Kajin.
Gospodine predsjedniče, mi tražimo da se ovdje u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi na toj i toj poziciji realistira realizacija ostvari, tih ostalih prava vojnih i civilnih invalida rata sa 500 tisuća kuna, znači za 650 tisuća kuna za još 150 tisuća kuna. E i nakon jučerašnje … [[Govornik se ne razumije.]] recimo Stipe Mesića ja mislim da ne bi trebalo biti nikakve dvojbe da se izglasa jedan ovakav amandman. Istina možda će Hrvatska doći u jednu drugačiju poziciju glede povrata kada to zatraži nam Washington i Tel A Viv glede Židova, ali za sada držim da bi bilo oportuno usvojiti ovakav amandman. Ne možemo se recimo pozivati na tekovine noba kada smo protiv povrata imovine Austrijancima, a biti protiv njihovog financiranja i osiguravanja sredstva za njihov nesmetani rad, upravo suprotno na tim vrijednostima držim da se i naša vlast ima legitimirati. Ono što posebno žalim da nakon njihove Izraelske turneje ovdje nema zastupnika HSP-a za koje sam uvjeren da bi zdušno podržali taj amandman, pa bi vjerojatno ovako iz ovog opozicionog kruga došli do većine. Međutim, bez obzira na sve i imajući na umu tu zbiljnost političkog trenutka molim zastupnike HDZ-a da prihvate da se ta sredstva s 500 tisuća kuna povećaju na 650 ili za skromnih 150 tisuća kuna. Molim glasanje.
Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 247. amandman zastupnika Zlatka Koračevića.
Amandman se ne prihvaća u sklopu pozicije A734-186 osposobljavanje za samostalan život i rad, provodi se i program integracije osoba s posebnim potrebama. Planirana sredstva na ovoj poziciji usklađena su sa potrošnjom koja u ovoj godini iznosi oko 900 tisuća kuna, tako da smatram da će planirana sredstva biti dovoljna.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Povlačim amandman.
Amandman povučen. 248. zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman zastupnika Zvonimira Mršića se ne prihvaća, jer planska veličina od 909 tisuća na ovoj poziciji rezultat je zahtjeva u ustanovu iz gore navedene aktivnosti, tako da ocjenjujemo da će sredstva biti dostatna za podmirenje svih rashoda na računu 37-21 prema traženju ustanova.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle ovdje se radi o iznosu sredstava koji dobivaju djeca koja su bez odgovarajuće roditeljske skrbi, a smješteni su u udomiteljske obitelji. Oni od 2002. godine dobivaju tisuću 640 kuna svaki mjesec i dovode svoje udomitelje u vrlo neizgledne situacije zato jer u međuvremenu su svi energenti porasli, porasli su troškovi života, a njihovi udomitelji bi im trebali iz toga osigurati kvalitetu života kao što primjerice imaju kvalitetu života djeca bez odgovarajuće roditeljske skrbi smještene u ustanove. Na žalost u evo 4 godine se nije povećao iznos koji dobivaju djeca smještena kod udomitelja. I mene doista čudi da ni sada nema spremnosti za to, posebice nakon UNICEF-ove akcije "Svako dijete treba obitelj". Kako ćete motivirati udomiteljske obitelji da uzmu djecu ako im dajete tako male iznose s kojima ne mogu praktično osigurati dovoljno novaca niti za prehranu a kamoli za odjeću, za obuću, za vannastavne aktivnosti, za provođenje slobodnog vremena djece, za školske udžbenike. Svake godine se muče oko toga hoće li im centri za socijalnu skrb vratiti i koliko novaca za udžbenike. Doista mislim da ukoliko se želimo odrediti ka deinstitucionalizaciji socijalne skrbi u ovom području da ne možemo s jedne strane to zagovarati i ne možemo s jedne strane se slikati po razno raznim UNICEF-ovim akcijama a s druge strane već četiri godine ostaviti isti iznos od tisuću i 640 kuna po djetetu. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 249. zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i amandman 244. Dakle, sredstva za ulaganje u građevinske objekte Doma za djecu "Svitanje" Koprivnica osigurana su kroz sredstva zajma Svjetske banke.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
To nismo vidjeli u ovome, budući da imate cijeli niz domova koji su posebno istaknuti za dodatna građevinska ulaganja u ovo. Ali ja želim reći a posebice vezano uz ovaj prethodni amandman. Dakle, djeca koja su smještena u ustanove a bez odgovarajuće roditeljske skrbi za njih ministarstvo mjesečno zavisno od doma do doma izdvaja između 4 tisuće 500 kuna što jest Dječji dom za djecu "Svitanje" u Koprivnici do čak 11 tisuća kuna. Ono što je do sada rađeno u Domu za djecu "Svitanje" u Koprivnici uglavnom više od 90% toga je rađeno iz donacija i doprinosa građana. I evo ako je to točno što vi kažete ja ću odustati od amandmana, ali molim vas onda da se to realizira jer i djeca u Dječjem domu "Svitanje" Koprivnica dakle koja su najjeftinija ministarstvu zaslužuju da imaju standard kao i djeca u drugim dječjim domovima. Povlačim.
Hvala. Amandman povučen 249. 250. zastupnik Marin Jurjević.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva u iznosu od 6 tisuća kuna ocjenjuju se dovoljnima za završetak opremanja Doma za djecu i mladež "Maestral" Split na lokaciji Kaštel Lukšić. Ulaganje u ovaj objekt vršen je kroz tri godine i u građevinu i u opremu.
Zastupnik Marin Jurjević.
Radi se o Domu za djecu i mladež "Maestral" u kojem su smještena djeca bez roditelja ili bez ikakve skrbi. Smanjuje se sada u proračunu, sredstva se smanjuju. To je ono što mi je zaista čudno. Volio bih kad bi netko mogao objasniti kako se dolazi do ovih brojka. Čini mi se da ni "Salamun" ne bi mogao pogoditi kako to baš za 414 tisuća 288 kuna se smanjuje. Eto, jer meni, ja sam čisto kuriozan, kako to nije 287 ili 289 kuna. Čude me ove brojke. Ali eto, to ovako je moja osobna jedna dilema kako se došlo recimo do tih 288 kuna. Ali ja ne odustajem od amandmana i predlažem sumu od milijun i 500 tisuća kuna.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 251. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, odlukom Vlade 1. siječnja 2002. godine prenijeta su osnivačka prava domova za starije i nemoćne na jedinicu područne samouprave na čijem području domovi imaju sjedište. Do tada započeta kapitalna ulaganja financirat će se i dalje iz državnog proračuna i nakon prijenosa osnivačkih prava do završetka izgradnje kao Dom za starije i nemoćne Vukovar. Sredstva za Dom za starije i nemoćne u Požegi planirana su kroz decentralizirane funkcije.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Nažalost, jesu planirana ali nikako da stignu ta sredstva do Doma za starije i nemoćne u Požegi a dom je neophodno potrebno rekonstruirati. Naravno, trebalo bi promijeniti instalacije, napraviti sanaciju kupatila i zajedničkih prostorija, fasade i svega ostaloga što je nužno potrebno i zbog toga smo otvorili ovu novu stavku i predlažemo da se ona prihvati. Tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 252. zastupnika Mate Gavrana i Mate Arlovića.
Također se amandman ne prihvaća, navodimo, iz istog zakonskog razloga kao i prethodni amandman.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Uz već navedene argumente zbog kojih se ne slažemo sa vašim obrazloženjem htio bih podsjetiti da Dom za stare i nemoćne u Slavonskom Brodu je pretrpio ratna razaranja, godinama nije obnavljan i održavan jer nije bilo sredstava. U vrijeme Domovinskog rata i poraća dom je zbrinjavao prognanike i izbjeglice s područja Republike Hrvatske kao i Bosne i Hercegovine. Za sve to nije dobio odgovarajuća sredstva. Neophodno je i potrebno investirati u taj dom da bi se podigao standard na minimalnu osnovu za pružanje usluga za starije i nemoćne osobe. I zbog toga tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 253. zastupnika Ante Markova.
