Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni zakona o zaštiti životinja vrši se daljnje usklađivanje zakonodavstva RH sa relevantnim zakonodavstvom EU. Zakonom o zaštiti životinja uređuje se odgovornost, dužnosti, obveze fizičkih i pravnih osoba radi zaštite životinja i to na farmama, tijekom prijevoza, prilikom provođenja pokusa, klanja i usmrćivanja, državanja životinja u zoološkim vrtovima, cirkusima, trgovinama, kućnim ljubimaca te zaštiti napuštenih i izgubljenih životinja. Nadalje uređuje se administrativno praćenje izvješćivanje s područja zaštite životinja te upravni inspekcijski nadzor. Najvažnija pitanja koja se uređuju ovim izmjenama i dopunama zakona su: implementacija Direktive 2010/63 EU o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe. Mijenja se terminologija u cilju preciznijeg definiranja pojedinih pojmova i zakonski okvir za postupak izdavanja odobrenja za provođenje pokusa na životinjama u odnosu na ranije odredbe. Za pravne i fizičke osobe koje uzgajaju, dobavljaju, koriste životinje za provođenje pokusa i obrazovne svrhe, za proizvodnju bioloških pripravaka te za rad na organima, tkivima i truplima u svrhu usmrćivanja životinja. Uvodi se tzv. trijedno načelo replacement zamjena, rifeiming poboljšanje, reduction smanjenje koje se potiče korištenje alternativnih metoda za čiju provedbu nije potrebno koristiti životinje u pokusima ako to nije moguće pokuse na životinjama treba provoditi tako da se što više smanji patnja životinja a ako i to nije moguće broj životinja treba svesti na najmanji potrebni broj kako bi se osigurali odgovarajući rezultati. Nadalje ovim zakonom propisuju se dodatne obveze etičkog povjerenstva koje proizlaze iz zakonodavstva EU. Etičko povjerenstvo je osnovano i trenutno važećim zakonom sa zadaćom davanja mišljenja u pitanjima etike i zaštite životinja u postupcima uporabe životinja u pokusima te u obrazovne svrhe. Predviđeno je da dodatne troškove rada Etičkog povjerenstva snosi podnositelj zahtjeva za odobrenje pokusa. Pokusi se mogu provoditi samo u okviru projekta. Prije početka provođenja pokusa projekti moraju biti ocijenjeni a zatim na temelju ocijene odnosno procijene dobivaju od nadležnog tijela odobrenje za provođenje pokusa. Nadalje ovim zakonom uređuje se pored zabrane o uzgoju životinja u svrhu proizvodnje krzna koji je već ranije postojalo u zakonu propisuje se i zabrana trgovine krznom i proizvodima od krzna tuljana, krznom i proizvodima od krzna pasa i mačaka, te krznom i proizvodima od određenih divljih životinja i životinjskih vrsta ulovljenih u nedopuštenim stupicama sve u skladu s uredbama EU. Pored navedenog predmetnim prijedlogom zakona pojašnjava se pojam domaće životinja kako bi se istakla razlika između domaćih životinja na području RH i na drugim područjima a sve u svrhu jasnijeg tumačenja zakonske odredbe kojim se zabranjuje držanje divljih životinja u cirkusima i njihovo nastupanje. Nadalje predlaže se osnivanje dva odbora u sklopu postojećeg povjerenstva za zaštitu životinja i to Odbora za kućne ljubimce i Odbora za farmske životinje s obzirom na velike razlike u specifičnostima samog rada pojedinih odbora. Nadalje jasno se određuje nadležnosti nad provođenjima općih akata tijela jedinica lokalne samouprave vezano za uvjete i način držanja kućnih ljubimaca, kontrolu njihovog razmnožavanja, uvjete i način držanja vezanih pasa te način postupanja sa napuštenim, izgubljenim životinjama i to prvenstveno komunalnih redara uz naglasak na postupanje veterinarskih inspektora što je propisano Zakonom o zaštiti životinja i drugim aktima iz područja veterine. Također vrši se izmjena i dopuna kaznenih odredbi a vezano za postupanje protivno predloženim izmjenama i dopunama zakona. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna novčana sredstva u državnom proračunu RH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa poštovani ministre. Da li predstavnici radnih tijela odbora žele iznijeti izvješća? Ne. Otvaram raspravu. Raspravu počinjemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pitanje koliko uopće marimo o životinjama, koliko uopće znamo što pište u Zakonu o zaštiti životinja? Koliko nam je uopće stalo štititi životinje? Najzornije mi je ukazala reakcija velikog djela medija koji su se čudili što sam ministru postavio pitanje o tomu pridržavaju li se uzgajivači stoke odredbe o mogućnosti kretanja? To je bilo na granici humora i šale. Što se uopće tiče jednog zagrebačkog laburiste o tome pridržavaju li se uzgajivači stoke odredbe o mogućnosti kretanja? Tiče nas se jer mi postavljamo ona pisana pitanja ministrima koja dobivamo od građana jer ministri ne komuniciraju izgleda s građanima, nemaju vremena, ponekad nemaju ni živaca. A uostalom naporni su im ti građani, naročito seljaci koji su zamislite umislili živjeti od svojega rada i od vlastite proizvodnje, to je stvarno svašta. Neka se prihvate konačno unosnijega posla neka uvoze. Tiče nas se pitanje o mogućnosti kretanja životinja jer to ne biste vjerovali životinjama omogućuje zakon i to Zakon o zaštiti životinja koji je vjerujem najgaženiji zakon u Hrvatskoj. Ne primjenjuju se zakoni o ljudima, a kamoli će se primjenjivati zakoni o životinjama. Istinski moralni ispit čovječanstva, ispit koji je temelj svega ostaloga očituje se u odnosu prema onima koji u potpunosti ovise o našoj milosti, a to su životinje, tvrdi veliki pisac Milan Kundera. Dakle, mjerilo čovječnosti mogu biti i životinje, točnije naš odnos prema njima. Jer tko je okrutan prema životinjama ne može biti dobar čovjek. Ali slažem se bilo je nužno prvo civilizirati čovjekov odnos prema čovjeku, sada je nužno civilizirati čovjekov odnos prema prirodi i prema životinjama. Prema prirodi i životinjama smo još uvijek okrutni. Ovaj makar i manjkav u odnosu prema životinjama još uvijek nepravedan, nedovoljno human zakon trebao bi oslikavati civilizacijski doseg jer zakon propisuje brigu o bićima koja su različita od nas. Po njemu smo dio nešto malo uljuđenije Europe ali samo na papiru. Praksa je kao i obično u raskoraku sa zakonom i ovim i stotinama drugih zakona. Zakon o zaštiti životinja jedan je u nizu pokaznih zakona koji se ne provode. Razgovarao sam s veterinarima koji tvrde da postoji u Hrvatskoj krave koje nikada nisu vidjele sunce, imaju papke velike kao skije jer nikada nisu hodale po livadi. Te su krave cijeli život vezane u štali. Uostalom koliko ste puta vidjeli stada debelih zdravih goveda kako pasu pored puta? Stranci koju putuju Hrvatskoj, a bave se primjerice poljoprivredom, pitaju se a gdje vam je stoka. Od Zagreba do Osijeka cijelom Slavonikom vidjet ćete možda 4 krave, a nekoliko ili nekoliko konja kraj Popovače. Do sada smo skrivali našu stoku no uskoro više nećemo imati što skrivati. Tko kontrolira uvjete držanja stoke na velikim farmama? Koliko je prijava podignuto zbog kršenja Zakona o zaštiti životinja u velikim konglomeratima životinja? Zakon o zaštiti životinja primjenjuje se ponekad recimo u slučajevima kada netko pronađe zlostavljanog psa ili mačku i to uredno prijavi medijima da bi se postigao medijski efekt. Halabuka nas prisili da pomislimo i na to da postoji tamo nekakav Zakon o zaštiti životinja koji se sada eto usklađuje sa europskim normama ali se zakon ne unapređuje. Dovoljan je i minimum zadovoljenih uvjeta. U sada važećem zakonu piše da je zabranjeno obučavati životinje za borbe, zabranjeno je organizirati borbe životinja osim tradicionalnog natjecanja bikova, odlično opisnog u filmu "Sonja i bik", zabranjeno se kladiti u borbama životinja, zabranjeno je organizirati utrke pasa ali samo na tvrdim podlogama. Zakonopisac nije objasnio zbog čega je tradicionalna borba bikova koju napušta čak i Španjolska humana, a netradicionalna borba možda čak i istih bikova nije humana. I zato može biti protupravna. Zabranjeno je koristiti divlje životinje za cirkuske i druge predstave, filmska i televizijska snimanja, za izložbe, za natjecanja ako se životinje pri tome prisiljava na neprirodno ponašanje ili se kod životinja izaziva bol, patnja i strah. Zabranjeno je zanemarivanje životinja. Posjednik, pazite posjednik dakle zakon to će naše društvo tretira životinju kao stvar, ne smije napustiti domaću životinju, kućnog ljubimca ili uzgojenu divlju životinju. Iako su kazne za sve te prekršaje relativno velike za pravne osobe čak do 100 tisuća kuna, a za fizičke do 15 tisuća kuna. I dalje se primjerice u Zagrebu organiziraju borbe pijetlova, borbe pasa i dalje se kućni ljubimci izbacuju na ceste pred susjedova vrata i dalje se bez kazni zanemaruju životinje i dalje se itekako iskazuje nemilost prema bićima koji ovise o našoj milosti. I ove izmjene Zakona o zaštiti životinja donosimo zbog EU, želimo se uskladiti kao što se usklađujemo već godinu i nešto dana ubrzanim tempom, želimo se uskladiti na papiru, papir će biti europski, praksa će biti balkanska. A mogli smo kako to vole zakonodavci govoriti malo liberalizirati Zakon o zaštiti životinja te barem naznačiti da kanimo možda već sutra biti mnogo bolji ljudi, bolji prema životinjama, a onda prema nama samima prema ljudima. U Hrvatskoj je još uvijek normalno 24 sata na dan držati psa na lancu i tako godinama. Zbog čega se i dalje dopuštaju utrke pasa, kojeg li licemjerja mekanim podlogama. Skloništa za životinje su posebna uglavnom crna ili kada govorimo o krajnostima za koja se uvijek pobrinu velika ljudska srca, nevjerojatna priča o humanosti. Ove izmjene jesu tek puko prepisivanje europskih uredbi i direktiva. No da ponovim, kada bismo i ovakav manjkav zakon primjenjivali bili bismo kud i kamo bolje društvo iako nosi oznaku E, europski dvojim trebali podržati ovakav zakona. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljene su replike pa ćemo sada ih čuti. Prva replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Evo uz čestitke ministru na ženidbe. Uvaženi kolega, pa nismo ga vidjeli od kako je to obavio. Isto kao i ja po drugi put, ali neka je sa srećom. Ma gledajte, ja prije svega slažem se s većim dijelom ovoga što ste rekli ali ovo posebno me zasmetalo kad ste spomenuli Slavoniku, pa ne vidite ni jednu kravu, ni jednog konja, pa vas ja pozivam da dođete u Đakovo, pa ćemo otić na Ivan dvor državnu ergelu lipicanaca pa ćete vidjeti da su lipicanci većim dijelom na pašnjacima, a manjim dijelom dakle u onim štalama. Isto tako i uzgajivači, mljekari, dakle oni koji drže krave većim dijelom su na ispaši. Doduše nema velikih pašnjaka uz sam koridor 5C pa tako da to ne možete ni vidjeti. Ali i ovdje kod Zagreba to ima. Odnos prema životinjama je i stvar zakona, ali isto tako i stvar pojedinca. Pa eto pogledajte i moju imovinsku karticu. Ja sam jedan od rijetkih zastupnika koji je kućne ljubimce stavio u imovinsku karticu prije svega želeći pokazati i svoj odnos prema životinjama. Ali sad da ih nabrajam koliko ih ima doista bi bilo oduzimanje vremena. Ali apsolutno se slažem da odnos prema životinjama često pokazuje i odnos prema ljudima. E kad bi mogli zaštiti ove nezaposlene i zaposliti ih onda bi to bilo sasvim dobro u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja ću prvo vas pohvaliti jer niste prekoračili prvi puta vrijeme. Ja se pridružujem čestitkama jer SDP-ovci sve dva put izgleda rade, dvaput su na vlasti valjda to je dovoljno. Ja sam govorio o tome da uz cestu nema, ne vidi se stoka. Pogledajte, vozite se uz, pogledajte kad se vozite u Austriju i Sloveniju uz ceste vidite te pašnjake, vidite odnos prema stoci i vidjet ćete da je to malo drukčije nego kod nas. Sasvim sigurno da taj odnos koji i veterinari ocjenjuju da nije dobar odnos prema tome, bio sam u Slavoniji, uvjerio sam se, bio sam na farmama i vidio sam kako se odnose prema stoci i mislim da to nije dobar odnos. Čak velim kad sam postavio pitanje ministru izazvalo je u medijima podsmjeh i to dovoljno govori koliko smo veliki Balkan.
Hvala lijepa na pohvali. Nismo očekivali. Idemo sa replikom broj dva, poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Vukšić. Samo ću se replicirati na vašu rečenicu da ovaj Zakon kaže a sad ću vas citirati da bi trebali biti mnogo bolji ljudi. Nema, ne postoji zakon koji će od nekoga učiniti boljeg čovjeka nego zakon koji će sankcionirati ono što je loše, ono što čovjek loše radi. Na žalost, ili smo ljudi ili smo loši.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Jedna mala ispravka na početku. Nisam Vukušić nego Vukšić. To je svako drugi tako kaže pa onda, nije čak ni, prečujem. Mislim da ću se i preimenovati u Vukušić. Bit će mi puno lakša. Prvo, nisam mislio da zakon može ljude napraviti boljima i slažem se u potpunosti s vama da, treba sankcionirati kada se ljudi ne ponašaju prema zakonu. I upravo sam o tome govorio visoke su kazne. Jeste li ikad čuli ili vidjeli nekoga da je platio 100000 kuna kaznu, pravna osoba ili fizička osoba 15000 kuna maksimalnu kaznu kad se nije odnosio prema životinjama kako određuje zakon. Nismo vidjeli, jer to bi sasvim sigurno pisalo da je netko. Mi imamo zakon samo zbog toga da imamo zakon i da kažemo evo i mi smo isto dio Europe. Pogledajte kako imamo humani zakon. Zakon dobro opisuje. Ja kažem da mi sami trebamo biti bolji ljudi, a taj odnos možemo pokazati prema tome ako smo dobri prema životinjama.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Vukšić, postavili ste dobro pitanje koliko uopće marimo o životinjama sa posebnim osvrtom na držanje stoke. A ja mogu iz svog osobnog iskustva potvrditi jer godinama svjedočim maru tih ljudi jer dolazim iz jedne sredine uistinu koja sukladno svom položaju i u takvoj situaciji kakvoj je, ali i neizmjernoj ljubavi, trudu i unapređivanju proizvodnje i svakodnevnoj skrbi. Ali je jedan problem koji se događa i koji može ilustrirati koliko ministarstvo i ova Vlada mari o tome da je u posljednjih godinu dana preko 30000 krava završilo na prisilnom klanju. To dovoljno govori, a u zemljama EU mnogima kad se hoće takvo blago kupovati onda to spada u nacionalno blago. I onda vi postavljate ključno pitanje o seljaku da li on može živjeti od te proizvodnje. Ne može. Kolega ne može, odgovorno tvrdim ne može. U prilog toga govore tisuće farmi koje su zatvorene. Pad proizvodnje mlijeka, pad proizvodnje mesa i naravno posljedično tome i manjak prerađevina za našu prerađivačku industriju. I na kraju što će se dogoditi? Držati ili na ovaj ili na onaj način o kome vi govorite neće biti tih krava niti u ovakvom i onakvom obliku nego će poneki dolaziti jednog dana na naša sela gledati. Evo tu je nekad netko uzgajao krave. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani kolega Milinkoviću, ja ne mogu shvatiti ovu jednu rečenicu samo uzgred da je prisilno klanje, jer mislim da stoka ne ide na dobrovoljno klanje, jer ipak nema svijesti o tome. Da, slažem se nisu svi isti. Ima i divnih seljaka koji mare i slažem se s vama, ne mari Ministarstvo za poljoprivredu, ne mari Vlada, ne nema dobar odnos prema seljacima, nema dobar odnos prema poljoprivredi i biti ćemo sigurno za desetak godina ovisnici o uvozu hrane još veći. Sada uvozimo 45% hrane, za 10 godina ćemo izgleda uvoziti svu hranu pa prema tome osim ako se nešto ne dogodi neko čudo u sljedećih nekoliko godina.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika HNS-a i poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre sa suradnicama. Evo također i ja bih ispred kluba HNS-a ministru zaželio uspješan brak, a o darovima ćemo poslije. Na početku bih rekao da ovaj zakon koji vjerojatno neće izazvati velike rasprave, o tu je i kolegica oprostite evo kolegica je stigla, čestitam i kolegici na uspješnom zasnovanom braku i puno uspjeha i sreće. Evo, rekao bih ovdje ispred kluba HNS-a da smo uvjerenja da ovaj zakon neće izazvati velike razlike u stavovima svih klubova jer da je cilj svih nas da omogućimo takve zakone koji će omogućiti kvalitetnu zaštitu za dobrobit svih životinja. Ne bih se složio sa kolegom gospodinom Brankom koji je dosta katastrofično govorio o stanju životinja, načinu i držanje. Što je kolega spomenuo je to ja sam uvjeren da su to pojedinačni slučajevi i ne možemo generalizirati za sve one vrsne ljubitelje kućnih ljubimaca i kvalitetne uzgajivače domaćih životinja. Smatra da RH ima tradiciju u uzgoju i da stočari RH i ljubitelji malih životinja sigurno dobro znaju i vrednovati i dobro paziti i voditi brigu o svojim životinjama. A ono što je kolega govorio je to su ekscesi i to nije pravilo kod sviju. Također bih podsjetio da važeći zakon koji je donesen 2006. godine koji je u primjeni od 2007. godine da je u prilici dobro artikulirao interese i zaštite i da je taj zakon dugo vremena egzistirao kao dobar zakon. Danas mi ovdje govorimo o prijedlogu zakona s kojim usklađujemo Zakon o izmjenama i dopunama o zaštiti životinja s usklađivanjem s pravnim aktima Europske unije. U vremenu od kada je ovaj zakon na snazi mogu naglasiti da Europska unija ovu problematiku na koju je vrlo osjetljiva regulirala sa nekoliko direktiva i nekoliko uredbi. Ovo je bitno da u ovom zakonu se reguliraju odgovornost i obaveze i dužnosti pravnih i fizičkih osoba radi zaštite životinja, zaštita života, zdravlja i dobrobiti životinja. Također, ovim zakonom se govori i o načinu postupanja sa životinjama od toga od uvjeta potrebnih za zaštitu životinja, držanje, uzgajanje, prijevoz, obavljanje pokusa, klanje, usmrćivanje životinja. Također i o držanju životinja u zoološkim vrtovima i u cirkusima kao i u predstavama i natjecanjima životinja. Uglavnom ovaj zakon obuhvaća jedan vrlo široki spektar reguliranja načina, ali sve u svrhu dobrobiti životinja. Ja bih samo jednu spomenuo izreku koja govori o tome da koliko čovjek može voljeti životinje takvom istom ljubavlju može voljeti ljude. Znači, oni ljudi koji nemaju ljubavi prema životinjama njihova je upitna ljubav i prema ljudima. Pa se i iz ovog odnosa prema životinjama može u biti ocijeniti i kvaliteta svakog čovjeka i njegove odgovornosti prema svijetu oko sebe. Također bih ovaj zakon koji je na snazi pohvalio da je on bio ispred Direktive 2010/63 EU koja mijenja terminologiju i postupak dobivanja i suglasnosti kod pokusa sa životinjama. Stari zakon koji je na snazi do ovoga on je već taj puta u našem zakonu bilo je Etičko povjerenstvo koje je govorilo baš o tim namjenama što smatramo da je dobro. Uglavnom sa ovom direktivom se govori o tome da nijedan pokus sa domaćim i sa divljim životinjama ne može krenuti u postupak za pokuse ukoliko ne dobije odobrenje od ovoga povjerenstva. To povjerenstvo daje dozvolu pravnim i fizičkim osobama u uzgojima korištenja laboratorijskih i drugih životinja za pokuse. Korištenje može se odobriti samo za one pokuse koji su prošli ovu suglasnost i koji su dobili. Također, i ministar je spomenuo načelo 3R, to su još britanski znanstvenici 1959. godine govorili o tome da ovo načelo mora biti u svrhu dobrobiti i zaštite životinja, da se koriste naučne spoznaje i naučna istraživanja ne samo iz Europske unije već iz cijelog svijeta koja govore o korištenju životinja u raznim pokusima. Također, ako tih pokusa nema dovoljno taj puta se mora ići na maksimalni broj životinja i da se u svim tim pokusima, da se patnja životinja i smanjen broj životinja smanji gotovo na minimum. Također, ovaj zakon i sa ovim direktivama govori o lovu, ne dopuštenim stupicama, zamkama koji je okrutan i na područje Europe, EU je zabranjen. Smatram da ovo RH u svakom slučaju treba prihvatiti, pa ovaj zakon to i prihvaća a uvoz krzna i proizvodnja određenih životinjskih vrsta koje potiču iz zemalja gdje ih se lovi stupicama ili metodama zamki koje su u suprotnosti sa humanim međunarodnim standardima također se zabranjuju. Uvoz kože proizvodi od kože mladunaca tuljana, također zabrana prometa i proizvoda od tuljana. Također, je zabrana i korištenje krzna pasa, mačaka jer takva isto trgovina nije dozvoljena na području EU. Također, ovaj zakon jasnije tumači i pojmove domaća životinja, divlja životinja i njega precizira. A ovim zakonom je predloženo da je posebna zaštita divljih životinja, da je njihovo držanje i nastup i da su zabranjeni. Ono što je također dobro u ovom novom zakonu da uz etičko povjerenstvo ovaj zakon predviđa i osnivanje povjerenstva za zaštitu životinja koji se sastoji od 2 pod odbora, jedan odbor za kućne ljubimce, drugi odbor za farmske životinje. Također, ovaj zakon predviđa, Zakon o zaštiti životinja predviđa da nadležna tijela jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi mogu na svojem području urediti uvjete držanja kućnih ljubimaca pasa, te postupanje sa napuštenim i izgubljenim životinjama. Ovdje također se događa vrlo često u, pogotovo u ruralnim dijelovima, vjerojatno i u gradovima da u vremenu sezonskog cijepljenja kućnih ljubimaca pasa protiv bjesnoće, da veliki broj vlasnika nesavjesnih životinje pušta, ostavlja ih napuštene ali to nije iz neljubavi, to je prvenstveno iz nemogućnosti iz ekonomskih razloga, jel te osobe, ti vlasnici ne mogu osigurati potrebna sredstva za ovu jednu itekako bitnu veterinarsku mjeru. Ovdje, nadležnost i brigu o provođenju Zakon o zaštiti životinja u jedinicama lokalne samouprave preuzimaju redari, a dok pravu nadležnost nad ovi imaju, nad zaštitim životinja imaju veterinarski inspektori. Također, ovaj zakon i u kaznenim odredbama vrlo jasno i precizno precizira sa jednim prilično visokim kaznama, sankcionira i ono što je kolegica Đurđica rekla da oni koji nemaju ljubavi, zakon ih mora sankcionirati da bi došli na pravi put. U potpunosti HNS prihvaća ovakav prijedlog zakona. S obzirom da imamo želju da ovaj zakon bude kvalitetniji, bolji HNS uputiti će jedan veći broj amandmana s namjerom da ovaj zakon bude kvalitetniji i da idemo prema EU sa podizanjem standarda i zaštite životinja i podizanja brige i čuvanja domaćih životinja. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo prijavljene replike. Prva replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa, suglasan sa vama kolega Mandić kad kažete da hrvatski stočari imaju tradiciju i da znaju. Točno je, to su i pokazali godinama i poglavito u posljednjih desetak godina kada je nekoliko tisuća farmi obnovljeno, i sajam modernih izgrađeno i proizvodnja mlijeka povišena gotovo za 150 milijuna litara. Ali znate što se događa danas, danas bez obziran na svu ljubav i na sve, danas oni više ne mogu, jednostavno ne mogu zato što su ne mogu, ja to osobno dobro znam i svjedočim svakodnevno da kolike farme propadaju i koliko nažalost životinja završava na onom prisilnom klanju, a prisilno klanje se događa kada jedan stočar kada ne može ili iz gospodarskih razloga, ekonomskih razloga ne može više hraniti tu stoku i nažalost sa suzama u očima se rješava te životinje, a mogla je davati mlijeko još godinama. I uzalud nam onda razni i ovi zakoni takvi kada se to događa, jer postoji u narodi jedna izreka: "Ovce se ne deru, nego se šišaju da bi mogle i dogodine tako.". Tako su i te krave na takve, da bi mogle i dogodine davati, su mogle davati mlijeka, ali nažalost u ovim okolnostima to nije moguće. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega ja sam namjerno ovo u svom izlaganju ispred kluba rekao da najveći broj hrvatskih stočara zna svoj posao i da on ima izuzetnu ljubav prema tom svom poslu koji obavlja vrlo, vrlo stručno. Vi ste meni ovdje rekli, replicirali ste na moje izlaganje, ja vjerujem da se slažete samnom da je najveći broj hrvatskih stočara kvalitetan i da dobro radi svoj posao. Oni u posao sa proizvodnjom mlijeka nisu ušli samo iz ljubavi, znači oni su ušli, to je određeni i poslovni interes. Na žalost neki u tom poslovnom interesu, da li zbog nedostatka dovoljnih obradivih površina, da li nečeg drugog nisu uspjeli i u svakom poslu imate ljude koji su uspješniji i koji su manje uspješni. Ali bi završio i rekao da su hrvatski stočari stručni, da oni svoj posao znaju raditi i da na osnovu ekscesa ne smijemo dozvoliti da se stvara slika o hrvatskim stočarima da su nestručni, nehumani i da nisu ljubitelji životinja. A mislim da se tu slažemo.
Nova replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi kolega Mandić, obzirom da je i ovo zakon po hitnom postupku i europski zakon ja bih predložio obzirom da ne želim pisati amandmane ali evo u mnogim zemljama EU imamo smanjen PDV na hranu za životinje. Svjedoci smo da živimo u vremenu gdje mnoge obitelji nemaju mnogo dovoljno sredstava za preživljavanje. Svjesni smo i to da su mnogi prisiljeni, ne mislim tu samo na kućne ljubimce. Neću sad ulaziti u ono što se dešava u stočarstvu, ali da mnogi ovaj napuštaju, puštaju svoje kućne ljubimce jer jednostavno nemaju za prehranu tih kućnih ljubimaca. Tu ne mislim sada po onom starom običaju da se psima i mačkama i drugim kućnim ljubimcima daju kosti ili ne znam šta, nego ukoliko želimo doista pratiti korak u Europu tada je to svakom slučaju i primjerena hrana za kućne ljubimce, da ne spominjem pitone i ostale egzotične ljubimce. Ako uzmete da je ona jedna doza od koja je potrebna za malo većeg psa gotovo 11 kuna kvalitetnije hrane a onoga šrota negdje oko 8 kuna koji dolazi također iz inozemstva, ja mislim da ministarstvo i Vlada trebali dobro razmisliti ukoliko ovo doista usklađivanje s EU da imamo tada i nižu stopu PDV-a na hranu za životnije, bar onih 5% kojeg smo trebali ovaj uvesti do 1.7. a ne 1.1. za ljude tako da imamo 5% na hranu za životinje. Hvala lijepo.
Hvala i vama i odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vinković, pa u jednom dijelu vaše rasprave bi se možda i s vama i složio, ali kod onog dijela gdje se dotakli pasa lutalica i jedinica lokalne samouprave tu mislim da bi trebali i mi zastupnici i ministarstvo i Vlada stvarati jedno drugo ozračje da brigu o psima lutalicama i ostavljenim životinjama ne prepustimo samo jedinicama lokalne samouprave, općinama, gradovima, već da senzibiliziramo javnost prema udrugama koje se bave zaštitom životinja. Da te udruge sa raznim projektima mogu raditi azile i uz malu pomoć gradova možemo tim napuštenim životinjama osigurati kvalitetniji smještaj i kvalitetniju brigu i s vremenom naći nove udomitelje. Mislim da je ovo Zakon prije svega jedan civilizacijski doseg i našeg društva i spremnosti nas da prihvatimo one zakone koji su u EU ili u zemljama EU već preko 90 godina. Mislim da u Hrvatskoj ima plodnog tla jer nismo ni neobrazovani, neadekcuirani i nismo da nismo senzibilni prema životinjama.
Hvala lijepa. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a i poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite poštovana zastupnice.
hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege. Danas je pred nama prijedlozi zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja. Htjela bih reći sljedeće. Već 1999. godine u Hrvatskoj je donesen Zakon o dobrobiti životinja i već tada se je Hrvatska odredila i svoj smjer prema ulasku u EU. Tim zakonom o dobrobiti životinja definirali su se dobrobit životinja kao ona što obuhvaća pet sloboda životinja a to je sloboda od gladi i žeđi, sloboda od stresa, sloboda od bolova, ozljeda i bolesti, sloboda izražavanja normalnog ponašanja životinja i sloboda od straha i tjeskobe. Poznato je da dobrobit životinja ima sve veći utjecaj na suvremeni lanac proizvodnje hrane u kojem važan dio čine potrošači zabrinuti za dobrobit životinja čije proizvode kupuju i konzumiraju. Istraživanja pokazuju da je pitanje dobrobiti životinja vrlo važno za europske potrošače te da europski građani većinom pokazuju snažnu predanost, osiguranju dobrobiti domaćih životinja. Aktivnosti Europske komisije u području zaštite i dobrobiti životinja počinje sa prepoznavanjem činjenica da su životinje osjećajna bića. Opći cilj sigurnosti da životinje ne podnose bole ili patnju treba obvezati vlasnika odnosno čuvara životinje na poštovanja minimum dobrih uslova. 2007. Godine donesen je u Hrvatskoj Zakon o zaštiti životinja koji je ugradio i osnovne direktive i uredbe Europske zajednice koje se odnose najvećim djelom na usklađivanje držanja farmskih životinja, to je svinja, kokoši nesilica, pilića i drugih farmskih životinja i držanje i njihovih uvjeta. Poglavlje 12 o kojem smo mi pregovarali naravno to poglavlje 12 uspješno smo i završili isključivo s toga što smo zaista zakonsku regulativu tada uskladili sa regulativom EU. Danas je pred nama zakon u koji također nove direktive implementiramo, ugrađujemo unutar ovog postojećeg zakona i prema tim direktivama EU zabranjen je uvoz koža i proizvoda od koža mladunaca, određenih vrsta tuljana. Moram naglasiti da već deseci godina barem koliko ja znam u Hrvatskoj i u gradu Zagrebu nitko ama baš nitko ne traži nijedan odjevni predmet od kože tuljana ili bilo koje vrste tuljana, to je naprosto u filozofiji već naših građana i Hrvata tako da je to nedopustivo ne samo nositi i da se zgražamo nad mučenjem takvih životinja. Jednako tako radi se o kožama pasa i o kožama mačaka. Međutim dobro je to ugraditi u zakon da se ipak ne bi netko usudio učiniti nešto. To zaista nije ni humano, a moram reći niti osviješteno u ljudskom duhu. Jednako tako ovdje se ugrađuju u zakon i direktive koje govore o životinjama za pokuse. Danas smo u nekim raspravama slušali o tome što znače neki zakoni, koliko će se oni ljudi pridržavati zakona, mislim da svijest naših građana u Hrvatsko treba možda još malo više izgraditi. Moći ćemo ju izgraditi više kada ćemo zaista mi građani Hrvatice i Hrvati u ovoj našoj lijepoj Hrvatskoj živjeti na način da nećemo morati voditi borbu o skupoći svoje hrane za ljude pa onda moram reći i hrane za životinje. Ono što sam željela reći jednako tako kada se radi o farmskim životinjama ili životinjama u ruralnom prostoru, kao doktorice veterinarske medicine imala sam zaista tu sreću da radim na terenu i činjenica, tu je netko rekao za seljaka njegova životinja krava, konj, tele sve ono što ima u svom dvorištu sve što uzgaja to je blago. I on se pokušava prema tom svom blagu odnositi onako kako su ga učili generacijama, a to da ono ne smije trpiti ni glad ni žeđ, da se mora držati u čistome. Jedino što smo imali mali problem, a to da zaista jedna većina je država u neprimjernim uvjetima. To su bile mračne štale, ali tu su moram reći odigrali veliku ulogu kolege veterinari na terenu koji su osim što liječe životinje vrše i edukaciju tih seljaka u odnosu na držanje životinja jer životinja koja ima dobre uvjete tada ona ima i zadovoljavajuće sve elemente za seljaka, a to je da daje dosta mlijeka, da je kvalitetna da može ili služiti za rad ili služiti za meso već ovisno o tome na koji se način uzgaja. Druga možda problematika, a vezana je uz članak 22.i 23., a to su jedinice lokalne uprave i gradove. Dakle jedinice lokalne uprave i gradovi su dužne brinuti se o napuštenim životinjama psima i mačkama točno. Međutim stvar je u tome da sve jedinice uprave i gradove nemaju jednake proračune pa se onda ne mogu na isti način boriti protiv toga da se životinje redovito ne cijepe da ih njihovi pa ja bih rekla privremeni držatelji to nisu njihovi kućni ljubimci, oni im služe može se reći za zabavu kada se djeca izigraju ili kada pas naraste oni ga uredno puste na cestu, odvedu ga u šumu i tada se stvaraju čopori koji zaista u urbanim sredinama rade velike probleme. Jedna dobra stvar koja je uvedene, a to je uz cijepljenje da se psi moraju i čipirati pa na taj način puno se lakše mogu pronaći i takovi vlasnici koji su svog psa ispustili negdje u svoj prostor, više se ne brinu za njega i očekuje se da dobri ljudi učine nešto po pitanju tog psa. Neke jedinice lokalne uprave i samouprave a moram tu spomenuti grad Zagreb jer sam u početku svog rada u uredu koji je nadležan za te poslove i radila upravo sa Udrugama za zaštitu životinja kojih je bilo dosta, moram reći da su to žene i muškarci samaritanci koji su skupljali te pse, mace, hranili ih, otkidali sebi od usta međutim radili su na taj način i ometali stanovnike odnosno susjede oko sebe pa se je to postepeno uređivalo. Međutim grad Zagreb je imao dobar proračun i on je to mogao učiniti. Moram reći i pohvaliti kolege veterinare koji vode azil za životinje odnosno sklonište koje je zaista na jednoj europskoj razini, vodi se zaista briga o svim psima, vodi se briga o macama, vodi se briga o divljim životinjama. Ono što bih rekla da je vezano i na ovaj zakon i svaki zakon o zaštiti životinja jesu i zakoni o zaštiti prirode i recimo zakoni o svjetlosnom onečišćenju jer jednako tako možemo govoriti da se životinje iz svojih prirodnih staništa upravo na jedan možda nenamjeran način tjeraju a to je stvarajući buku u tim prirodnim staništima životinje ili imali smo prošle ili pretprošle godine mislim o svjetlosnom onečišćenju kada životinje naprosto odnosno ajmo reći šišmiši ili neke druge koje žive noću više ne mogu prepoznati dan od noći. Mi ćemo u klubu HDZ-a ovaj zakon podržati jer svako poboljšanje nekog zakona je zaista dobro i zaista i sve kaznene odredbe ja bih rekla i novi Kazneni zakon koji je usvojen 2013.godine tj. ove godine propisuje zatvorske kazne do dvije godine za mučenje i usmrćivanje životinja te oduzimanje životinja zlostavljaču. I to je jako dobro da je to ušlo i u Kazneni zakon. Evo hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Sada su na redu replike. Idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvažene kolegice, evo zadovoljan sam sa ovim što ste rekli o jedinicama lokalne samouprave jer doista mnoge nisu u stanju se brinuti, nemaju dovoljno sredstava ne samo za zbrinjavanje nego i za azil. No ja evo ponavljam ovaj svoj zahtjev i u ime kluba HDSSB-a da doista smanjimo PDV na hranu za životinje. Ne mislim tu samo na pse i mačke. Ali ako uzmemo sve ono što jednom običnom građaninu koji danas teško veže kraj s krajem potrebno od čipiranja, injekcija, cijepljenja, ne znam čega, pa sve evo do te hrane onda je vidljivo da je on možda čak i prisiljen ga pustiti na slobodu i prepustiti vlastitoj sudbini. Inače mi Slavonci smo poznati kao veliki ljubitelji životinja. Evo neki dan Mata bio na Jošavi i ulovio šarana. Vratio se kući, kaže Kati evo ispeci ga, naloži vatru i ispeci ga. Kaže Kata Mati nemamo drva, nemamo novaca nismo kupili drva. Pa kaže dobro onda uključi plin pa ispeci šarana. Kaže, nemamo ni plina isključili nam. Pa kaže ništa onda uključi električni štednjak pa ga ispeci. Pa kaže nemamo ni struje. I Mata bijesan uzme šarana i vrati ga nazad u Jošavu. Kad eno iz Jošave iskače šaran i viče: "Živio Linić, živio Linić!"