I ovaj amandman se nažalost ne može prihvatiti iz istih razloga. Dakle, vezani odlukom od 1. siječnja 2002. godine jedini način financiranja može ići kroz decentralizirana sredstva.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa vidite, u ovih nepunih pola sata prije govoreći o dječjim vrtićima kao o nečemu što opredjeljuje našu budućnost s obzirom na brigu o djeci i našoj brizi da se njihov odgoj i njihovo obrazovanje, predškolski odgoj dovede u jednu ravnu koja je jednaka onim perspektivama koje želimo otvarati na drugoj strani dom za starije i nemoćne osobe posebno na otocima koji se trebao ustvari razvijati u obliku određenih patronažnih centara, znači određene pomoći ljudima na otoku jer počesto se zaboravlja i misli se da na otoku nije ni potrebno domovi za stare i nemoćne, ali makar ti patronažni centri koji bi na neki način bili nadomjestak ili kvalitetna zamjena za način života na otocima da se može cjelodnevni boravak provesti u tom centru, da se može družiti a uvečer se vratiti u svoje obitelji. To je bila namjera ovog amandmana koji je želio u suradnji sa općinom Tisno pokušati realizirati jedan takav projekat. No, ako mislite da se to ne može ja bih molio da se glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 254. zastupnika Koračevića.
Nažalost kao i prethodna četiri amandmana iz istog razloga prisiljeni smo odbiti amandman.
Zastupnik Koračević.
Molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 255. zastupnik Ante Markov.
Isti razlog, ne možemo prihvatiti amandman.
Hvala lijepa. Pa i ovdje kad se isto tako radilo sa izuzetkom s time da je prošle godine u resornom ministarstvu postojao jedan odjeljak, stavka koja je govorila upravo o ovom objektu koji se nije realizirao zbog papirologije, znači radilo se o tome da dozvole i ishodovana rješenja nisu bila u skladu sa onim što je tadašnji proračun predviđao, tako da me čudi da u ovom momentu nemamo takav jedan centar odnosno on se deklaratno zove dom umirovljenika iako u naravi se radi opet o jednom patronažnom centru koji u sebi ima dvojaki karakter, vrlo malo smještajnih jedinica, šest do sedam osoba a ostalo se radi o jednom nužnom režimu opskrbe starijih ljudi koji ostaju živjeti u svojim domovima ali koriste taj jedan komunalni vid zbrinjavanja tijekom dana kada se oni mogu drukčije osjećati. Mislim da je to jedan model koji se, o tome je bilo rasprave prošle godine, razvio kao jedan možda dobar pilot projekt na našim otocima gdje nije uistinu potrebno raditi standardne domove umirovljenika nego upravo takve patronažne centre, tako da obitelj ostaje u funkciji a vaši roditelji na jedan primjer imaju mogućnost da tijekom dana borave u zajedničkim prostorijama. Mislim da bi takav projekt trebalo podržati. Nadam se evo barem da će naši kolege umirovljenici dati podršku takvom jednom projektu. Molio bih glasovanje ako može.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 256. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća. Naime predviđena sredstva Proračuna nisu jedina sredstva. Preventivni programi tijekom 2006. godine i dalje se financiraju iz donacijskih sredstava Global fonda za borbu protiv HIV-a gdje je predviđeno u idućoj godini 9 milijuna 627 tisuća što daleko prelazi i predviđena sredstva amandmanom.
Zastupnica nije nazočna. Molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 257. zastupnika Marina Jurjevića.
Amandman se također ne prihvaća. Radi se o istoj problematici i na isti način dakle bit će financirano većinom sredstvima globalnog fonda.
Radi se o edukaciji u srednjim školama o HIV-u odnosno AIDS-u. Dakle smanjenje ove u odnosu na prošlogodišnji proračun za 1 milijun 256 tisuća i 800 kuna. Zaista me čudi. Prema ovom Proračunu napredovali smo toliko u razvoju ljudskih prava da smanjujemo sa onih 390 na šta ja znam za 70 tisuća kuna. Napredovali smo u edukaciji dice u srednjim školama o znanju o AIDS-u da im i tu smanjujemo čak za milijun 256 tisuća kuna. Uskoro će izgleda doći dotle da će oni morati davati nama jer previše znaju o tome. Ja zaista predlažem 3 milijuna i 500 tisuća kuna za ovo jer mislim da je previše ozbiljno pitanje da bi se time mogli igrati. Predlažem glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 258. zastupnice Biserke Perman.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva na poziciji za Klinički bolnički centar Rijeka osigurana su uvažavajući stupanj dovršenosti projekta i mogućnosti povlačenja sredstava s obzirom na natječajne postupke.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče predloženih 24 milijuna kuna namijenjenih izradi projektne dokumentacije za nove poslovne objekte KBC-a Rijeka treba povećati za 50 milijuna budući da je za izgradnju novih objekata KBC-a već izgrađeno, već izrađeno idejno rješenje, a Gradsko vijeće Grada Rijeke na svojoj sjednici 27. listopada ove godine usvojilo je detaljni plan uređenja područja novog sveučilišnog kampusa i kliničkog bolničkog centra na Trsatu. Time su ispunjene sve formalne pretpostavke koje omogućavaju početak realizacije projekta nove kliničke bolnice. Time su nadalje stvoreni i uvjeti da izrađivač idejnog rješenja u najkraćem roku do konca siječnja iduće godine uskladi idejno rješenje s usvojenim detaljnim planom uređenja. Moram vas ujedno podsjetiti da je upravo prošlog tjedna ministar Primorac otvorio radove na izgradnji sveučilišnog kampusa i doista nema nikakvog razloga da paralelno s ovim radovima, da se paralelno s ovim radovima ne nastavi izrada idejnog i glavnog projekta nove sveučilišne bolnice s obzirom da se rado i povezanim projektima na istoj lokaciji. S obzirom na procjene da je za to u 2006. godini potrebno osigurati minimalno 70 milijuna kuna predlažem da se za navedenu kapitalnu aktivnost poveća za ovih predloženih 50 milijuna kuna amandmanom što bi bilo u skladu s obećanjem ministra prigodom svoje zadnje posjete Rijeci iako obrazloženje koje smo ovdje čuli zapravo pokazuje ministrovu nevjerodostojnost. Ja vas molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 259. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća ali moramo ponovo spomenuti dakle ukupno za kompletnu borbu protiv AIDS-a gdje uključuje se i edukacija predviđeno je donacijom 9 i pol milijuna kuna što će sasvim sigurno biti dovoljno za sljedeću godinu.
Zastupnica nije nazočna. Molim glasanje. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 260. zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi predvidjelo je primjenom članka 37. Zakona o javnoj nabavi osigurati 45 milijuna kuna za opremu bolnice u razdoblju od 2006. do 2008. godine.
Izvolite.
Naime izgradnjom Opće bolnice u Zaboku koja će u idućoj godini biti građevinski završena osigurava se adekvatna zdravstvena zaštita za veliki broj stanovnika na tom području, ali ju je potrebno i opremiti. Prema tome zgradu koja će biti završena 2006. godine trebali bi adekvatno opremiti u 2006. ne do 2008. godine. Pa ja ne odustajem. Tražim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 261. zastupnika Markova.
Amandman nismo u mogućnosti prihvatiti. Naime Zakonom o zdravstvenoj zaštiti u članku 8. iz 2003. godine nije dozvoljeno ulagati u zdravstvene ustanove koje nisu u vlasništvu Republike Hrvatske već se investicije planiraju kroz decentralizirane funkcije županije.
Hvala lijepa. Moramo primjetiti, a to mi nije drago da uopće smijem primjetiti da je eto Opća bolnica Šibenik nekako prati slijed tih događanja što se tiče Šibenika. Znate mislim da to nije dobro i da neravnomjerni razvoj da tako kažem Jadranskog dijela Hrvatske nije dobro postaviti na takvim temeljima. Jer opća bolnica Šibenik je jedna jedina stavka koja ima iznos nula sredstava u Državnom proračunu, a stanje u općoj bolnici Šibenik ne može se nazvati zadovoljavajuće u pogledu pružanja zdravstvenih usluga, a posebice ne zadovoljavajuće u pogledu obveze koje ima u smislu pripadajućeg, pripadajućeg prostora koji servisira opća bolnica Šibenik, a posebice tijekom turističke sezone kad se gotovo utrostručuje broj pacijenata, posjetitelja ali i prostor koji pripada posebno otočni prostor srednje Dalmacije koji je naslonjen jedino na opću bolnicu Šibenik je takav u smislu pritiska da se naprosto ne da izdržati i to urušava ne samo kvalitetu zdravstvene usluge nego i onaj vrlo bitan efekt turizma koji se naravno mora naslanjati na tu zdravstvenu zaštitu. Zato nije u najmanju ruku pristojno da se jedino općoj bolnici Šibenik makla kompletna sredstva i ima sada nula sredstava i to naprosto nije u redu bez obzira na vašu ocjenu o decentralizaciji sredstava jer jasno vam je da Šibensko-Kninska županija nažalost nema dostatno sredstava da bi mogla iz vlastitih sredstava odvojiti onaj dio koji je potreban za opću bolnicu Šibenik. Molim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 262. zastupnik Arlović, Gavran, Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Dakle nabava opreme Ministarstva zdravstva za veliki dio opće bolnice Osijek … [[Govornik se ne razumije.]] iz trećeg kredita Vijeća Europe na stavkama 618.242, 618.244.
Potpredsjednik Arlović.
Da, iz kredita Europske zajednice, doduše ne kaže se velikim djelom, ali ne kaže koliko i da li su dostatni? Ovdje je predviđeno 5 milijuna kuna i očigledno je da iz tih sredstava nije moguće opremiti kardiovaskularnu kirurgiju kliničke bolnice Osijek i zbog toga mi predlažemo da to bude u ovoj fazi makar 10 milijuna kuna jer je neophodno potrebno da taj odjel dobije odgovarajuću medicinsku aparaturu koja je potrebna u suvremenoj medicini kada se liječi, liječe bolesti srca i kardiovaskularni dijelovi ljudskog organizma. Suvremena aparatura koja ova bolnica nema i koje bi trebalo osigurati. Tražim glasovanje na ovaj amandman.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 263. zastupnika Glavaš, Drmić, Šišljagić.
Amandman je potpuno identičan prethodnom i ne možemo ga prihvatiti ali možemo sad reći na ovaj način. Dakle, opremanje kompletne kardiokirurgije u Kliničkoj bolnici Osijek … [[Govornik se ne razumije.]] Vijeća Europe, a za ostali dio opreme je proračunska stavka od 5 milijuna kuna. Smatramo da će to biti dovoljno.
Zastupnik Šišljagić.
Pa da sam ovo obrazloženje čuo prije dvije godine onda bi se možda i složio sa njim, jer i prošle godine je isto bilo otprilike rečeno kreditnom linijom Vijeća Europa, vijeća ovoga ili onoga, međutim, već godinu dana prostor koji je adaptiran upravo za kardiokirurgiju je prazan. Vi ste svjesno da osječka bolnica, da osječkoj bolnici gravitira milijun stanovnika, a isto tako bih vas podsjetio da je obveza Vlade Republike Hrvatske dug od 20 milijuna prema Kliničkoj bolnici Osijek zaključen još 2003. godine, a upravo sredstva su namijenjena opremanju kardiokirurgije. Uz ovo kadrove za kardiokirurgiju osječka bolnica ima, a isto tako osječkoj bolnici već pa preko pola godine radi koronarografija. Koronarografija i sve mogućnosti koronarografije za zbrinjavanje pacijenata, a podsjećam 4 tisuće pacijenata čeka u Hrvatskoj na kardiokirurške operacije. Mislim da odvajanjem barem u 2006. godini 10 milijuna kao što predlaže ovaj amandman da Ministarstvo zdravstva mora odvojiti za opremanje kardiokirurgije u Osijeku. S obzirom na obrazloženje i odbijanje amandmana ja molim da stavite na glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 264. zastupnika Hermana.
Amandman se odnosi na istu problematiku i isto tako se ne prihvaća. Planirana sredstva smatramo da će biti dovoljna da kardiokirurgija u Osijeku profunkcionira u 2006. godini.
Zastupnik nije nazočan. Molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 265. zastupnika Mate Gavrana i Mate Arlovića.
Ovaj amandman na žalost isto tako ne možemo prihvatiti kao i amandman koji se odnosi na Opću bolnicu Šibenik iz istog razloga što će se investicije, dakle opće bolnice koje su u vlasniku osnivača županije rješavati kroz decentralizirana sredstva.
Zastupnik Gavran.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, ja sam siguran da je i vama iznimno dobro znano u kakvom je stanju gospodarstvo Brodsko-posavske županije. Isto tako vam je iznimno dobro znano koliko su decentralizirana sredstva predviđena za ovu namjenu za područje Brodsko-posavske županije, ali zbog javnosti i kolega koji će vjerujem poduprijeti ovaj amandman ona iznose 16 milijuna 708 tisuća kuna. Iz tih sredstava bi trebali napraviti sve ovo što je gotovo nemoguće napraviti. Na koncu, čuli smo da je Vlada na sjednici održanoj u Slavonskom brodu 22. rujna štošta obećala. Istina, nismo znali što će se sve i realizirati pa smo čuli da će Istočna vezna cesta biti realizirana u periodu 2009. do ne znam ni ja 2012. ili 2014. godine. A isto tako Vlada je 22 rujna donijela odluku da se dogradnja poliklinike Opće bolnice dr. Josip Benčević u Slavonskom brodu riješi na sljedeći način. Da se projektiranje i dogradnja financira iz sredstava županije i to izradom projektne dokumentacije vlastitim sredstvima, a dogradnja i opremanje iz decentraliziranih funkcija, odnosno sredstava i to po 3 milijuna kuna u razdoblju od 2006. do 2008. godine. Kako Brodsko-posavska županija nema novaca, naglašavam, da može i ovaj prvi dio sama učiniti, a stanje zdravstva, naročito u ovom drugom dijelu, građana Brodsko-posavske županije je vama bar dobro znan. Ja apeliram na vas da probate iznaći drugi način. Ako ne prihvatite ovaj amandman bar da u dogledno vremenskom razdoblju osigurate kvalitetna sredstva da bi što prije došli do poliklinike. Tražim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 266. zastupnika Radina.
Amandman se ne prihvaća. Naime, prema saznanju Ministarstva zdravstva … [[Govornik se ne razumije.]] sredstva za financiranje ambulante opće prakse i stomatološke ordinacije Brtonija se nalaze u okviru Ministarstva mora, turizma i prometa u kreditu europske investicijske banke.
Zastupnik nije nazočan. Molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 267. zastupnika Koračevića.
Amandman se ne prihvaća. Na žalost nismo u mogućnosti prihvatiti iz istog razloga od kojeg su prethodni amandmani. Dakle, od 1.1.2002. godine ne možemo sudjelovati kao država, već moramo ići kroz decentralizirana sredstva.
Molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 268.
Isto tako se ne prihvaća. I isto se obrazlaže da će se morati naći i iznaći sredstva kroz decentralizirana sredstva.
Glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 269. istog zastupnika.
Isto tako, radi se dakle o specijalnoj bolnici za kronične bolesti Novi Marof prema kojoj po istoj zakonskoj odredbi nismo u mogućnosti direktnim financiranjem.
Glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 270. zastupnika Koračevića.
Amandman se također ne može prihvatiti zbog istog razloga.
Glasanje.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 271. zastupnika Zlatka Koračevića.
I ovaj se amandman na žalost iz istog razloga ne može prihvatiti.
Glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 272. zastupnika Arlović, Brdarić i Gavran.
Dakle, amandman se ne prihvaća već prema projektu Ministarstva zdravstva ranog otkrivanja karcinoma dojke, skreening mamografije svake dvije godine provodit će se na teret sredstava Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. A u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi osigurana su samo promotivna sredstva radi printa edukativnih brošura za 2006. godinu.
Zastupnik Arlović, potpredsjednik.