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Vinković, ovo je jedan na žalost istinit vic, crni humor, ali istiniti. To je žalosno. Ja bih kao što sam i rekla u svojoj raspravi kolega Linić, govorimo o zaštiti životinja. Mnogi su mi rekli zar ne možeš govorit o zaštiti ljudi, onih beskućnika, o osnivanju novih pučkih kuhinja, o osnivanju pa rekla bih i skloništa za te ljude novih, pa osnivanju toga da hrana bude jeftinija. Znači, udruga koja će se boriti za jeftiniju hranu za ljude koji su zaista na rubu siromaštva danas u Hrvatskoj. Međutim, nitko od tih ljudi nije rekao ne treba ovaj Zakon usvojiti. Treba, treba poštovati i te životinje. I bez obzira koliko su siromašni i onaj jedan siromašni čovjek koji luta gradom Zagrebom uz sebe uvijek ima barem jednog psa.
Hvala lijepa. Sada mala rasprava u okviru kluba. Sljedeće tri replike su poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala poštovani predsjedniče. Pa kolegice rekli ste jedinice lokalne samouprave su dužne brinuti se o napuštenim životinjama i štititi životinje. Ja se pitam a tko će štititi gradove i općine, tko će štititi naše proračune od napuštenih životinja i šteta koje se počine. Vodice nose s razlogom status grada cvijeća. Znate kolike su štete kada se u jutarnjim satima napušteni psi izvaljaju u prekrasnim cvjetnim alejama u koje je već uloženo ne znam koliko stotina i tisuća kuna za sadnice, za zalijevanje, a zakon nalaže da isključivo lov, eutanaziju mogu raditi registrirana trgovačka društva koja u Hrvatskoj drže monopol. Za one koji ne znaju jedan lov, zbrinjavanje i eutanazija po jednom psu dođe oko 3500 kuna. Pitam se tko će zaštititi gradove i općine. Ili svaki novi zakon donosi nove obveze jedinicama lokalne samouprave.
I odgovor na repliku poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Draga moja gradonačelnice i sadašnja i sigurna sam i buduća. Ja prepoznajem problem koji imaju i gradovi i lokalna samouprava. Upravo sam u svojoj raspravi o tome i govorila da su problem proračuni. Ali ono što je dobro to je čipiranje tih istih životinja pasa koje su naprosto u tom čipu, tom čip kod govori o vlasniku. Dakle, komunalne redare pretpostavljam da imate pa kad se tog psa ulovi onda bi štetu trebao platiti vlasnik koji je tog psa naprosto izbacio. Ja znam da je lako teoretizirati, ali da je praksa možda u nekim gradovima i općinama drugačija. A nadam se da će se situacija popraviti, pa da će evo ga zaista se moći naplatiti kazne od neodgovornih vlasnika.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolegice Sumrak, nije mi namjera sad zato što smo iz istog kluba da se malo razgovaramo, spominjamo, nego mi je namjera uistinu podijeliti zadovoljstvo na koji način ste govorili o dobrobiti životinja, a poglavito u onom dijelu gdje ste govorili sa kolikim marom i ljubavi naš seljak brine o svom blagu i to baš u onom dijelu, dakle slobode protiv gladi i žeđi kako ste vi rekli ako dobro ispravite me molim lijepo. Ali na žalost on u sadašnjim okolnostima to nije u mogućnosti. Na žalost, evo svjedočili smo prošle godine suši, pa koliko su dobili potpore za sušu. A ove ostale potpore ne dolazi i ne ih. A samo ilustracije radi da kažem da litra mlijeka dobije dvije kune, a kila smjese košta tri kune, kila smjese. I što se događa? On naravno ne može ishraniti tu životinju, to blago o kojem brine i dolazi do uistinu one najteže okolnosti kada mora završiti na prisilnom klanju. I još gore, dakle zatvoriti tu svoju farmu. I onda još zadnja stvar završiti na onom Zavodu za zapošljavanje i povećati ovu vojsku nezaposlenih koja će bog zna gdje završiti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I odgovor na repliku poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Milinković ja se s vama u potpunosti slažem, ali naprosto seljak o kojem ste govorili, zaista seljak koji teško živi danas u Hrvatskoj nije kriv za ovakvo stanje i nije kriv za to što nema za hranu i nije kriv niti za ovaj aflatoksin koji je bio u hrani, jer kad je bila suša nije se reagirali pa, a znamo u kojim se uslovima u stvarnosti dešava da se u hrani takav jedan mikotoksin nađe. Ali to je hrana koja je vjerojatno došla negdje iz uvoza i nema seljak novaca, da je imao bolju potporu, da je imamo razumijevanje vjerojatno ne bi posegnuo za nečim drugim. Međutim, ovaj zakon mora postojati, mi ga moramo podržati jer zaista, zaštitu, ali to podržavaju i seljaci instinktivno, njima ne treba za njegovu kravu i konja zakon da ga ne smije tući, izgladnjivati i ne znam, to ne treba. Ovo je manje-više rađen, ove dopune su rađene za životinjice pokusne, ali manje-više se odnose i na kućne ljubimce, onaj Zakon o zaštiti životinja i o dobrobiti.
Hvala lijepa. I još jedna replika i poštovani zastupnik Branko Kutija. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pa kolegice, spominjali ste ulogu jedinica lokalne samouprave kako se moramo brinuti o napuštenim psima i mačkama, jel? Ja ću vam kazati svoje iskustvo, ja sam bio toliko naivan pa sam išao provoditi dosadašnji zakon pa sam izgradio improvizirani azil, zaposlio djelatnika i skupljao pse i mačke. S obzirom da imamo svakog 10. u mjesecu stočni sajam u Benkovcu, i na kraju što se desi, jel? Neodgovorni pojedinac ubaci štene u azil, psi rastrgaju štene i taj vjerojatno ko je radio u azilu sebi daje za pravo da to podijeli sa medijima i ja sam imao, odnosno pribijen sam jednostavno na križ kao neodgovoran čovjek koji se ne želi baviti i brinuti o napuštenim životinjama. Što je poanta cijele priče? Da li provoditi zakon ili ne provoditi zakon? Znači mi u Dalmaciji imamo jednu jedinu tvrtku, odnosno jedan azil koji ima sve zakonom predviđene uvjete. I ovo što je kolegica Branka spominjala kolika je cijena jednoga psa ili mačke da se dovede u azil. Znači mi jednostavno u jedinicama lokalne samouprave se dovodimo u poziciju da ne možemo one osnovne stvari raditi za koji postojimo, za koje zakonom smo određeni, a s druge strane vidite svaki dan kakove nove obaveze dobivamo na leža. Mi jednostavno to financijski više ne možemo izdržavati, to je činjenica.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Kutija, ja sam siguran da ste vi, a i kolegica Branka, imate puno empatiju i prema ljudima i prema životinjama, pa tako i prema kućnim ljubimcima. I svjesna sam i upravo sam to govorila u raspravi, svjesna sam naprosto problema koji se razlikuju od grada i općine, od proračuna do proračuna, tj. problem. Meni je žao što su vas pribili na stup srama, a vi zaista niste bili ništa tu krivi, ali to vam je kad se ljudi koriste, eto na ovaj način životinjama da bi se osvećivali nekim drugima i dobro je neke namjere i dobre stvari htjeli poniziti. Međutim, evo ja kažem sigurno će doći kad ova Vlada ili ode ili konačno nešto shvati da se ovako više ne može živjeti, doći će i dobra vremena za lokalnu upravu i moći će sufinancirati i čipiranja pa će vlasnik moći naplatiti štete.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub SDP-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Željko Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Evo, ja na početku prije rasprave čestitam kolegici Sandri i kolegi ministru ulazak u bračnu luku i želimo vam puno sreće. Pozdrav svim prijateljima životinja ma gdje god oni bili. Odnos prema životinjama je civilizacijsko pitanje i koliko je društvo razvijeno takav je i odnos prema životinjama, barem tako kažu. Drugi kažu da se krše ljudska prava po čitavom svijetu, pa koga onda briga za životinje i prirodu. No, to naravno ne bi trebalo biti tako i nadam se da to niti nije tako. Pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja sa konačnim prijedlogom zakona. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU, te se usklađuje sa pravnom stečevinom EU i pravnim aktima Vijeća Europe sa dvije direktive i pet uredbi. U cilju usklađivanja zakonodavstva RH s novom direktivom mijenja se terminologija i zakonski okvir postupka izdavanja odobrenja za provođenje pokusa sa životinjama u odnosu na ranije odredbe. U skladu sa zahtjevima i nove direktive pravne i fizičke osobe koje se bave uzgojem, nabavom i korištenjem laboratorijskih i drugih pokusnih životinja morat će napraviti promjene u svojim procedurama, pokusi se mogu provoditi samo u okviru projekta. Tako se i uvodi načelo 3R kojim se potiče korištenje alternativnih metoda za čiju provedbu nije potrebno koristiti životinje u pokusima, a ako to nije moguće treba se smanjiti broj životinja na najmanju moguću mjeru. Također, proširuje se nadležnost etičkog povjerenstva koje i sada već postoji, čija je zadaća je i davanje mišljenja o pitanjima etike i zaštite životinja u postupcima upotrebe životinja u pokusima, te u obrazovane svrhe. Također, zabranjuje se uvođenje u RH krzna i proizvoda dobivenih od određenih divljih životinja ulovljenih u stupicama… kao i zabranu stavljanja trži krzna pasa i mačaka te proizvoda koji sadrže krzno pasa i mačaka. To je naravno za nas u Hrvatskoj neprihvatljiva praksa korištenja krzna pasa i mačaka jer to su naši kućni ljubimci. Neki su zapravo i članovi obitelji, prema njima se tako i ponašamo i to je naravno nešto što se nadam da u RH niti ne postoji. Osim u svrhu usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU predloženim izmjenama i dopunama nastoji se osigurati jasnije tumačenje zakonskih odredbi kao što je primjerice domaća životinja i divlja životinja s obzirom da za nas u Hrvatskoj divlja životinja nešto drugo u odnosu na Afriku i za neke druge zemlje. Isto tako predložena je izmjena članka kojim se osniva povjerenstvo za zaštitu životinja na način da se osnuje dva odbora istog povjerenstva i to za kućne ljubimce i farmske životinje s obzirom da se zbog velike različitosti područja isti članovi jednog povjerenstva ne bi mogli kvalitetno obavljati zadaće određene predloženim izmjenama i dopunama zakona i smatramo da je to dobro. Također zakona o zaštiti životinja je nadležnim tijelima općina i gradova dana mogućnost da na svom području urede uvjete držanja kućnih ljubimaca. Ja sam gradonačelnik i dobro znam što to znači. I kolege neke su spomenuli koji su konkretni problemi u jedinicama lokalne samouprave. Međutim mislim da je tu ipak savjest pojedinaca na prvom mjestu. I mi smo čak na Internet stranici svaki tjedan ponavljamo poziv vlasnicima kućnih ljubimaca da ih ne puštaju da hodaju slobodno po gradu da ne bi mi preko ugovora koji imamo sa veterinarskom službom morali nažalost ukloniti te prvenstveno pse sa područja grada. I onda kad se i to dogodi onda naravno ako to nije učestali postupak, onda naravno da tim ljudima vratimo životinju natrag. Nažalost ima onih neodgovornih pojedinaca koji zapravo dovode do toga da ostanu zapravo na kraju bez svog tog kućnog ljubimca. Govorilo se o provedbi zakona, dal se zakon provodi ili ne provodi? Mi ovdje u Saboru ovdje donosimo zakon s namjenom da će se zakoni provoditi. Moramo apelirati, moramo voditi javnu kampaniju da se tako zakoni provode, kampanjom stalno upozoravati na odnos prema životinjama i vlastitim djelom to i pokazivati. Klub SDP-a će podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Najprije da zapišemo replike da ne bismo preskočili. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, prva.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo da malo, da ne ispadne da samo mi unutar svojega kluba repliciramo. Pa evo ja ću kolegi Kolaru da malo na neki način i da se usuglasim u jednom djelu s njim. Da se usuglasim u onom djelu gdje on pozdravlja sve prijatelje životinja, apsolutno i ja sam suglasan ali ovaj i pozdravljam ih i ovaj ali nije dovoljno kolega Kolar naravno sve na pozdravima. Treba naravno i činiti u tom smislu. Ja naravno vi sad mislite sigurno će opet ovaj o stočarstvu i mljekarstvu, neću ovaj puta. Neću ovaj puta iako ponavljam da je stanje u stočarstvu i mljekarstvu usput bude rečeno katastrofalno. Ali držim da ste dogovorili dobro i o malim životinjama. I ja sam ljubitelj i držim da držim po svim principima mojega haskija, po svim principima one koji naravno i savjest i odgovornost nalaže. Naravno svjedočimo u mnogim slučajima da ta savjest nije na najvišoj razini i da se prepuste te životinje, mnogi uđu u takav jedan posao pa ga onda prepuste ulici i naravno završavaju na način kao što ste vi govorili. E u tom smislu držim da svakako treba poticati tu odgovornost na svim razinama i poticati savjest naravno na svim razinama glede zaštite životinja, dakle od onih malih, dakle naravno i onih najvećih. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Željko Kolar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo kolega ja sam zadovoljan što se vi slažete sa svime što sam ja rekao. Pa zapravo niti ne znam čemu je bila potrebna ova replika osim da se ipak u onom djelu nadovežete na ono što stalno radite a mislim da stvarno nema potrebe i da bi se stvarno trebali naučiti u ovom Saboru kad imamo određeni zakon pred sobom da se onda bavimo sa tim zakonom a ne da pokušamo uvesti od 41.ili od 45. Pa onda sve redom ono što nam je na duši a da zapravo ne raspravljamo o temeljnom zakonu i aktu koji stoji pred nama.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i Šimo Đurđević, poštovani zastupnik. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Kolega Kolar od jutros pomno sam pratio sve rasprave i replike koje su se dogodile ovdje ali nitko do sada nije spomenuo jednu po meni bitnu stvar a to je da mi sada o izgradnji farmi i držanja stoke na takav način vršimo jednu nepravdu prema životinjama jer nemaju prostora gdje će šetati. A bitnije od toga je po meni da ima vrsta i pasmina životinja koja mogu šest i više mjeseci provoditi vani na pašnjaku poglavito uz rijeke, uz šume. No međutim Hrvatske šume, Hrvatske vode ne dozvole pašariti u tim prostorima. Ja imam apel iz moje županije, iz Gradiškog područja uz rijeku Savu da se odobri pašarenje da te područja Hrvatskih voda iz Hrvatskih šuma ne zarastu u šikare a dobro bi došlo za seljake da mogu pašariti poglavito kada se tiče sustava krava-tele koji mogu cijelu zimu uz određene uvjete i prehranu provesti vani. Mislim da bi također kada se već to dozvolilo imali koristi i seljaci, a i štitili bi i životinje. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Željko Kolar.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Zapravo kolega je samo iskoristio repliku meni da bi zapravo postavio pitanje ministru odnosno da skrene pozornost na problem koji postoji u njegovoj županiji. Ja sam vido da si je ministar to zapisao tako da ste dobro iskoristili svoju repliku.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo kolega Kolar spomenuli ste lokalnu samoupravu i spomenuli ste model koji upotrebljavati a to je djelovanje preko savjesti građana. Pa to bi bilo divno kada bi to bilo moguće provesti iako je to lijepi postupak koji treba raditi ali definitivno samo pravim zakonima a vi ste spominjali provedivost zakona, hrvatski zakoni nažalost skoro pa nijedan čim se donese više nije baš provediv, neće znači riješiti ovakve akcije iako su one dobrodošle i poželjne ali u pravilu samo represija i omogućavanje djelovanje službenicima može rješavati stvar. I upravo se te stvari moraju rješavati na razini lokalne samouprave, to vi dobro isto znadete, gdje bi komunalni redari morali imati ovlasti da mogu legitimirati, da mogu tražiti podatke, da mogu napraviti zapisnik onome vlasniku psa ili nekog drugog ljubimca kojega šeta ili koji je negdje na terenu ili da može ući u dvorište da može legitimirati vlasnika i prijaviti ga za da tako kažemo maltretiranje životinja. To je onaj dio koji nama fali. I sve se u principu svodi na čovjeka i na njegov odnos prema svemu. Pa kada spominjete povjerenstva za zaštitu koje pohvaljujete, ja to isto pohvaljujem, ja osobno imam jako puno životinja i obožavam životinje i brinem o njima ali mislim da smo mi polako pretjerali sa povjerenstvima, jedino još nismo osnovali najpotrebnije povjerenstvo a to bi trebali biti povjerenstvo za zaštitu građana. Njih bi trebalo konačno zaštiti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Željko Kolar.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Hrg, za mene je edukacija i obrazovanje ljudi uvijek ispred represije, uvijek. Represijom možete trenutačno nešto riješiti, edukacijom, obrazovanjem trajno. I to je nešto na čemu jednostavno moramo inzistirati. Naravno da u jedinicama lokalne samouprave imamo problema s obzirom dal su one veće ili manje, imamo veće proračune ili manje proračune. Međutim nisu tako komunalni redari bespomoćni. Imaju i oni svoje alate samo treba im dati slobodu da rade. Jer znate problem je kada si neki misle da mogu kršiti zakon i da mogu pustiti svoje kućne ljubimce da hodaju gradom i rade nered, pa onda kada ih treba pokupiti onda joj nemojte to je od našeg uglednog građana. To je problem i to si jednostavno ne smijemo dozvoliti. Znači mora biti isti odnos prema svima. A ovo što mi pokušavamo komunicirati stalno sa ljudima to nije samo u ovom slučaju, pokušavamo stalno komunicirati sa ljudima i stalno ih upozoravati na one stvari koje smatramo da nisu dobre da bi život u jednom tako malom gradiću gdje sam ja gradonačelnik bio dobar svima. Prema tome, prije nekoliko godina niste mogli vidjeti nikoga da šeće kućnog ljubimca i da ima vrećicu sa sobom, a danas je to zapravo skoro pa uobičajena stvar. Prema tome, edukacija i obrazovanje. Hvala vam lijepa.
Nakon ovih replika ne mogu ne zapitati se da li je Zakon o zaštiti životinja radi dobrobiti životinja ili je radi dobrobiti ljudi? To bi trebao dobiti odgovor ne ja nego građani Hrvatske. Dobro. Nastavljamo sa raspravom. Sada je na redu klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Igor Češek.
Poštovani predsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Prije svega ja se također pridružujem čestitkama ministru i njegovoj odabranici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja, s Konačnim prijedlogom zakona. Mi u HDSSB-u podržavamo donošenje ovakvog zakona isto kao što bi podržali i bilo koji zakon u kojem se radi o dobrobiti ljudi i zaštiti ljudskog dostojanstva. Tako podržavamo i ovaj prijedlog zakona u kojem se radi o dobrobiti životinja. I ovo je jedan od europskih zakona gdje se naše zakonodavstvo usklađuje sa propisima EU. Konkretno Zakon o zaštiti životinja se usklađuje sa Direktivom 2010/63 EU gdje će pravne ili fizičke osobe koje se bave ili uzgojem laboratorijskih životinja ili na njim vrše pokuse morati napraviti promjene u svojim procedurama. Tako će prije provođenja pokusa morati napraviti projekt koji će ocijeniti Etičko povjerenstvo i dati odobrenje za nastavak postupka. Predlagatelj smatra da će Etičko povjerenstvo češće zasjedati te će troškove rada povjerenstva plaćati podnositelj zahtjeva za provođenja pokusa. Nadalje, prijedlog zakona zabranjuje upotrebu stupica što je u svakom slučaju pohvalno, kao što zabranjuje i uvoz u RH proizvode od kože mladunaca određenih vrsta tuljana te uvoz krzna i drugih proizvoda divljih životinja ulovljenih stupicama. Jedino što mi se samo od sebe nameće pitanje, kako će osoba koja provodi nadzor na uvozom krzna znati da je ta životinja ulovljena stupicom ili osoba koja recimo nosi krzna, a usput rečeno vjerujem da će takvih biti sve više jer smo ukinuli porez na luksuz a samim time i porez na krzno. Dolazimo do članaka o domaćim životinjama gdje se jasnije definira pojam domaća životinja sa kojima se ne bih složio jer je Zakonom o zaštiti životinja zabranjeno držanje divljih životinja i cirkusima, a definiranjem pojma divlja životinja odredilo se koje su to životinje i slažem se sa navedenim popisom ali ne vidim razloga sada zabranjivati nastupe u cirkuskim predstavama devama i ljamama jer znamo da su one u određenim kulturama svijeta ipak domaće životinje. A ovaj zakon kazuje da su domaće životinje samo one životinje koje su pripitomljene i udomaćene na području RH. Također, u ovome prijedlogu zakona se mijenja članak vezan uz Povjerenstvo za zaštitu životinja tako da se osnivaju dva odbora toga povjerenstva i to Odbor za kućne ljubimce i Odbor za farmske životinje. Zaštita farmskih životinja će vrlo brzo ako želimo financijsku pomoć Europske unije zablistati punim sjajem jer Europska unija ima točne kriterije kako nastambe, odnosno farme za uzgoj životinja moraju izgledati i koje kriterije moraju ispunjavati, a to se odnosi na izgled objekta, visinu, prozračnost, veličinu životnog prostora pojedine životinje. Mišljenja sam da se u rad odbora trebala uključiti i stavka zaštite ljudi od divljih životinja, a reći ću vam i što konkretno mislimo. Posljednjih godina svjedočimo razmnožavanju i stvaranju staništa za nas neuobičajenih vrsta životinja. Očito je da su iznimno topla ili bolje rečeno vruća ljeta prouzročila dopunu popisa divljih i u ovom slučaju po život prvenstveno djece opasnih životinja poput zmija riđovki. Evo i ovim putem molim sve mjerodavne na državnoj razini pa i udruge da se pozabave tim problemom. Staništa lisica su odavno u blizini kuća. Kako prigovoriti i pozvati na red čovjeka koji u svom dvorištu ubije lisicu dok mu ona stvara ugrozu za djecu? Naravno da lisica ulazi u dvorišta kuća prvenstveno zbog peradi te je nemali broj slučajeva kada se u zimskim mjesecima djeca vraćaju iz škole po mraku, a na svome kućnom pragu ugledaju lisicu. Tu su između ostaloga i kune i lasice. Zašto to govorimo? Prvenstveno iz razloga kako bih ukazao udrugama koje se bave zaštitom životinja i na taj problem jer su stanovnici tih malih mjesta i prigradskih naselja u nemoći. Kemijska sredstva koja imaju ulogu odbijanja takvih životinja gube svoju ulogu i životinje na njih ne pokazuju nikakvu reakciju, a lovcima je zabranjeno loviti takve životinje u naseljenim područjima. Prema ovom zakonu nadležnim je tijelima općina ili gradova dana mogućnost da na svom području urede uvjete držanja kućnih ljubimaca, način kontrole njihova razmnožavanja, uvjete i način držanja vezanih pasa te način postupanja s napuštenim i izgubljenim životinjama. Citiram: "Tako je napravljeno zbog velikih razlika u načinu držanja životinja u ruralnim sredinama, od načina njihovog držanja u gradovima. Općim aktima tijela jedinica lokalne samouprave određuje se i nadzor nad njihovim provođenjem i to prvenstveno komunalnih redara." Predloženim izmjenama i dopunama želi se jasno odrediti nadležnost nad provedbom općih akata iz članka 58. Stavka 4. Zakona o zaštiti životinja te naglasiti da se postupanje veterinarskih inspektora propisuje Zakonom o zaštiti životinja i drugim aktima iz područja veterinarstva. Najveći problem prilikom zaštite životinja u jedinicama lokalne samouprave koje nemaju povoljno financijsko stanje, a takvih je nažalost puno, je taj što ne mogu adekvatno zbrinuti napuštene životinje zbog činjenice da u mnogim mjestima ne postoje niti azil za napuštene životinje niti ljudi koji će uočiti takve životinje. Nažalost, zbog iznimno niskog standarda građana svake godine baš u ovo vrijeme kada traje cijepljenje pasa svjedoci smo povećanog broja pasa lutalica po ulicama koje njihovi vlasnici puštaju da se slobodno kreću jer nemaju financijskih sredstava kako bi platili cijepljenje. Takvi psi lutalice vrlo često zbog nedostatka hrane postaju agresivni i prema čovjeku posebno djeci i predstavljaju veliku opasnost. No, kao što sam već rekao, u malim sredinama o takvim psima nitko ne vodi brigu osim par volontera ako ih ima ili savjesnih veterinara. Vjerujem da zlostavljanih životinja ima, svakodnevno možemo u medijima vidjeti brutalne načine iživljavanja nad životinjama bilo da se radi o kućnim ljubimcima ili životinjama koje služe za provedbu pokusa. I podržavam sve što ovaj prijedlog Zakona o zaštiti životinja propisuje. Ponavljam, moja je namjera ukazati na vrlo ozbiljan problem, a to je nekontrolirano razmnožavanje divljih životinja i štetočina koji su opasni za ljudsko zdravlje. Također, želim ukazati na problem napuštenih životinja lutalica i apeliram da se i državne institucije uključe u rješavanje ovih problema jer siromašna lokalna samouprava je nemoćna bez pomoći države. Da se nadovežem na kolegu Vinkovića koji je praktički izrazio i stavove kluba o smanjenju stope PDV-a na hranu za životinje. Podržavam apsolutno i klub HDSSB-a se zalaže za smanjenje stope PDV-a na hranu za životinje ali isto tako i smanjenje PDV-a na sav repromaterijal vezan uz poljoprivrednu proizvodnju. U nadi da će predlagatelj u budućnosti razmisliti o iznesenim činjenicama i krenuti u rješavanje navedenih problema klub HDSSB-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je jedna replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Češek kratko samo, dakle i ova vaša rasprava je pokazala da uistinu ovaj je potrebito mi u okviru ovoga zakona ste i vi raspravljali da je naravno i u ovom Zakonu o životinjama zasigurno da ljudi igraju značajnu ulogu i da je to jednostavno nezamislivo jedno bez drugoga iako je dobro podsjetiti možda i na ovom mjestu onu poznatu od generala De Gaullea koji je rekao što više poznajem ljude sve više volim svog psa. Ali, želim reći drugu jednu stvar koja me potakla na repliku, a to gdje ste govorili o divljim životinjama i nekontroliranom ovom razmnožavanju i naravno činjenju štete na usjevima naših seljaka. Pa slična situacija se događa u županiji iz koje i ja dolazim gdje svakodnevno naši poljoprivrednici naravno uz ove teškoće s kojima se susreću dakle o čemu sam govorio ranije, neću više ponavljati, ali uistinu se čine velike štete. I u tom smislu su pokrenute određene inicijative, dakle za povećanje te lovne gospodarske osnove. Međutim, u tom nema odgovora. I zato evo možda je ovo prilika i mjesto da se i na taj problem ukaže koji naravno našim poljoprivrednicima uz sve ove okolnosti čini i dodatnu štetu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor Češek. Izvolite.