Poštovani kolega potpredsjedniče, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Ovo nisu promotivna sredstva, ovo su sredstva na stavci prevencije i ranog otkrivanja raka dojke. Dakle, ne radi se samo o preventivnim sredstvima nego činjenica je da se radi o zapravo cijelom postupku. Ja moram reći da je problem raka kao bolesti u Republici Hrvatskoj posebice se očitovao i posebice se izrazio nakon u ratu i nakon rata, što je između ostaloga vjerojatno i posljedica takvih djelovanja na stresnu poziciju koju građani imaju i da veliki broj oboljelih se pojavljuje sa različitim tipovima i oblicima raka, a posebice se pojavila ova opaka bolest kod žena kada je u pitanju rak dojke i u tom pogledu sve veći i veći broj je i mladih žena koje zadobivaju ovu tešku bolest. A poznato je da kada se radi o mlađim osobama, ili što su mlađe osobe da je to prevencije i liječenje sve teže i teže. Iz takvih razloga je sasvim jasno da 250 tisuća kuna je potpuno marginalna sredstva za ovu borbu, prevenciju i rano otkrivanje, pa čak i za edukativni dio ako je to namijenjeno samo za edukaciju. Mi smo predvidjeli barem 700 tisuća kuna da se u tu svrhu odvoji i predlažemo da se ovaj amandman prihvati i tražimo glasanje.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 273, zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Dakle amandman se ne prihvaća. Radi se o istovjetnom amandmanu kao prethodno, pa slobodno mi je ponoviti. Projekt ranog otkrivanja raka dojke financiran je sa pozicija Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, a kao i svaki projekt ima više izvora financiranja. Naša planirana sredstva od 250 tisuća smatramo dovoljnim na razdjelu Ministarstva zdravstva.
Zastupnica nije nazočna. Molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao. I zadnji amandman, 274 zastupnice Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što sredstva za provođenje programa udruga dostatno su osigurana na poziciji A618157 račun tekuće donacije u novcu u iznosu od 5 milijuna i 350 tisuća kuna.
Zahvaljujem. Tko je za? Amandman nije pošao. Zahvaljujem državnom tajniku. Iz stavke Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, amandman 275 zastupnika Marina Jurjevića. Molim ministra Šukera za obrazloženje.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, Vlada ne prihvaća ovaj amandman, jer prema prijedlogu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti ova predviđena sredstva će biti dostatna za ovu godinu.
Poštovani gospodine ministre ovdje se radi za one neupućene o sanaciji i uređenju palače Milesi u Splitu koja je sjedište Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Za još neupućenije prošle godine je bilo predviđeno 106 tisuća kuna za tu sanaciju, a ove godine su im uzeli 6 tisuća kuna. Pazite 6 tisuća kuna i ostavili 100 tisuća kuna, jer su na Vladi izračunali da su im dali previše. I ministar kaže da će biti dovoljno 100 tisuća, a da je 106 tisuća puno. Čini mi se da je bilo pametnije da svaki po 100 kuna date na toj sjednici i tih 6 tisuća kuna nabavite. Evo ja preuzimam obvezu da ćemo mi to nabaviti ako će riješiti situaciju, ali 6 tisuća kuna za sjedište, za sanaciju dakle palače Milesi i njezino uređenje koje je sjedište Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u Splitu je izvinite, ali je uvredljivo. Pa zato ja predlažem čak 200 tisuća kuna i molim da me podržite u tome, radi znanosti.
Vi ste prekršili Poslovnik. Ja vam uopće nisam dao riječ, vi već govorite dvije minute. Tko je za? Amandman nje dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandmane iz djelokruga Ministarstva pravosuđa. S nama je državna tajnica Snježana Bagić. Amandman 276, zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman 276 gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo zastupnici, Vlada ne prihvaća zato što kapitalni projekt na koji se odnosi predloženi amandman to je KA108612 hitne intervencije na zgradama pravosudnih tijela i zatvora je ukinut i on je zamijenjen sa drugom pozicijom KA629243 hitne intervencije na zgradama pravosudnih tijela koje uključuje i zatvorska tijela s iznosom od 2 milijuna i 500 tisuća kuna. I druga pozicija toga je također, koja je nula sada u proračunu za, i druga onda pozicija, … [[Ne razumije se.]] zgrada zatvorskog sustava u proračun 2006. godine sa iznosom nula. Pardon.
Uvažena zastupnica Antičević.
Pa vidite taj iznos čak i da je na drugoj poziciji u iznosu od 2 milijuna kuna nije dovoljan, jer iz Vlade smo evo iz samog ministarstva, bilo je toliko najava da će se graditi novi zatvori, a sada eto nema niti sredstava dovoljnih da bi se sanirali postojeći, da bi se sanirale postojeće zgrade i to sigurno niti za pravosudna tijela, ni za zatvorski sustav u cjelini ne može biti ni izbliza dovoljno to je eventualno za tekuće popravke, ali za sanaciju zgrada u svakom slučaju nije dovoljno. Molim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 277, iste zastupnice.
Ne prihvaća se zato što je zgrada županijskog suda u Zlataru u potpunosti dovršena. Namještaj je naručen, isporučen i znači zgrada je u potpunosti opremljena i bit će otvorena prije nove godine.
Izvolite.
Nisam bila upoznata time, dapače rekli su mi da se obustavilo. Pa ako je tome točno tako, ja ću onda povući amandman.
Hvala.
Amandman 277 povučen. Amandman 278 zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Vlada ne prihvaća. Amandman se odnosi na dogradnju i opremanje zgrade zatvorske bolnice u Zagrebu. Odnosi se na iznos od nekih 500 tisuća kuna. Istina je da bi zatvorska bolnica u Zagrebu trebala biti dograđena i opremljena, međutim iznos za one zahvate koji trebaju je nedovoljan i predviđen je u proračunu ministarstva u njegovim projekcijama za 2007. godinu.
Izvolite.
Oprostite ova je situacija koja ne može čekati. Evo vidite, sami ste upoznati sa takvom situacijom gdje jednostavno ta bolnica, možda je zaista treba onda ukinuti i zatvorenike onda odašiljati u druge bolničke ustanove, jer ova zatvorska bolnica u Zagrebu zaista je u takvom stanju da ne može pružiti niti minimalnu, niti osnovnu onu pomoć koju zatvorenici trebaju a tu se počesto radi i o teškim bolesnicima. Prema tome mislim da je onda najpravednije da bi smanjili bilo kakve troškove, da se ona ukine i da se zatvorenici rasporede po drugim bolnicama ukoliko ne prihvatite ovaj iznos. Molim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 279, zastupnice Antičević-Marinović.
Pa predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Naime on se odnosi na adaptaciju zgrade Županijskoga suda u Rijeci. Proteklih godina, naravno nikad se dovoljno ne može ulagati u kapitalne objekte pa tako ni pravosudne, osobito ne pravosudne iz perspektive Ministarstva pravosuđa. Međutim, stanje u tim pravosudnim tijelima je zadovoljavajuće, tako da se amandman ne prihvaća, to naravno ne znači da neće u narednim godinama uzeto u obzir razmatranje sanacije tih pravosudnih tijela.
Izvolite.
Uvijek tako govorite, uvijek u narednim godinama, a godine neumitno teku. Vrijeme teče, a evo ništa se novo u pravosudnim tijelima, nešto kapitalno nije dogodilo osim nešto sredstava što ima za uređenje zgrada u Selskoj, ali praktično kapitalna ulaganja su zastala i zaista ozbiljne reforme bez toga na žalost, u pravosuđu ne može biti i molim glasovanje ali prije toga utvrđenje kvoruma.
Ajmo molim utvrdit kvorum. Pozivam zastupnike koji su van dvorane da uđu u sabornicu. Vrijeme odmah.
79. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 280. zastupnik Zvonimir Mršić.
Ne prihvaća se. Naime, jasan je interes svake sredine da izgradi novu zgradu u koju će smještena biti pravosudna tijela. Međutim, ovdje predloženim amandmanom od … [[govornik se ne razumije.]] milijuna kuna taj iznos nije dovoljan da bi se realizirala predložena investicija. Osim toga, ja moram ovdje reći da u budućnosti, to ne znači da ćemo ukidati pravosudna tijela … [[Govornik se ne razumije.]] da me se krivo ne shvati, u okviru racionalizacije mreže sudova vidjet ćemo koji će sudovi ostati, koje vrste, koji broj sudova, koje će im biti prostorne potrebe, pa će se u skladu s tim promišljati potreba izgradnje novih zgrada. Nadamo se uz potporu dakako i financijsku jedinica lokalne uprave i samouprave.
Zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa danas pravosudna tijela u Koprivnici djeluju na 5 lokacije od koje su 2 u zakupu. I na ovakav način kada bi se, dakle, izgradila ovdje se zove to kolokvijalna palača pravde, ali vi imate čak dva pisma namjere od strane lokalne samouprave koja nudi izradu projektne dokumentacije, zemljište i oslobađanje od komunalnih poreza kako bi se sagradili i sve to stavile na jedno mjesto gdje bi se u 5-godišnjem razdoblju praktično u iznosu zakupnine anuirala ova investicija u prostor za pravosuđe. Ja se duboko nadam da neće ukinuti sudove koji su vam najažurniji u Hrvatskoj nego da ćete raditi na tome da racionalizirate sudove koji nisu ažurni kao općinski sud u Koprivnici i županijski sud. Ali si ja postavljam pitanje koliko bi ti sudovi tek bili ažurni da imaju adekvatne uvjete a ne da su smješteni na tako velikom broju lokacija. I doista me čudi da evo nema nikako novaca da se u Koprivnici napravi nešto na pravosuđu. Jer zadnje što je rađeno, rađeno je još za vrijeme bivše općine, a tada je bivša općina gradila. Tako da, evo, iz državnog proračuna nažalost za pravosudna tijela koja su, ponavljam, najažurnija tijela u Republici Hrvatskoj nema novaca i to me duboko rastužuje. A ovdje nije interes lokalne zajednice za tim nego je interes pravne države da osigura adekvatne uvjete za rad svojih sudaca, ne da županijski suci diktiraju u prostorima općinskih sudaca, da su raspravne dvorane zajedničke, itd., itd. Ja tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 281, zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ne prihvaća se. Odnosi se na izgradnju općinskog suda, odnosno radove na izgradnji općinskog suda u Biogradu. Naime, kao što vidimo ovdje ima puno potreba za ulaganjima u pravosudna tijela. Njih nije moguće realizirati sve tokom jednog proračuna već nizom proračuna i to će se pokušati osigurati u narednim proračunima.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Prošle godine ste obećali da će upravo biti sredstava za adaptaciju Općinskog suda u Biogradu. To sliči sve samo ne na sud i ako usporedimo koliko je bilo ulaganja u kapitalne objekte 2003. i 2002. godine sa ove zadnje 2 godine, onda je to ozbiljan problem. Da nisu osigurana sredstva upravo u, za kapitalna ulaganja u pravosuđu. Nažalost, ozbiljne reforme, koliko god to zvučalo ovako tehnički, ne može biti u pravosuđu bez kapitalnih ulaganja. Svi znamo u kakvom su nam stanju pravosudna tijela, ona su počela biti obnavljana. Zgrade su počele biti adaptirane, građene, ali sada sa ovakvim tempom čitav proces zastaje. To je nešto što ozbiljno zabrinjava. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 282. zastupnika Zdenka Antešića.
Ne prihvaća se zbog toga što sadašnji smještaj Općinskog suda u Rabu zadovoljava potrebe toga suda.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa. Istina je sasvim suprotna. Naime, Općinski sud u Rabu djeluje u vrlo neadekvatnim prostorima. Naime, to je, u taj prostor uložila je lokalna samouprava, dakle, Grad Rab prije 3 godine oko milijun kuna za najnužniju adaptaciju prostora. Jer inače je sud, ta zgrada u kojoj djeluje sud je spomenik 1. kategorije. To je rodna kuća Mark Antuna Denobinisa, jednog od najvećih sigurno ljudi koji je rođen na ovim prostorima. To je bio splitski nadbiskup, primas, crkveni reformator koga je crkvena inkvizicija posthumno spalila. Bio je fizičar svjetskog glasa o kojemu sigurno niti stručna, a ni ostala javnost nije rekla zadnju riječ. I ta zgrada u kojoj se nalazi sud je u povratu. Dakle, njegovi nasljednici, odnosno bivši vlasnici je traže u povrat i bojim se da bi moglo se dogoditi da sud jednostavno ne bude imao zgradu u kojoj će funkcionirati. To su, ovo su mala sredstva kao početna sredstva, da za izradu tehničke dokumentacije i otkup zemljišta, i mislim da je krajnje vrijeme da se o Općinskom sudu u Rabu počne sa razine ministarstva i Vlade, jasno, voditi računa. Tražim glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 283. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ne prihvaća se. Odnosi se na dogradnju i konstrukciju opremanja zgrade Općinskog suda u Pagu za koji je već započet zapravo njena sanacija i ove godine je uloženo 300 tisuća kuna radi sanacije i rekonstrukcije prostora gdje je smještena gruntovnica. Tako da će, da je, osnovne potrebe su u ovom trenutku riješene i u Proračun 2007. godine će se nastaviti radovi na daljnjoj adaptaciji ove zgrade.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Prošle godine ste obećali da ćete osigurati sredstva za adaptaciju Općinskog suda u Pagu koji je još u katastrofalnijem stanju nego Općinski sud u Biogradu. To što je prošle godine uloženo, oprostite nemojte se ljutiti, ali selotejpom je obljepljena jedan dio tamo u gruntovnici i to je zaista tužno i žalostno. Prošle godine ste čvrsto obećali da ćete značajnija sredstva osigurati upravo za Općinski sud u Pagu, a evo sada opet dobivamo obećanje da će to biti tek sljedeće godine. To treba hitno učiniti i molim glasovanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 284. zastupnik Željko Pavlic.
Ne prihvaća se. Naime odnosi se na Županijski sud u Čakovcu, na adaptaciju zgrade. Tu pitanje smještaja inače pravosudnih tijela u Čakovcu treba riješiti na cjeloviti način tako da će se prava zapravo izraditi ove godine projektna dokumentacija i onda će se u narednih godinu rješavati taj smještaj, tako da ova sredstva svakako ne bi mogla biti iskorištena.
Zastupnik Željko Pavlic.
Evo slučaja dakle kao i prethodnih županijskih i općinskih sudova. Radi se dakle o Županijskom sudu u Čakovcu kojem je potrebna dakle adaptacija zgrade. Obećanja za to postoje već nekoliko godina, do sad to nije na žalost bilo izvršeno, makar postoji i potrebna dokumentacija nije se ušlo u ovaj projekt. Ja mislim dakle da se može ući s obzirom na te uvjete ili 2006. godine da tražim glasanje za podršku ovom amandmanu.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Mato Gavran i Mato Arlović.
Ne prihvaća se. Naime pitanje Općinskoga suda u Slavonskom Brodu za adaptaciju zgrade je pitanje koje treba riješiti i o kome su već vođeni pregovori, međutim Ministarstvo pravosuđa je i u pregovorima sa predstavnicima grada Slavonskoga Broda razgovaralo i dogovorilo da ove godine kroz prava idemo u izradu projektne dokumentacije, pa da se onda započne izgradnja u 2007. godini.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospođo državna tajnice ja imam drugačije informacije. Naime, na sjednici Vlade održanoj 22. rujna u Slavonskom Brodu štošta je obećano da će se napraviti u Slavonskom Brodu, da Vlada neće doći samo sa hrpom obećanja, pa između ostalog obećano je i da će se riješiti Općinski sud u Slavonskom Brodu i to dogradnja jednog kata na postojećem objektu, zatvoriti jedan dio neiskorištenog otvorenog dijela ispod kata, ali izgraditi pristupna rampa za invalide. Zašto? Pa zato što u zgradi u kojoj sada radi sud, radi i Trgovački i Prekršajni sud, Općinsko državno odvjetništvo i očito da je nedostatno prostora za sve, a gospodarska situacija i povećani broj stanovnika naprosto uvjetuju i povećan rad i ovoga suda. Ne samo da se radi o smjenama već i ažurnost ovoga suda je više nego pod znakom upitnika. Točno je da je za iduću godinu planirana projektna dokumentacija i dotacija za tekuće poslovanje, ali da bi se 2007. godine krenulo i završilo sa rekonstrukcijom ovoga kata. Koliko smo vidjeli u projekciji proračuna samo 2007. godinu ste planirali 2 milijuna i 800 tisuća kuna što nije dostatno niti za grube građevinske radove, a gdje za sve ostalo. Ja još jednom apeliram uvažavajući sve ovo o čemu sam govorio i ono što je siguran sam i vama iznimno dobro znano da pomognete da i ovaj sud radi u optimalnijim uvjetima, s druge strane da građani imaju kvalitetnije usluge. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 286. zastupnici Mato Gavran i Mato Arlović.
286. amandman se odnosi na Županijski sud u Slavonskome Brodu. Naime prošle godine konačno kupnjom zgrade je riješeno pitanje smještaja ovoga suda, dakle ipak jedno ulaganje kapitalno u rješavanju pitanja, stanje zgrade suda je takvo da udovoljava osnovnim potrebama suda … [[Zbog predsjedničkog zvona govornik se ne razumije.]] zahvati na njegovoj adaptaciji. Dakako da je trebalo provesti, jer u sklopu drugih prioriteta, a to pokazuju amandmani to u ovom trenutku nije nužno i ne može se prihvatiti.
Zastupnik Mato Gavran.
Ja se ispričavam gospodine predsjedniče, ali nisam čuo uopće obrazloženje od žamora. Ako možete ponoviti bar nužno obrazloženje zbog čega ne prihvaćate.
Ja sam rekla da.
Kolege su u pitanju, kolegice nisu.
Evo pokušat ću glasnije govoriti. Dakle, rekla sam da ovaj amandman Vlada ne prihvaća zato što je da je kupnjom zgrade konačno riješeno pitanje smještaja Županijskoga suda u Slavonskome Brodu, dakle to je jedno bilo do kapitalnih ulaganja koja jesu realizirana i gdje je pitanje smještaja riješeno. Ova zgrada i u sadašnjem stanju takvo je da sud može funkcionirati i obavljati svoju dužnost. Dakako ne tvrdimo i nikad ne možemo tvrditi da ne treba dodatno ulaganje u adaptaciju, ali u odnosu na sve druge prioritete za koje nikad nema dovoljno sredstava u proračunu, to pokazuju ovi amandmani, u ovom trenutku se taj amandman ne može prihvatiti.
Gospodine Gavran.
Hvala lijepo na dodatnom pojašnjenju, sad sam čuo. … [[Zbog predsjedničkog zvona govornik se ne razumije.]] dobro poznajem stanje te zgrade, a reći ću i … [[Zbog predsjedničkog zvona govornik se ne razumije.]] kolegama da je zgrada koje je ministarstvo prošle godine otkupilo izgrađeno prije gotovo 55 godina i nužna je rekonstrukcija, sanacija i adaptacija i to primarno potrebno je sanirati krovište, rekonstruirati i prilagoditi cjelokupan prostor potrebama suda, svi se zaklinjemo u potrebi invalida, tamo postoji drvena rampa preko koje je vrlo opasno hoditi nama zdravima, a gdje invalidima pa je potrebno izgraditi i pristojna rampa za invalide. Potrebna je i izgradnja prostora za privremeno zadržavanje osumnjičenih osoba i za istražni zatvor i za potrebe policijske uprave Brodsko-posavske županije. Na koncu potrebno je uvesti i plin zbog energenta koji je najekonomičniji, najisplativiji i na koncu najracinalniji itd. Potrebno je i povećati broj djelatnika, ja naprosto ne mogu shvatiti da Županijski sud po vama nema potrebu da nađe svoje mjesto u proračunu za iduću godinu uvažavajući činjenicu da je doista vaše ministarstvo svega sa 2 milijarde kuna ako se ne varam zastupljeno u ukupnom proračunu. Ja još jednom molim da zbog svega ovoga, da ne bi se dogodilo da suci okisnu u zatvorenom prostoru, da podržite ovaj amandman, u protivnom da … [[Govornik se ne razumije.]] nekakva druga sredstva za hitnu sanaciju. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 287. amandman zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Ne prihvaća se. Naime treba uvijek, nikad dovoljno vozila u pravosudnim tijelima i zatvorskom sustavu i ona se trebaju obnavljati, međutim prošle godine u proračunu je bio osigurano … [[Govornik se ne razumije.]] gdje su nabavljena nova vozila kako za pravosudna tijela, tako za zatvorski sustav, tako do ove godine nisu osigurana i nije potrebno zapravo osigurati dodatna sredstva.
Zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Ovaj iznos je minimalan da bi se bar nastavio onaj projekt zanavljanja vozila koji je 2003. ostvaren kada su bila predviđena sredstva u iznosu od 8 milijuna kuna i gdje je kupljeno po prvi put nakon 12 godina 90-tak vozila. Ovo o čemu ste vi govorili ja to ne bih uopće bila spomenula, ali kada je kupljeno vozilo za ministarstvo, ja ne kažem da ono nije bilo potrebno, jer i sama sam se vozila u raspadnutom autu, ali mi jednostavno mislim da ministarstvo treba prije svega služiti svojim korisnicima i prije svega se moraju namiriti pravosudna tijela, pogotovo, ako ozbiljno želimo pravosudnu reformu. Prema tome, ovo što je kupljeno vozilo za potrebe ministarstva, pa čak i Vrhovnog suda donekle je potrebno bilo i to vozilo, ali pravosudno tijelo nižeg ranga ono koje je doista na terenu da bi bilo blisko građanima, dakle što se tiče izlaska na teren, uviđaja, očevida, koje svakodnevna potreba sudaca zakon nije osigurana niti kuna evo već drugu, treću godinu. Molim glasovanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 288. također od zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ne prihvaća se. Naime, za stručno usavršavanje zaposlenika u Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta osiguran je iznos od 200 tisuća kuna. Taj iznos u svojoj ukupnosti je dostatan. Zašto? Zato što nije samo taj iznos namijenjen za stručno usavršavanje ovih zaposlenika nego će se oni educirati i stručno usavršavati ne samo s ove pozicije nego u okviru pozicije osigurane za pravosudnu akademiju a također iz sredstava koja se kroz projekte osiguravaju za stručnu … [[Govornik se ne razumije.]] profesionalni razvoj pravosudnih djelatnika.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Mogu biti osigurana sredstva i u centru za edukaciju odnosno pravosudna akademija kako to više volite nazivati iako je to još daleko od bilo kakve akademije. Međutim, upravo USKOK treba ova sredstva jer stalno vidimo i u medijima kada se govori o njihovim potrebama te o nedostatku upravo posebnih vještaka, dakle ne samo ljudi iz pravosudne struke nego onih potrebnih vještaka, naročito financijske struke bez kojih oni ne mogu efikasno funkcionirati i ukoliko je ozbiljni program Vlade koja govori upravo da će se okrenuti ovom problemu suzbijanju korupcije i organiziranog kriminaliteta zaista je neozbiljno ostaviti Uredu za suzbijanje korupcije ovaj iznos od 200 tisuća kuna jer i ovaj koji se predlaže od 600 tisuća je zaista još na razini simbolike, daleko od onih pravih potreba ali mislim da bi se nešto ozbiljnije tek s ovim iznosom moglo uraditi. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 289. također zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman sa sličnim obrazloženjem kao i za prethodni amandman. Naime, za sustav analitičkog praćenja … [[Govornik se ne razumije.]] kriminaliteta na ovoj poziciji osigurana su sredstva koja bi trebala biti zadovoljavajuća ako se uzme u obzir i sa drugim pozicijama osobito iz sredstava drugih projekata zato što se upravo kroz te projekte osigurava tehnička pomoć i mi smo odgovorni da ta sredstva također koristimo i kalkuliramo kod izrade proračuna.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ma ne mogu biti osigurana za ove potrebe na nekim drugim stavkama. To je stvarno bacanje prašine u oči. Vidite, po Zakonu o USKOK-u predviđen je posebni odjel upravo Odjel analitičkog praćenja organiziranog kriminaliteta. On je pretpostavka upravo smislene jedne borbe, organizirane borbe protiv kriminaliteta. Ukoliko tu nisu osigurana sredstva pa kriminalci organizirani troše više sredstava nego što je država predvidjela za analitički sustav praćenja kriminaliteta. Upravo da bi država znala kako se boriti protiv toga tu moraju biti osigurana velika sredstva. A ja ću vam samo reći da su tu u USKOK-u upravo za potrebe prezentacije, također ne smatram da je neki veliki iznos jer oni su doista i tu skromni, osiguran iznos od 10 tisuća kuna a za analitičko praćenje kriminaliteta jer jedino se na takav način možemo kažem smisleno boriti i u kom pravcu ići, koja sredstva upotrebljavati. Pa to mora biti mozak tog USKOK-a a na kraju krajeva i čitavog državnog aparata u borbi protiv organiziranog kriminaliteta. Prema tome, ovaj iznos od 15 tisuća kuna je na razini reprezentacije. Molim glasovanje jer ni ovaj predloženi iznos nije preveliki.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Hvala državna tajnice. Idemo na Fond za razvoj i zapošljavanje. Ministar Ivan Šuker. Amandman 290. zastupnika Davorka Vidovića.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici! Vlada ne prihvaća amandman jer sredstva iz ove pozicije su predviđena za subvencioniranje kamatne stope u iznosu 1,95 postotnih poena i s obzirom na program i sve smatramo da će ova sredstva biti dovoljna za subvencioniranje kamatne stope. Dakle, ovih milijun i 500 tisuća kuna koje ste vi predvidjeli su namijenjeni za subvencioniranje kamatne stope.