Hvala vam lijepo kolega na replici. I evo ja se priključujem toj problematici, jer upravo u podnožju Papuka u tom dijelu ljudi koji se bave uzgojem ratarskih kultura bilo da se radi o kukuruzu imaju izuzetno velike štete od divljih svinja. Međutim, vrlo malo se poduzima da se te štete spriječe koje su recimo ogromne. Mogu iznositi 80% prinosa, i do 80% prinosa, a nitko na žalost ne pomaže tim ljudima. Dakle, i u tom problemu je žurno potrebna reakcija od strane ili ministarstva ili nadležnih državnih institucija.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u Hrvatskom saboru u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovana zastupnica Dunja Špoljar. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicama, kolegice i kolege zastupnici. Prisjetimo se zajedno u akciji razotkrivanja nezakonitog i neetičkog postupanja prema životinjama u čuvenoj aferi Bigl 21. srpnja 2005. godine s Veterinarskog fakulteta u Zagrebu oslobođeni su i udomljeni psi pasmine Bigl. Njih 32, od toga 22 je imalo polomljene kosti. Slučaj je bio izuzetno medijski eksponiran. Javnost je podržala oslobađanje pasa. Udruga za zaštitu životinja podnijela je prijavu. I što se dogodilo? Ništa. Odgovorne osobe ne samo da nisu snosile posljedice već i dalje rade sa životinjama. Što se od tad promijenilo u Hrvatskoj vezano za pokuse nad životinjama. Od 2007. godine na snazi je Zakon o zaštiti životinja koji člancima 25., 26. i 33. propisuje da rješenja o odobrenju obavljanja pokusa na životinjama, rješenje o odobrenju korištenja životinja za proizvodnju bioloških pripravaka kao i rješenje kojim se odobrava korištenje većeg broja životinja, promjena vrste životinja ili promjena odobrenih pokusa i pokusnih postupaka donosi nadležno tijelo uz mišljenje Etičkog povjerenstva. Još uvijek važeći zakon iz 2007. propisao je da Etičko povjerenstvo daje mišljenje o pitanjima etike i zaštite životinja u postupcima uporabe životinja u pokusima, te u obrazovne svrhe, da predlaže kriterije i daje mišljenje nadležnom tijelu u postupku izdavanja odobrenja za obavljanje pokusa. Usprkos tome Etičko povjerenstvo nije radilo. Biglovi su 2005. bili spašeni. No, jesu li spašeni bezbroj ostalih životinja skrivenih po laboratorijima i koji su i nadalje bili čak i danas prepušteni bolnim pokusima i smrti. Svaki dan se za pokuse koristi više od milijun životinja i gotovo uvijek su ti pokusi tajni bez razlike vrši li se u privatnom ili državnom laboratoriju. U stručnim časopisima objavljuju se rezultati isključivo onih uspješnih ali i tada se prikrivaju metode. Tako se redovito za seciranje na živo ili vivisekciju koristi neki u celofan umotan izraz kao na primjer istraživanje na modelu. Nedvojbeno je da su pokusi na životinjama omogućili izuzetno važna dostignuća u medicini poput primjerice otkrića cjepiva protiv uzročnika dječje paralize, difterije, hripavca, moderne anesteziologije, transplantacije organa, te različitih suvremenih dijagnostičkih terapijskih i kirurških postupaka. Svi se mi priznali to ili ne bojimo bolesti. Tako je razumno poduprijeti ono što je garancija ljudskog zdravlja, ali eksperimenti nad životinjama nisu jedini put napretka medicine. Zato pozdravljam ovaj prijedlog izmjena Zakona o zaštiti životinja, jer predlaže promjenu procedure za pravne i fizičke osobe koje se bave uzgojem, nabavom i korištenjem laboratorijskih i drugih pokusnih životinja. Usklađivanje zakona sa direktivama EU određuje da će se pokusi moći provoditi samo u okviru projekata i to onih koji budu pozitivno ocijenjeni, a tu će ocjenu davati već postojeće Etičko povjerenstvo. Prijedlog zakona nalaže da je za vrijeme postupaka koji se provode nad životinjama tijekom znanstvenih istraživanja obveza ne samo moralna nego i zakonska osoba odgovornih za planiranje i provođenje pokusa kao i neposrednog istraživača da prije i tijekom pokusa postavljaju sebi ova pitanja. Prvo, koja je svrha istraživanja i nadilazi li potencijalna znanstvena korist dobivenih rezultata stvorenu nelagodu i patnju životinja? Je li moguće primijeniti odgovarajuću zamjenu modela, odnosno replacemant? Je li moguće racionalizirati i smanjiti broj životinja u pokusu, odnosno redaction? Je li moguće usavršiti eksperimentalni model, odnosno refeinming? Ova su načela poznata kao tzv. 3R model, odnosno replacemant zamjena modela, redaction smanjenje broja životinja i refeinment poboljšanje modela čije je provođenje i pridržavanje propisano različitim međunarodnim deklaracijama o etici pokusa na laboratorijskim životinja. Pridržavanje načela 3R modela tijekom planiranja i provođenja pokusa na životinjama bitno pridonosi moralnoj, a također i znanstvenoj kvaliteti istraživanja. 3R model ovim prijedlogom zakona u Hrvatskoj dobiva zakonski okvir. Ali očekujemo i strogu kontrolu njegove primjene. Pri raspravljanju i prihvaćanju ovog zakona nemojmo zaboraviti. Svatko tko je stekao naviku gledanja na život bilo kojeg živog bića kao bezvrijednog u opasnosti je da dođe u ideju da su ljudski životi također bezvrijedni što je napisao veliki humanist doktor Albert Schweitzer. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Na redu je poštovani zastupnik Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicama. Kao što je rečeno prijedlog Zakona o izmjenama zakona i dopunama Zakona o zaštiti životinja jest usklađivanje tog zakona sa zakonodavstvom EU. O detaljima samog govorio je uvodno i ministar, u ime kluba HNS Liberalnih demokrata govorio je kolega Mandić. No, važno je govoriti osim u krizi u gospodarstvu i krizi u društvu i o nama, o nama kao ljudima, o nama kao pojedincima koji živimo u zajednici sa drugim pojedinkama i pojedincima. Važno je govoriti o nama i našim nastojanjima da živimo u uređenom društvu, u društvu u kojem možemo realizirati osobne talente i ostvariti svoje ambicije. Svi se rađamo, ne baš svojom voljom, kao pojedinci i pojedinke s pravom na život, pravom na sigurnost, pravom na slobodu i pravom na sreću. Kao punoljetne pojedinke, odnosno pojedince mi smo se dobrovoljno odlučili da želimo živjeti u uređenoj zajednici i za to smo osnovali državu. Ona, država je tu da nam osigura sigurnost, da naš štiti od nas samih i od ugroza izvana. Država ima zadatak osigurati nam jednako pravni okvir u kojem svi jednako pravno ostvarujemo svoje želje i svoje ambicije shodno našim osobnostima, talentima, sposobnostima, a u okvirima pravnog poretka. Ustavom smo se odredili da želimo i socijalnu državu. U razvijenom svijetu tzv. zapadne civilizacije najmodernija, najnaprednija države u čiji krug uskoro i mi punopravno ulazimo pokazuje najviše domete humanosti i osjetljivosti na bilo čije patnje. Moderna društva osim patnje ljudi sve više razumijevaju i patnje životinja. Moderna društva etabliraju prava životinja i štite ih zakonskim propisima, hvala Bogu i Hrvatska je takvo društvo. Mahatma Gandhi je napisao: "Većina, veličina i moralni napredak nekog naroda moći će se mjeriti po tome kako postupa prema životinjama.". U današnjem svijetu sve se više približavamo idealima o pravima živih bića, svih živih bića. Još uvijek u kolektivnoj svijesti svih naroda i država prevladava mišljenje o neophodnom uzgoju životinja za prehranu i tog će se na dulji rok rijetko koja država odreći. Ipak, donose se striktni propisi o načinima ubijanja tih životinja direktnim odredbama, tehničkim preciznim uputama i o načinu uzgoja i on načinu ubijanja životinja za prehranu ljudi u cilju maksimalnog mogućeg umanjenja patnje tih životinja. Sve su veće restrikcije, uzgoj životinja za krzno ili kožu i tu su društva sve svjesnija. Društva danas osuđuju, države zabranjuju razne pokuse na životinjama, eksploataciju životinja u cirkusu, zatvaraju se maksimalno humaniziraju zoološki vrtovi. Kućni ljubimci postaju članovi obitelji, veterinari postaju obiteljski liječnici. Svijest o pravima i humanijem odnosu spram životinja sve je viša. Istina je, što je netko negdje napisao da će nam se naši potomci u dalekoj budućnosti čuditi i gledati na naše doba kao doba nebrige za prirodu i okoliš i kao doba okrutnosti spram životinja i vjerojatno će im biti teško shvatljivo da smo bili toliko nerazumni u odnosu na prirodni okoliš i toliko nehumani u odnosu spram životinja. Humanost je općenito prihvaćeno i korišteno stajalište prema kojima djeluje pojedini individualci, to su sreća i dobrobit pojedinca i društva, poštovanje dostojanstva, identiteta i života čovjeka, razvoje čovjeka, dopuštanje razvoja dostojanstva i slobode ljudi u društvu. Filozofi humanizma su često raspravljali o poželjnim osobinama čovječnosti, pogotovo tema kao što čovjeka čini čovjekom ili kakav bi čovjek trebao biti. Glavni cilj humanizma bilo je mirno, tolerantno i kultivirano ophođenje među ljudima. Johann Gottfried Herder bio je mišljenja da je čovječanstvo samo djelomično, čovječnost samo djelomično urođena i da se tek mora razvijati nakon rođenja. Prema jednoj teoriji čovjek može svoj položaj čovječnosti umanjiti ili uvećati prema svojim djelima. Djela koja povećavaju čovječnost sadrže dobre ciljeve kao što su ljubaznost, dobrota, čovjekoljublje, milosrđe i suosjećanje. Teorija humanista je također definirala i nepoželjno ponašanje takozvano nečovječnost. Filozof Ciceron postavio je pitanje što čini čovjeka čovjekom, te je sam svima nama odgovorio: "Bezobziran čovjek koji se ne zanima za druge ljude nije human, on je nečovječan.". Prema istim razmišljanjima uz pomoć dobrih ili zlih djela pojedinci mogu postati čovječni ili nečovječni. Iako se prema nekim definicijama čovječnost dijeli, definira kao moralno ponašanje čovjeka u skladu s etičkim vrijednostima postavljenima u određenoj zajednici, često se događa da se prilikom radikalizacije neke zajednice ti pojedinci protive agresiji koja im se nameće. Princip humanosti, odnosi na jednakost svih ljudi bez obzira na porijeklo ili spol, dostojanstvo ljudi i pacifizam, također sadrži toleranciju i poštovanje svih osoba i njihovih uvjerenja, a u ponekim perspektivima i poštovanje životinja i prirode općenito. Čovječnost se često veže uz duhovnost. Čovječnost je temelj za ljudska prava i u većini demokratskih država svijeta koja se polako razvija kroz povijest, grubo kršenje ljudskih prava tijekom ratovanja, diktature ili eksploatacije neke nacije predstavlja kad kad zločin protiv čovječnosti. Ted Rigelnton je razvio teoriju kako je zlo u ljudima imanentno, ali isto tako imanentna je ljudska borba protiv zla. Naime, svako zlo traje i može trajati neko kraće ili dulje razdoblje, ali u ljudskoj je naravi da zlo prepoznaje i da se protiv zla bori te da se borba protiv zla od često pojedinca ili manje grupe pretvori u borbu cijelog društva protiv zla dok se određeno zlo ne pobijedi. Dobro, odnosno čovječnost na koncu uvijek pobjeđuje jer je uz razum po naravi jače od zla. Čovječnost se posebno iskazuje u odnosu spram slabijih i nemoćnijih. Životinje su u odnosu na ljude potpuno nemoćne i u okrutnoj su vlasti ljudi. Ljudi su sve svjesni da okrutnost spram životinja zlo i sve su više svjesni svoje obveze zaštite životinja. Zbog toga se i donose zakoni koji određuju humaniji odnos prema životinja i štite prava životinja. Ovakvi zakoni osim što čine dobro slabijima u ovom slučaju životinjama čine i nas ljude više ljudima.
Hvala lijepa. I na kraju poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre, predstavnice Vlade. Na samom početku izlaganja o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja želim reći da sam razočarana ovim prijedlogom i smatram ga degradacijom u odnosu na važeći zakon, zakonom koji umjesto da ide u pravcu povećanja prava životinja, ta prava umanjuje. Pozitivno je što prijedlog zakona sukladno direktivama EU zabranjuje uvoz kože i proizvoda od kože mladunaca određenih vrsta tuljana, uporabu stupica te uvođenje krzna i proizvoda dobivenih od određenih divljih životinja ulovljenih stupicama i proizvoda od krzna pasa i mačaka. Pozitivna je dopuna pojma domaća životinja, da se spriječi pokušaj manipulacije pri nastupima cirkusa sa životinjama koje nisu udomaćene u Hrvatskoj kao domaćim životinjama i tu je manje-više kraj pozitivnim promjenama. Već godinama uspješno surađujem sa animalističkom udrugom Prijatelji životinja i dijelim njihovo nezadovoljstvo vezano uz tekst ovog zakona. Iako je razlog zbog kojeg se donosi ovaj zakon usklađivanje sa pravnom stečevinom EU a što bi zbog proklamirane europske politike vezano uz problematiku prava životinja trebalo biti povećanje opsega prava životinja nažalost ovim prijedlogom zakona ta se prava u određenim aspektima smanjuju. Podsjećam predstavnike ministarstva poljoprivrede da se u članku 13. pročišćene inačice ugovora o EU, ugovora o funkcioniranju EU navodi da su životinje čuvstvena bića zbog čega unija i države članice punu pažnju posvećuju zahtjevima za dobrobit. I u Direktivi 210/63 Europskog parlamenta i vijeća od 22. rujna 2010. godine o zaštiti životinja koje se koriste za znanstvene svrhe piše da životinje imaju intrinzičnu vrijednost koja se mora poštivati. Postoji također etička zabrinutost šire javnosti što se tiče uporabe životinja u postupcima. Stoga prema životinjama uvijek treba postupati kao prema svjesnim stvorenjima. Nadalje izuzetno je važno naglasiti da članak 2. Direktive 63/210 koji se odnosi na strože nacionalne mjere propisuje da države članice mogu poštujući opća pravila postavljena ugovoru o funkcioniranju EU zadržati odredbe na snazi 9. studenog 2010. godine čiji je cilj osiguravanje šire zaštite životinja koji ulaze u okvir ove Direktive od onih sadržanih u ovoj Direktivi. Prije 1. siječnja 2013. godine države članice trebaju informirati komisiju o takvim nacionalnim odredbama. Komisija će skrenuti pozornost na njih drugim državama članicama. U direktivi stoji i da stavovi prema životinjama ovise također o nacionalnim percepcijama i neke države članice traže da zadrže opširnija pravila vezano uz dobrobit životinja od onih dogovorenih na razini Unije. U interesu životinja i pod uvjetom da to ne utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta potrebno je omogućiti državama članicama određenu fleksibilnost o zadržavanju nacionalnih pravila usmjerenih na širu zaštitu životinja u onoj mjeri u kojoj su oni u skladu s ugovorom o funkcioniranju EU. Stoga smatram da su Prijatelji životinja u pravu kada traže da se izmjenama zakona o zaštiti životinja omogući šira zaštita životinja koje se koriste za pokuse a kako je to definirano člankom 23. Zakona o zaštiti životinja od one definirane prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja s konačnim prijedlogom zakona. Nažalost moram konstatirati da je za razliku od naprednih odredbi novog Kaznenog zakona ovim prijedlogom zakona propuštena prilika za poboljšanjem zaštite životinja u Hrvatskoj. Najveći gubitnici u izmjenama su životinje koje se koriste u pokusima iako se detaljnije definiraju uvjeti provođenja pokusa. Ministarstvo nije prihvatilo argumentaciju Prijatelja životinja da znanstvena zajednica pri planiranju pokusa treba uzeti u obzir sve dostupne podatke dobivene u pokusima ne samo one u EU kako ne bi došlo do udvostručavanja pokusa i nepotrebne patnje životinja. Iako su dosad bili zabranjeni pokusi na životinjama radi istraživanja i razvoja kemijskih sredstava za pranje i dezinfekciju predmeta opće uporabe, droga i općih učinaka radijacije, izbacivanjem iz zakona sada su ujedno legalizirani što je poražavajuće. Posebno mi je žao što ministarstvo nije ukinulo odnosno zabranilo tako zvana tradicionalna natjecanja bikova na što sam upozorila prije koji mjesec i u pisanom zastupničkom pitanju i dobila neobičan odgovor da se radi o kulturnoj tradiciji što je čista izmišljotina jer u našoj kulturi ne postoji nikakva tradicija borbe bikova. A zbog ove apsurdne odredbe koja tradicionalne borbe bikova doduše smješta u dinarski kraj danas se borbe bikova održavaju čak i u Vrbovcu gdje zasigurno imaju tradiciju dugu punu dvije godine. Izmjene zakona definiraju i obredno klanje koje se izvodi u skladu s odredbama vjerskih zajednica rezanjem vrata životinji pri punoj svijesti iskrvavljenjem bez prethodnog obmanjivanja a definiraju i smršivanje odnosno drobljenje neželjenih živih muških pilića u proizvodnji jaja u svrhu odstranjivanja suviška jednodnevnih pilića i embrija u jajima. Ne znam kako se čini vama, ali meni to izgleda kao potpuno nepotrebna okrutnost koju ne mogu opravdati nikakvim vjerskim ili u slučaju drobljenja pilića ekonomskim razlozima. Udruga Prijatelji životinja već godinama se bore za izmjene zakonskih odredbi kako bi se njime štitile životinje a ne želja profitom pojedinaca, interesnih skupina. No većina prijedloga nailazi na odbijanje ministarstva. Zbog toga se slažem s Prijateljima životinja da je prijedlog zakona specistički jer štiti ekonomke i druge interese ljudi a životinje se pritom štite u okvirima koji ne ugrožavaju te interese što je pogrešno. I na samom kraju rasprave želim reći da ću ovaj prijedlog zakona sam podnijela amandman te pozivam predlagatelja Ministarstvo poljoprivrede da razmotri taj amandman kao i da razmotri amandmane kluba zastupnika i zastupnica HNS-a koji smatram da su kvalitetni i da bih ih trebalo ministarstvo prihvatiti kao i ovaj amandman i u tom slučaju ću podržati taj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje prijavljene su replike. Prva replika i poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Pa kolegice Mirela zaista naveli ste neke drastične primjere okrutnosti prema životinjama na koje je spreman čovjek. Nije nikakva tajna da je ljudsko biće najokrutnije živo biće da čitava novovjekovna povijest je povijest nasilja. Isto kao što nije tajna da su neki veliki filozofi kao što je Nietzsche govorili o čovjeku kao nesavršenoj životinji jer životinja živi u skladu sa svojom prirodom sa svojim recimo to tako bitkom, dok čovjek je nasilnik i nad prirodom i nad drugim živim bićima. Mislim da nam je kao civiliziranim ljudima za uraditi sve kako bi se došlo do svijesti da druga živa bića nisu za to da bi zadovoljavala ponekad i apsurdnu, nepotrebnu i ne znam čime motiviranu ali postojeću dugovjekovnu potrebu čovjeka da druge muči u ovom slučaju životinje. Zato se slažem sa biti onoga što ste govorili.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Mirela Holy.
Poštovani kolega, pa činjenica je da je čovjek najokrutniji predator na planeti Zemlji i činjenica je da vođeni određenim i vjerskim razlozima jer većina vjera institucionaliziranih vjera na svijetu govori o tome da je čovjek gospodar svih drugih bića sebi moralno opravdava različite neetične i nemoralne postupke koje radimo prema drugim životinjama. Ono što mi moramo imati na umu jest to da je i čovjek kao što ste i rekli u svojoj replici također jedno živo biće odnosno životinja i da kao takva životinja ima svoju ulogu u ekosustavu. Međutim činjenica je da je čovjek uzimajući sebi ovlasti gospodara iskoračio iz određenih prirodnih zakonitosti tog ekosustava i danas jako teško o sebi promatramo kao o bićima koja su također u lancu prehrane nekim drugim bićima hrana. Ja nisam govorila o onome što je zadnji front animalističkog pokreta, a tu bih savjetovala svim kolegice i kolegama da pročitaju jednu prekrasnu knjigu koja se zove "Oslobođenje životinja" od Petera Singera koji se smatra biblijom animalističkog pokreta, gdje se govori o različitim koracima u postupcima oslobođenja životinja, a onda zadnja je prelazak na moralno osvještenje i prehranu ali bojim se da smo još daleko od tog cilja.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvažena kolegice Holy, u potpunosti se slažem sa vašom diskusijom i ja sam isto tako u ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada govorio o kulturnoj tradiciji borbe bikova. I sada je pitanje tko to brani, tko tvrdi da je to kulturna tradicija? Koji je to lobi koji to brani? Ja ne vjerujem da postoji neki lobi koji bi se bojao da su to neki moćnici koji su nego vjerujem da je zakonodavac koliko je to je zakon iz 2006.čini mi se ne znam iz koje godine, zakonodavac 2006.nasjeo pričama jer ne zna ni što je tradicija ni što je kultura. Izgleda da je sve manje u Hrvatskoj kulture i sve manje tradicije, sve se počelo miješati, sve se gazi jer da je u Hrvatskoj tradicija borba bikova to nikad nitko nije znao. Pa to je ono što ste naveli da u Vrbovcu dvije godine tradicija pa je to fantastično, tako i ovo mislim kod nas sada možete kažu jubilarni drugi puta. Mislim ne znam o čemu se to radi ali zakonodavac nije ispravio u ovom zakonu. Ovo se samo usklađujemo ali ono što smo trebali maknuti iz zakona nismo maknuli, nismo pokazali nimalo humanosti, nismo čak pokazali ni interese ni želje. Tako da svi oni koji imaju nekakvog osjećaja sućuti prema životinjama i ovaj zakon će doživjeti kao nož u leđa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Mirela Holy.
Poštovani kolega, pa povijest te odredbe u zakonu je prilično neobična. Naime, koliko je meni poznato to nije bio sastavni dio samog prijedloga zakona iz 2006.nego je to bio jedan amandman koji je podnio jedan zastupnik, ne sjećam se sada više koji je to zastupnik bio, i znači mimo bilo kakve nekakve uobičajene procedure odjednom je borba bikova u Hrvatskoj postala jedna tradicijska kultura. Evo ga o tome je snimljen i jedan interesantan film koji ne zauzima nekakav etički odnos prema tom pitanju ali je interesantno da je evo taj fenomen izazvao i interes da se oko toga stvori jedna priča u filmu. I doista mi nije jasno zbog čega predlagatelj odnosno Ministarstvo poljoprivrede nije u ovom prijedlogu zakona izbacio tu prilično besmislenu odredbu koja doista nema nikakvu kulturnu niti tradicijsku vrijednost u Hrvatskoj. Pa nismo mi Španjolska gdje je nekakva korida i borbe bikova, a i u Španjolskoj se već jako dugo govori o nepotrebnoj okrutnosti nad životinjama u tim praksama.
Hvala lijepo. Iscrpili smo listu prijavljenih klubova i zastupnika. Na kraju u ime predlagatelja Vlade RH završna riječ poštovanog ministra Tihomira Jakovine. Izvolite.
Zahvaljujem štovani gospodine predsjedniče. Štovane kolegice i kolege zastupnici. Pomno sam pratio i bilježio ovu raspravu i s obzirom na uskladbu zakona sa EU standardima i regulativom sam mislio vrlo kratko se zahvaliti samo na diskusiji i predloženim poboljšanjima. Ali s obzirom da je iznešeno i nekoliko stvari koje su me jednostavno nagnale na raspravu ili dodatno pojašnjenje ću pokušati onda kvalitetno iskoristiti svoje vrijeme. Štovanom kolegi Vukšiću hoću samo jednu stvar na neki način dodatno pojasniti da je govedarstvo kao izuzetno važan segment poljoprivredne proizvodnje u Republici Hrvatskoj i svakog nacionalnog poljoprivrednog korpusa kao takovo složeno od više načina uzgoja, pa imamo mliječno govedarstvo, imamo tovno govedarstvo i imamo sustav uzgoja krava – tele. Vjerojatno o ovome što ste govorili o prekrasnim kravicama na ispaši je se odnosilo i u vašem razmišljanju na ovaj sustav krava – tele, ali ste onda trebali vjerojatno umjesto Slavonije iskoristiti zapravo odlične prirodne resurse za poredbu, odnosno tu digresiju Like ili Banovine koja na žalost nije iskorištena u onome dijelu koliko bi trebalo i kako trebalo. Možda u ovome dijelu spomenuli ste se na kolege veterinare koji su vas upućivali o nehumanim uvjetima držanja i postupanja prema životinjama. Mislim da je to prilično paušalna ocjena, jer veterinari su humani ljudi koji vole životinje, koji su odabrali taj poziv i znaju da sukladno zakonu ukoliko netko drži životinje u nehumanim uvjetima i neadekvatnim uvjetima je to dužan zakonski prijaviti inspekciji koja će onda poduzeti sve radnje potrebne za sankcioniranje takovih ljudi. Ovako to je vjerojatno onako više malo populistički rečeno dobri ili lošiji uvjeti. Siguran sam da i naši vrijedni stočari sa velikim ulaganjima koje su imali i koji rade u uvjete i dobrobit, unapređenje dobrobiti samih životinja rade standarde koji su vrlo blizu EU i to sa svim novim objektima ili objektima koji se adaptiraju iz dana u dan vidimo. Ukoliko ima takvih slučajeva pozivam i vas, ali i te kolege koji govore o nehumanom držanju i čini mi se nekim skijama ili sankama ili slično da to prijave, pa ćemo onda kroz naše nadležne inspekcijske službe to svakako žurno reagirati. Mislim da je i u vašoj raspravi ali i od štovane kolegice Holy kao poseban problem naznačena bikijada, odnosno održavanje borbi bikova, pa ću na neki način biti slobodan to ovdje dodatno pojasniti. Borbe životinja, odnosno borbe bikova nisu regulirane pravnom stečevinom EU. Svaka zemlja članica može donijeti nacionalne propise koji dodatno uređuju ovo područje samo tu trebamo napraviti jasnu distinkciju ili razliku između koride, korištenja oružja, usmrćivanje životinja i onoga što je tradicijsko ili ako govorimo o bikijadama ili borbama bikova. To stvarno nisu borbe onda bi možda preciznije trebali koristiti pojam odmjeravanje bikova, jer one to u stvarnosti jesu. Vrlo često u tome bude vrlo malo fizičkog kontakta između životinja. Nema pravih borbi, nema fizičkih posljedica, nema usmrćivanja životinja. A isto tako kad se već pozivamo i usklađujemo naše zakonodavstvo sa EU onda treba reći da je ta ista EU pridaje veliki značaj i kulturnom nasljeđu država članica koje zadržavaju svoju nadležnost iz područja kulture, pa onda i ovaj običaj sučeljavanja ili odmjeravanja bikova je zanimljiv i u turističkom i u kulturnom smislu. Kad smo govorili i navodili primjer Vrbovca onda bi mi bilo zgodno da ste naveli primjer takvog odmjeravanja snage bikova, čini mi se da i hrvatska kinematografija da je spominjana, a taj film govori i o tome na području Dalmatinske zagore, odnosno Splitsko-dalmatinske županije a kada smo radili i prijedlog ove izmjene i dopune zakona konzultirali smo niz ljudi pogotovo i na intervencije jedne ekološke udruge koja je napisala dosta dopisa, pa smo između ostalog dobili mišljenje Konzervatorskog odjela Etnografskog muzeja u Splitu i Povjerenstva za nematerijalnu baštinu Ministarstva kulture koji podržavaju daljnje održavanje tradicionalnog natjecanja bikova i predlaže njihovu zaštitu sukladno Zakonu o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Također možemo naći i u nekoj publikaciji osnovu za to, znači zaštita nacionalnog blaga u svjetlu europskog prava iz 2007. godine gospođe Majde Rubić u djelu Primjeri iz registra nematerijalne kulturne baštine i prijedlozi za prijavu gdje to govori kao o poznatom narodnom običaju bodrenja bikova. Ovo kad govorimo da li je to tradicija ili ne, ako se nešto održava još od gotovo 1890. godine onda možemo govoriti o tradiciji. I još jednom napominjem pri ovakvom odmjeravanju ili borbi bikova na tim takovim događanjima i bikijadama nema težih ozljeda bikova niti njihovog međusobnog usmrćivanja, a kao i sve ostale izložbe i manifestacije i ovakve stvari se uredno prijave i na njima su prisutni i naši veterinarski inspektori. Borbe se odvijaju tako da se životinje međusobno odmjeravaju. Dolazi do govora tijela, do međusobnog fizičkog kontakta, ali najvećim dijelom završava tako da slabija životinja napušta arenu bez borbe i slobodno odlazi. Uz ovu priču, da odlična sugestija, uz ovu argumentaciju odgovorno odbijam bilo kakve poredbe i nebrigu o životinjama, a govorim poredbe o načinu i pravilima koji su praksa za španjolsku koridu i slične događaje koji i obilježavaju njihovu tradiciju u kulturi, ali gdje stvarno dolazi do usmrćivanja životinja i do nečeg što i nama nije prihvatljivo. Ovakav način borbe je zapravo pristao i kod nas ne samo odmjeravanja, nego i u nekim drugim europskim zemljama i zato smatramo da smo na ovaj način ga u zakonu trebali i ostaviti. Kroz raspravu je nadalje bilo nešto primjedbi vezano i za obaveze komunalnih redara, odnosno svega onoga što je vezano za kućne ljubimce i postupanje jedinica lokalnih samouprava u tom dijelu i prilično me čudi da su moji cijenjeni kolege koji dolaze sa slavonskog područja dosta bez posebnog odziva slušali kolege sa juga koji imaju barem 10-ak puta veće proračune nego slavonske općine i gradovi, a bez problema su i dosad primjenjivali pozitivne odredbe zakona i skrbili i brinuli i radili za dobrobit životinja sa napuštenim i ostavljenim životinjama sukladno zakonu. Mislim da i ne vidim razloga zašto ne jer i ja dolazim iz lokalne samouprave iz tri mandata prije sebe, zašto ne iskoristiti mogućnost da se jedinice lokalne samouprave povežu na određenom projektu, a i Sklonište životinja i briga o napuštenim životinjama, uostalom i jedan projekt koji je vrlo zanimljiv za dva susjedna grada ili općine koje gravitiraju određenom gradu pa da se to riješi na vrlo kvalitetan i precizan i dobar način. Također, ne vidim razliku i razloga zašto to ne bi bio jedan od kvalitetnih projekata za korištenje sredstava iz ruralnog razvoja koji će nam biti na raspolaganju. Projekt treba osmisliti kao takav, treba ga dobro organizirati, treba ga provesti, a sve jedinice lokalne samouprave koje imaju komunalne redare i komunalne službe već sad u djelokrugu svojega rada između ostalog pokrivaju i ovaj dio. Ovo nije nešto što je novo, ovo smo radili u jedinicama lokalne samouprave i sada samo je na neki način dodatno precizirano u cijeloj priči. Vezano za skloništa koja su dosta precizno označena u ovome dijelu napomenut ću još jednu stvar, to nisu jedine mjere koje su predviđene za brigu o napuštenim i ostavljenim životinjama. Između ostalog i ovaj zakon ali i u onom dijelu i sad ponovno govori i o propisanim mjerama zabrane napuštanja životinja, o propisanim mjerama označavanja odnosno čipiranja praćenja životinja i mogućnosti kastracije i ostaloga. Znači, na kvalitetan način možemo to i kroz ovaj zakon dodatno odrediti. Ali izuzetno je važno, mislim ono što je štovani kolega Kolar rekao da radimo na svijesti, da radimo na podizanju svijesti naših mještana u odnosu i na kućne ljubimce ali i životinje općenito. Štovani kolega Đurđević je iznio tezu vezano za pašarenje, odnosno nemogućnosti pašarenja na površinama koje su u obuhvatu šumsko-gospodarskih oblasti, odnosno u vodno-gospodarskim obuhvatima. Mislim da se ne mogu složiti s vama da se to uz točno regulirana pravila uz zahtjeve može ali ne normalno … [[Govornik se ne razumije.]] na nasipima. Znamo ako govorimo o govedima da su to papkari, da su to teški papkari i oni uništavaju kao takvi same nasipe ali u onom dijelu obuhvata, vojnih obuhvata se to može napraviti i to se prakticira ali ne bez kontrole i ne bez točno određenog načina … [[Govornik se ne razumije.]] procedure koja je propisana. Uz i potrebu i želju i moga ministarstva i poštovanje svih najviših ekoloških standarda i dobrog rada većine nevladinih organizacija koje brinu i skrbe o potrebama životinja volio bih da se uvijek ne traže samo ili apelirao bih da se ne traže samo negativne stvari koje se ili potencijalno negativne stvari koje se predlažu zakonima i podzakonskim aktima nego da na neki način isti i u praksi pokažu malo više brige i interesa o samim životinjama. Znamo primjer prošle godine kada smo imali pojavu bjesnoće u nekim našim skloništima da isti nažalost djelatnici te udruge koju spominjete nisu odradili sve ono što je postojeća zakonska regulativa rekla, a to je da se udomljavanje životinja, odnosno kućnih ljubimaca iz skloništa ne smije raditi prije nego što je još prošao monitoring tih životinja, odnosno određeni vremenski period koji oni moraju biti u skloništima. Da te životinje moraju biti cijepljene protiv bjesnoće i tek onda sigurno udomljene. Nažalost, i zbog prakse i zbog velikog broja životinja koje su u skloništima to se ne poštuje i onda se de facto otvara stvarno mogućnost koja je izuzetno opasna, a to je pojava bjesnoće koja s obzirom na oblik bolesti o kojoj govorimo obično može završiti izuzetno teškim posljedicama i smrću, a to nikom nije u interesu. Suradnja, rad sa udrugama da, ali ne na način samo da se traže negativnosti, da se traže loše strane, a da se na neki način koriste prava ali ne i obaveze konzumacije zakona i podzakonskih odrednica kao takvih. Štovane kolegice i kolege koristim priliku zapravo sad na kraju zahvaliti i klubovima i vama koji ste spremni podržati ovaj zakon jer isti nije samo daljnja uskladba zakonodavstva RH sa relevantnim zakonodavstvom EU nego zapravo dodatno i podiže i unaprjeđuje standarde dobrobiti i zaštite životinja, a shodno tome i svih nas i naših lokalnih zajednica. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministru. Imamo prijavljene tri replike. Prvo poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani ministre, pa evo ja se trebam zapitati što je kulturno u borbi bikova? Ajde da mi to pojasnite što je to kulturno kad, a to piše u zakonu borba bikova, pročitajte, ne odmjeravanje snaga. Pa čak i ovo kažete malo je fizičkog kontakta, ali može doći do više fizičkog kontakta. To mi nije jasno. Kulturna tradicija nije. Može biti tradicija, ali ne može biti kulturna tradicija. Pojam kulture je nešto sasvim drugo. Ali, neću o tome, neću ni o populizmu što ste rekli. Držanje stoke, tako svaki puta kad predstavnici Vlade govore ovdje izgleda idealno ali ipak Hrvatska nije idealna zemlja. Međutim, ja bih htio prije ste govorili o tome način uzgoja, vrstama stoke što otprilike znamo iako se time ne bavimo, međutim ja bih iskoristio priliku kad ste tu ja sam vas prošli puta pitao, smo tražili prekid sjednice da nam malo pojasnite o tome kakvo je stanje stvari sa hranom u Hrvatskoj, što je sa zatrovanim mlijekom, što je sa deklaracijama, kako se može u lazanju umjesto junetine naći konjetina, što zapravo Hrvati jedu, kakva je hrana na policama? Evo sad je prilika, prošli put je predsjednik Sabora rekao da niste u mogućnosti, sad ste ovdje pa da ne tražimo 10 minuta prekid sjednice da bi se konzultirali, ja bih molio da, i na koji način inspektorat radi, kada djeluje, tko nama, trebaju li nam vani u Bosni i Hercegovini reći da mi imamo zatrovano mlijeko. Pa ja bi vas lijepo molio da budete ljubazni pa da nam pojasnite ako to dopusti predsjedavajući. Hvala.
Evo ministar će u okviru odgovora na repliku.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa prije svega naveo sam institucije koje su dale pozitivno mišljenje i zašto smatraju i to dijelom i tradicije, i kulturne baštine naših ruralnih krajeva, ali i dobru mogućnost turističke ponude ili nadopune turističke ponude u tom području. I kao takvo mislim da ne treba posebno obrazlagati. A vezano za ovo vaše pitanje, a govorim o mliječnom govedarstvu i o kako ste rekli zatrovanom ili kancerogenom mlijeku, kao takvom još jednom koristim priliku kao i cijeli prošli tjedan kako smo rekli da ne treba stvarati nepotrebnu paniku kod hrvatskih proizvođača. Sustav je spreman, sustav je odradio sve što treba i kroz sustav monitoringa redovnog kao takvog, ali kroz sve pojačane mjere koje smo napravili u nazad 10 dana. To nije problem koji se pojavio samo u RH i vezan je za nas, po ovome svemu što pratimo kroz izvješće i u suradnji s kolegama vidimo da je to vezano i za Mađarsku, i za Sloveniju, i za neke pošiljke iz samoga mlijeka iz Njemačke. Tako da nije nešto što je vezano samo za nas. Sustav je odradio svoj posao, napravili smo odmah, o prijavi smo uzeli dodatne kontrole tih šarži, obavijestili smo promptno po orijentacijskih metoda koje smo proveli kod nas u Hrvatskoj, stavili smo u sustav brzog uzbunjivanja, nakon toga smo naložili povlačenje tih šarži sa trgovačkih polica i sa izvješćem smo obavijestili javnost. Napravili smo pojačane kontrole, kompletno i sustava u samoj proizvodnji, znači u industriji i u našim mljekarama. Sljedivošću do samih kooperanata uz kontrole i stočne hrane da bi našli uročnik, i da bi putem akcijskog plana i poduzetih mjera to zamijenili odnosno riješili cijeli problem kao tako. Neću posebno opće spominjat da su pojačane, posebno pojačane kontrole iz svog uvoznog mlijeka na granici kao takove. Osim nas to rade i sanitarna inspekcija koja je odgovorna za zdravstvenu ispravnost odnosno proizvode na policama.
Ministre, bez obzira što je tema zanimljiva morat ćete završiti.
Ok, zahvaljujem.
Druga replika poštovani Franjo Lucić.
Hvala lijepo poštovani ministre. Pa, evo nekoliko riječi samo oko ovog zakona. Pa meni je jasno naime da smo mi i u prijašnjem zakonu, tamo precizirali određene stvari i donesene su i određene odredbe, dakle za one ljubitelje i vlasnike životinja pasa, ali mislim da je to nedovoljno. Gledajte ja sam čelnik jedne male jedinice lokalne samouprave koja ima velikih problema upravo sa tima psima, jer pojedini ti ljubimci toliko vole te pse da ih iz druge općine dovoze u moju. Pazite, to je istina, dovoze i puštaju ih i ja kao gradonačelnik imam velikih, velikih problema. Ja bi doista volio da se i u novom zakonu ugrade odredbe gdje će ti vlasnici ako vole već toliko te svoje životinje, da ih doista i vode brigu o njima, i da se propišu daleko veće kazne za vlasnike nego što su one do sada bile. Naime, jedinice lokalne samouprave koje upravo imaju male proračune jednostavno koliko god mi imao i zbrinjavanje životinja, nisu u mogućnosti plaćat onu tvrtku koja je obvezna zbrinut sve one pse lutalice i životinje koje se zateknu na cesti. I to je jedan od velikih problema upravo u takvim jedinicama lokalne samouprave i doista molim vas da u budućnosti vidite kako i na koji način u ovome zakonu ugradit ove odredbe koje će natjerati jednostavno svoje vlasnike i ljubitelje da ne stvaraju ovakve probleme jedinicama lokalne samouprave kao što je to danas vidljivo, jer ako štuju, i poštuju i vole životinju neka onda o njoj i vode brigu. I zato vas molim, povećat svakako kazne, jer jedinica lokalne samouprave nije u mogućnosti to zbrinut osim onih jedinica naravno koje imaju daleko veće proračune. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa štovani kolega Luciću vi ste upravo rekli sve ono što je dobro napravljeno u zakonu, kao takovo i ugrađeno. Ja ću još jednom samo ponoviti, mi ne govorimo općenito o zakonu koji nije definiran. Mi smo točno rekli da je zabranjeno napuštanje životinja i koje su kazne, odnosno kozenkvencije za one koji to rade. Sustav, prije svega govorili ste o psima koji jesu problem, kad su u slobodnom prostoru jel, su nekontrolirani i onda mogu biti opasni i za naše mještane, ali sustav označavanja, odnosno čipiranje pasa je nešto što je obvezno u RH i putem toga se može doći do neodgovornih vlasnika tih kućnih ljubimaca koji su svojim ponašanjem doveli, zapravo i do rizika, odnosno potencijalnih mogućnosti i problema za cijelu lokalnu zajednicu. Sustav kazni je određen sukladno zakonskoj regulativi koju smo mogli, važno je, ne toliko, i ne možemo tu podizati kazne, ali je puno važnije, puno po meni važnije da budemo efikasni i da se te kazne plaćaju. Primjer je najbolja pouka za sve one koji će ubuduće na tako neodgovoran način se ponositi prema kućnim ljubimcima. Zahvaljujem.
I treća replika, poštovani Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre, primijetio sam da ste afirmativno govorili o stočarima i meni je to drago čuti, ali jedno je, jedno su riječi a drugo su dijela. Točno je da su naši stočari i stručni i da sa marom i sa ljubavi to rade ali problem je u tome što nažalost odustaju. Nažalost mnogi odustaju što za posljedicu ima ono o čemu sam govorio. To je zatvaranje brojnih farmi, obiteljskih gospodarstava, koliki broj stoke da ne ponavljam završava na prisilnom klanju i to je nažalost veliki problem. Znamo što je uzrok tome nakon svih ovih napora koji su naši stočari činili kako bi povećali proizvodnju i svega skupa. Znamo što se dogodilo sa potporama da su srezane za milijardu i pol u odnosu na prije ali problem je još veći što su oni nažalost prepušteni na milost i nemilost mliječnoj industriji. I moje je ovdje bilo i sad ponavljam a to stočari poljoprivrednici očekuju od vas promijenite ovaj negativni trend, promijenite jer ne može se ta proizvodnja oživjeti kad se jedanput uništi da se posije u proljeće, najesen se pobere. To očekuju vaši stočari, to očekuje jer više govori jedno djelo nego sto riječi. Hvala lijepo.
I na ovu repliku odgovara ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovani kolega Milinković namjerno nisam u ovome djelu za govornicom se htio osvrnuti na vaše replike ali sad sam jednostavno prisiljen i kao kolegu bih vas zamolio da zapravo prestane obmanjivati hrvatsku javnost o propasti obiteljskih gospodarstva i mliječnog gospodarstva u RH vezano za mojih 13 mjeseci. Otkada vodimo ovo ministarstvo. 2003. Godine kad je osnovan referentni laboratorij u Križevcima imali smo gotovo 60 tisuća obiteljskih farmi koje su se bavile proizvodnjom mlijeka, slali svoje uzorke i predavali mlijeko mljekarama. 1.1.2011. 16 283 obiteljskih gospodarstva se bave proizvodnjom mlijeka. 1. 1. 2012. znači sedam dana kad sam bio ministar taj broj je bio 14 084 gospodarstva, 1.1.2013. 12 018 gospodarstava. Ako ćemo po brojkama i u 2011. kad je vaš štovani kolega Čobanković vodio ministarstvo je za nekih četiristotinjak farmi više prestalo sa isporukom mlijeka i proizvodnjom mlijeka u RH nego što je napravljeno u 2012. od kada ja vodim sa svojim timom ministarstvo. Ako ćemo gledati period od 2003-2012. govorimo o gotovo 45 tisuća gospodarstava koja su se prestala baviti proizvodnjom mlijeka u RH. Zbog toga sektor govedarstva je kao i tako izložen velikim rizicima, problemi jesu, pokušamo sustavno rješavati kroz niz mjera koje provodimo, kroz reforme prije svega zemljišno reforme ili ostalo ali govoriti stalno da je problem isključivo u zadnjih godinu dana mislim da nije korektno i fer. Zahvaljujem.
Imamo prijavljenu povredu Poslovnika. Zastupnik Šuker izvolite.
Gospodine potpredsjedniče vi ste bili dužni upozoriti gospodina ministra, on ne može saborskim zastupnicima govoriti da obmanjuju javnost. Ponavljam ne možete se ponašati ovdje ovako kako se ponašate. Prekršen je članka 216. Vrlo je interesantno da reagirate na članak a ne reagirate kad netko tu obezvređuje saborske zastupnike, gospodine predsjedavajući. Dajte jedanput počnite voditi sjednicu da ste za sve jednaki u ovom Saboru. Ne možete se gospodine ministre se ovako ponašati, vi ste ovdje gost i kao tako se morate ponašati. Morati se ponašati pristojno. Ne možete nikada reći saborskom zastupniku da obmanjuje javnost jer saborski zastupnik ovdje iznosi stavove i mišljenja i ne obmanjuje javnost. Jedini koji obmanjuje javnost možete biti vi predstavnici Vlade.
E sad obrazloženje. Poslovnik nije prekršen. Članka 216. kaže: " kada se zastupniku izriče opomena a ne predstavniku Vlade. Prema tome vi ste zloupotrijebili" samo malo, nemojte se uznemiravati. Saslušajte obrazloženje. Dobro sam čuo što je ministar rekao. Rekao je zastupniku da obmanjuje javnost a zatim je brojkama argumentirao svoju tvrdnju. Prema tome ta tvrdnja je bila istinita. S obzirom da ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika ja vas upućujem, ja vam sad kažem da ste ga zloupotrijebili pa ako vi niste zadovoljni ovim mojim obrazloženjem vi ćete se morati obratiti Odboru za Ustav. Ako to ne učinite, onda znači da prihvaćate ovo moje obrazloženje i da priznajete da ste zloupotrijebili Poslovnik. Ja vas pitam. Ne prihvaćate. Onda se morate obratiti Odboru za Ustav.
… [[Govornik nije uključen.]]
To vam piše u Poslovniku. Sad imamo drugu povredu poslovnika, zastupnik Milinković izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 216. i riskirat ću i opomenu i kojeg Poslovnika dakle nije objavljen u Narodnim novinama. Druga stvar koju želim reći kad govorimo o statistici, nije točno da ja obmanjujem javnost kada govorim da je proizvodnja mlijeka pala za 30%, da su potpore u poljoprivredi pale ponavljam ponovno u odnosu na ranije za milijardu i pol, bit ću najblaži u tom smislu. I ja sam govorio istinu, a ova postignuća o kojima govori ministar neka on govori, samo to naši proizvođači, stočari to ne vide gospodine potpredsjedniče. Ali ako ministar može govoriti što hoće a ja kao saborski ne smijem onda uistinu možete mi izreći i opomenu. Hvala lijepa.
Vi možete govoriti u okviru točke dnevnog reda i u okviru onoga za što ste se prijavili. Sad ste se prijavili za povredu Poslovnika. A ne za ispravljanje ministrovih brojki koje je naveo. Vama sad isto kažem da članak 216. Nije prekršen to ste čuli maloprije obrazloženje. I upućujem vas na članak 211. a "Ako zastupnik nije zadovoljan danim objašnjenjem nakon povrede Poslovnika može najaviti da će Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav podnijeti zahtjev za mišljenje o povredi poslovnika. Zastupnik koji ne podnese zahtjev u roku iz stavka dva ovoga članka gubi pravo govoriti o povredi Poslovnika iz stavka jedan ovoga članka do kraja tekuće sjednice." To vam piše u poslovniku. Prema tome ako ne podnesete, iskoristili ste za ovu sjednicu pravo ispravka netočnog navoda. Sada ispravak netočnog navoda najavljuje i zastupnik Mlakar. Izvolite. Oprostite povreda Poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče, javljam se zbog povrede Poslovnika upravo ovog članka 211.kojeg ste sada tako lijepo iščitali. A samo zbog sljedeće ispravke vaših navoda. Nije točno da onaj zastupnik koji ne podnese Odboru za Ustav, politički sustav i Poslovnik primjedbe na povrede Poslovnika, smatra se da je prihvatio vaše obrazloženje da Poslovnik nije povrijeđen. To nije točno, krivo ste tumačili zbog toga ste povrijedili Poslovnik.
Ako ne podnese gubi pravo. Dobro. Uredu, ispričavam se zbog malo pogrešnog tumačenja. Očekujem da podnesete zahtjev za povredu Poslovnika, a stručne službe molim da evidentiraju da ste istaknuli povredu Poslovnika i da sam ja smatrao da Poslovnik nije povrijeđen i ako se ne obratite Odboru za Ustav onda za ovu sjednicu više nećete moći isticati povredu Poslovnika, vi kao ni kolega MIlinković. Time smo završili raspravu o tekstu zakona, a glasat ćemo kada se zato steknu uvjeti.
Prelazimo na izjašnjavanje po raspravljenim aktima u Hrvatskom saboru u ovom tjednu. Prvo je konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 280. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom. U skladu s člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova prihvatili, glasova 79 za i 29 protiv prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagatelja Vlade Republike Hrvatske, poštovanu Snježanu Španjol, zamjenicu ministra poljoprivrede da se očituje. Amandman broj 1. Vlade Republike Hrvatske.
Prihvaća se.
Obrazložit, pa ćemo raspravu otvorit.
Vlada Republike Hrvatske je dala prethodnu sukladnost za prihvaćanje navedenog amandmana iz nomotehničkih razloga kako bi se na odgovarajući način ostvarila jasnoća izričaja zakonskog teksta. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Utvrđujem da nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj 1. Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za, 28 protiv i 1 suzdržanim glasom prihvatili amandman broj 1. Vlade Republike Hrvatske i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2. poštovana zamjenice ministra.
Ne prihvaća se prijedlog.
Obrazloženje poštovana zamjenice.
Evo. Predloženi tekst amandmana nije bio moguće prihvatiti iz nomotehničkih razloga, ali je isti u potpunosti prihvaćen kroz amandman Vlade Republike Hrvatske 1. na članak 3. konačnog prijedloga.
Oprostite, oprostite poštovana zamjenice ministra amandman broj 2. Vlade Republike Hrvatske, obrazloženje.
Aha. Člankom 4. stavkom 2. točkom 8. postojećeg Zakona o zaštiti životinja zabranjeno je organizirati utrke pasa na tvrdim podlogama. Amandmanom 2. predlaže se u potpunosti zabraniti utrke pasa u RH. Iako nadležnom tijelu nije podnesen niti jedan zahtjev za održavanje utrke pasa, niti su održavane organizirane utrke pasa. Otklanjamo bilo kakvu mogućnost za održavanje utrka pasa. Dodavanjem stavka 1. u članku 4. konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja dosadašnji stavak 1. postaje stavak 2. koji se nomotehnički uređuje.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 2 Vlade RH. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova 79 za i 30 protiv prihvatili amandman broj 2 Vlade RH i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 3 Vlade RH, poštovana zamjenica ministara obrazloženje
Hvala lijepo. Člankom 11. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopuna zakona o zaštiti životinja mijenja se članak 24. Zakona o zaštiti životinja amandmanom 3. predlaže se izmjena i dopuna stavka 2 članka 24. Zakona o zaštiti životinja u svrhu proširenja područja u kojima nije dopušteno provoditi pokus na životinjama što je u skladu s načelom 3 R. Skup načela zamjene korištenja pokusnih životinja metodama koje ne zahtijevaju njihovu upotrebu, upotrebe što manjeg broja pokusnih životinja i poboljšanje uvjeta uzgoja i nabave pokusnih životinja te provođenje pokusa koje je preuzetno iz Direktive 2010/63 Europskog parlamenta i vijeća od 22. rujna 2010. godine od zaštite životinja koje se koriste u znanstvene svrhe a koja je ugrađena u tekst Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti životinji. Radi razumljivijeg i jasnijeg izražaja predlaže se u cijelosti izmijeniti članak 11. konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti životinja. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Otvaram raspravu o amandmanu broj 3 Vlade RH. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo. Tko je za amandman broj 3 Vlade RH? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za i 23 glasa protiv, 7 suzdržanih prihvatili amandman broj 3 Vlade RH i na taj način postao je sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Prelazimo na amandmane Odbora za zakonodavstvo. Amandman broj 1 na članak 27. Molim očitovanje.
Prihvaća se. Vlada RH je dala prethodnu suglasnost za prihvaćanje navedenog amandmana iz nomotehničkih razloga kako bi se na odgovarajući način ostvarila jasnoća izričaja zakonskog teksta.
Hvala lijepa. Time je amandman Odbora za zakonodavstvo postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandmani Kluba zastupnika HNS-a Amandman broj 1
Ne prihvaća se. predloženi tekst amandmana nije bilo moguće prihvatiti iz nomotehničkih razloga ali je isti u potpunosti prihvaćen kroz amandman Vlade RH prvi na članak 3. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti životinja kojim se zadržava postojeća definicija pojma usmrćivanja iz članka 3 točke 23. Zakona o zaštiti životinja iz NN broj 135 iz 2006. godine. Ova definicija je u svom izričaju jasnija od definicije u članku 3. stavka 6. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti životinja jer utvrđuje da životinje ne mogu biti usmrćene ako prije toga nisu omamljene upotrebom propisanih sredstava i metoda odobrenih u tu svrhu. Hvala lijepa.
U ime kluba HNS-a poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo. S obzirom da je predlagač i Vlada da su uvažili mi povlačimo naš prijedlog amandmana. Hvala.
Amandman broj 2 istog kluba zastupnika molim.
Hvala. Ne prihvaća se. Definicija 3 R načela iz zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti životinja je šira po svom značenju od predložene jer obuhvaćaju uvjete uzgoja, nabave i korištenja životinja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim očitovanje kluba. Poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepo. Slažemo se i povlačimo također predloženi zakon.
Amandman broj 3 istog kluba zastupnika, poštovana zamjenice ministra.
Ne prihvaća. S obzirom na značaj očuvanja natjecanja bikova, biki jade, bodenja, odmjeravanja bikova čelo u čelo i drugo pri čemu ne dolazi do ugrožavanja životinja i zdravlja životinja kao djela žive hrvatske tradicijske kulture kao i u smislu održanja gospodarskog razvoja područja Dalmatinske zagore i Splitsko Dalmatinske županije, te očuvanja govedarskog fonda koji bi se izgubio ukoliko više ne bi bilo razloga za uzgoj i držanje bikova ovo tijelo nije izmijenilo zakon o zaštiti životinja u smislu zabrane održavanja tradicionalnih borbi bikova. Hvala lijepo.
U ime kluba HNS-a poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Prihvaćamo obrazloženje i povlačimo amandman.
Amandman broj 4 istog kluba zastupnika, poštovana zamjenice ministra
Hvala lijepo. Ne prihvaća se. Predloženi tekst amandmana nije bilo moguće prihvatiti iz nomotehničkog razloga ali je isti u potpunosti prihvaćen kroz amandman Vlade 2 na članak 4. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti životinja. člankom 4. stavkom 2. točkom 8. Zakona o zaštiti životinja zabranjeno je organizirati utrke pasa na tvrdim podlogama amandmanom Vlade RH broj 2. Predlaže se u potpunosti zabraniti utrke pasa u RH. iako nadležnom tijelu nije podnesen niti jedan zahtjev već je elalaborirano po ovom amandmanu ali ja ću još jedanput pročitati. Zadržavanje utrke pasa niti su održavane organizirane utrke pasa smatramo da propisivanjem strože odredbe otklanjamo bilo kakvu mogućnost za održavanje utrka pasa. Dodavanjem stavka 1.u članku 4. Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja dosadašnji stavak 1.postaje stavak 2.koji se nomotehnički uređuje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a poštovani zastupnik Ivica Mandić.
S obzirom da je ova definicija puno stroža i puno jača slažemo se, prihvaćamo ovakav amandman i povlačimo naš prijedlog.
Hvala lijepa. Amandman broj 5 istog kluba zastupnika.
Ne prihvaća se. Uvjeti i način držanja kućnih ljubimaca, način kontrole njihova razmnožavanja, uvjeti i način držanja vezanih pasa te način postupanja sa napuštenim i izgubljenim životinjama propisuju tijela općina ili gradova., a radi velikih razlika u načinu držanja pasa u gradskoj i ruralnoj sredini. Uvjeti za korištenje primata su usklađeni sa direktivom 2010 koja je već spominjana po prethodnom amandmanu EU parlamenta i Vijeća od 22.rujna 2010.godine o zaštiti životinja koje se koriste za znanstvene svrhe. Metode usmrćivanja životinja su usklađene s uredbom Vijeća EU br. 1099 iz 2009.godine od 24.rujna o zaštiti životinja u vrijeme usmrćivanja. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Očitovanje predstavnika kluba poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo. Prihvaćamo obrazloženje i povlačimo amandman.
Hvala lijepa. Amandman broj 6 istog kluba.
Ne prihvaća se. Člankom 10.se određuje u koje svrhe se mogu provoditi pokusi u kojima se koriste životinje, a isto je usklađeno s Direktivom 2010/63 EU parlamenta i Vijeća od 22.rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste za znanstvene svrhe. Hvala lijepa.
Očitovanje kluba u ime kluba poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Prihvaćamo obrazloženje i povlačimo amandman.
Hvala lijepa. Amandman broj 7 istog kluba zastupnika.
Ne prihvaća se. Izmjenama i dopunama zakona daje se osnova za preuzimanje Direktive 63 iz 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe te se propisuju kazne za postupanje protivno odredbama o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe. Odredbama direktive koja će biti preuzeta u nacionalno zakonodavstvo Pravilnikom o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe, propisuje se da u zemljama članicama EU neće provoditi pokusi na životinjama ako su isti pokusi provedeni u jednoj od zemalja članica osim u posebnim slučajevima kada je pokus potrebno provesti zbog zaštite zdravlja ili okoliša i to samo po odobrenju nadležnog tijela. Kako se zakonodavstvo EU odnosi samo na zemlje članice EU ne može se kontrolirati način provođenja pokusa u trećim zemljama, te se stoga zbog mogućnosti preseljenja pokusa u zemlju u kojima zaštita životinja nije tako razvijena kao u EU a da bi se takve zloporabe izbjegle priznaju samo pokusi provedeni u zemljama članicama EU koji se moraju provoditi u skladu s odredbama navedene direktive. Hvala lijepa.
Molim očitovanje u ime predlagatelja. Poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Prihvaćamo i povlačimo amandman, ali … cilj amandmana je bilo da bi se u biti zaštitile životinje i da bi se prihvatili i oni pokusi na životinjama koji su rađeni izvan EU. Ali ako to propisi EU ne prihvaćaju povlačim amandman.
Amandman broj 8 istog kluba zastupnika.
Ne prihvaća se. Članak 11.stavak 1. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja preuzet je iz Direktive 2010/63 EU parlamenta i Vijeća od 22.rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste za znanstvene svrhe, konkretno iz članka 13.stavka 1. predmetne direktive. Iz navedenog može se zaključiti da EU priznaje samo rezultate onih pokusa nad kojima ima određenu kontrolu i koje udovoljavaju standardima kao što su oni određeni predmetnom direktivom. U skladu sa navedenim nije moguće prihvatiti amandman čije su odredbe u suprotnosti iz direktive.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Prihvaćamo obrazloženje i povlačim amandman.
I na kraju amandman broj 9 istog kluba zastupnika.
Ne prihvaća se. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o životinjama određuje se da kirurške zahvate na pojedinim životinjama mogu provoditi liječnici, farmaceuti, medicinski biokemičari, stomatolozi, agronomi i stočari, biotehnolozi ili biolozi i to na laboratorijskim životinjama mišu, štakoru, zamorcu, zlatnom hrčku, kineskom hrčku, mongolskom skakaču, žabi i zebrici. Ako imaju položen ispit iz stavka 1.ovoga članka i ako se provode pod nadzorom doktora veterinarske medicine. Kako se životinje osim u znanstvene svrhe koriste u svrhe visokoškolskog obrazovanja potrebno je dopustiti da stručnjaci iz navedenih područja mogu provoditi kirurške zahvate, a pod nadzorom veterinara jer nije realno da se za sve takve potrebe mogu dodatno zaposliti veterinari. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime predlagatelje očitovanje poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Povlačimo amandman. Namjera našeg kluba je bila da ovaj zakon učinimo kvalitetnijim i boljim. Povlačimo prijedlog.
Hvala lijepa. I na kraju amandman poštovane zastupnice Mirele Holy.
Ne prihvaća se. Predloženi tekst amandmana nije bilo moguće prihvatiti iz nomotehničkih razloga ali je isti u potpunosti prihvaćen kroz amandman Vlade broj 3 na članak 11. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja kojim se predlaže izmjene i dopuna stavka 2. članka 24. Zakona o zaštiti životinja u svrhu proširenja područja u kojima nije dopušteno provoditi pokus na životinjama što je u skladu s načelom 3R. Skup načela zamjene korištenja pokusnih životinja metodama koje ne zahtijevaju njihovu upotrebu, upotrebe što manjeg broja pokusnih životinja i poboljšanje uvjeta uzgoja i nabave pokusnih životinja te provođenja pokusa. Sve navedeno preuzeto je iz Direktive 2010/63 Europskog parlamenta i vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste za znanstvene svrhe, a koja je ugrađena u tekst Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja. Radi razumljivijeg i jasnijeg izražaja predlaže se u cijelosti izmijeniti članak 11. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovane predlagateljice Mirele Holy.
Meni je izuzetno drago da je Vlada Republike Hrvatske odlučila s amandmanima poboljšati i korigirati zakon i posebno mi je drago što su svojim amandmanom u potpunosti ustvari apsolvirali ono što je bio smisao mog amandmana i ja ću u svakom slučaju podržati zakon zbog toga što je poboljšan. Jedino mi je žao što niste ukinuli bikijade, nadam se da ćete to u nekoj sljedećoj korekciji zakona napraviti.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se dizanjem ruke izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 106 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sada prelazimo na iduću točku dnevnog reda, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnim službenicima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 281 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra uprave poštovani Zoran Pičuljan. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred vama je jedna ne velika intervencija u Zakon o državnim službenicima koja je usmjerena ustvari na doradu instituta mogućnosti zapošljavanja osoba koje se mogu primiti u državnu službu na određeno vrijeme bez prethodne provedbe javnog natječaja odnosno oglasa za prijem u javnu službu, no isključivo na radna mjesta u kabinetu ministra do prestanka mandata ministra. Znate i sami i to je i zakonski izričaj da se ove odredbe odgovarajuće primjenjuju i na radna mjesta u Uredu predsjednika Hrvatskoga sabora, Uredu predsjednika Vlade, Uredu potpredsjednika Hrvatskoga sabora, Uredu potpredsjednika Vlade koji nije čelnik ministarstva i Kabinetu predstojnika državnog ureda. Izmjena ide odnosno ovdje se radi o dopuni da se isto tako obuhvati odgovarajuće ovom primjenom ovog instituta odgovarajuća ustrojstvena jedinica Ureda predsjednika RH. Druga izmjena vezana je uz otvaranje mogućnosti odnosno prava državnim službenicima koji su na ovakav način primjenom ovog instituta počeli raditi u kabinetu ministra ili ovih drugih dužnosnika da po okončanju mandata, mandata ministra odnosno po prestanku mandata ministra vrate se na radna mjesta jednake složeno koje su obavljali u tijelu iz kojega su premješteni u kabinet ministra. Čini nam se da ove intervencije dodatno pojašnjavaju i preciziraju ovaj pravni institut koji je uveden u proljeće unesen ovog proljeća u Sabor, prošle godine u Zakon o državnim službenicima. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo po klubovima. U ime kluba Nezavisnih zastupnika govorit će poštovani Damir Kajin. S obzirom da Damira Kajina nema onda klub Nezavisnih zastupnika gubi pravo rasprave o ovoj temi. Pa će za klub HNS-a govoriti poštovani Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Govorit ću u ime kluba HNS-a Liberalnih demokrata o predloženim promjenama zakona ali neću o predloženim promjenama zakona zbilja je vrlo jednostavno u tih par članaka koji se mijenjaju. Govorit ću nešto više o samom zakonu i o položaju državnih službenika koji su stvarno u nezavidnom položaju danas. S ovim zakonom uređuje se ravnopravni odnos između državnih službenika i države kao poslodavca, propisuju se jedinstvena pravila koja reguliraju prijem u državnu službu, klasifikacije radnih mjesta državnih službenika, stručna osposobljavanje i usavršavanje državnih službenika, napredovanje u službi kao i druga pitanja značajna za ostvarivanje prava i obveza državnih službenika te određena pitanja od značaja za uređivanje i ostvarivanje prava obveze i odgovornosti namještenika. Mi u HNS-a Liberalnih demokrata smatramo da javnost treba biti što šire i što bolje upoznata sa svim obvezama prvenstveno radnika u državnoj službi odnosno državnim službenicima. Državni službenici u svom postupanju ne smiju diskriminirati ili povlašćivati građane … dobi, nacionalnosti, etičke i teritorijalne pripadnosti, jezičnog i rasnog podrijetla, političkih ili vjerskih uvjerenja ili sklonosti, invalidnosti, obrazovanja, socijalnog položaja, spola, bračnog ili obiteljsko statusa, spolne orijentacije ili nekih drugih razloga suprotnih Ustavom i zakonom utvrđenih prava i sloboda. Državnom službeniku moraju biti osigurani potrebni organizacijski tehnički uvjeti u kojima će moći obavljati zadatke u skladu s načelima i standardima rada koje se zahtijevaju u državnoj službi. To je vrlo članak 9.zakona koji nam se čini vrlo važan za rad državnih službenika. Čelnik državnog tijela ili nadređeni službenici moraju poštivati dostojanstvo državnog službenika. Državni službenik ima pravo na napredovanje, stručno usavršavanje kroz izobrazbu i druge načine usavršavanja. Državnom službeniku nije dozvoljeno otvaranje obrta ili osnivanje trgovačkog društva ili druge pravne osobe u području djelatnosti na kojem je zaposlen kao državni službenik, odnosno područje djelatnosti koje je povezano s poslovima iz djelokruga tijela u kojem je zaposlen. Dalje, državni službenik je dužan pismenim putem obavijestiti nadređenog državnog službenika o financijskom ili drugom interesu koji on, njegov bračni ili izvanbračni drug, dijete ili roditelj može imati u odlukama tijela u kojima radi. Državni službenik je dužan pismenim putem obavijestiti nadređenog službenika o fizičkim i pravnim osobama s kojim je bio u posebnom odnosu u razdoblju … …/Upadica Stazić: Kolega Blažekoviću, ja vas moram upozoriti da vi vodite raspravu o jednom drugom zakonu. To je razlog inače da vam oduzmem riječ, jer govorite izvan točke dnevnog reda. Mi raspravljamo sad Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima s konačnim prijedlogom zakona. To je P.Z. br. 281. To su ove kratke male promjene da se službenik ima pravo vratiti u ustrojbenu jedinicu iz koje je došao, ako je privremeno smješten u ministarstvo neko. Ja vas lijepo molim onda da se primaknete temi što je više moguće. Možete govoriti dakako, ovo je konačni prijedlog zakona, možete govoriti malo i o kontekstu ali ne baš se previše udaljiti. Hvala vam./… Naime, moja diskusija je citiranje članaka zakona. Ja citiram doslovno članke zakona koji govore o određenim obvezama državnih službenika. To je taj zakon. Radi se o tom istom zakonu [[Upadica Stazić: Nastavite, izvolite.]] Nadam se da vas sve ne zamaram, ali to naime to uopće moram priznati da ne govorim ni zbog jednog saborskog zastupnika. Ja to govorim zbog javnosti. Mislim da je javnost dužna i trebala bi biti upoznata sa zakonom koji u 160 članaka određuje rad državnih službenika, ali očito da vjerojatno imate pravo. Ja ću pogledat češće Poslovnik da li ja imam pravo ili vi, pa ću samo završno reći intenciju zašto sam krenuo u ovakvu diskusiju. Naime, od državnih službenika se s pravom traži izvrsnost. Državni službenici su neposredni izvršioci državne, odnosno vladine politike, pa i ti o kojima je riječ da bi trebali doći na isti način, imati iste uvjete kao ako su u službi kod predsjednika, recimo kod predsjednika države. Brojni državni službenici u neposrednom su kontaktu sa građanima korisnicima usluge, javne uprave, osobno državne službenike bi radije nazvao službenicima javne uprave, a ne državnim službenicima. No, moramo se služiti službenom terminologijom. Dakle, zbog gore navedenog državni službenici svakako moraju biti najkvalitetniji stručni kadar koje Hrvatska uopće ima, pa i ovi isti o kojima je danas riječ. Mi u Hrvatskoj narodnoj stranci liberalnim demokracija mislimo da u velikoj većini današnji državni službenici su apsolutno jedni od najkvalitetnijih stručnih kadara koje Hrvatska ima. Istina je da su službenici ogledalo svojih nadređenih, a nerijetko i ogledalo državne, odnosno vladine politike. Istina je kao i svugdje među državnim službenicima, naime ima i neradnika i nekorektnih osoba, ali to je manji problem koji je adekvatnim ocjenjivanjem u postupcima rješiv. Kao što rekoh državni službenici, službenici javne uprave su u najvećem broju visoko kvalitetni i adekvatno obrazovani vrijedni radnici, radnice koji svojim napornim i predanim radom zaslužuju našu pažnju, naše poštovanje i društveni ugled. I radi se isto opet o tim istim da ne bih pogriješio službenicima koji su navedeni i u prijedlogu izmjena ovog Zakona. No nerijetko se na državne službenike neopravdano i nepravedno svaljuje odgovornost nekih pogrešnih odluka, krivih neživotnih propisa i taj segment teških uvjeta rada državnih službenika treba razumjeti i brzo mijenjati. No, nama u HNS-u čini se da je jedan od većih problema adekvatno nagrađivanje državnih službenika, te osiguravanje ne samo normalnih već što boljih uvjeta za rad državnih službenika. Ukoliko tražimo od državnih službenika da kroz Zakon o državnim službenicima i njegovih 160-tak članaka izvrsnost, uzornost u ponašanju i besprijekornost u odnosu spram bavljenja posla za javnost moramo osigurati ili bar nastojati osigurati primjereno nagrađivanje, radne uvjete shodno uvjetima u zemlji, shodno uvjetima u zemlji. Ali recimo jedan primjer koji je meni fascinantan je to da službenice i službenici Hrvatskog sabora nemaju gdje parkirati svoje automobile. Pa to je nešto što bi zaista se mogli potrudit da im se omogući, a mi ih maksimalno koristimo i pokušavamo iz njih izvući najbolje. Mi u HNS-u liberalnim demokratima jedva čekamo vremena kad će javna služba postati prestižna djelatnost najizvrsnijih kadrova u Hrvatskoj, … [[Govornik se ne razumije.]] visokim plaćama i priznatim društvenim statusom. Do tada trebamo se svi i državni dužnosnici i građani s poštovanjem i zahvalnošću odnositi spram državnih službenika, službenika u javnoj upravi. Istovremeno niti jednog državnog službenika eventualna neadekvatna plaća, neadekvatno nagrađivanje ne oslobađa od najprofesionalnijeg pristupa u javnom poslu. Navedene promjene klub Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata će prihvatiti.
Hvala. Zahvaljujem se. Replika gospođa Ruža Tomašić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Blažeković, razumijem vas da ne želite govoriti o prijedlogu ovoga zakona i da vam je nelagodno, jer tu se zapravo radi samo o dva članka. Jedan je članak da svi oni državni dužnosnici koji završe svoj rad na jednome mjestu da se mogu premjestiti na drugo mjesto. A drugi članak o kojem ne želite govoriti to je da se u državne službe na radna mjesta u Kabinetu ministra osobe mogu primiti u državnu službu na određeno vrijeme bez prethodne provedbe javnog natječaja, odnosno oglasa za prijam u državnu službu. Navedeni državni službenici ne mogu se raspoređivati na radna mjesta itd. Znači, da imamo inflaciju državnih službenika, doista imamo inflaciju državnih službenika, a vi bi još željeli nove službenike primati nove državne službenike i to bez natječaja, da nemamo pojma kako i zašto i kome idu. Hvala lijepa.