Zastupnik Davorko Vidović.
Mi ćemo u okviru Razvojne agencije "Sigma" Sisak koju smo osnovali u tijeku ove godine prije dva mjeseca svakako osigurati i funkcioniranje jamstvenog fonda i postoji veliki interes banaka da se krene u formiranje takvoga fonda. Model je napravljen, prepoznat itd. U svakom slučaju, riječ je o jednom od najvažnijih projekata. Grad Sisak je imao 37 tisuća zaposlenih 88 godine. Sada ima 12,5. Gospodine ministre, bez pomoći države nema šanse da se grad digne u gospodarskom smislu onda i u svakom drugom i ovo je bio pokušaj dakle da se sa ovih milijun kuna pokaže dobra volja od strane države da se intervenira i da se ova razvojna agencija koja treba promovirati razvojne mogućnosti grada Siska da se osiguraju. Ukoliko je to moguće s neke druge pozicije, iz neke druge proračunske stavke ja ne inzistiram na tome. Ali mi se učinilo da je upravo Fond za razvoj i zapošljavanje pravo mjesto gdje se treba s ovim obratiti. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Fond za regionalni razvoj, amandman 291. zastupnik Zlatko Koračević.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici! Gospodin Koračević je podnio osam amandmana, međutim svi oni imaju jednu manjkavost a to je što se ne preciziraju konkretni projekti. Prema poslovniku i načinu rada Fonda za regionalni razvoj jedinice lokalne samouprave kandidiraju projekte prema županiji, onda županija kandidira konkretan projekat prema Fondu za regionalni razvoj, tako da isto obrazloženje vam mogu dati za svih osam amandmana. Jednostavno ne možemo prihvatiti amandman jer nije kandidiran konkretan projekat. Dakle, savjet jedinicama lokalne samouprave, savjetujte prema županiji, županija kandidira projekte prema Fondu za regionalni razvoj. Fond za regionalni razvoj je donio svoj financijski plan da je odredio koliko koja županija ima sredstava na raspolaganju u 2006. godini. I Fond za regionalni razvoj je ovih dana raspisao natječaj na koji se mogu javiti jedinice lokalne samouprave preko županije da kandidiraju za te projekte. Dakle, isti odgovor na svih osam amandmana.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Na objašnjenju, naime Varaždinska županija … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Mikrofon, molim vas.
Varaždinska županija i sve jedinice lokalne uprave na Varaždinskoj županiji su donijele prostorne planove i tim prostornim planovima su predviđene poslovne zone. Svi ovi amandmani su vezani isključivo na sufinanciranje poslovnih zona. S obzirom na objašnjenje koje ste dali i otvorili natječaj ja povlačim taj i svih ostalih osam amandmana.
Hvala.
Jesam li ja dobro razumio da su svi povučeni?
Da.
Hvala lijepa. I amandman 300. zastupnik Davorko Vidović.
Vlada ne prihvaća. Smatramo da bez obzira teško je reći da su planirana sredstva dovoljna ali u sklopu financijskih mogućnosti i financijskog plana Fond za regionalni razvoj je predvidio u 2006. godini za ovu namjenu 5 milijuna kuna. I to je razlog zašto ne možemo prihvatiti taj amandman.
Zastupnik Davorko Vidović.
Pa iz razloga koje sam maločas spominjao. Mi bismo željeli osposobiti što je moguće prije osam identificiranih zona. Sada imamo jednu na kojoj postoji već definiran i jasno iskazan interes potencijalni investitora. Moramo tu zonu opremiti. Grad Sisak ulaže svojih 9 milijuna kuna odričući se ulaganja u infrastrukturu u nekim drugim dijelovima grada koja je također prijeko potrebna. Amandman je ovdje ako je moguće iz Državnog proračuna dobiti kunu više doista za razvojne projekte koji su već tu, koji su naznačeni. Molim glasovanje.
Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Ured pučkog pravobranitelja, amandman 301. Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Vlada ne prihvaća iz razloga što se ovdje predviđa povećanje sredstava za plaće za redovni rad, a s obzirom da iz Ureda pučkog pravobranitelja nije stigao takav zahtjev za povećanjem broja zaposlenih niti, a povećanje plaća može ići sukladno povećanju plaća ostalih proračunskih korisnika. Dakle Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Glasovanje. Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Hrvatski centar za razminiranje. 302. amandman. Zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Vlada nažalost ne može prihvatiti ovaj amandman svjesni činjenice da je Hrvatska zagađena sa minama ove godine povećanje sredstava preko 10%. Dakle jedan od proračunske, korisnika koji je dobio više. Međutim potrebe osiguravanja tih sredstava su daleko veće i ja stvarno sa žaljenjem moram reći ovo, dakle da ne možemo prihvatiti ovaj amandman no uz ova sredstva iz Proračuna mislim da se svi trebamo potruditi da pribavimo i druge modele načina razminiranja. Dakle evo ga.
Zastupnik potpredsjendik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Prisjećam se rasprave o amandmanima kada smo donosili Proračun za ovu 2005. godinu. Tada smo imali sličan amandman oko razminiranja i tada smo ako se sjećate na toj sjednici imali i raspravu o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u gdje smo predlagali da se bar PDV ukine za razminiranje da bi se na taj način oslobodilo više sredstava za razminiranje. Tada je gospodin ministar rekao da ćemo iz drugih sredstava i drugih zakonskih osnova iznaći mogučnost da se takva sredstva osiguraju i pribave. Nažalost nismo ih usmjeli osigurati, a znate i sami da je 0sječko-Baranjska županija i Vukovarsko-Srijemska županija prostor koji je najzagađeniji naravno minama uz naše Posavlje, uz Liku, Baniju i naravno Dalmatinsko zaleđe. Veliki je problem mine. Ne samo što ugrožavaju život ljudi i životinja nego prije svega onemogućavaju da se prirodna bogatstva, poljoprivredne površine, šume, pašnjaci dovedu i privedu svrsi da bi se uspostavila određena djelatnost koja omogućuje stvaranje nove vrijednosti i koja omogućuje ubrzani rast i razvoj ovih područja. I ja se slažem s vama da je problem što u ovom Proračunu ne možemo iznaći odgovarajuća sredstva ali sam siguran da bi kroz porezne poticaje pa između ostaloga da … /Govornik je isključen./ … da dokinemo porez na dodanu vrijednost od 22% na razminiranje dodatna sredstva osigurali i u takvoj situaciji sigurno ovih 171 milijun bi, i 550 tisuća bi ostao u cijelosti 171 milijun, ali ako on ne bude tako ostao, ako bude umanjen za 22% što hoće biti s obzirom da se mora platiti razminiranje porez na dodatnu vrijednost i na razminiranje onda je to vrlo, vrlo ozbiljan problem svih nas, cijele društvene zajednice i u tom pogledu ja ipak inzistiram da o ovom amandmanu glasamo. A pridružujem se apelu da svi mi svojim radom i humanitarnim i na bilo koji drugi način pokušamo iznaći mogućnosti da se donacijama osiguraju i povećaju ova sredstva. Hvala vam lijepa.
Molim, tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 303. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Isto obrazloženje.
Nema je. Moramo glasovati. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 304. zastupnika Davorka Vidovića.
Samo još jedno dodatno obrazloženje što se tiče oslobađanja od PDV-a. Mislim ja bih samo htio upozoriti na SSP koji je potpisan i usvojen prije nekoliko godina gdje je jasno definirano što se tiče nulte stope PDV-a. Prema tome u trenutku kad Hrvatska usklađuje svoje zakonodavstvo sa Europskom unijom, a potpisani SSP nas praktički sprečava u tome. Pa dakle to je samo nadopuna onom obrazloženju koje sam rekao uz ovaj prvi amandman jer vi dobro znate da u SSP-u u prigovoru se između ostaloga [[Upadica: Nema toga.]]
Molim, molim, molim. Na moj amandman se daje dodatno obrazloženje
Ne.