Odgovor poštovani Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo. Moram priznati da se ja načelno slažem sa načinom organiziranja odnosno zakonskim propisima koji dovode do tog da se način organiziranja određene službe radi na način da se stvori jedan tim s kojim dolaziš i s kojim odlaziš. I to je koliko sam ja shvatio intencija ovog cijelog zakona, odnosno promjena u tom segmentu tog zakona da na 4-godišnji mandat uzimaš i dovodiš sebi ljude za koje si uvjeren da ćeš sa njima moći odraditi jedan tako važan posao kao što je vođenje jednog odjela, jednog dijela u državnim službama, odnosno ministarstvima ili u Uredu predsjednika RH. I mislim da takve odredbe samo mogu pomoći u efikasnosti rada državnih službi i ostalih ureda državne službe i predsjednika Republike.
Druga replika, poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo ja ću se nastaviti samo na ovaj izraz nelagode. Pa baš mi je interesantno da izražavate takvu veliku nelagodu prema državnim službenicima i namještenicima iako mi je ustvari jasno obzirom na ovo što im se priprema sada sa smanjenjem plaća tako da je normalna stvar da onda bude to nelagodno. I ono što je kazala i maloprije gospođa Tomašić, dakle ovdje stvarno u ovom članku stoji da će se moći zapošljavati ljudi koji nisu dosad radili u državnim službama. Znači, ne radi se samo o premještanju i vraćanju, što je u redu, nego se radi o ovima ostalima koji se već uobičajenom praksom zapošljavaju bez natječaja.
Na repliku odgovara zastupnik Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja bih samo htio reći da je intencija moje diskusije, jer se radi samo o tri praktički članka izmjene i nekakve dopune članaka zakona, bila da se progovori o problemima u radu državnih službenika i da se svi zajedno ali ne samo mi nego i javnost senzibilizira oko toga da postoji veliki broj, velika količina ljudi muškaraca i žena koji rade jedan izuzetno odgovoran posao i da se s vremena na vrijeme trebamo osvrnuti na njihov rad, na njihovu kvalitetu rada i u krajnjem slučaju ih i pohvaliti ako treba. Ali, staviti ukupnu odgovornost rada svih nas, odnosno svih njih na zadovoljstvo jer oni svi zajedno sa nama jesmo u službi građana koji sve te usluge i plaćaju.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Hrvatskih laburista – Stranke rada govorit će poštovani zastupnik Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Same izmjene Zakona o državnim službenicima sadržane u člancima 74.b i 74.c nisu problematične ni upitne. O njihovim izmjenama ne postoji dvojba i prihvatljive su kako bi se i u Uredu predsjednika po istim kriterijima popunjavala radna mjesta kao i u pojedinim ministarstvima kao i da se status u tim državnim tijelima izjednači s ostalim pravima državnih službenika. Hrvatski laburisti – Stranka rada na tekst nemaju primjedbe, više je upitan postupak i hitan postupak izmjene zakona. Ne vidimo nijedan razlog kako se navodi od strane predlagača da se zbog državnih razloga u hitnom postupku će se uspostaviti bolje funkcioniranje Ureda predsjednika. Što se to hitno desilo u Uredu predsjednika? Ne znamo. Pitam se da li Ured predsjednika nedovoljno dobro funkcionira i koji su to problemi s kojima se oni susreću? Nije nam interes onemogućavati dobro ili bolje funkcioniranje Ureda predsjednika, ali valjda kad je takva hitnost red bi bio da znamo koji su to problemi. Ovako možemo samo nagađati o čemu se radi. Nema dugo iz Izvješća državnog revizora za 2011. godinu upozoreno je na kršenje Zakona o radu o prekovremenom radu u Uredu predsjednika Republike. Za dio zaposlenika prekovremeni rad je trajao više od dopuštenih 180 sati godišnje čime je jasno kršena i odredba Zakona o radu. Iako je iz samog ureda obrazloženo da takav rad nije utjecao na zdravstveno stanje zaposlenih postavlja se pitanje i možemo samo nagađati da li se to isto dešavalo u 2012. godini i da li su to razlozi da dolazi do određenih promjena u uredu predsjednika? Ako da, nadam se da budemo vidjeli to u Izvješću za 2012. godinu. Inače, što se tiče samog zakona on je doživio 6 izmjena od 2005. godine kada je donesen. Tri izmjene su bile u 6,5 godina od donošenja zakona, a nešto više od godinu dana evo radimo treću izmjenu s time da je jedan prijedlog ovog zakona povučen iz postupka u rujnu prošle godine. Ako nastavimo sa ovakvim čestim izmjenama ovog zakona i ovakvim tempom mogli bi imati do kraja mandata 10 do 15 izmjena zakona, a možda i više. Česte izmjene zakona nam govore da ova vlast je dezorijentirana, da ova Vlada nije u stanju pripremiti cjeloviti i kvalitetni prijedlog kroz redovnu proceduru i dostaviti je na raspravu i usvajanje u Sabor, nego ad hoc popravljanjem onih dijelova koje su već bile mijenjane u samom zakonu ponovo ih mijenja i korigira. Ovakvom praksom se stvara samo pravna nesigurnost, zbog čestih izmjena zakona. Možemo nagađati da li česte izmjene zakona su želje pojedinih ustrojstvenih jedinica, a koje ispunjava nadležno ministarstvo, jer ne vidimo druge razlike za hitnosti. Prijašnje izmjene zakona su se radile s obrazloženjem zbog preustroja državne uprave u navedenim člancima. Volio bi znati da li se taj preustroj danas dogodio, koliko je točan broj zaposlenih u državnim službama, koliko je bilo kad je preuzeta vlast, koliko je otišlo iz državne službe, kolik je zaposleno u godinu dana, te odgovore nemamo. To je valjda nekakav minimum podataka koje bi saborski zastupnici trebali imati kad im se dostavlja izmjene zakona koje utječu na zapošljavanje po pojedinim ministarstvima i ustrojbenim jedinicama. Ovako možemo samo nagađati da li se broj zaposlenih povećao ili smanjio, ili donosimo zakone kojima ćemo lakše provoditi stranačko kadroviranje ili politički nepotizam. A kad konačno izostanu financijske uštede onda svima treba odrezati 3%, a možda uskoro i više, ili smanjiti neka druga prava. A namještenicima i poručite budite sretni što još radite, primate plaću jel može biti i gore, neovisno o tome što su oni najmanje krivi za takvo stanje u državi. Hrvatski laburisti vide da je jedini krivac za ovakvo stanje aktualna vlast i unutar toga na sam zakon nemamo primjedbe, ali osnovne su primjedbe na proceduru koja je oko ovog zakona po hitnom postupku. Hvala.
Imamo prijavljene tri replike. Prvo poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Tušak, kažete u svom uvodu, a to ste i na kraju, sa time ste zaključili kako po vama ova izmjena nije upitna. Ja se ne slažem sa time, naime ova izmjena je samo jedna razrada već ranije uspostavljene dvojbene upitne izmjene Zakon o državnim službenicima zbog toga što uspostavlja, po meni jedan dvojben, pa rekao bih ni nepravedan sustav zapošljavanja u, pa i na određeno vrijeme, u državnu upravu i to bez javnog natječaja. Dakle, po meni je dvojbeno da i ministar kada dolazi na čelo određenog ministarstva zapošljava uz sebe određeni broj ljudi, ne znam koliko, i to, za te ljude ne vrijede kriteriji koji vrijede za sve ostale državne službenike u RH. To je jedan razlog zbog koga bi ovo trebalo biti dvojbeno i drugi je da između nekoliko stotina državnih službenika u pojedinim ministarstvima, ministar koji preuzima mandat, ne može naći dovoljno kvalitetne kadrove da bi mu mogli biti njegovi suradnici u mandatu u kojemu on obnaša tu dužnost. I tu u vrijeme kad se primjerice gospodin Blažeković zaklinje u kvalitetu, stručnost tih državnih službenika. S druge strane podržavamo zakon u kojemu želimo reći da među zaposlenim službenicima u državnom, u ministarstva nema toliko kvalitetnih držanih službenika koji bi mogli obavljati tu dužnost i to radimo upravo na dan, dan ili dva nakon što je predsjednik Vlade objavio da će tim istim državnim službenicima zbog problema u punjenju državnog proračuna smanjiti plaću 3%. Ja mislim da je ovakva izmjena zakona apsolutno upitna.
Na repliku odgovara poštovani Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačić, ja sam u svojem govoru rekao da na postojeće, već izmjene koje su se desile, ove izmjene nisu dvojbene, ali rekao sam i nešto što sam zakon regulira a to je ono pitanje dio podataka kojih mi nemamo. I na osnovu tih podataka, da mi ih danas imamo ili eventualno da imamo kad god se mijenjaju pojedine odredbe zakona, a tiču se broja zapošljavanja itd. onda bi mogli adekvatno na osnovu činjenica i razgovarati, ovako je nešto visi u zraku, postoji nekakvo pravo koje je propisano u zakonu i nekakva mogućnost koji regulira državne službenike, ali bez ovih podataka mi ne možemo znati da li su se ljudi zapošljavali po političkom nepotizmu ili eventualno po nekakvim političkim kriterijima i kakvi zbroj ljudi se je kretao po pojedinim ministarstvima i koliko ljudi će otići sa pojedinim ministrom. Bez tih podataka iluzorno je uopće raspravljati.
Druga replika, poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Tušak, vi ste se u svojoj raspravi s pravom upitali zbog čega raspravljamo o ovakvom obliku zakona, a nemamo nikakvih podataka i to je zaista možda i najkrucijalnije pitanje ovog zakona. Međutim, evo Ministarstvo uprave nije našlo za shodno da nam kaže, iako smo mi već tu priču ovdje otvorili nekoliko puta, koliko je zaista ljudi u proteklih godinu dana ušlo u sustav državne uprave temeljem sličnih, ajmo reći sličnih članaka ovog istog zakona. Moje su procjene da smo samo u 20 ministarstava zaposlili u kabinete ministra 4 ili 5 ljudi to vam je 100 ljudi, neka imaju plaću 4000 neto, to vam je 400 tisuća mjesečno, a godišnje 5 milijuna, pa izračunamo koliko je to u jednom četverogodišnjem mandatu Vlade. I nema tu onda priče o nepotizmu jer su oni ušli temeljem zakona, nema nepotizma. A to što su imali podobnu stranačku iskaznicu e to je onda druga stvar. Ono što brine jest uopće ne suosjećajnost Vlade koja predlaže ovakve zakone nakon priče koja se pojavila vani a koja govori da svim državnim službenicima kojih navodno ima i puno i previše u svim tim ministarstvima, javnim poduzećima i gdje sve ne treba smanjiti plaće jer Vlada jednostavno ne uspijeva ostvariti svoj gospodarski program i gospodarski rast za koji oni trebaju dati najveći dio svog angažmana. To je taj problem pa se postavlja pitanje kako će nakon toga, nakon što im smanje plaće još i bolje ostvariti taj nekakav gospodarski ili projicirani rast.
Odgovor na repliku, poštovani Zlatko Tušak.
Kolega Boriću ja se u velikom djelu slažem s vašom replikom. Ono što sam i rekao da za postojeće stanje u državnoj upravi najviše je i odgovorna ova vlast. Jasno da druga je i odgovornost kada donosimo ovakve zakone po hitnom postupku a ne vidimo ni jedan elemenat da bi se ovakav zakon trebao donesti po hitnom postupku ili nekakvo obrazloženje nego kaže se zbog nekakvog boljeg funkcioniranja ureda Predsjednika a iza toga jasno da puno stvari ostane visjeti u zraku a to je onaj dio o činjenicama o kojima ste vi govorili, zato se potpuno slažem vezano za vašu repliku i diskusiju. Hvala.
Treću i posljednju repliku na ovo izlaganje iznosi poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Tušek uočili ste da hitnost nema nikakvog opravdanja no međutim niste uočili da ovaj zakon apsolutno nije bio potreban doći u proceduru koji legalizira sve one koji će biti primljeni bez javnog natječaja, bez oglasa, bez kvalifikacija, bez ikakvih, probnog rada, stručnog ispita, bez ičega. Želi se legalizirati takove koje se prime na rad u ured predsjednika, ured predsjednika Sabora, u ured kabinet ministara. Njih se želi ovim izmjenama zakona staviti da mogu biti premješteni i razmješteni po potrebi službe na druga radna mjesta. O tome se radi uvaženi kolega i to jasno ovdje piše samo treba pročitati i dokučiti što se skriva u ovom zakonu. Ovaj zakon apsolutno nije nikakve potrebe imao donositi se jer ured predsjednika ima ovlasti da svojim pravilnikom odlučuje o zapošljavanju i raspoređivanju na radno mjesto.
Na repliku odgovara zastupnik Tušak, izvolite.
Hvala. Kolega Đakić, je puno stvari ali kao što sam i rekao državna uprava je nešto posebno o kojem moramo voditi računa i pitanje funkcioniranja državne uprave i ljudi koji rade u toj državnoj upravi mora biti transparentno. Ako ponavljam i nadalje nemamo podataka tko radi, tko odlazi, koliko radi onda to ni ne može biti transparentno. Mi možemo govoriti o bilo kakvim zakonima ali ako se iza zakona kriju neke druge stvari a to je pitanje ovaj političkog nepotizma ili političke iskaznice onda ni najbolji ovi zakoni nam neće pomoći ako to nije transparentno.
Stavove Kluba HDZ-a o ovom zakonu približit će nam poštovani kolega Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo pričekat ću leteću izmjenu predsjedavajućih. Uvodno bih rekao primjedbe koje su možda neki od kolega možda već iznijeli a čini mi se da ih je bitno izreći jer se radi o principu rada Vlade ali i Parlamenta na rekao bih nezadovoljstvo sviju nas. Dobili smo ponovo po treći puta u godinu dana izmjene zakona ako računamo i pročišćeni tekst ajde da to ne brojim, posebno treću izmjenu Zakona o državnim službenicima u godinu dana. Možda to slijedi nekakvu ideju da se za deset izmjena u godinu dana dobije zlatni sat ili nešto slična nagrada. Međutim slažemo se sa iznesenim ocjenama da je ovaj zakon bio potpuno nepotreban. Prva velika primjedba je na ovaj zakon da predlagatelj traži da se zakon raspravi u parlamentu po hitnom postupku. Iz dva razloga, kao prvo dobronamjerna primjedba na stranici dva vašega materijala razlozi za hitni postupak nisu sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora, to je bilo nekad dok vladajući nisu izmijenili poslovnik za koji smo čuli da još uvijek nije dobio službenu objavu u Narodnim novinama. Dakle ako se pozivate na članak 159. Poslovnika onda pročitajte što u njemu piše. Razlozi za donošenje zakona po hitnom postupku propisani su člankom 162. Poslovnika i to bi već bilo dovoljno da vam je netko zbog ove greške da ne kažem namjere vratio zakon na doradu. Kao druga važna primjena u toj istoj točki 4. Piše da se zakon donosi po hitnom postupku jer su državni razlozi da se osiguraju pretpostavke za uspostavu boljeg funkcioniranja ureda predsjednika RH. Kao prvo nameće se zaključak da je Vlada zaključila da ured predsjednika Republike ne funkcionira dobro. to je ne samo stručna, čini mi se i politička ocjena Vlade. Ne znam koje primjedbe Vlada ima na funkcioniranje ureda predsjednika. To se iz ovog obrazloženja ne može vidjeti. Ali može se vidjeti nešto drugo. To obrazloženje koje ste naveli nije razlog da se zakon donosi po hitnom postupku. da bi se zakon mogao donositi po hitnom postupku može se dogoditi samo kada to zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi odnosno kada je to nužno radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu. Samo iz tih razloga i onog zahtjeva Vlade za usklađivanjem sa pravnom stečevinom EU može se zakon donositi po hitnom pokupsku. I kao ovo ostane kao prijedlog zakona po hitnom postupku mi ćemo time povrijediti Poslovnik o kojem smo danas već govorili. Nema razloga za hitnost ovog zakona osobito kada uđete u suštinu teksta i vidite zbog čega mi uopće donosimo zakon. I možda je shvatljivo da je Vlada u početku svog mandata baš mijenjala Zakon o državnim službenicima jer je trebala korekcije da bi mogla postaviti svoje ljude na mjesta koja drži bitnima za funkcioniranje državne uprave. Možda je tada izmjena Zakona o državnim službenicima bila zbog potreba 500-njak ljudi koje ste željeli političkim načinom nametnuti u sustav državne uprave. I slažem se ovdje s kolegom koji je govorio u ime kluba HNS-a da treba i pohvaliti ne iznimno nego često ako je potrebno, državne službenike jer i ovi materijali koje imate pred sobom rezultat su njihovog rada. Nije problem u državnim službenicima, problem je u državnim dužnosnicima koje smo prije dva tjedna posebno nagradili novim višim plaćama, jedan mali odabrani krug od njih petnaestak, a nakon dva tjedna smo svima linearno smanjili bruto primanja i to mislimo da je dobra i pametna politika ove Vlade. To je katastrofa koja se samo produbljava, to je samo kriza koju produbljavate ovakvih odlukama. Zbog toga mislimo da je problem da vi ovim zakonom ponovo narušavate sustav. Nakon potreba 500 ljudi zbog kojih ste prvi puta mijenjali zakon, kada čitamo ovaj tekst vidimo da je ovaj zakon pripremljen zbog dvadesetak ljudi kojima su dosadašnja rješenja u zakonu smetala. A to je poprilici ono što je bilo rečeno, prvo smo uredili način da ljude u državnu službu primimo bez natječaja, bez kvalifikacija, bez stručne spreme, bez stručnog ispita isključivo po političkoj podobnosti. To smo učinili. Ti su ušli u razna ministarstva u razne kabinete ministara. Ne stignemo a nije možda ni prilika govoriti o mišljenju onih koji se susreću s tim stručnjacima kakvo je mišljenje o njihovim znanjima. Ali bit će prilike vjerojatno da i o tome razgovaramo. A nakon što smo ih namjestili dakle bez ikakvih kriterija sada ćemo ih posebno zaštititi. Kako ćemo iz zaštiti? Ovim zakonom i reći ćemo svi oni koji su primljeni u kabinete ministara bez natječaja, bez kvalifikacija potrebnih za ta radna mjesta u trenutku kada prestaje mandat njihovog ministra bit će raspoređeni na slobodna radna mjesta u tim istim institucijama u koje su primljeni. I sada se vidi da ste to htjeli postići od samog početka. Htjeli ste zamijeniti državnu upravu nekim novim ljudima, ljudima koji vama odgovaraju zbog političke podobnosti bez obzira na to kakve su njihove kvalifikacije da obavljaju te poslove. to je danas evidentno iz zakona koje ste predložili. Nažalost to nije sve. Kada gledate dosadašnji zakon vi ste zbog dvadesetak ljudi kojima nije odgovarao promijenili jednu rečenicu a to je da su svoja prava ostvarivali u onim tijelima u koja su bili premješteni. I onda se netko dosjetio jadu da će za dvije ili ne dao Bog tek tri godine kada padne ova vlast i kada ode ministar sa svojeg mjesta ti ljudi morati otići na cestu s onom pričom koju smo slušali oni će doći s vladajućima i s vladajućima otići. Ne, sada više neće otići jer će biti raspoređeni na slobodna radna mjesta u institucijama u koja su došli bez natječaja. To je ono što piše u ovom zakonu. A to je posljedica loše nomotehničke izrade ovog zakona jer institut premještaja koje bi trebalo biti pravilo kod vas je iznimka pa ste prvo unosili iznimke svih mogućih članaka 74., 76.da bi kasnije govorili o suštini a to je premještaj po potrebi službe određenih ljudi u sustavu državne uprave. I ono što se cijelo vrijeme pitamo, zašto ova Vlada uvijek i jedino eksperimentira osim sa cijelim narodom samo sa državnim službenicima? Za sve ostalo ste imali razumijevanja ali državni i javni službenici su onaj dio s kojim treba eksperimentirati, zato što se drugdje vjerojatno ne usudite dirati pa je najlakše vršiti stalne promjene u državnoj službi, a sutra ćemo ponovo konstatirati kako je državna uprava glomazna, spora, neefikasna, nedovoljno educirana itd. Ovim načinom da se godišnje tri puta mijenja Zakon o državnim službenicima nećete postići efikasnu, dobro organiziranu, malu i dobro plaćenu državnu upravu. Postići ćete upravo suprotne efekte. I sada tim zakonom petrificirate stanje, sve one koje ste zaposlili bez natječaja rasporedit ćete na slobodna radna mjesta a u isto vrijeme ćete još zadržati one koji su državne službenike koji su mijenjali kolege koji su putovali između različitih institucija odnosno državnih tijela. Jer da je neko da to pojasnim iz Sabora ili iz Ministarstva vanjskih poslova bio privremeno premješten na rad u Vladu RH već ste u Ministarstvu vanjskih poslova na njegovo mjesto uzeli drugog čovjeka. Za tri godine ovaj bi se iz Vlade trebao vratiti u ministarstvo. S obzirom da mu je mjesto popunjeno nije se mogao vratiti. Sada će se temeljem i snagom ovog Zakona morat vratit na svoje radno mjesto, ali će tamo već sjedit neki kolega koji je njegove poslove obavljao u tom istom razdoblju. Tom kolegi nećete moći dati otkaz jer on ništa nije kriv za činjenicu da imate dodatni teret zapošljavanja onih koje ste privremeno premjestili na druga radna mjesta. Želio bih ponovo zamoliti Vladu, znam da smo to činili mnogo puta i do sada uvijek bez uspjeha, da povuče prijedlog ovog zakona po hitnom postupku jer ovaj Zakon nema niti jednog elementa zbog kojeg bi se trebao donositi po hitnom postupku osim ako vi mislite da je ured predsjednika pred rasulom i u tako lošem stanju da je hitno potrebno mjerama ovog zakona urediti radne odnose u Uredu predsjednika Republike što vam je obrazloženje ovog zakona. Ali ako to nije tako i ako Vlada nije takvu ocjenu donijela o Uredu predsjednika onda vam predlažemo prvo da skinete hitnost ovog postupka, da ovaj Zakon raspravimo u dva čitanja. Ovaj zakon nije u potpunosti obuhvatio sve on što bi se u Zakonu o državnim službenicima moglo promijeniti i trebalo promijeniti, a nakon toga da u dva čitanja vas uvjerimo da ovaj način zapošljavanja u državnoj upravi nikome neće pomoći nego će samo rodit nove probleme kojima smo bili svjedoci i do sada. I na kraju, osim ove vrste kadroviranja istovremeno ste počeli političkim pritiscima kadrovirat čak i tamo gdje ne smijete, gdje vam zakon brani pa ste najavili recimo smjenu ravnatelja Državne škole za upravu koji je imenovan na mandat od četiri godine samo zato što on iz nepoznatih razloga nekomu ne odgovara. I osim što ste Državnu školu tri ili četiri puta do sada selili, školu koja je jedna od obveza koju je preuzela hrvatska Vlada u raspravama sa Europskom komisijom, ono što je bilo traženo od 2003. godine od Republike Hrvatske da napravi nezavisnu javnu ustanovu koja će se baviti edukacijom i državnih i lokalnih službenika sada ponovo stavljate pod politički nadzor. To nikom od nas ne treba, to neće biti mjera kojom ćete bilo šta pospješiti u radu državne uprave. Bojim se da ćete ju samo bitno unazaditi. I ono što je vrlo zanimljivo u ovim palijativnim promjenama svih zakona koji se tiču državne uprave. Nezadovoljstvo službenika činjenicom da se o njihovim radnim odnosima raspravlja svakih nekoliko mjeseci, činjenicom da neke službenike pretvarate u svoje poslušne državne dužnosnike i njima dižete plaću, a onda predsjednik Vlade u svom klasičnom načinu preko televizije poručuje svima i javnim i državnim službenicima da će im nakon što im je ugovorom zagarantirao neka prava sad ta prava umanjiti. To je vidljivo i iz ovog zakona, to je politika Vlade koja luta i koja nije u stanju sustavno riješiti izgleda niti jedan problem. Sasvim sigurno ne one u gospodarstvu, a isto tako niti u državnoj a ni javnoj upravi. Zbog ovih razloga pozivamo vas ponovo da ne vrijeđate Poslovnik koji je propis kojeg se moramo držati, da skinete hitnost u prijedlogu ovog Zakona, da se ovaj zakon raspravi u dva čitanja, ali da prethodno razmislite da li su ova rješenja uopće dobra. Probajte se odmaknuti od političkog diskursa i razmišljajte da vaše mjere, vaši zakoni i vaše intervencije rješavaju ne samo o pitanju sudbina tih državnih službenika, nego da rješavaju i pitanje o kvaliteti državne uprave na koju se svi često puta pozivaju. Zbog ovih razloga klub HDZ-a bit će sigurno protiv ovog zakona, a pozivam i predlagatelja da dobro promisli prije nego sa ovakvim prijedlozima dolazi pred Parlament. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo 7 replika iz vašega kluba. Josip Borić, izvolite.
Kolega Mlakar, vi ste u svojoj raspravi spravom upozorili na ovaj dio zakona koji se tiče hitnog postupka. Sad ću vam navesti svoj primjer. Ja sam prije 8 mjeseci pripremio raspravu na Prijedlog zakona o dopuni Zakona o preuzimanju dioničkih društava, P.Z. br. 93. Tu raspravu ne znam što ću s njom napraviti jer je hitni postupak izglasan s 1.6.2012. godine 81 glas za i 40 protiv. Mi već 8 mjeseci imamo zakon po hitnom postupku u hitnoj proceduri, a nismo ga raspravili. Sad ne znam da li da bacim tu raspravu, hoćemo li mi uopće raspravljati o takvom zakonu ili što učiniti. To je način na koji ovaj naš Dom radi. Tako da se nemamo što čuditi kad i ovakvi zakoni koji po nikakvim, ama baš nikakvim kriterijima ne mogu zaslužiti pojam hitnosti postupka završavaju na raspravama isti tjedan kad dolaze gotovo i materijali. Eto.
Sljedeća replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Mlakar, slažem se u svemu sa onim što ste vi sada u ime kluba rekli. Ja bih vas podsjetio na još jednu dimenziju koju su ove brojne izmjene Zakona o državnim službenicima pretrpile u proteklih godinu dana. Vi se dobro sjećate da smo, kako smo komentirali prijedlog izmjena i dopuna zakona kada su ukinuti ravnatelji uprava u ministarstvima, kada je ukinuta dužnost državnog tajnika, kada se govorilo o profesionalizaciji, kada se govorilo o smanjenju broja državnih dužnosnika. I znate kakav je epilog nakon te čuvene izmjene da je danas u Vladi RH, u svim ministarstvima u odnosu na vrijeme kada je HDZ vodio Vladu i kada je bilo ukupno što ministara, što državnih tajnika 84 u Hrvatskoj vladi pri tome podrazumijevajući sva ministarstva, danas vam je situacija da je 97 pomoćnika ministara kao državni dužnosnici, da je danas 22 člana Vlade i 20 zamjenika ministara. Dakle, kada smo govorili o tome da će se smanjiti broj državnih dužnosnika sa jučerašnjim danom je on gotovo udvostručen. I tome nije kraj. Naime, još svi ministri nemaju svoje zamjenike pa prema tome ja se bojim da ćemo do kraja ove godine udvostručiti broj državnih dužnosnika. I ako još k tome dodamo i ovu ekipu koja se ovim izmjenama zakona omogućuje da ulazi u ministarstvo zajedno sa ministrom ili u Ured Vlade zajedno sa predsjednikom Vlade ja mislim da ćemo temeljem tih izmjena zakona imati negdje oko 40 osoba koje su uključene u rad ministarstava, a koje su ušle mimo Zakona o državnoj upravi.
Hvala. Odgovor na repliku, Davorin Mlakar.
Kolega Bačić potpuno ste u pravu, ali nemojte se bojati. To što raste broj državnih dužnosnika nužno ne mora biti loše. Jer vidjeli smo tendenciju Vlade da tim dužnosnicima uglavnom raste plaća. Znate, to je kao Orvelova '84. prvo ćemo dići dužnosnicima plaću 5 ili 6 tisuća kuna, a onda ćemo im smanjiti 200 ili 300 i svi će vam sa smiješkom reći kako njima to nije nikakav problem. I ja sam uvjeren da svim ovim dužnosnicima, osobito ravnateljima Zavoda za zdravstveno pa onda mirovinsko osiguranje koji imaju različite plaće i to javnost treba znati, ali vrlo visoke, dok njihovi zamjenici imaju iste plaće i nitko iz Vlade nije uspio obrazložiti zašto je to tako pa su i njihovi pomoćnici postali dužnosnici za nadati nam se svima da će taj trend, ta zaraza dužnosnička se nastaviti i da će do kraja mandata ove Vlade možda svi građani RH biti dužnosnici pa će nam onda vjerojatno biti i lakše podnijeti ovu krizu s takvim novim plaćama.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Mlakar vi ste samo potvrdili ovdje što je jasno vidljivo da je ova Vlada odustala od depolitizacije državne uprave i profesionalizacije. Dakle, kad ne znaš što ćeš napraviti onda posljedica toga je da u godinu dana tri puta mijenjaš zakon. Međutim, vrlo interesantno je da ovima kojima ste govorili kojima je prije tjedan dana dizan koeficijent sad im se taj koeficijent smanjuje za 3%. Sad možete misliti koliko će samo Vlada potrošiti novaca na izdavanje jednih i drugih rješenja jer ako je Vlada rekla da neće smanjivati osnovicu nego će smanjivati koeficijent onda su vjerojatno prije tjedan dana znali da će ti koeficijenti biti 3% manji pa su ih mogli odmah manje napraviti, ne bi ih sad trebali smjenjivati. No, rezultat tog neznanja je makroekonomski pokazatelji kakvi jesu. Jer svi ti silni ljudi su trebali nešto i odraditi u državnoj upravi, servirati nekakve zakone koji bi potaknuli gospodarstvo ali u konačnici danak plaćaju oni koje nitko ne pita ništa a to su državni službenici i namještenici. I rezultat te cijele priče je smanjenje njihove plaće od 3%. Iako, sjetite se kad smo prije tjedan dana tu raspravljali o božićnici tih istih državnih službenika i namještenika tada je ministar Mrsić nas sve uvjeravao da nije istina, da mi pričamo gluposti, da obmanjujemo javnost da će se smanjivati plaće. Sad bi bilo zgodno izvaditi fonogram te njegove rasprave i dati svim državnim službenicima i namještenicima što je ministar govorio prije tjedan dana, što je govorio danas, a istovremeno poslati jednu opomenu ili dati to hrvatskim umirovljenicima da mu ne vjeruju da i njima sutra neće smanjivati mirovine.
Odgovor na repliku, Davorin Mlakar.
Kolega Šuker vi ste bavili se financijama pa vam je to područje jako dobro poznato. Mi smo imali prilike razgovarati sa sindikatima i u vrijeme dok smo obnašali vlast i nikad ti razgovori nisu bili ugodni za onog tko je na vlasti, ali nastojali smo naći zajednička rješenja i saslušati sve ono što je recimo Sindikat državnih službenika i službenika u lokalnoj samoupravi nama često puta sugerirao. Sada vam je čelnik tog sindikata kao i ostalih sindikata čelnici koji su dobili prilike biti u medijima rekao da ih je ova Vlada izigrala. Jer su oni pristali na smanjenja nekih svojih prava potpisujući ugovor da se neka prava kao što je plaća neće dirati. Sada su dobili ni dva tjedna kasnije najavu da će bruto plaća padati i to na način da će smanjivati koeficijente. I zbog toga se pridružujem kolegi Blažekoviću, državni službenici o kojima često se govori u negativnom kontekstu to ne zavrjeđuju. Dapače, ilustrirat ću ponovno, sve ove hrpe papira koje stoje pred vama na temelju kojih mi radimo u Saboru kao i sve ono što je proizvelo uopće te papire plod je rada državnih službenika. Tih o kojima često govorimo u najnegativnijem mogućem kontekstu bez ikakvog razloga. I ponovit ću, nije problem u službenicima, problem je danas osobito u dužnosnicima i u tome tko sve postaje voljom Vlade i silom zakona dužnosnik u RH. A onda je refleksija njihovog rada ovo što imamo danas.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Mlakar ja bih samo vas htio nadopuniti da ste zaboravili reći da je bilo potrebno pozornost skrenuti na Izvješće Ustavnog suda koji je svojim Izvješćem od 23. siječnja 2013. godine se očitovao o problemima vezanim uz postupak hitne zakonske procedure koji je jasno rekao da se ovim načinom zatire demokratsko pravo na široku raspravu, da nema nigdje u tim hitnim postupcima jasnog obrazloženja zbog čega je zakon po hitnom postupku donesen i s time se ignorira Ustavni sud Republike Hrvatske i njegov značaj, unatoč njegovoj važnosti, Ustavnog suda kako vodeće institucije čuvara Ustava, koji jamči demokratski poredak, stabilnost i zaštitu ljudskih prava njegovo upozorenje svjesno i namjerno ovim zakonom se ignorira.
Odgovor na repliku, Davorin Mlakar.
Kolega Đakić, pa problem je u tome što je Ustavni sud nešto rekao, na to bi trebala puno više reagirati Vlada nego ja kako zastupnik. Međutim, znate Vlada će se pozivati na eventualne odluke Ustavnog suda jedino kada će on naći za shodno pohvaliti Vladu zbog njenog rada. Bojim se da takvih predmeta u budućnosti će bit sve manje ili ih neće biti uopće i da će jednostavno se Vlada oglušiti na mišljenje Ustavnog suda jer joj je to najlakše. Vlada nema kontra argumenta Ustavnom sudu reći zbog čega je potrebna ova ishitrenost i ova olaka brzina donošenja propisa, osim da se udovolji, kao što sam rekao u svom izlaganju, potrebama dvadesetak ljudi koji su nezadovoljni rješenjem svog radnog statusa kako im je to omogućio sadašnji zakon na koji smo isto tako imali primjedbi i za koji držimo da nije dobar. A ovo što je govoreno to je samo produbljivanje politizacije državne uprave, to je ona obveza koju odavno imamo prema EU da ćemo tu upravo depolitizirati, a radimo upravo suprotno. Neće to završit na dobro, samo je pitanje kada će se osvijestiti oni koji bi o tome trebali vodit računa.
Andrej Plenković, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa mislim da ste kolega Mlakar ukazali na ključne aspekte ovoga zakona u vašem izlaganju, a bilo bi dobro možda da nam je i predlagatelj pojasnio doseg izmjena članaka 74. naročito u stavku 2. i stavku 3., jer on ubiti ispušta 2 elementa postojećeg zakona. Jedan je o tome gdje premješteni službenik ostvaruje prava, pretpostavljam da ova odredba ide za tim da prava premještenog službenika idu njemu in favorem, a bi bilo dobro da smo vidjeli jednu analizu zašto je to tako danas, a u stavku 3. istoga članka više nema kategorije slobodnih radnih mjesta, niti ima instituta stavljanja na raspolaganje. Dakle, obe ove odredbe su očito rađene nakon analize što se dogodilo sa pravima onih državnih službenika koji su premješteni u slučaju eventualnog, kako ovdje piše prestanka mandata ministra. Također mislim da bi bilo dobro da nam je zamjenik ministra dao jedan inicijalni uvid u kvalitetu rada onih ljudi koji su zaposleni u kabinete, a bez da recimo imaju državni stručni ispit. Da li postoji ikakva ocjena rada onih ljudi koji se bave pripremom dokumenata, primjerice za Vladu a da nemaju onaj minimalni uvjet koji se inače zahtjeva za državne službenike. To mislim da bi bila jedna korektna, jedan korektan postupak aktualne Vlade jer čini mi se da možda malo i napamet ovdje govorimo o tome kakav je zaista njihov input. A druga stvar koju ste vi dotaknuli je i pitanje koeficijenata. Mislim da se moramo sa pravom zapitati da li oni koji nemaju izabrani mandat od hrvatskih građana mogu imati veći koeficijent od onih koji to imaju? Mislim da to nije pravedno i da to se tiče svih zastupnika u Hrvatskom saboru, mislim da nije korektno da oni koji su u izvršnoj vlasti bez mandata imaju viši, i to ne malo više mandat nego zastupnici u Saboru.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Davorin Mlakar.
Hvala lijepa. Kolega Plenkoviću, probat ću u ovom kratkom vremenu reći ono što mislio sam da treba preskočiti u govoru u ime kluba. Neće vam predstavnici Vlade pružit nikakvu analizu, jer oni to ne smiju napravit. Ja ću vam reći koja je analiza, 20 službenika nezadovoljnih činjenicom da su premješteni recimo iz Ministarstva vanjskih poslova na rad u Vladu i u kabinet predsjednika ili potpredsjednika Vlade ne žele svoj radni odnos prenijeti u tu istu Vladu bojeći se da će za godinu, dvije ili tri kad prestane mandate ovoj Vladi ostati neriješeni, nego se žele na neki način osigurati da svoj radni odnos i prava iz radnog odnosa zadrže u tom ministarstvu iz kojeg su privremeno posuđeni u Vladu Republike Hrvatske. Ovo može biti figura, ne mora biti ni Vlada, ni Ministarstva vanjskih poslova, može biti odnos između ministarstava, između Parlamenta i ministarstava. Zahvaljujući ovom genijalnom zakonu koji je sada na snazi, a to sam govorio kad smo prigovarali tom zakonu, po ovom zakonu je moguće i arhivara prebacit u bolnicu da bude medicinska sestra. To ovaj zakon omogućava, samo je pitanje imamo li mi hrabrosti kako svi potencijalni pacijenti dozvoliti si da nam arhivari budu medicinske sestre. I zbog toga se to još nije dogodilo i zato sam rekao konstantno eksperimentiramo sa državnom upravom, za druge djelatnosti nemamo hrabrosti jer se svi možemo naći u lošoj poziciji gdje ćemo biti korisnici takvih usluga. A s obzirom da je državna uprava često ono područje u kojem se može eksperimentirat, onda smo si dozvoliti i ovakve zakone i ovakve eksperimente u državnoj upravi. To je analiza, 20 ih nije zadovoljno radnim odnosnom i svojom zaštitom pa je Vlada išla mijenjat ovaj zakon.
Hvala lijepa. Zlatko Komadina, replika.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Zahvaljujem se gospodinu Mlakaru što mi je svojom diskusijom, sa raspravom dao priliku da se evidentiram na današnjoj saborskoj raspravi kroz ovu repliku, jer sam zaboravio saborsku iskaznicu danas. Kaže Biblijska: "Da nek baci kamen onaj ko nije griješio.", zato meni nije jasno zašto vi kolege iz HDZ-a bacate kamenje jer vi ne bi smjeli ništa bacati. Što se tiče ove diskusije vezano za političko zapošljavanje, naime ja sam svjedok barem u svom kraju iz kojeg dolazim, u Rijeci, Prigorsko-goranskoj županiji da je svaki puta kada je državna vlast bila HDZ-ova a pogotovo od 90.-2000. i tamo neke a inače svaki put kad je bila HDZ-ova vlast da su doslovno svi ravnatelji, svi direktori javnih poduzeća ili nečega bili članovi HDZ-a kada su birani u mandat, al doslovno svi, od lučke uprave, direktora škole, HZZO-a, Mirovinskog itd., i to ne samo obični članovi nego neobični članovi. Da bili su dužnosnici HDZ-a, dužnosnici HDZ-a, stranaka, ogranaka itd. tako da. Jedanput je kolega Orlović u onom Saboru rekao pa ću ga citirati: "Da i među stranačkim ljudima ima stručnih ali među strukom ima kvalitetnih stranačkih ljudi." Mislim nema pravila tu znači ima tu svega. Međutim to su u pravilu da kažem iznimke. A vi kolega Mlakar nisam siguran da ste toliko baš vjerodostojni. Ja se sjećam kada ste bili ministar uprave, da ste iste slučajeve kad su se žalile jedinice lokalne samouprave na neke situacije rješavali kada je HDZ bio žalitelj, a negativno kada je SDP bio žalitelj.
Hvala. Odgovor na repliku, Davorin Mlakar.
Drago mi je kolega Komadina, prvo da su vas pustili bez iskaznice u dvoranu i da ste se uspjeli evidentirat. Nije mi drago i nije pristojno od vas na ovaj način razgovarati ali kad već iznosite to da ja nisam bio vjerodostojan, dajte dokumentirajte, pokažite to gdje je Mlakar dao različita tumačenja u korist HDZ-a i suprotno interesima nekih drugih stranka. Mene bi zanimalo to vidjeti. Ja još nisam nikada takvog pisanog traga našao. Dapače imao sam čak problema u vlastitoj stranci kada smo donosili mišljenja koja nekima od naših članova nisu odgovarala. Ali nije ovo pitanje nikakve osobne hrabrosti niti poštenja niti mislim da je to bilo vezano uz ovu raspravu. Vi mislite da nitko iz HDZ-a ne bi trebao raspravljati o lošim da ne kažem nešto grublje zakonima samo zato što su neki ili sav HDZ u obnašanju svoje dužnosti griješio, radio krive poteze. Pa na vama je a vi ste druga i drugačija vlast da to ne radite. Budite bolji od tog HDZ-a ako to možete. A vi ste baš suprotno iz Primorsko-goranske županije meni navodili razloge kako su vladali HDZ-ovci, kako je HDZ postavljao političkom podobnošću sve čelnike svih tijela. Pogledajte si samo što vi radite u Primorsko-goranskoj županiji i kako vaša stranka ordinira ili oktroira ljude koji tamo obnašaju dužnosti, a sve do predstojnika ureda državne uprave, recimo u Istarskoj županiji, profesionalca kakvog ne možete naći pa ga smjenjujete zato, samo zato što je i u vrijeme HDZ-a bio pročelnik ureda. A kvalitetniji od svih ostalih neću koristiti nikakve grube termine. Zamjena koju ste mu mogli naći pa sad ni ne znate kog biste imenovali jer ne možete naći adekvatnu zamjenu. Nemojte pričati o praksi HDZ-a jer nažalost vaša nije ništa bolja.
Hvala. Đurđica Sumrak replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Mlakar, evo ga slušajući rasprave i vašu posebice raspravu ali odgovore na replike htjela bih vas samo podsjetiti da ste možda zaboravili u svojoj raspravi naglasiti kako zaista ova Vlada nije to više parola, to postaje istina, podobnost je sposobnost, pa tako možemo očekivati i onog ložača da bude postavljen za medicinsku sestru jer on ima i podobnost a ima bome onda s tim i sposobnost. A kažete kolegama ste dobro odgovorili, što se tiče kamenja da ne smijemo bacati, boga mi bacaju stijene oni na hrvatski narod. Ne samo na službenike nego i na sve ostale. I znate kolega Mlakar, ne znam da li ćete se složiti ali evo malo razmišljam, ma koliko tog omekšivača, izbjeljivača, koliko tih medijskih pegli bi trebalo da zaista spere sramotu s donošenjem ovakvih i sličnih zakona i još kad ga tako zdušno svi brane i onda nama predbacuju a što ste vi radili, a oni su kao neka poštena vlast, pa što ste onda naučili od nas. Pa kolega Mlakar, recite im još jedanput.
A dobro i ovo je bila replika izgleda. Odgovor na repliku, Davorin Mlakar, niste se javili. Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a Nenad Stazić, potpredsjednik.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Predstavnici Vlade, tako mali zakon svega tri članka, a tako puno nerazumijevanja. I to takvog nerazumijevanja da se čovjek pita da li su ovi koji su raspravljali pogotovo tu mislim na kolegu Mlakara uopće shvatili ovaj zakon ili namjerno praveći se ga ne shvaćaju obmanjuju javnost. Ovaj zakon određuje upravo sve suprotno od onoga kako ga je ovdje kolega Mlakar predstavio. Naime kolega Mlakar kaže, u urede predsjednika Vlade, ministarstva, predsjednika Sabora dovodit će se ljudi bez natječaja a ovaj će zakon omogućiti da se njihov status petrificira i da postanu službenici sa ono sa stalnim radnim odnosom. Ne ovaj zakon upravo suprotno određuje. Zadnjim izmjenama ovog zakona određeno je da ne u ministarstva kao što ej to rekao kolega Mlakar nego isključivo u ured ministra, ne u Sabor nego isključivo u ured predsjednika i potpredsjednika Sabora, ne u Vladu nego isključivo u ured predsjednika i potpredsjednika Vlade mogu biti dovedeni službenici bez javnoga natječaja i tamo zaposleni. Kako i koliko dok traje mandat toga predsjednika Vlade, toga predsjednika Sabora, tih potpredsjednika Sabora i tih ministara. Kada njihov mandat prestane oni odlaze s njima. To je novost koju smo zadnji puta uveli u izmjenama ovog zakona. A kako je bilo do tada? Kako je bilo za vrijeme HDZ-a? primljeni su s ceste ljudi i bez natječaja, a onda su njihov status petrificiran odmah kako su primljeni. I kada je ministar otišao oni nisu odlazili s njim oni su ostajali u sustavu. Ja sam kada smo izmijenjali taj zakon govorio o svom slučaju, svom primjeru, kada sam u zadnjem mandatu prošlom mandatu dakle kada je HDZ imao većinu bio predsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Administrativna tajnica u tom odboru otišla je u penziju i trebalo je dovesti novu tajnicu. Naravno najprije iz sustava, dakako, ne izvana. Tajnik koji je bio tajnik Sabora u vrijeme HDZ-ove većine mi je ponudio dvije osobe. Ja sam s njima obavio razgovor. Prvo s jednom, pitam kad ste se vi zaposlili u Saboru? A ona kaže 2007. A gdje ste se zaposlili u Saboru? u Klubu HDZ-a a u klubovima se moglo zapošljavati činovnici, znači službenici bez natječaja, što je donekle logično jer klub ima pravo valjda dovesti svoje ljude pa i svoje članove da im tamo pomažu. I koliko ste bili u Klubu HDZ-a? godinu dana. I što je onda bilo s vama? Onda sam otišao u neki odbor. Pozovem drugu na razgovor koju mi tajnik, isti slučaj samo godinu dana kasnije zaposlena. Kroz Klub HDZ-a je dovedeno u ovaj Sabor, ja ne znam broja ja sam za ove dvije ustanovio, ne znam koliko službenika koji su primljeni bez natječaja, a onda su u sustavu ostali jer ih se nije jer oni nisu otišli van iz kluba. Kod izmjena ovih zakona, zadnjih izmjena mi smo rekli ne, to se neće više raditi. ministar ima pravo formirati svoj ured sa službenicima kojima vjeruje ali kada njemu prestane mandat bogami prestaje mandat i njima. Oni u sustavu ne ostaju. E sada o čemu govore ove izmjene? Ove izmjene ne govore o tima, nego govore o onima koji u kabinete dolaze a da već jesu negdje službenici. Možda ih je HDZ primio za službenike. Ne znam, tko ih je primio i pod kojim uvjetima. Ali oni kada ulaze u ured predsjednika pa dakako da moraju sačuvati svoj status koji su već do tada imali, dakle da se njihov položaj ne bi tumačio u ovom revolving sustavu znači da moraju otići zajedno sa ministrom, a došli su prije 15 godina ili prije 10 godina ili za vrijeme HDZ-a i imaju svoja zajamčena prava iz radnog odnosa da se ne bi taj zakon zadnji put izmijenjen zakon i na njih odnosio. Ove su izmjene nužne. Što one kažu? Kada netko uđe u Ured predsjednika Sabora ili predsjednika Vlade, a da je već bio državni službenik znači da je radio negdje drugdje kao državni službenik, pa kada predsjednik Sabora prestane biti predsjednik Sabora, a predsjednik Vlade prestane biti predsjednik Vlade da taj ne bi letio skupa s njim. Ovaj zakon štiti te on štiti njihova radnička prava, njihova službenička prava. I ja sada stvarno ne razumijem zbog čega je potrebno to što tu vrlo jasno piše tumačiti posve oprečno, osim ako se time ne želi zavarati one koji ovo prate novinare, ne znam javnost uopće ili netko ima stvarno problema sa shvaćanjem vrlo jednostavne stvari, ali vrlo jednostavne stvari. Sada sam potpredsjednik Sabora i zatekao sam u tom uredu neke službenike, da ne donesemo ovaj zakon po zadnjim izmjenama oni su službenici dugo, da ne donesemo ove izmjene, kada meni prestane mandat potpredsjednika Sabora neko bi mogao tumačiti, e i vama je prestao radni odnos. Zato ovo kažemo, zato donosimo ovaj zakon. ako je netko već bio službenik, ako dolazi iz drugog ustrojstvenog tijela iz drugog ministarstva, ako dolazi u kabinete na njega se neće primjenjivati onaj revolving sustav jer on ostaje samo za one koji su dovedeni mimo natječaja. Pa jel to problem shvatiti? Pa ja ne shvaćam da je to tako teško razumiti? … [[Upadica se ne razumije.]] Vi se možete i dobacivati ako je to vaš stil, mogu ja i to podnijeti. Dakle, ovdje vrlo ovdje kristalno jasno što se ovim zakonom hoće postići. E sada, kažete Ured predsjednika Republike, pa naravno da i Ured predsjednik Republike jer se može dogoditi da netko iz sustava činovništva ode na posudbu u Ured predsjednika Republike, a kada predsjedniku istekne mandat pa da ne bi i njemu istekao mandat njih se ovim zakonom štiti. Dakle, ponavljam jasno, ne one koji su došli u revolving nego oni koji dolaze kao službenici jer to već jesu godinama da im ne prestaje radni odnos. E sada toliko o zakonu, tri članka ima. Pa da ima 103 još bih shvatio da ga se može ne razumjeti, ali da se ne može shvatiti tri članka, vrlo jasno napisana. A sada, ajde o praksi malo. Pa neću govoriti o Buljubašićima pa gospodo moja draga pa kako vam nije neugodno optuživati ovu Vladu nakon krimena Buljbašića? Pa čovjek vam je u stranci radio a primao plaću u javnom poduzeću. I to ste napravili namjerno i znali ste svi gdje prima plaću i svi ste ga tamo gledali u stranci kako radi i sada vi nekome prigovarate zato što želi zaštititi službenike pa i one koje ste vi doveli bez natječaja ali su sada službenici. Zaštiti ih i to ih moramo zaštititi. Eto, to su razlozi zbog kojih se ovaj zakon predlaže, to su razlozi zbog kojih ćemo ovaj zakon izglasati da bismo te ljude službenike zaštitili. Hvala vam lijepa.
Sada ćemo krenuti na replike. Davorin Mlakar je prvi.
Potpredsjedniče Staziću ja ću smatrati komplimentom da ste u ime kluba ustvari meni držali predavanje a niste govorili o stajalištima kluba ali pokušat ću u ovom kratkom vremenu vam odgovoriti. Ne znam što ste po struci, ali drago mi je da ste mi rastumačili kako valja razumjet ovaj Zakon. I ja sam mogao naslutiti što ste vi htjeli postići ovim zakonom, ali to tako niste napisali. Ja naravno neću govoriti o svojim iskustvima, nisam bio potpredsjednik Sabora. Ali bio sam ministar '94. godine. Isto tako sam zatekao čitav niz državnih službenika koje sam od nekoga naslijedio, koji su imali radni odnos u državnoj upravi i nastavili su raditi i prije i nakon mene u tom istom sustavu. Želim vam reći sljedeće pa ću vas uputiti. Članak 74b. državni službenici raspoređuju se na radna mjesta u kabinetu ministra na određeno vrijeme do dana prestanka mandata ministra. Državni službenik možete biti sada po ovim novim izmjenama dvije vrste – jedan koji je hajde da tako kažem karijerni i drugi da se ne koristimo ovim vašim revolving štosevima koje smo čuli, ali vam je govorio kod predstavljanja zakona zamjenik ministra o ugovornim službenicima mada o tom teorija ima različitih stajališta ali nebitno. Dakle, možete postat službenik koji već jeste bili i ranije ili ćete postat službenik onog dana kad ćete dobit rješenje o rasporedu a primljeni ste s ceste ovo što vi govorite o Buljubašićima i slično. A pod člankom 3. kažete po prestanku mandata ministra službenici iz stavka 1. to su ovi naprijed u tim istim kabinetima raspoređuju se na slobodna radna mjesta za koja ispunjavaju uvjete. O tome mi govorimo. A upozorit ću vas kad mi već tumačite zakon i Kabinet ministra je ministarstvo. I Kabinet predsjednika Republike i Ured predsjednika to vam je organizacijska jedinica te institucije o kojoj sam ja govorio.
Hvala. Vrijeme. Odgovor na repliku Nenad Stazić.
Hajde da razjasnimo. Stavak 1. Državni službenici raspoređuju se na radna mjesta u kabinetu ministra na određeno vrijeme do dana prestanka mandata ministra. Ako se na radno mjesto iz savka 1., dakle u kabinet ministra, raspoređuje državni službenik istog ili drugog državnog tijela, znači državni službenik koji je već državni službenik, ne koji dolazi sa ceste, koji je već državni službenik odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o premještaju. Znači, premješten je, ostaje državni službenik. Po prestanku mandata ministra službenici, dakle ovi službenici koji su i bili službenici raspoređuje se na radna mjesta jednake složenosti poslova u državnom tijelu iz kojeg su bili premješteni. Pa bili su premješteni i od nekuda. Znači već su bili zaposleni, pa su zato premješteni. I složenosti iz kojeg su bili premješteni za koje je propisan isti stupanj obrazovanja i potrebno radno iskustvo u jednakom trajanju zato da ga se ne bi moglo degradirati. Znači, da sačuva svoju poziciju iz koje je bio posuđen. Pa je li to teško razumjeti ljudi božji?
Replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, gospodine Stazić vi ste u ovoj svojoj raspravi raspravljali na jedan dosta zanimljiv način. Ja sam vidio da ste vi poznati pisac satire i meni je ta rasprava izgledala na takav način. Teško je objasniti ovakav zakon, ali vi ste pokušali. Možda je vrijeme da napišete i pokoju novu satiru recimo kako je kovan državni ustroj u vašem mandatu. Bilo bi tu štošta dobroga za poručiti kroz i takovu jednu formu hrvatskoj javnosti. Međutim, mi govorimo o nekim činjenicama, a za to već postoji i iskustvo. Mi smo imali ministre koji su došli i neki su i otišli već i nakon nekoliko mjeseci netko malo duže, netko malo kasnije. Bilo bi dobro da nam zamjenik ministra kaže jesu li ti koji su možda došli temeljem tog zakona bez natječaja u te kabinete ili urede kako vi kažete i otišli s tim ministrima, pa da mi onda kažemo eto to je zaista zakon koji se poštuje. Pitanje je jesu li. Ne znamo, mi to ne znamo. Od kud da znamo. Od tih ljudi ništa ne zna. Kažete u mandatu HDZ-ove vlasti ljudi su došli s ceste i ostali. Jednostavno rečeno s ceste i ostali. A sad navodim primjer jednog pravosudnog postupka koji se vodi na temelju zahtjeva DORH-a gdje se za neke čelne ljude, jednog javnog poduzeća traži 12 godina zatvora zbog toga što su zaposlili na natječaju ljude ali ne one koji su tobože odgovarali uvjetima nego neke krive. Pa to je strašno! A mi imamo zakon gdje ljudi ulaze u sustav državne uprave koji nas koštaju 50 milijuna kuna u 4 godine bez javnog natječaja. Sad zamislimo taj odnos kako to lijepo prema javnosti izgleda. A kako to izgleda? Pa imali smo nedavno Odbor za predstavke i pritužbe. Policijska uprava Istarska pa nekoliko ljudi ima načelnička rješenja samo jedno je mjesto načelnika policijske uprave. Pa to je strašno! A svi imaju rješenja za isto radno mjesto. To je to.
Odgovor na repliku, Nenad Stazić.
Krenimo od zadnjeg. To vam je vaš predsjednik stranke Karamarko uveo da je za isto radno mjesto šest rješenja izdao. … [[Upadica sa srane, ne čuje se.]] Pa znam ja ako vi ne znate ili se pravite ne znate ili se to ne usudite reći. A sad ovako pitate da li je netko otišao sa ministrom? Je. Ne znate, ali ja ću vam reći. Ministrica Holy je imala svoju predstojnicu ureda kad je otišla ministrica Holy otišla je i predstojnica ureda. Eto, vrlo jednostavno. Ne, otišla je u SAD, u SAD je otišla. Dakle, nemojte misliti da je ostala ili da se zaposlila u nekom drugom tijelu državne uprave jer to ne radi ova Vlada. Ova Vlada ne radi Buljubašiće. Pa to je vaša praksa, vaša praksa. A što se tiče satire, da mogla bi se napisati jedna dobra satira ali o onima koji ne znaju razumjeti jednostavne zakone. Bili bi jako smiješni.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pa moram vam pročitati članak 74c. koji govori o tome da na radna mjesta iz članka 74.b stavka 1. ovog zakona osobe se mogu primiti u državnu službu na određeno vrijeme bez prethodno provedenog javnog natječaja, odnosno oglasa za prijem u državnu službu. I onda takve osobe koje će biti u članku 74.b u stavku 1. u stavku 3. mogu se rasporediti po prestanku ministrovog mandata tamo gdje ima mjesta kaže i gdje ispunjavaju uvjete, ako nema slobodnog radnog mjesta na koja se mogu rasporediti odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovog zakona o stavljanju na raspolaganje. Pa mislim o čemu govorimo? Zašto želite zamagliti ovu stvarnost koja je pred nama? Znači takve nestručne, bez položenog stručnog ispita, bez odrađenoga staža, bez ikakvih performansi koje bi zadovoljavale kriterijima želite ih poslije zaposliti u državnoj službi kao državne službenike. Ja ne vidim zašto želite preskočiti ovaj stavak 3. članka 74.b u kojem se jasno govori da po prestanku mandata ministra službenici iz stavka 1. ovog zakona će biti raspoređeni. Pa to jasno piše. Zašto mislite da ne znamo čitati? Zašto mislite da ne znamo pogledati u zakon? Zašto mislite da Ustavni sud koji vam je jasno rekao da ignorirate njegova mišljenja i stavove o hitnosti postupka, a sada želite to nametnuti kako bi spasili radna mjesta onima koji su eventualno ugroženi. Ili zaposliti oni koji eventualno trebaju u Uredu predsjednika da spase gospodarsku situaciju u Hrvatskoj.
Odgovor na repliku, Nenad Stazić.
E pa sad ja stvarno ne mogu ovo shvatiti. Vi citirate stavak 74.b stavak 3., a taj se stavak 3. mijenja, on se mijenja, baš se taj stavak 3. mijenja koji ste vi sad citirali. I kako se on mijenja? Pa pogledajte što vam piše, 74.b stavci 2. i 3. mijenjaju se pa glase. Pa jel' vi, vama sad 5 puta čovjek objasni nešto i vi to ili ne možete ili nećete razumjeti.
Mladen Marelić, replika.
Hvala potpredsjednice. Kolega Staziću vi imate ipak neke zablude jer imate iskustva u Dubrovačko-neretvanskoj županiji kako se radi. Određeni ravnatelji, odnosno Zavod za hitnu medicinu raspisuje natječaj, pošalje službeni zahtjev Zavodu za zapošljavanje 24.12.2012. godine za prijemni zahtjev. Raspisuje se natječaj, 25.12.2012. godine. Znači, počinje na Božić, a završava 1.01.2013. godine. Evo, to je kako se služe i kako se radi.
A sve ove replike dosad su bile o temi. Molim vas, imamo još jednu repliku pa ćemo dati stanku. Andrej Plenković, izvolite kolega.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog sabora. Potpredsjedniče Hrvatskog sabora kolega Stazić vi ste naveli jedan primjer da bi ove izmjene koje sada predlaže Vlada pomogle da netko tko radi u vašem kabinetu a trenutno je državni službenik da ne bi ostao bez posla. Jesam ja vas dobro razumio? Pa ja mislim da to nije točno. Ako je vama netko danas državni službenik i trenutno radi u vašem kabinetu već po postojećim odredbama zakona on nikako ne može ostati bez posla. Meritum ovih izmjena i ono o čemu sam replicirao kolegi Mlakaru možda nam predstavnik Vlade nije dovoljno dobro objasnio, meritum je da se ispušta druga rečenica članka 74.b stavka 2. koja govori o tome gdje državni službenik koji je premješten ostvaruje svoja prava. Znači, temeljem analize ovih situacija gdje je netko bio djelatnik nekog odjela došao je negdje u kabinet, da li su njegova pravo povoljnija u novom tijelu gdje je premješten ili gdje su bila. To je meritum koji mislim da u uvodnom izlaganju zamjenika ministra možda nije dovoljno dobro naglašeno. Isto tako u sada budućoj izmjeni stavka 3. više nema kategorije slobodnih radnih mjesta već se ide za to da se netko tko je premješten u kabinet fiksno, bez ikakve dileme, vrati na radno mjesto odgovarajuće struke s kojega je došao bez obzira da li su ona popunjena. Tako da je moja replika vrlo jasno usmjerena, mislim da vi što ste nama pokušali rastumačiti na primjeru nekoga u vašem kabinetu ne stoji. Ove vam promjene u tom smislu neće pomoći, a bilo bi dobro možda da se uključi i zamjenik ministra pa da nam pojasni sadržajno koja će netko povoljnije ostvarivati u odnosu na ovo što imate i ovo što se nigdje ne spominje, a to je članak 80. stavak 4. koji govori o trajnom i privremenom premještaju gdje kaže službenik koji je privremeno premješten u drugo državno tijelo ostvaruje sva prava iz državne službe u državnom tijelu iz kojeg je premješten. Dakle, sad se vraćamo u generalni režim iz posebnog režima koji je ova Vlada donijela prije koliko? Godinu dana otprilike. O tome mi govorimo. Ne govorimo mi o nečemu što se tiče ovih koji su došli van sustava državne uprave. Držim se zaista i slova zakona. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku Nenad Stazić.
Kolega Plenkoviću da objasnimo. Dvije su vrste službenika koji rade u kabinetima. Jedni su u kabinetima od prije i to su državni službenici. Njih je ministar zatekao i ostaju u kabinetu ili ih sada posuđuje kao državne službenike jer mu odgovaraju. Vidi ovaj radi dobro, baš bi mi dobro došao u mom uredu, pa ga pita hoćeš li ti prijeći u moj ured, a ovaj veli hoću ali on je državni službenik. I druga je vrsta ovih nazovimo ih ugovornih revolving ili kako god hoćete, to su ovi koji su primljeni bez natječaja i koji s ministrom odlaze. Da bi se ove prve zaštitilo da im sutra ne bi netko rekao ali oprosti pa ti si radio u kabinetu ministra, pa ti letiš skupa sa ministrom, da se to ne bi dogodilo zato donosimo ove izmjene. A vaš poziv zamjeniku ministra da se uključi u ovu raspravu ja pozdravljam i ja ga molim da vam to pokuša još jednom objasniti da shvatite. Hvala.
Zamjenik ministra se odlučio da će na kraju rasprave dati odgovore. A sada ćemo dati stanku do 15,30 s obzirom da ćemo nastaviti raspravu i raditi još točku 15., a koju treba pretpostavka da se radi i o raspravi o točci 15., da završi odbor. Kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HDSSB-a kolega Josip Salapić. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo nastavljamo popodnevnu raspravu o zakonu. Malo je sabornika i saborskih zastupnica u sabornici iako je rasprava prije podne bila žustra i možda i prešla okvire zakona o kojem smo, o kojem ćemo još uvijek, i još uvijek evo sad raspravljamo, koji smo trebali raspravljati. Prije svega stav je kluba HDSSB-a, mi mislimo da, sigurno smo u to da državni službenici dobro obavljaju svoj posao u službama u kojima rade i da trebaju maksimalno biti zaštićeni zakonom i već u svijetlu ove rasprave koje je danas, dogodilo se je to u javnosti da se državnim službenicima i zaposlenicima u javnim službama bruto plaće u onom iznosu bruto smanjuju za 3%, tako da baš nije ono lijepa vijest za ljude koji rade u državnim službama. S obzirom na situaciju da se, a i zbog gospodarske krize, ali i zbog situacije u kojoj se Hrvatska nalazi njihove se plaće u tom bruto smanjuju za 3%, tako da sve skupa djeluje malo demotivirajuće. Ovo su samo, dakle kratke izmjene zakona u 3. članka i ono što mi u ovom prijedlogu zakona, konačnome prijedlogu zakona prije svega smatramo da nije postojala potreba da se zakon donosi po hitnom postupku, Poslovnik Sabora i tumačenje Ustavnog suda govori o tome na koji se način trebaju ili bi se trebali donositi zakoni po hitnom postupku u Hrvatskome saboru. Ovo je ipak rješavanje pitanja za jedno vremensko razdoblje koje se tiče mandata aktualna Vlade, koalicije koja je na vlasti, tako da nije postojala potreba za hitni postupak nego jednostavno možda je potreba da se ovaj zakon jasnije nomotehnički uredi, ali je i bilo vremena da ide u redovitu proceduru baš zbog rasprava i pitanja koja su se otvorila u raspravi oko nedoumica koje su se pojavile. Dakle, sasvim je prihvatljivo ovo rješenje zakona da se državni službenici koji se iz različitih ministarstava i drugih službi premještaju u, na radu u urede, dakle ministara, potpredsjednika Hrvatskoga sabora, potpredsjednika Vlade, ureda predsjednika Vlade i na odgovarajući način u ustrojstvene jedinice ureda predsjednika Republike Hrvatske, da se državnim službenicima koji su u stalnom radnom odnosu, a koji su raspoređeni po potrebama službe, dakle priznaje pravo da se nakon proteka rada u službi u koju su premješteni, koristeći sve beneficije i prava u službu ako smo dobro razumjeli, u koju se premještaju, dakle ostvaruju ona prava na radno mjesto na koje su premješteni uz mogućnost da se vrate, dakle u svoju stalnu službu iz tijela iz kojeg su otišli, po uvjetima, na način, na postave koje su radili u tijelu u kojem su do tad obnašali dužnost. Sigurni smo da i ne bi bilo dobro, mi nismo podržali prijedlog zakona kada se radilo o mogućnosti zapošljavanja, dakle bez natječaja, bez potrebe provjeravanja Državnog stručnog ispita, bez onih zakonskih odrednica o napredovanju u službi, da mandat dakle radni odnos odnosno tih državnih službenika koji su na takav način primljeni bez javnog natječaja prestaje danom prestanka dužnosti ministra ili dužnosnika potpredsjednika Sabora, predsjednika Vlade Republike Hrvatske ili ureda predsjednika RH. Da tim, dakle državnim službenicima njihov radni odnos prestaje po sili prestanka mandata tih dužnosnika. Tu uopće ne bi trebalo, dakle biti spora. Mi nismo bili za da se takav način u prvom onom zakonu koji smo donosili, službenika prima, radi se oko 500 službenika, ipak se radi o nekim životnim sudbinama tih ljudi, ako su oni spremni preuzeti rizik da će nakon isteka mandata ministra, potpredsjednika Vlade ili potpredsjednika Sabora njihov radni odnos prestati, i to je njihova slobodna volja, slobodna volja onoga koji ih je primio na tu službu. Dakle, ovo je jedan zakon koji nije trebao izazvati, možda tolike polemike. Radi se o dakle, tehničkom rješavanju pitanja da se državni službenici koji su u stalnom radnom odnosu, premješteni su iz tijela u kojima su do sada radili u drugo tijelo, da ostvaruju prava po novom radnom mjestu u koje su premješteni, a da se po ovim dodatnim izmjenama članka 74. stavka 2. i 3. zakona vraćaju u svoju službu sukladno svojoj dakle spremi i radnom mjestu koje su radili do tada, raspoređuju se na radno mjesto u istu službu iz koje su došli. Dakle, to je sasvim jasno i razumljivo iz ovoga zakona i to ne smatramo spornim. Dakle, pojavile su se nedoumice i siguran sam da će i predstavnik Vlade u tom objašnjenju kako nismo čuli prije podne, reći da se ne radi to o ovim zapošljavanjima državnih službenika koji su došli u mandatu aktualne Vlade. Dakle, oni će po svom slobodnom izboru i po zapošljavanju prestati sa radnim odnosom kada taj mandat Vlade, dakle završi. Mi dakle, ovaj dio zakona koji se tiče povratka službenika, državnih iz službi u kojoj su do sada radili, prihvaćamo, a s obzirom da dakle nismo prihvatili ovaj način zapošljavanja bez natječaja, smatramo ipak da se radi o jednom presedanu koji je Vlada donijela u svome mandatu. Radnici su službenici, pristali na takav način zapošljavanja, to je dakle stvar slobodnog izbora. Mi ćemo biti suzdržani kod glasovanja o ovom zakonu, ali smo razumjeli intenciju zakona i namjeru predlagatelja zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Mi sada prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva na redu je kolegica Ruža Tomašić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra. Pa evo nemam problema sa člankom 74.b koji kaže: "Prema članku 74.b Zakona o državnim službenicima, državni službenici raspoređuju se na radna mjesta u kabinetu ministra na određeno vrijeme do dana prestanka mandata ministra. Ako se na radnom mjestu u kabinetu ministra raspoređuje državni službenik istog ili drugog državnog tijela odgovarajuće se primjenjuje odredbe ovoga Zakona o premještaju, a državni službenik, prava i službe ostvaruje u državnom tijelu u koje je premješten. O prestanku mandata ministra navedeni službenici raspoređuju se na slobodna radna mjesta za koja ispunjavaju uvjete, ako nema slobodnog radnog mjesta na koje se mogu rasporediti odgovarajući se primjenjuje odredbe ovoga zakona o stavljanju službenika na raspolaganje Vlade.". I ja mislim da je to tu trebalo prestati i onda bi bilo sve u redu. Imam problem sa ovim člankom 74. koji kaže Zakon o državnim službenicima na radna mjesta u kabinetu ministara osobe se mogu primiti u državnu službu na određeno vrijeme bez prethodne provedbe javnog natječaja odnosno oglasa za prijam u državnu službu. Navedeni državni službenici ne mogu se raspoređivati na radna mjesta izvan kabineta ministra. Na navedene državne službenike ne primjenjuje se odredba toga zakona o probnom radu, državnom stručnom ispitu, premještaju i napredovanju a državna služba može im prestati prije isteka mandata ministra na temelju odluke ministra. Ja sam podnijela amandmana na ovaj članak jer sam tražila da se taj članak briše iz čistog razloga što s obzirom na veliki broj zaposlenih državnih službenika te je najavljena daljnja smanjivanja plaća državnih javnih službenika, svako novo zapošljavanje osoba uz to i bez prethodne provedbe javnog natječaja pa i na određeno vrijeme predstavlja ogromne izdatke za državni proračun u ovoj teškoj gospodarskoj krizi. Eventualni poslovi unutar kabineta predsjednika i potpredsjednika Hrvatskog sabora, predsjednika i potpredsjednika Vlade i kabinetima predstojnika državnih ureda mogu se pokriti preraspodjelom unutar spomenutog tijela vlasti već zaposlenih državnih službenika. Time bi se spriječilo dajenje nepotrebnog opterećivanje državnog proračuna. Hvala lijepa.