O kojem je već glasano [[Upadica: Ne, amandman]] Oko razminiranja.
Dobro je.
Ne, ne. Gospodin Vidović
U redu je, u redu je. Ja sam čuo ministre, niste se trebali vraćati. Nemojte se vraćati na ranije.
Molim, vratili ste se na amandman o razminiranju. Ja molim samo da ispravim činjenicu.
Pa potpuno identičan amandman … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, ali ne možete se vraćati. Potpredsjedniče izvolite.
Molim vas lijepo postoji jedan akt Europske zajednice koji između ostaloga govori o poreznoj politici i koji govori o tome da države koje su imale mogućnost da u svojem poreznom sustavu prije uvođenja poreza na dodatnu vrijednost uvode međustope i nulte stope. To mogu zadržati ovisno o svojim prilikama i svojim zakonima i u takvoj situaciji nije nemoguće da mi zakonom tu propišemo. To tim više nije nemoguće u periodu, prijelaznom periodu dok ne postanemo punopravna članica Europske unije i u tom kontekstu samo ispravljam ovaj navod. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Davorko Vidović.
Ja nisam tražio na ovaj način da se osiguraju dodatna sredstva za razminiranje. No međutim držim da je to možda prikladniji način jer niti jedna europska zemlja, zemlja Europske unije kad je uvodila PDV nije imala minski problem, mi ga imamo. Definitivno i odgovorno Hrvatska ne može računati ni sa kakvim donacijskim sredstvima. Ta priča je definitivno iza nas ukoliko sami se ne pobrinemo da razminiramo Hrvatsku ona neće biti razminirana. Obveza je naše generacije da to napravimo. Ja ovdje predlažem ne 100 milijuna kao moja prethodnica iako je i to premalo ako hoćemo držati bilo kakvu dinamiku da se to ne desi za 100 godina i zato predlažem da se barem za tih 12 milijuna kuna poveća ova pozicija razminiranja da se novac može osigurati iz državne riznice jer je riječ doista o prevažnom, prevažnom projektu. Dakle molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Financijski plan Hrvatskih cesta za 2006. godinu. Amandman 1. zastupnik Davorko Vidović.
Ovaj amandman Vlada ne može prihvatiti iz formalnih razloga zato što financijski plan Hrvatskih auto-cesta je zaseban financijski dokumenat, nije sastavni dokumenat Državnog proračuna. Financijski plan, Hrvatske auto-ceste imaju vlastitih prihoda, a ovdje se predlaže da se sa pozicije Državnog proračuna smanje sredstva i da se na takav način povećaju sredstva na pojedinoj poziciji Hrvatskih cesta. Dakle nemoguće je dva financijska plana smanjivati i povećavati jer ako smanjimo financijski plan dakle Državnog proračuna onda moramo mijenjati Državni proračun kompletno da bi izmijenili, onda morate imati i prihodovnu stranu Financijskog plana Hrvatskih cesta. Dakle prijedlog amandmana i jednog i drugog je nedopunjen. Onda ste morali promijeniti i prihodovnu stranu Hrvatskih cesta pa bi se onda to moglo poklopiti. Ali ovako ostaje razlika između prihoda i rashoda.
Zastupnik Davorko Vidović [[Upadica: Pa predlažem da]]
U svakom amandmanu, dakle razumijem ovo što ministar kaže i ja ću u tom smislu amandman povući. NO međutim skrećem pozornost da je riječ o jednom od najvažnijih projekata za Grad Sisak infrastrukturni u sljedećem razdoblju. O tome se radi da hoćemo li to s pozicije Hrvatskih cesta, autocesta ili u ovom slučaju iz državnog proračuna to je sada već drugo pitanje. U svakom slučaju, ako se želi posvjedočiti iskrena nakana za izgradnju autoceste onda nema nikakvog razloga, Sisak – Zagreb, ili Zagreb – Sisak, nema razloga da se ne krene odmah sa projektom izgradnje priključka jer ta cesta rješava i druga pitanja. Ali povlačim iz ovih razloga koje ste rekli amandman.
Hvala lijepa. Amandman povučen. Drugi amandman zastupnika Davorka Vidovića.
Isti tehnički nedostatak.
Iz istog razloga povlačim iako je riječ o najvažnijem mostu koji u ovom trenutku bi približio grad Sisak na 4 kilometra jedno naselje od centra, sada je ono udaljeno 10 kilometara. Povlačim amandman.
Hvala. Povučen amandman. Treći amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga što je Vlada usvojila program građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2005. – 2008. Između ostalo definiran je i razvoj županijskih i lokalnih cesta i za, u tom programu dakle, i planu građenja od 2005. do 2008. je predviđeno da se županijske uprave za ceste u 2006. godini financiraju sa ukupno 240 milijuna kuna. A plus to treba napomenuti da županijske uprave za ceste imaju vlastite izvore financiranja, a i sufinanciranje od Hrvatskih cesta je samo jedan od izvora sredstava. Dakle, to nije jedini izvor. I kad bi prihvatili ovaj amandman onda bi Vlada morala mijenjati program građenja Hrvatskih cesta koje je usvojila. Dakle, opet jedan dokumenat koji je izvučen iz konteksta i mijenja već donesen dokumenat. Temeljem toga dakle ne možemo prihvatiti i iz tehničkih razloga, a i uz ovo obrazloženje da prihod županijskih cesta je samo jedan od prihoda jer da uz prihvaćanje ovog amandman biste trebali predložiti izmjenu plana građenja, a plan građenja nije predmet ove plenarne sjednice, prema tome, na njega se ne mogu odnositi amandmani.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Prije svega radi se dakle o tome da se prihod županijskih cesta i zajedničkog prihoda. Jel' imate potrebu saslušati ministre? Dakle, radi se o tome da se zajednički prihod županijskih cesta i Hrvatskih cesta je onih 0,60 iz cijene benzina. I sada Hrvatske ceste svoj dio povećavaju iz godine u godinu, a županijske ceste koje su jednako tako definirane u planu građenja i održavanja javnih cesta u Republici Hrvatskoj je definirano kakav će biti standard održavanja županijskih cesta. Na ovakav način Vlada kaže da se županijske ceste neće održavati u standardu 2005. godine jer je nemoguće sa istim novcem iz 2005. održavati ceste i 2006. i 2007. i 2008. godini. I to je vrlo nekorektno prema županijskim cestama, zato što ako je zajednički prihod onda bi iz tog zajedničkog prihoda trebao jednako rasti i prihod županijskih cesta i prihod Hrvatskih cesta. Hoću ovdje samo spomenuti da se to odnosi na sve županijske ceste u Republici Hrvatskoj, da županijskih cesta ima negdje oko 20 tisuća kilometara, a da državnih cesta ima negdje oko 5 tisuća kilometara. Međutim, odnosno sredstava je takav da 4 puta više se odvaja za državne ceste u odnosu na županijske ceste. Prema tome, možemo reći ako ne prihvati se ovaj amandman da će se standard odražavanja županijskih cesta smanjiti, da imamo još uvijek na žalost županijskih cesta koje nisu asfaltirane i to će sve rezultirati time da se vozimo lošijim i lošijim cestama, a budući da je došao i državni tajnik iz Ministarstva unutarnjih poslova to znači da ćemo na županijskim cestama imati više nesreća. Tražim izjašnjavanje.
Molim tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala ministre. Gospođo i gospodo zastupnici, idemo na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna. Molim uključimo se da utvrdimo kvorum. Molim kvorum. Mir! 98 ima zastupnica i zastupnika u dvorani. Dajem na glasovanje Prijedlog državnog proračuna. Molim uključimo se. Molim uključite se koji niste. Možemo glasovati. Rezultat? [[Pljesak.]] Utvrđujem da je sa 83 glasa za i 24 protiv donesen Državni proračun Republike Hrvatske u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Zakona o proračunu, dajem na glasovanje sljedeću Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2006. godinu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je odluka donijeta sa 79 glasova za, 2 suzdržana i 21 protiv.
Gospodine predsjedniče, Vlada radi naravno na strategiju i dostaviti će je Hrvatskome saboru kada bude gotova.
Moramo staviti na glasovanje, jer Vlada ne može jamčiti za rok. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 27 za, 8 suzdržanih, 68 protiv, prijedlog zaključka nije prošao.