Hvala. Repliku ima potpredsjednik Nenad Stazić.
Poštovana kolegice Tomašić vi ste podnijeli amandman na tekst odredbi važećeg zakona koje se mijenjaju pa prema tome cijela ova vaša rasprava kao i ovaj vaš amandman su potpuno bespredmetni. Vi možete podnositi amandman samo na tekst zakona u kojem se izjašnjavamo, u kojem raspravljamo, ali ne na članke zakona koji se mijenjaju. Prema tome ništa niste razumjeli, ni ovog zakona, to dokazujete ovim svojim amandmanom koji će vam stručne službe odbiti jer je potpuno protuposlovnički podnesen.
Odgovor na repliku, Ruža Tomašić.
Pa kolega Stazić, možda ne razumijem amandman, možda ne razumijem o čemu se radi ali itekako razumijem da želite zaposliti ljude mimo bilo kakvog natječaja, one ljude koji vi želite da dođu, a imamo toliko državnih i javnih službenika koji ima ovdje u Saboru, ja vjerujem da ima 20% previše. Dakle zašto se ti državni službenici preraspodjele, ne preraspodjele tamo gdje ih treba.
I zadnji u pojedinačnoj raspravi Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo kolegice i kolege, gospodine zamjeniče ministra. Pred nama je zakon o izmjenama i dopunama zakona o državnim službenicima, iako se predloženu izmjenu i dopunu u svrhu izjednačavanja kao načina popunjavanja radnih mjesta u uredu predsjednika Republike sa načinom popunjavanja radnih mjesta u uredu predsjednika Hrvatskog sabora, u uredu predsjednika Vlade, u uredu predsjednika Sabora koji nije čelnik ministarstva i kabinetu predstavnika državnog ureda. Te izmjene su učinjene po hitnom postupku što zapravo nije demokratska praksa i one se čine da su male i nebitne ali u bitnome mijenjaju stvar i način zapošljavanja te i daljnjeg ostanka u službi državnih službenika. Pa tako je vidno da odredbom članka 107. Ustava RH ustrojstvo i djelokrug ureda predsjednika republike uređuje predsjednik Republike svojom odlukom člankom 3. Odluke o uredu predsjednika Republike uređuje se pitanje službenika, namještenika u uredu predsjednika. Tako da ovaj zakon uopće apsolutno nema nikakve veze sa onim što su ovlasti ustavne predsjednika RH. Pravilnikom o unutarnjem redu ureda uređuju se nazivi unutarnjih ustrojstvenih jedinica, njihovo ustrojstvo, djelokrug, način rada, broj potrebnih državnih službenika, namještenika s naznakom njihovih osnovnih poslova, zadaća i stručnih uvjeta potrebnih za njihovo obavljanje, njihove ovlasti odgovornost i druga pitanja značajna za rad u uredu koja nisu uređena odlukom. Poslove iz djelokruga ureda ovisno o vrsti složenosti, stručnoj spremi i drugim uvjetima obavljaju državni službenici i namještenici raspoređeni u službenička zvanja te namještenička radna mjesta. Državni službenici i namještenici ureda ostvaruju svoja prava, obaveze i odgovornost u skladu sa zakonom kojim se uređuju položaj, prava, odgovornosti i plaća državnih službenika i namještenika. Iz svega navedenoga proizlazi da do ovih izmjena i dopuna zakona uopće nije trebalo doći jer ovim pitanjima odlučuje predsjednik Republike svojom odlukom. Dakle evidentna je nestručnost i neznanje pri izradi ovoga prijedloga zakona jer su ili u potpunosti ignorirani propisi kojima se uređuje ovo pitanje kao i odredba Ustava RH ili predlagatelj ne poznaje i ne razumije ustrojstvo državne vlasti propisano Ustavom RH. I jedno i drugo vrlo je zabrinjavajuće obzirom da je ovaj prijedlog zakona dolazi iz Ministarstva uprave u čijem je djelokrugu između ostaloga obavljanje upravnih stručnih poslova vezanih uz sustav i ustrojstvo državne uprave i lokalne, područne, regionalne samouprave te poslove upravnog inspekcijskoga nadzora u svim tijelima državne uprave i lokalne, područne i regionalne samouprave. Nadalje ako ipak promatramo ovo što je napravljeno, potrebno je ukazati na sljedeće krucijalne pogreške. Sukladno odredbama stavka 1. članka 74. b državni službenici se raspoređuju na radna mjesta u kabinetu ministara na određeno vrijeme do dana prestanka mandata ministra. A u stavku 2. iz toga članka kaže da se ako se na radnom mjestu iz stavka 1 ovoga članka raspoređuju državni službenik istog ili drugog državnog tijela odgovarat će odredbe ovog zakona o premještaju. Državni službenik prava iz službe ostvaruje u državnom tijelu u kojem je premješten i konačno u stavku 3. članka 74 b kaže da se po prestanku mandata ministra službenici iz stavka 1. ovog članka raspoređuju na slobodna radna mjesta za koje ispunjavaju uvjete. To jasno piše i ja ne znam oko čega se sporimo danas. Kada želimo ovako konkretno obrazložiti stvar onda vi to ignorirate. Ako nema slobodnoga radnog mjesta na koje se mogu rasporediti odgovarajuće se promjenjuje odredbe ovoga zakona o stavljanju službenika na raspolaganje Vladi. Pogrešno je dakle omogućavati državnim službenicima iz stavka 1. članka 74 b a da se po prestanku mandata ministara raspoređuju na slobodna radna mjesta za koja ispunjavaju uvjete jer njima radni odnos prestaje danom prestanka mandata ministra i ne mogu biti raspoređeni na radna mjesta izvan kabineta ministra. Sukladno odredbama stavka 2.članka 74.c. Drugi razlog zbog kojega ovakva formulacija pogrešna jest taj što stavak 1.iz članka 74.b definira radno mjesto u kabinetu ministra, a ne na način na koji se službenik na to radno mjesto prima. Tim se pitanjem bavi stavak 1.iz članka 74.c, dakle odredba stavka 3.može se odnositi samo i isključivo na one državne službenike koji već jesu zaposleni u državnoj službi i imaju svoje radno mjesto sa kojega su premješteni na radno mjesto u kabinetu ministra. Nije jasno kako se ministru uprave mogla potkrasti tako velika pogreška obzirom da bi se ovakvom formulacijom omogućilo trajno zapošljavanje službenika kojima prestaje radni odnos prestankom mandata ministra odnosno pretvaranja ugovora o radu na određeno vrijeme u ugovor o radu na neodređeno vrijeme, što je izrijekom omogućeno odredbama stavaka 9.članka 61.ovoga zakona. Nadalje, nije jasno zašto je stavak 2.članka 74.b izbrisana rečenica državni službenik. Prava iz službe ostvaruju u državnim tijelima u kojima je premješten. Takva izmjena unosi pravnu neizvjesnost obzirom da se zna odnosno zakonu u ovom dijelu ne uređuje gdje će premješteni službenik primati plaću i ostvarivati ostala materijalna prava koja proizlaze iz ugovora o radu, ako ne u državnom tijelu koje je premješten, a ukoliko se radi o premještaju u drugo državno tijelo. Naime, odredbe ovog zakona koje se odnose na premještaj ne govore o tome koje će državno tijelo isplaćivati plaću i ostala materijalna prava službeniku koji je premješten na radno mjesto u drugo državno tijelo. Obzirom da zakon o državnim službenicima kada govori o premještaju govori ili o redovnom premještaju dakle trajnom ili privremenom u trajanju od najduže godinu dana u svrhu zamjene odsutnog službenika te o premještaju na zahtjev službenika. Članci 74.b i 74.c stvaraju novu situaciju koju odredbe zakona koje se odnose na premještaj ne reguliraju te se stoga ne mogu ni primjenjivati u ovom slučaju. Dodatnu nejasnoću unosi formulacija odgovarajuće ustrojstvene jedinice ureda predsjednika Republike u kojoj se može zaposliti državni službenik na način kakav predviđaju članci 74.b i 74.c. Zakon o državnim službenicima unatoč već obrazloženoj pogrešci po pitanju ovih dopuna potrebno je ukazati na pogrešnu formulaciju. Naime, nedvojbeno je da se ovim člancima omogućuje zapošljavanje prvenstveno onih osoba koje nisu zaposlene u državnoj službi, a za koje državni službenici navedeni u stavak 5.članka 74.b i stavku 5.članka 74.c smatram da će pridonijeti boljem funkcioniranju njihovog rada ureda. Ovakva formulirana dopuna stavka 5.članka 74.b i stavka5.članka 74.c naprosto je pogrešna jer omogućuje predsjedniku RH da zaposli službenike bilo gdje unatoč intenciji članka 74.b i 74.c da se omogućuje zapošljavanje isključivo u kabinetu ministara izrijekom onemogućuje da se službenika rasporedi na radno mjesto izvan kabineta. Sukladno tome predsjednik RH može državnog službenika zaposliti samo u svom kabinetu koji je kao takav definiran u pravilniku o unutarnjem redu i kao takav mora biti naveden i u zakonu. U svakom slučaju ovo se pitanje kako je već objašnjeno niti ne rješava Zakonom o državnim službenicima te stoga dopune stavka 5.članka 74.b i stavka 5.članka 74.c treba izbrisati. No još jednom treba naglasiti da se radi o omogućavanju određenim državnim službenicima da zapošljavaju osobe u državnu prema vlastitom nahođenju, a ne osobe koje zadovoljavaju zakonom propisane uvjete. Ti se službenici u državnu službu ne primaju putem natječaja ne moraju zadovoljavati nijedan stručni uvjet propisan zakonom. Svi ostali državni službenici su u podređenom položaju u odnosu na ove osobe, a da ne govorimo o građanima izvan državne službe koji također zadovoljavaju zakonom propisane uvjete ali ne mogu ni sanjati o tome da se zaposle u Uredu predsjednika Republike. Dakle samim postojanjem mogućnosti takvog zapošljavanja u Zakonu o državnim službenicima dovodi se u pitanje ustavnost ovoga zakona. Nadalje, ovaj se prijedlog zakona donosi po hitnom postupku iako za to ne postoje opravdani razlozi. U obrazloženju razloga za donošenje zakona po hitnom postupku predlagatelj navodi državne razloge da se osiguraju pretpostavke za uspostavu boljeg funkcioniranje ureda predsjednika Republike. Uistinu ne razumijemo produženje obzirom da nije ponuđeno objašnjenje zašto. Ured predsjednika funkcionira lošije bez tog državnog službenika ili Ured predsjednika ne funkcionira uopće ili predsjednik države uopće nema dovoljno stručnih ljudi da funkcionira da upozorava na sve što se događa u ovom kaotičnom stanju u RH. to nije navedeno treba navesti zbog kojih razloga. Potrebno je posebnu pozornost skrenuti na izvješće Ustavnog suda o postupcima donošenja zakona o poslovniku Hrvatskoga sabora od 23.siječnja 2013.godine u kojem se Ustavni sud očituje o problemu vezanom uz postupak donošenja zakona po hitnom postupku. I jasno se u tome govori da se ovakvim načinom to najviše državno tijelo koje brine o ustavnosti i zakonitosti… [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Nenad Stazić replika.
Kolega Đakiću nevjerojatno do koje mjere i s kojom upornošću vi ustrajavate na potpuno pogrešnom čitanju jasnih zakonskih odredbi. Ma ja bih još to razumio da ste vi to inicijalno ali čovjek vam pet puta objasni što ovaj zakon znači i vi to ne možete shvatiti. Onda vi kažete ovako ustrojstvo Ureda predsjednika Republike i djelokrug rada službenika dakle Ureda predsjednika Republike uređuje se odlukom predsjednika Republike. Pa to je jasno da je tako, to je točno, to ste vi sve dobro rekli ali kakve to veze ima s ovim zakonom? Pa ovaj zakon uređuje djelokrug Ureda predsjednika Republike, veze nema. Znate što uređuje ovaj zakon, kako to ne možete shvatiti? Ovaj zakon uređuje da ako činovnik, službenik iz nekog ministarstva, iz ovog Sabora ode u Ured predsjednika Republike, dakle predsjedniku Republike prestane mandat da ne prestaje, da taj službenik gubi posao. Pa kako vi to? Vi sad govorite da ovaj zakon uređuje ustrojstvo i djelokrug predsjednika Republike. Pa slušajte, pa to bi dijete iz petog razreda osnovne škole shvatilo. Ja vas stvarno, boga mi moga ja vas ne razumijem.
Odgovor na repliku, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine potpredsjedniče. Vi nas stvarno cijelo vrijeme pravite nepismenima. No međutim, u samom obrazloženju zakona pogledajte jasno što piše. Evo u ovom pasosu koji sam podvukao po prestanku mandata ministara navedeni službenici raspoređuju se na slobodna radna mjesta za koja ispunjavaju uvjete. Ako nema slobodnog radnog mjesta na koje se mogu rasporediti odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovog Zakona o stavljanju službenika na raspolaganje Vladi. Pa zar mislite da, jesam ja ovo napisao ili su predlagatelji ovog zakona to napisali? Pa pogledajte, pročitajte zašto ljudima, hrvatskom narodu, zastupnicama i zastupnicima želite prodavati pustu demagogiju. Želite zaposliti ljude koji se kasnije kao državne službenike rasporediti na određena radna mjesta i bez kvalifikacije, bez ičega čisti politički nepotizam provodite kao što ste navikli. Siječete sve ne samo ovim zakonom. Prkosite Ustavnom sudu, Europskoj uniji, demokraciji, pluralizmu. Sve ste satrli jer više ne želite ništa nego samo još ono što možemo uhljebiti, možemo dok nam traje vlast i mandat jer će vas narod i ovako uskoro pojesti.
Završno u ime kluba HDZ-a pet minutna rasprava kolega Davorin Mlakar.
Hvala lijepa još jedanput gospođo potpredsjednice. Vodila se burna rasprava, ispada da se svi zalažemo za istu stvar i to je dobro. Nismo se razumjeli kolega nas je uvjeravao u jedno, u zakonu piše drugo, predlagatelj misli treće, pa ćemo mi završno probati opet pledirati za nekakvo razumijevanje u Parlamentu iako nam to teško ide. Prvo što bismo ponovo komentirali a možda je prikladno sugerirati predlagatelju kada se predlaže hitni postupak za koju i predlagatelj vjerojatno misli da uopće niti je poslovnički opravdan, niti je potreban samo zbog toga da bi se čim prije riješili radni odnosi jednog malog broja ljudi. Bilo bi kako bih rekao oportuno, pametno, pristojno da se odustane od hitnog postupka i da se ovaj zakon koji neće bitne pomake napravit ni u državnoj upravi donese u dva čitanja. Pa evo, ponovit ćemo još jednom zahtjev našeg kluba da razmislite da je možda dva čitanja prava mjera da se može razgovarat o prijedlozima iz ovog zakona. Pod dva, vjerujem čak evo nisam ovdje u poziciji da bi trebao se zalagati za Ured predsjednika Republike niti mi to pravo neko daje, ali mislim da je uvredljivo da se u obrazloženju za donošenje zakona govori da se trebaju osigurati pretpostavke za uspostavu boljeg funkcioniranja Ureda predsjednika Republike. O tom smo već govorili. Pretpostavljam da i predsjednik i većina službenika misli da taj ured funkcionira dobro. Da li će on bolje funkcionirati na ovaj način to je veliko pitanje, ali taj način je način da se zaštite državni službenici ako ste to htjeli. I mi ćemo vam predložiti da to tako i bude. Zbog toga će klub HDZ-a ponuditi amandmane na ovaj zakon. Ja bih uzeo slobodu jer imam toliko vremena da ih ne čitam sve, ali ono o čemu su svi govorili da probamo pretvoriti u zakonsku normu koja bi recimo glasila: Radi se o službenicima za koje se tvrdi da dolaze i odlaze s politikom odnosno s ministrima pojedinim resorima. Po prilici predlažemo da onda prihvatite amandman službenici iz stavka 1. to su ti, koji su primljeni u državnu službu na određeno vrijeme bez provedenog postupka javnog natječaja, odnosno oglasa za prijem u državnu službu državna služba prestaje po prestanku mandata ministra silom ovog zakona. I mislimo da je to rješenje gdje smo preciznije utvrdili ono što su svi tvrdili da piše u zakonu a nije točno. Dakle, oni koji su došli bez natječaja, bez provjere njihovih kvaliteta bilo kakvih za određeno radno mjesto biti će zaposleni na mjestima za koja to predviđa zakon da je moguće i njihova državna služba će silom zakona prestati u trenutku kada prestaje mandat šefa za kojeg su oni radili, oprostite na ovim kolokvijalnim terminima. Ali mislim da je za razumijevanje potpuno jasno kada prestaje mandat pojedinog čelnika koji je imao pravo na taj način ekipirati svoj ured prestat će po sili zakona i državna služba onih koji su na poseban drugačiji povoljniji način primljeni u službu od svih ostalih državnih službenika. I ono što je bitno ovdje naglasiti ne radi se o dvije, radi se najmanje o tri vrste ljudi. Dakle, službenicima nekima koji su zatečeni u tim posebnim službama ili kabinetima, drugima koji su došli po ovom postupku bez javnog natječaja. I trećima koji su po sporazumu čelnika različitih tijela u državi bili preuzeti na te poslove. Mi ovdje govorimo da jedan krug njih, a to su ovi koji su primljeni bez natječaja može biti državni službenik na tim mjestima i ne može se raspoređivati kao što piše u zakonu kad ih se prima u druge organizacijske jedinice ministarstva, dakle da njihov mandat po sili zakona prestaje trenutkom prestanka mandata i tog čelnika. Mi ćemo ponuditi takav amandman. S obzirom da svi misle da govorimo o istoj stvari, mislim da neće biti razloga da se ovakav amandman u ovakvom ili sličnom tekstu prihvati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Replika, Josip Đakić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa naime evo gospodine Mlakar želim vam samo još jedanputa naglasiti što je rekao Ustavni sud koji je dužan i on podsjeća u svojem Izvješću od 23. siječnja da RH pripada parlamentarnim demokracijama, da je višestranački demokratski sustav u njoj, da je vladavina prava kao najviše vrednote njezina ustavnog poretka i kaže da učestala praksa donošenja zakona po hitnom postupku narušava samu bit parlamentarizma. Takva praksa obezvređuje značenje demokratskih procedura i obavezu njihova poštivanja te ne omogućuje javne rasprave o bitnim društvenim pitanjima slabeći time i osnove za razvitak i unapređenje dijaloške kulture bez koje ne postoji demokratsko društvo. Pravo koje se stvara u ovakvim procedurama koje nisu u skladu sa duhom parlamentarizma ne nailazi na povjerenje građana, a istodobno podriva i njihovo povjerenje u demokratske institucije. Evo to piše Ustavni sud, cijenjena gospodo i gospodine zamjeniče ministra. Kolega Mlakar to je jasno u svom očitavanju rekao ali on za ovo društvu kukuriku koalicije ne vrijedi.
I Nenad Stazić, replika.
Pa prije svega mi je beskrajno drago da je klub HDZ-a sad konačno došao do stajališta Vlade i da želimo isto, da ste rekli kako želimo isto. Ali u tom smislu je vaš amandman nepotreban. Zašto? Jer stavak 1. postojećeg zakona ovoga članka glasi: "Državni službenici raspoređuju se na radna mjesta u Kabinetu ministra na određeno vrijeme do dana prestanka mandata ministra." Taj stavak se ne mijenja. Znači, oni odlaze sa ministrom. To je otprilike sadržaj vašeg amandmana. Što kaže međutim ovaj zakon? Ako se na radno mjesto, znači u Kabinetu ministra, raspoređuje državni službenik istog ili drugog državnog tijela odgovarajući se primjenjuju odredbe Zakona o premještaju. To znači da se njega tretira ako je došao iz nekog ministarstva kao činovnik da činovnik i ostaje. To je sadržaj ovog zakona. Po prestanku mandata ministra službenici koji su došli u to ministarstvo iz drugog ministarstva, u kabinet iz drugog ministarstva raspoređuju se na ona mjesta s kojih su došli. To je smisao ovoga zakona. Meni je beskrajno drago da ste ga shvatili i ja se nadam da ćemo postići na koncu konsenzus. Sad će i zamjenik ministra imati završnu riječ, nadam se da ćemo to razjasniti ovdje. Prije svega u interesu javnosti. Jer ovdje nije cilj, ovdje uistinu nije cilj pa da je Vlada to htjela pa ne bi ni mijenjala onaj zakon. Pa normalno bi napisala primaju se službenici a može ih ministar primiti koliko hoće kad hoće bez javnog natječaja i oni ostaju vječito. Pa to bi Vlada napisala da je to htjela. Vlada ovim zakonom želi zaštititi one koji su već činovnici. Ako se slažemo da ih treba zaštititi pa onda ćete prihvatiti ovaj zakon. Ako mislite da ih ne treba zaštititi, da ih treba baciti na ulicu poslije kad ministar ode pa onda to tako recite. Samo to su ljudi koje ste vi primili u službu, neki.
Hvala. Odgovor na repliku, Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, niti je Vlada razumjela naše primjedbe barem dosada u raspravi niti je klub HDZ-a stao na stajalište Vlade ovako kako u zakonu piše. Ono o čemu sam se ja referirao je činjenica da u svim vašim istupima i kolega koji su govorili o ovom zakonu se priča o dobrim namjerama kako da se određeni radni odnosi ljudi u državnoj upravi reguliraju. I hvala vam što ste me podučili, međutim niste u pravu. A niste u pravu zato što čitate zakon samo djelomično. I vi ste točno pročitali prva dva stavka članka 74.b međutim propustili ste pročitati i stavak 3. tog istog članka. Postoji, i govorio sam o tome, nekoliko kategorija državnih službenika. S obzirom da se zalažemo za to da one koji su primljeni na poseban način da nakon prestanka mandata i odu iz državne službe i koliko sam razumio kod nikog od nas nema dilema oko toga da to tako treba biti, onda to dragi potpredsjedniče u zakonu tako treba i pisati. Ovako kako piše to se ne može postići jer su članci koji se referiraju upravo na te ljude, a vrlo često se umjesto da se govori o konkretnim službenicima govori o državnim službenicima iz stavka 1., a tamo su svi u kabinetima i zatečeni i oni koji su premještajem došli i oni koji su došli bez natječaja. Kada želite da bude jasno pročitao sam po prilici kako bi mogao glasiti članak idućeg, odnosno stavak idućeg članka pa će svima biti jasno da ti ljudi neće biti zaštićeni nego da će im radni odnos prestati prestankom mandata.
Hvala lijepa. I završna riječ predlagatelja, zamjenik ministra uprave gospodin Zoran Pičuljan.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Prije svega ja vam se zahvaljujem na ovoj plodonosnoj naravno raspravi gdje nismo iznosili istu interpretaciju ovoga prijedloga kojega je Vlada podastrijela u ovom Visokome domu, ali čini mi se da norme koje je predlagatelj dao a vezane su uz razradu instituta ovoga specifičnoga prijema u radni odnos u državnu službu bez raspisivanja natječaja moramo tumačiti da ova norma koju je predlagatelj dao može se braniti i nema dilema u njezinoj, ne bi trebalo biti dileme u njezinoj primjeni. Prvo, ono što je sigurno i što je prvo predlagatelj dao a to je da se norma i ovaj institut jednako primjenjuje i na Ured predsjednika Republike. I to rješenje sigurno nije u koliziji sa člankom 107. stavak 2. Ustava Hrvatske države, RH koji kazuje da je ustrojstvo djelokruga ureda uređuje predsjednik svojom odlukom, ali isto tako ovaj visoki dom usvojio je Zakon o državnim službenicima 2005. godine kojime je utvrdio da se radni odnosi, službenički odnosi i ove odredbe ovoga zakona primjenjuju na državne službenike navodeći taksativno i u uredu predsjednika republike. Jedno je ustrojstvo djelokrug, a drugo su službenički odnosi. Prema tome u tome dijelu ovaj zakon sigurno nije protuustavan, on samo traži, on samo ide in favoren jednakog rješenja za sve kabinete ili ustrojstvene jedinice unutar, jednu od ustrojstvenih jedinica unutar ureda predsjednika republike. To je prvi dio, drugi dio koji je izazvao sasvim sigurno više prijepora je ustvari ono što ne možemo nazvati samo dobrim namjerama, namjere su sasvim sigurno, ne samo dobre nego su onakve kakav je ovaj institut ponuđen u svom izvornom obliku, a to je da oni koji, da institut koji je još i kolega Mlakar obrazložio, koji je obuhvaća praktički 3 kategorije osoba. Osobe koje dolaze izvan državne službe imaju jednu vrstu primjene ovoga propisa, osobe koje su iz državne službe ili premještene iz tijela u kabinet, iz istog tijela u kabinet ministra, ili premještene iz drugih tijela u drugo državno tijelo, da imaju, zahtijevaju, imaju svoju sličnu ali ne istu pravnu regulaciju. Ono što je bitno, čini mi se da ovdje nismo, pravilo nije derogirano odredbama ovoga prijedloga, pravilo da se, iz članka 74.b stavak 1. i članka 74. stavak c, stavak 1. za osobe koje se primaju u državnu službu na određeno vrijeme bez prethodne provedbe javnog natječaja, odnosno oglasa za prijeme u državnu službu za, znači za one osobe koje se, za koje se natječaj ne primjenjuje i koje nisu državni službenici, ovaj se zakon, ove se izmjene njih ne dotiču. Ove izmjene samo govore da se po prestanku mandata ministra službenici iz stavka 1. ovoga članka koji znači, službenici raspoređuju se na radna mjesta jednake složenosti poslova u državnom tijelu iz kojeg su bili premješteni. Premještaj se može dogoditi samo onima koji jesu u državnoj službi, prema tome ovaj izuzetak samo štiti, odnosno regulira samo radni, radno-pravni status i odnos službenika koji jesu u državnoj službi. Amandman ide u sličnome, nisam ga uspio do kraja vidjeti, ide u sličnome tonu, ali mislimo da i ova norma sasvim, sasvim precizno definira ovo pravilo koje, ovo pravilo. Ono što je, bitno je što je isto tako zamijetio kolega, uvaženi zastupnik Plenković, je da se ovdje praktički premješta, osigurava, u neku ruku štite, štiti radno mjesto ili osigurava radno mjesto onome koji je bio u kabinetu ministra ili nekom drugom uredu potpredsjednika ili predsjednika Hrvatskog parlamenta itd. da se može vratiti na radno mjesto jednake složenosti bez da se, i na njega se neće primjenjivati institut stavljanja na raspolaganje. Nama se čini da ovakva norama za ljude koji odlaze iz državne, iz jednoga tijela u drugo tijelo i koji se biraju u kabinete ministara na odgovorna mjesta uistinu ima svoj duboki racio, ne protiv nego in favoren državnih službenika koji su se preuzeli tu službu i koji će na kraju se u konačnici vratiti u svoje tijelo. I naravno onda će se i uistinu je time i suspendirana odredba ovoga zakona koja je, da prava ostvaraju u tijelu u koje su premješteni, vraćamo se na generalnu normu da se prava ostvaruju u tijelu iz kojega su premješteni i u kojega će se u konačnici i vratiti. Evo sad samo nekoliko podataka koje je uistinu moglo se reći i na samom početku, ja se ispričavam što to nisam onda rekao. Ovakvih radnih mjesta u kabinetima u najširem smislu ima u 290, sistematizirano 294 u svim, u državnim tijelima i tijelima državne uprave. Izvan državne službe za sada je u primljeno 81 službenik, znači bez provedenoga postupka natječaja. Od toga je u Hrvatski sabor 7, 10 u Vladu i 64 u sva ministarstva, svih onih ostalih dvjestotinjak primljeno je ili premještajem, raspoređeno je premještajem iz jednoga tijela u drugo tijelo ili unutar istoga tijelo. Primjerice u ministarstvu iz kog ja dolazim jedan je službenik primljen izvan državne službe, jedna osoba je primljena izvan državne službe u kabinet ministra, a 9 ih je raspoređeno, 9 ih je raspoređeno iz ministarstva i to su sve službenici koji su u ministarstvu najmanje 3, ili 4, pa i puno puno više godina. Eto to je, to su činjenice, ovdje o primjeni tog instituta, o primjeni toga instituta u praksi. Ono što je isto tako bitno da se u uredbi, da ova radna mjesta nisu baš tako, radna mjesta u kojima se ne propisuju nikakvi uvjeti za primjerice za radno mjesto savjetnika ministra, uvjeti su propisani u uredbi klasifikaciji, a za druga radna mjesta uvjeti se moraju propisati pravilnikom o unutarnjem redu. Eto, čini mi se da nema, ne bi trebalo biti prijepora o primjeni ovoga instituta kako pravila i kao njezinoga izuzetka i da on ni u kom slučaju ne ide i nije tako napisan, niti se tako može tumačiti, interpretirati da derogira, praktički ovaj institut, da derogira temeljni institut da oni koji su u državnu službu došli sa ministrom i odlazi s njime ako su došli bez provedbe javnoga natječaja na način koji je bio ponuđen novelom ovoga zakona. Predlagatelje će pozorno pogledati sve amandmane koji su pristigli, nažalost sad to još nismo uspjeli učiniti pa ćemo se onda o njima i očitovati. Ja vam se još jedna puta zahvaljujem.
Hvala lijepa zamjeniče. Andrej Plenković, replika.
Hvala lijepa potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra, hvala vam na ovim podacima za koje smo se u raspravi založili da i mi zastupnici i hrvatska javnost čuje koliki je broj državnih službenika ili onih koji su zaposleni van državne službe u kabinete. Dakle podatak od 294 od kojih 81 van službe je relevantan za našu raspravu. Ja bih apelirao na ministarstvo da nam možda za godinu dana nakon dvije godine provedbe tog instituta date jednu analizu o kvaliteti iz rada i snalaženju ljudi koji su došli ipak na najrelevantnija mjesta bilo kojeg ministarstva ili institucije u RH. Ono što me također zanima, mislim da ste sada u završnoj riječi bili malo precizniji oko intencije ovih izmjena je da nam kažete kako ćete u praksi osigurati provedbu članka 74. b stavka 3. u novom izričaju. Dakle na koji način ćete jamčiti nekome tko je pozvan da radi u kabinetu a do tad je bio recimo načelnik nekog sektora ili nekoga odjela da radi u kabinetu primjerice predsjednika Hrvatskoga sabora da ćete ga baš moći nakon četiri godine mandata vratiti na radno mjesto koje mu odgovara ne samo složenošću poslova, ne samo iskustvom i obrazovanjem koje on ima nego vrlo vjerojatno i koeficijentom. Da li to znači da će ta upražnjena mjesta praktički svo to vrijeme biti na neki način popunjena nekim drugim kao vršiteljem dužnosti. Moramo biti precizni da znamo što ova nova formulacija članka 74. b stavak 3. ubiti kreira za upražnjeno mjesto kada je netko premješten pa bi molio da nam to pojasnite. Hvala.
Odgovor na repliku, Zoran Pičuljan, zamjenik ministra.
Hvala vam lijepo uvaženi gospodine zastupniče. Sigurno da ova norma jest jedna velika novina a meni se čini da je racijo te norme dobar, te da je predlagatelj imao praktički namjeru zaštiti, odnosno osigurati jednaku poziciju ili jednaku kvalitetu u složenosti poslova i odgovornosti onoga koji će se vratiti na radno mjesto respektirajući to što ej radio na teškome radnom mjestu u kabinetu ministra ili u uredu predsjednika ili potpredsjednika Vlade. Kako osigurati nije najmanje jednostavno. Poštenom provedbom na način koji ste vi ukazali ili da se na to radno mjesto privremeno netko rasporedi ili naravno da se netko, da se po povratku rasporedi na slobodno radno mjesto jednake složenosti što ne znači da to uvijek mora biti isto radno mjesto. Ovdje je poanta čini mi se da onaj tko je pokazao i dobro pokazao posao u složenoj ustrojstvenoj jedinici, jedna ustvari od najsloženijih ustrojstvenih jedinca državnoga tijela ili tijela državne uprave ne bi smio biti stavljen na raspolaganje ili ne raspoređen zbog toga što se vraća u svoju nazovimo je to matičnu kuću. Logika instituta je jasna, čini se naravno, problema u primjeni može biti, može biti to ne krijemo ali kao i u svakom zakonu i ovdje je intencija upravo na onome što ponekad izostaje, a to je dosljedna primjena dopisa u praksi. Eto to je ono nesavršenost ali rješenje koje nudimo i koje nas čini dobrim.
Replika Davorin Mlakar.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, ja sam očekivao u vašem završnom obraćanju koje je bilo usmjereno na čemu vam ustvari treba čestitati jer je jedan mali zakon izazvao dosta veliku polemiku. Nisam čuo u vašem odgovoru ono što je bila naša prva primjedba, a to je zbog čega predlagatelj ne može razmislit o činjenici da ovaj zakon ne donosimo po hitnom postupku. Vjerujem da ste svjesni da razlozi za hitnost postupka ne postoje i da bi Vladi bilo ustvari i puno jednostavnije da uputi ovaj zakon u dva čitanja jer bi se time prije svega riješila opravdanih kritika da zakon koji rješava radne odnose pitanja državnih službenika donosi preko noći umjesto da pruži priliku da se o njemu raspravlja i da prođe redovnu saborsku proceduru. Nisam od vas dobio odgovor jer je naš prvi zahtjev bio da predlagatelj odustane od hitnog postupka. Kao drugo vi ste ovim zakonom kako ste rekli nastojali riješiti radni odnos državnih službenika i na neki način ih zaštiti ostavljajući mogućnost povratka u institucije iz kojeg su premješteni. Nisam htio o tome govoriti detaljnije. Institut premještaja po potrebi službe je osnova, a sve ovo o čemu smo danas razgovarali je iznimka od pravila. Po tom bi bilo logično da je tako strukturirani zakon pa da prvo govorimo o pravilu a onda o iznimkama. Ali s obzirom da smo svi negdje na istom tragu uvjereni kako osobe koje su pripremljene na poseban način odlaze nakon mandata ne vidim razloga da pojasnite odredbe članka mislim 74. c ili ono kako sam vam čitao amandman našeg kluba i da bude potpuno jasan izričaj jer svaka norma koja se može različito i dvosmisleno tumačiti neće ići u prilog nikome. Stvarat će samo dodatne probleme jednog dana kada će se rješavati taj radni odnos.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Zoran Pičuljan.
Poštovani gospodine zastupniče. Ja sam u obraćanju svom rekao da će Vlada uistinu sa pažnjom i pozornošću razmotriti sve amandmane koji su došli, pa i amandmane koje je podnio klub zastupnika HDZ-a od kojih ima 5 i koje stvarno treba pročitati. U ovom trenutku ne bih se o njima izjašnjavao a i sami pojašnjavate i kazujete da su oni na tragu rješenja da se pojasni i praktički i da se dodatno pojasni institut, upravno zbog toga ćemo pozornost na to pročitati i sasvim sigurno vidjeti u kom smislu se može, ako se tekst može popraviti da će se popraviti i kroz te amandmane ne odbijajući ih iz razloga što nisu došli sa, što jednostavno iz razloga što su došli iz kluba zastupnika HDZ-a ili bilo kojeg drugog kluba sa jednakom pozornošću, uistinu. A što se tiče isto tako hitnoga postupka rasprava će, izvijestit ću Vladu i rasprava će u tom dijelu ćemo donijeti isto tako odluku, za sada ostajemo pri hitnome postupku a čini nam se da raspravit ćemo i mogućnost da se ovaj zakon ide u dva čitanja odnosno izvagati vaše argumente da ovaj zakon ide u dva čitanja. Za sada je ono što Vlada predlaže to je hitni postupak za kojeg isto tako smatramo da ima utemeljenja.
Josip Đakić replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Sabora. Gospodine zamjeniče ministra. Pa evo ja bih vam samo htio još jedanput ponoviti da je člankom 107. Ustava RH ustrojstvo i djelokrug Ureda predsjednika RH uređen tim člankom i da ovim što govorite u obrazloženju, a i u samom prijedlogu zakona da s obzirom na prirodu poslova koje se obavljaju u Uredu predsjednika RH potrebno izjednačiti način popunjavanja radnih mjesta. U tom uredu se načinom popunjavanja radnih mjesta u kabinetu ministra, u uredu predsjednika Hrvatskog sabora u Uredu predsjednika Vlade. Znači ustavnu ovlast predsjednika Republike koji svojom odlukom koju je on donio odlukom u članku 3.je definirao ustroj i radna mjesta državnih službenika i dužnosnika. I vi sada njemu idete se u njegovu ustavnu ovlast miješati i želite ovim zakonskim kratkim izmjenama omogućiti da i on zapošljava jednakim načinom državne službenike i zaposlenike u svom uredu. Apsolutno znači člankom 107. Ustava je predsjednik ima ovlasti da svojom odlukom u članku 3.koja kako piše formulira svoj ured odluka o Uredu predsjednika RH koja nije bila također u nekoliko mandata donesena pa stoga su bile prijepore Ustavnog suda oko toga da se mora donesti i ona je donesena. I sada su sve zakonske stvari otklonjene. Nema potrebe donošenja ovakvog zadiranja u ustavne ovlasti predsjednika.
Odgovor na repliku zamjenik ministra Zoran Pičuljan.
Ja sam u svom završnom izlaganju uistinu precizno vam odgovorio. A sada bih vam dodatno odgovorio. Sasvim sigurno ustrojstvo i djelokrug Ureda predsjednika određuje se njegovom odlukom pa i radna mjesta ali ne i radnopravni status zaposlenih. I ovdje Ustav ima odgovor, a Ustav kaže u članku 117.stavkom 3. "Zakonom i drugim propisima uređuje se status državnih službenika te radnopravni status namještenika". A Zakon o državnim službenicima u članku 2.iz 2005.godine kazuje da se ti propisi primjenjuje i taj propis primjenjuje i na Ured predsjednika Republike. Prema tome nikakve protuustavnosti u tome nema niti je to namjera predlagatelja niti se to tako može ni u kom slučaju tumačiti.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnim službenicima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 281, rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio klub HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog ministra Arsena Bauka da se očituje. Amandman broj 1.
Amandman se ne prihvaća. Predloženim amandmanom predlaže se u članku 74.b zadržati rečenica: "Državni službenik prava iz službe ostvaruje u državnom tijelu u koje je premješten.". Dakle željom da se ova rečenica makne iz ovoga članka omogućuje se državnom službeniku da izabere za sebe povoljniji način kako želi ostvarivati prava, dakle da li to želi u ministarstvu u kojem će biti u kabinetu ili želi u ministarstvu iz kojeg je došao u kabinet. Ovdje se govori o službenicima koji su već u službi. Međutim u slučaju nekih tijela, primjerice Ureda predsjednika Vlade gdje su sva mjesta kabinetska službenike bi se sa ovom rečenicom nakon isteka mandata predstojnika Ureda predsjednika Vlade ostavilo recimo to tako u zrakopraznom prostoru da ne bi imali matično ministarstvo, a novi predstavnik ih ne bi morao ako ne želi rasporediti na to mjesto i u tom slučaju se povećava sigurnost službenika na neki način i štiti ih se od nekakvih političkih ili revanšističkih utjecaja. U drugom slučaju može se najprije službenik premjestiti na radno mjesto u ministarstvu gdje ide u kabinet, a onda sa tog radnog mjesta u kabinet tako da bi se na taj način isto moglo omogućiti da bude u istom ministarstvu. Iz tih razloga se, dakle iz razloga boljeg položaja službenika se ovaj amandman ne može prihvatiti.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a predlagatelj amandmana poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, ovo što ste rekli dirnuti smo vašom brigom za sudbinu državnih službenika, a što se amandmana tiče vi ste nešto u svojem obrazloženju krivo rekli jer prije 6 mjeseci kada ste predlagali zakon teško je već pratit, ali evo najavljena je četvrta izmjena u godinu dana i do sada ste u ovom zakonu imali samo se treba pročitati malo dalje. Članak 80. u kojem vam piše gdje državni službenici koji se premještaju ostvaruju svoja prava, samo su vam bili u koliziji i tada smo vam to govorili, odredbe članka 74.b i članka 80. jer u jednom slučaju su državni službenici ostvarivali svoja prava u tijelu iz kojeg su premješteni, a u drugom slučaju u tijelo u kojem su premješteni. Sada vi tumačite 6 mjeseci kasnije nešto potpuno različito od onoga kada ste predlagali ovakvo rješenje i ustvari samo brišete koliko sam razumio ovaj dio norme u kojem govorite da državni službenik prava iz službe ostvaruje u državnom tijelu u koje je premješten. Prema tome značit će, ako će ovakvo rješenje proći, da će svi oni premješteni ostvarivati ne prava koja su im povoljnija ili koja će birati nego u tijelu iz kojeg su premješteni na novo radno mjesto. Nismo zadovoljni obrazloženjem i tražimo glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća, amandman broj 1. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 2 istog kluba zastupnika. Poštovani ministre, obrazloženje.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su službenici iz stavka 1. i službenici iz stavka 2. ista skupina službenika tako da nema potrebe da se mijenja ovakav izričaj stavka 3. članka 74.b.
U ime predlagatelja Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Pa ovako ne želeći zamarati, nisu iste kategorije službenika. Dakle u stavku 1. su državni službenici koji se raspoređuju na radna mjesta u kabinetu ministra na određeno vrijeme do dana prestanka mandata ministra, a oni mogu biti ili zatečeni u toj službi dolaskom ministra ili mogu biti primljeni što je za vas rijetkost po natječaju ili mogu biti premješteni iz drugih tijela državne uprave ili čak i javnih službi, a čak i iz lokalne ili što je češći slučaj kod vas u vašoj praksi mogu biti primljeni i bez natječaja. Dakle, postoje 4 različite kategorije o kojima govorite u stavku 1. A u stavku 2. govorite samo o onima koji već jesu bili državni službenici, pa su iz jednog tijela državne uprave premješteni u drugo. Zbog toga je ovaj naš amandman i molimo glasovanje o amandmanu.
Molim da se izjasnimo tko je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 3. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća jer službenici iz stavka 1. članka na koji se odnosi amandman nisu oni koji su primljeni bez provedenog postupka javnog natječaja, na njih se ne odnosi članak 74b. nego 74c.
Obrazloženje, očitovanje poštovanog predstavnika Davorina Mlakara u ime predlagatelja.
Pa poštovani ministre samo uz ovo što sam već ranije govorio o ovim stavcima gdje ste pobrkali različite kategorije nastanka de facto državnih službenika, odnosno njihove državne službe ovaj amandman 3. je ono o čemu smo se sporili raspravljajući o ovom zakonu koji je samo preciziranje onoga za što su se svi zalagali da je rješenje, a to je da oni koji uđu u državnu upravu po ovim izmjenama zakona bez ikakvog natječaja po političkoj podobnosti odu iz državne uprave kada prestane i mandat onih kojima su oni bili suradnici za vrijeme njihova mandata. S obzirom da smo svi tvrdili da je namjera u zakonu upravo ta onda je ovo pojašnjenje našeg amandmana, odnosno teksta zakona ide upravo u tom smjeru svim tim službenicima koji su bez kriterija i bez natječaja došli prestaje državna služba po sili zakona kada prestaje mandat ministra odnosno drugog čelnika koji ih je na posao bez natječaj primio zbog toga tražimo da se glasuje o ovom amandmanu. I čak smo iz vaših obrazloženja razumjeli da se vi zalažete za isto tumačenje. Prema tome, vjerovao bih da su svi kolege u stvari za amandman kako sam ga sad probao obrazložiti.
Tražite glasovanje?
Tražimo glasovanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu broj tri Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 4. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Člankom 74b. koji ponavljam odnosi se na one koji su u državnu službu primljeni putem natječaja, a ne ove iz 74c. se omogućuje da se u odgovarajućoj ustrojstvenoj jedinici Ureda predsjednika Republike također primijene instituti koji se odnose na kabinete ministra i na Ured predsjednika Vlade, Ured predsjednika Hrvatskog sabora i potpredsjednika u množini Hrvatskog sabora. Točno je što piše u obrazloženju da ustrojstvo i djelokrug Ureda predsjednika Republike Hrvatske uređuje Predsjednik Republike i on će u toj odluci kad bude određivao ustrojstvo odrediti i koja je to ustrojstvena jedinica. To je vjerojatno nešto što se zove Kabinet predsjednika Republike ili kako već zove tu, dakle Sabor ne može ograničiti. I na taj način će se omogućiti, dakle da se i u te ustrojstvene jedinice dolaskom novog predstojnika Ureda predsjednika Republike s tim sastavlja na način kako se to radi i može raditi u ministarstvu, Uredu predsjednika Vlade. I drugo, prestat će jedna praksa koja je bila da se na neka mjesta ljudi raspoređuju kao državni dužnosnici što predsjednik Republike ima pravo po zakonu. I ovo je, dakle na inicijativu Ureda predsjednika. Mislimo da je ovo transparentnije i bolje rješenje i zbog toga smo ga i predložili.
I očitovanje predstavnika predlagatelja Kluba zastupnika HDZ-a. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Pa s obzirom da se naši argumenti slabo ili nikako prihvaćaju pohvalit ćemo samo ovu poziciju Vlade da osim što se je nametnula svojim rješenjima i značajem hrvatskom Parlamentu sada to čini i u odnosu na Ured predsjednika Republike, pa evo tražimo glasovanje i o ovom amandmanu.
Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 4. Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepo. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj pet istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća iz dva razloga. Prvo sam obrazložio kod neprihvaćanja amandmana broj četiri, a kako se odnosi na članak 74c. koji govori upravo o ovoj skupini kako piše u stavku 1. osoba koje se mogu primiti u državnu službu bez provođenja natječaja dakle njihova državna služba prestaje odlukom ministra što znači da oni, ministar u svakom trenutku može donijeti odluku da njima prestaje državna služba. Prema tome, to je rješenje koje je još recimo to tako nepovoljnije za ove revolving door nazovimo to tako službenika. Međutim, mislimo da je to upravo i posljedica toga šta su u službu došli bez natječaja pa onda na jedan jednostavniji način mogu iz službe otići. Što se tiče dosadašnje primjene tog instituta obzirom da smo imali nekoliko promjena u sastavu Vlade tijekom ove godine, dakle ljudi koji su došli sa prethodnim ministrom nakon dolaska novog ministra su otišli ili je novi ministar odlučio da oni ostanu u kabinetu i sada su to dio tima novog ministra i tako će biti kod svih promjena ministara bez obzira radi li se o istoj političkoj opciji ili o drugačijoj političkoj opciji. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I očitovanje predstavnika predlagatelja Kluba zastupnika HDZ-a. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Pa evo, prethodni zakon o kojem smo razgovarali je bio čini mi se humaniji od ovoga, ali s obzirom da niste prihvatili ništa od naših obrazloženja tražit ćemo samo uz već ranije izrečeno glasovanje i o ovom amandmanu.
Tražite glasovanje? Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 5. Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Molimo tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Amandman poštovane zastupnice Ruže Tomašić nije podnesen u skladu sa člankom 163. Poslovnika Hrvatskog sabora pa o njemu nećemo odlučivati. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za i 21 glas protiv donesen Zakon o izmjenama Zakona o državnim službenicima u tekstu kako ga je predložio predlagatelj bez prihvaćenih amandmana. Hvala lijepa.
I prelazimo na: - Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije Predlagatelj odluke je Vlada RH. Odredbom članka 8. Zakona o elektroničkim komunikacijama određeno je da Hrvatski sabor imenuje predsjednika, zamjenika predsjednika i vijeća na prijedlog Vlade RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu je proveo Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukture. Želi li predlagatelj uvodno će obrazložiti prijedlog. Zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture gospodin Zdenko Antešić.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, uvažene zastupnice i zastupnici. Temeljem članka 8. Zakona o elektroničkim komunikacijama proveden je postupak javnog poziva i izbor liste kandidata za Vijeće HAKOM-a. Na javni poziv javilo se ukupno 28 kandidata, od toga 16 sa završenim Elektrotehničkim fakultetom, 7 sa Fakultetom prometnih znanosti Poštanski smjer, 4 sa završenim Ekonomskim fakultetom i 1 sa pravnim fakultetom. Ministarstvo je temeljem svojih zakonskih ovlasti provelo postupak provjere kandidata i također su nadležne državne službe za provjeru kandidata izvršile provjeru svih kandidata i svi kandidati su prošli potrebite provjere. Ministarstvo je predložilo Vladi RH da petero kandidata među ovih 28 petero kandidat i to Dražena Lučića za predsjednika, Domagoja Jurjevića za zamjenika, zatim Zdravka Jukića, Marijana Bolarića i Nikolu Popovića za članove Vijeća HAKOM-a. Dakle ovaj prijedlog prošao je propisanu zakonsku proceduru Radne skupine koordinacije Vlade i Vlada je 14.veljače ove godine donijela prijedlog kojim predlaže Hrvatskom saboru da imenuje ove osobe za Vijeće HAKOM-a. Predloženi kandidati su osobe koje su stručne, neovisne, nestranačke, s višegodišnjim radom u industriji i sustavu i kao takvi imaju potreban integritet. Prošli su naglašavam sva potrebna testiranja i imali su izuzetne rezultate. Predloženi predsjednik Vijeća HAKOM-a za svoga mandata ravnatelja završio postupak dodjele digitalne dividende kao završetak uspješnog višegodišnjeg prijelaza na digitalno odašiljanje televizijskog signala kojem je državni proračun postao bogatiji za preko 300 milijuna kuna te su postavljeni temelji za brži razvoj bežičnog široko pojasnog pristupa internetu na području RH što predstavlja jednu od prioritetnih politika Vlade RH. HAKOM što prije treba dobiti vijeće budući da treba početi funkcionirati kako bi se krenulo s nužnim ulaganjima, regulacijom tržišta i rješavanjem problema kako na tržištu elektroničkih komunikacija tako i na tržištu poštanskih usluga. Stoga Vlada predlaže Saboru da ovih petero kandidata imenuje u Vijeće HAKOM-a. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, Mladen Novak.
Hvala lijepo gospođo zamjenice. Gospodine zamjeniče ministra zaboravili ste samo još jedan detalj napomenut da je na matičnom odboru danas bila rasprava koja je ponovljena o ovim kandidatima i da je od vas zatraženo da li stojite iza toga da je to u slučaju da je došlo do propusta u nalazima sigurnosnih službi i da su navodi koji su u medijima istiniti, da li to znači da će premijer, jer on je potpisao ovaj prijedlog, da će on podnest političku odgovornost. Dal' to znači da će on podnest ostavku iz razloga što gura kandidata koji je na kraju krajeva o kojem vaši zastupnici u Saboru, odnosno na odboru nisu se htjeli izjašnjavati zbog toga jer bi bila ponovljena sjednica odbora. Nitko od vaših nije imao prvi puta 6 zastupnika je bilo, svih 6 je napalo prijedlog Vlade. Svih 6 zastupnika koji je bilo na prvoj sjednici odbora je napalo prijedlog Vlade. Bilo je protiv toga, zbog toga je održana ponovna sjednica. I ni dan danas, na kraju krajeva odbor nije donesao zaključak da podupire prijedlog Vlade nego da zastupnici preuzmu odgovornost za to. Hvala.
Odgovor na repliku, Zdenko Antešić zamjenik ministra.
Uvaženi gospodine zastupniče, na današnjoj sjednici matičnog odbora odbor je podupro ovaj prijedlog i obzirom, dozvolite mi da završim. Dakle, podupro je ovaj prijedlog i obzirom, razvila se naravno zanimljiva diskusija. I ukoliko je nešto promaklo u postupku provjere, dakle provjere ovih kandidata ili iskrsne i iskrsnuo naknadno na što državna tijela koja su nadležna za to nisu mogla, nisu raspolagala onda će onaj odnosno onaj tko je za to odgovoran snositi naravno svoje konzekvence.
Ja ne znam da li vam možda još nije stiglo izvješće odbora na klupe ali ja ću pročitati samo zaključak. Nakon provedene rasprave Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskoga sabora jednoglasno je odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese odluku o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije. Bit će vam podijeljeno to na klupe pa ćete imati izvješće odbora. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra. Evo imamo na, poštovane kolegice i kolege, imamo pred sobom jedan zapravo čudan papir u kojem uvijek piše zaključak. Ovaj puta ne piše zaključak kojeg je donio odbor, nego samo piše da jednoglasno odlučuje predložiti Hrvatskom saboru i onda to piše odluku o imenovanju predsjednika, zamjenika itd. Ja vjerujem svojem kolegi Novaku koji kaže da je odbor drugo zaključio. Odbor je zaključio da o tome da neće on odlučivati na tome, odluku, znači nije imao stav o tome. Ovdje se jasno čita da ima stav zato nisu donijeli zaključak. Ne čudim se falsifikatu. Ako je falsifikat ja se ispričavam ako nije. I ova točka, znači i ova točka kao i mnoge druge točke koje se tiču kadroviranja obiluje prljavim rubljem. Na sjednici Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu zastupnici većine nisu imali jednu lijepu rečenicu o ovih 5 kandidata. Na današnjoj sjednici odbora priča se isto tako ponavlja. Ovo prljavo rublje izgleda vrlo teško i oprati. Međutim, većina se kad kadrovira i ne trudi. Postoji ona jedna famozna rečenica koja kaže mi smo dobili vlast i mi ćemo teret staviti na svoja leđa pa i teret prljavoga rublja. Novi sastav Vijeća Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije koji se predlaže a čuli smo od predstavnika Vlade koji su to ljudi je zapravo jedna stara priča koja se ponavlja. Postoje dva vijeća, Vijeće za elektroničke medije i Vijeće Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije koji zaslužuju i jedan i drugi da se raspuste, da se napravi rasprava, da se naprave novi kriteriji i da se u to vijeće imenuju oni koji nisu do sada sudjelovali u vijeću jer sve što se radilo u ta dva vijeća je zavijeno najmanje u vrlo sumnjive rabote. U bitku koji se vodi u vijeću zakopani su u rovovima bivši i još bivši. O tome da će gospodin Lučić postati predsjednik Vijeća i da je uzeo otpremninu i da sada uživa mjesece, ima godinu dana pravo na plaćeni znači otkazni rok. Sve ono što se radilo u agenciji, najam prostora godišnji koji stoji 12,5 milijuna kuna, što znači 24 eura po metru četvornom mjesečno, sve one priče oko namještaja skupocjenog, sve ono što se odrađivalo, svi oni poslovi koji su se odrađivali kažem pod vrlo sumnjivim okolnostima što se pričalo i na samom odboru trebao bi na scenu stupiti DORH. Ovu priču ne bi trebalo nastaviti jer sutra će doći ljudi koji će dići ruke i dići će ruke za ono što sasvim sigurno nisu ni oni sigurni. Zato trebaju kao što kaže jedan vaš bivši kolega institucije države obaviti svoj posao pa onda trebamo odglasati ovdje da se ustanovi što je od onoga što se pojavljuje u medijima istina, a što nije. Najmanja je istina što je rekao predstavnik Vlade da su to neovisne osobe, u stručnost ne zalazim. Da, to su neovisne osobe jer čovjek koji ih je postavio je sad neovisan, više nije pripadnik HDZ-a i nalazi se na optuženičkoj klupi. Toliko su neovisne osobe. U ovoj čitavoj priči nema nevinih. Postoje u Hrvatskoj stotine mladih ljudi školovanih vani, postoje stotine ljudi koji znaju obavljati taj posao. Postoje stotine ljudi koji su stručniji, moralniji, pošteniji i koji mogu neokaljani obaviti posao za RH. Ovo su preznačajne funkcije da bismo u Saboru izglasali, a da ne znamo tko su ti ljudi i da li je sve to istina. Ako nije istina neka DORH istraži i neka DORH da izvješće je li to istina ili nije. Mi ćemo prvo njih izglasati, a onda će DORH staviti u ladicu sve te prijave. Zbog čega se krug kadrovski krug uvijek mora vrtjeti oko istih osoba? Obećavala se nova politika, obećavalo se novo poštenje, nova moralnost, nova pravednost. Ništa niti od moralnosti, niti od pravednosti niti od poštenja. Što imamo? Iste ljude koji se vrte u onom sustavu, sva sreća nisu od onog bivšeg sustava jer su valjda premladi pa nisu mogli sudjelovati, ali bili bi sasvim sigurno. Ključne kaznene prijave protiv kandidata i kažu ti su ljudi previše uvukli ruku u pekmez, pa istražimo to. Zbog čega se toliko žurimo? Zbog čega na matičnom odboru većina o tome misli loše i sad najedanput predstavnik Vlade dođe i kaže to je i dalje naš prijedlog. Zašto se ne poštuje mišljenje tog matičnog odbora? Zbog čega nas se stavlja opet u poziciju da moramo izlaziti van iz dvorane, da nećemo u tome sudjelovati jer to je cirkus? Ne poštuje se vlastito tijelo Hrvatskoga sabora. A rekli smo da se okrećemo parlamentarizmu, da ćemo ojačati Parlament. Međutim, ono što se kaže u Parlamentu nije važno. Zato kažem u ime kluba Hrvatskih laburista tražim da se ta točka dnevnog reda skine, da se odgodi barem na 15 dana ili mjesec dana, da se pozovu institucije koje trebaju obaviti svoj posao i da se ponovi natječaj. Hvala.
Hvala. Na redu je klub HDSSB-a i kolega Dražen Đurović.
Gospođo potpredsjednice Sabora, zamjeniče ministra, zastupnice i zastupnici pa ja bih evo na tragu prethodnika također se suglasio sa onim što je on zaključio, i mi zastupamo to mišljenje da ima prostora, ima dovoljno vremena da se o predsjedniku Vijeća HAKOM-a još malo raspravlja i da se još malo razmotre zapravo kriteriji i način odabira tog predsjednika. Ova osoba koja se predlaže činjenica je naravno da određene stvari koje su iznesene su isto dio interesa određenih ljudi koji ih iznose, nažalost to je uvijek tako. No, ono što nije dobro da mi kao najviše zakonodavno tijelo u državi zapravo ostanemo zapravo suočeni s tim nekim iznesenim stvarima, a da zapravo te stvari budu pomalo nerazjašnjene i s druge strane pitanje koje se postavlja uvijek koji je gospodin Vukšić postavio zar mi zaista nemamo u ovoj državi još neki krug ljudi i pametnih i obrazovanih i sa nekim životnim i radnim referencama koje onda možemo zapravo, koji mogu zaista konkurirati na neka radna mjesta jer mi zaista moramo vrtjeti ponekad ciklički u intervalima od 10 godina kako se mijenja vlast, a ponekad i u kraćim intervalima jedna te ista ili vrlo slična imena. Dakle, dosadašnji ravnatelj HAKOM-a gospodin Dražen Lučić koji je krajem prošle godine smijenjen jer imamo novu ravnateljicu HAKOM-a Vesnu Gašpar, on sada čovjek sjedi kod kuće i prima naknadu od 6 mjeseci u punom iznosu plaće i čeka nas da ga mi ovdje izglasamo za predsjednika Vijeća HAKOM-a. I da onda čovjek može nastaviti jel' u novoj ulozi kao predsjednik Vijeća HAKOM-a. Ukoliko mi to ne učinimo prvih šest mjeseci on će još drugih šest mjeseci primati 50% svoje plaće i tek onda istječe jel' ono što je on imao u svom ugovoru. Nekoliko je stvari koje su se u zadnje vrijeme vrtjele u javnom prostoru koje je iznio naravno jedan čovjek ili određena zainteresirana skupina na koje nisu baš došli najjasniji odgovori nadležnih tijela ili na koje su odgovori nadležnih tijela ostali relativno dvojbeni. Dakle jedna stvar, kad je riječ o ovom gospodinu Draženu Lučiću vrijedno je možda spomenuti one drakonske kazne iz 2010. godine koju je izrekao HT-u za kršenje pravila. Kada je opalio HT sa kaznom od 70 tisuća kuna, HT je vjerojatno jedva skupio 70 tisuća kuna da plati troška te drakonske kazne. Po tome je zaista ostao i upamćen, kao jedan strogi pravični regulator. Kad je riječ o ovim stvarima koje se spominju, a i prethodnik ih je spomenuo, jedna od stvari koja se spominje, to je navodni aneks ugovora kojim si je taj gospodin Lučić, odnosno još uvijek imenovani predsjednik Vijeća Hrvatske agencije za poštansko-elektroničke komunikacije su se napravili navodno anekse ugovora kao one zlatne padobrane svaki za milijun i pol kuna. Oni su to opovrgli, ti ugovori osim u nekakvim kopijama koje se vrte u medijskom prostoru ne mogu se više pronaći, nisu nigdje urudžbirani iako imaju urudžbene brojeve, no postoji i zapisnik sa sjednice Vijeća Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije koji su potpisali svi uključujući i gospodina Miljenka Krivšeka, to je 28. sjednica od 7. studenog 2012. godine i dakle citat zapisnika s te sjednice koji je potpisan glasi ovako: "Gospodin Gačina postavlja pitanje: Jesu li uništeni svi origina?", a odnosi se znači na ove anekse ugovora. A predsjednik gospodin Krivšek odgovara: Predsjednik potvrdno odgovara te izjavljuje da ne zna kako su isti uopće objelodanjeni s obzirom da su se nalazili u njegovom sefu. Predsjednik ne zna kako je sporna fotografija aneksa ugovora nastala, a izjavljuje da je napisane prijedloge, anekse ugovora za članove vijeća nakon nekog vremena osobno uništivo.". Dakle, tu se radi o onome što se tvrdi da nije postojalo, a to su aneksi ugovora o radu koji su protuzakoniti jel su se odnosili, kažem na zlatne padobrane u slučaju prijevremenog otkaza i za gospodina Lučića i za gospodina Krivšeka, da svaki od njih u slučaju prijevremenog otkaza dobije jednokratnu novčanu naknadu u iznosu od milijun i po kuna. Da li su aneksi postojali, nisu postojali to više nitko ne zna sa sigurnošću, no zapisnik sa ove sjednice vijeća agencije postoji, kako smo ga dobili i mi u originalu, potpisanog od sviju tako ga može dobiti nadležno ministarstvo i zainteresirani odbor. To je što se tiče tog jednog slučaja. Drugi je pak slučaj koji se spominje, to je slučaj navodne, jedne javne nabave koju je provela agencija pa ju je potom rascjepkala, pa je potom i nakon što je ona poništena zapravo kupljena ista star samo tako da se luksira Zakon o javnoj nabavi. Zatraženo je mišljenje nadležnog ministarstva te je 12. listopada 2012. godine dobiven odgovor nadležnog Ministarstva gospodarstva koje je potpisala pomoćnica ministra Tea Kolar koja u završetku navodi ovako: "Dakle slijedom navedenog, mišljenja smo da opisano postupanje u vašem upitu upućuju na to da ste dijelili vrijednost predmeta nabave na način da se izbjegne primjena zakona što ima obilježja prekršaja sukladno članku 182. stavak 1. točka 3. i stavku 2. istog članka zakona. Dakle, to se odnosi na razdoblje u kojem je ravnatelj agencije bio gospodin Lučić, a ravnatelj, predsjednik vijeća agencije bio gospodin i sadašnji predsjednik vijeća Miljenko Krvišek. I treći slučaj koji se spominje, koji je ovako, koji ne znam da li ima obilježja kaznenog djela, ali pokazuje zorno na način kako se u krčmi zapravo javna imovina, jer prihod, prihod same agencije, agencija najvećim djelom ostvaruje prihod od naknade za radijsku frekvenciju. To je prihod koji zapravo, koji jednostavno prihod svega onoga što mi koristimo kako korisnici i dakle ima lijepo jasno definirane dobre prihode. To su, to je kupovina poslovnog prostora, odnosno najam poslovnog prostora ili zakup poslovnog prostora za rad agencije. Evo ovdje su i ugovori o zakupu, ima ih ukupno 4 ugovora koji se odnose na najam uredskog prostora veličine 4 tisuće 400 metara kvadratnih jedan, drugi se odnosi na najam uredskog prostora 734 metra kvadratnih. Svaki od njih, vrijednost, znači iznos najma poslovnog prostora je 14,7 eura po metru kvadratnom plus PDV, a treći i četvrti ugovor se odnose i na troškove zajedničke potrošnje. Dakle, tu se pritom ne misli na komunalije nego na one zapravo zajedničke troškove korisnika koji su često zapravo izravno u najmu, a ovdje su dodatno dodani u aneksima ugovora, iznose 4,5 eura po metru kvadratom i na sve to ide PDV. Također, se je taj ugovor odnosi i na skladišni prostor od 132 metra kvadratna koje si unajmljuje po 8 eura po kvadratu mjesečno. Prostor za antenski sustav, najam kojeg se plaća 4 tisuće 400 eura mjesečno te će 40 parkirališnih mjesta u zgradi svako po 100 eura mjesečno. Ukupno kumulativni učinak ovako sklopljenog ugovora govori o tome da se daje iznos mjesečnog najma koji agencija plaća oko 134 tisuće eura mjesečno, otprilike i prevedeno znači u kunsku protuvrijednost po srednjem tečaju eura na dan uplate. Svako može lako izračunat da bi ovakav, ovi iznosi znači koji se plaćaju i koji će biti otplaćeni u nekom 10 godišnjem razdoblju odgovarali praktički kupovini, cijeni kupovine tog istog prostora. Podsjetit ću sve se ovo događa u osmom mjesecu prošle godine, dakle prije pet mjeseci, ne tako davno ima malo više, osmi mjesec prošle godine. Pri čemu je zakupnik potpisao iznimno nepovoljne uvjete zakupa te je tako prihvatio primjerice otkazni rok od godinu dana. Dakle u jednom ugovoru je potpisao ugovor na određeno vrijeme od deset godina, a ukoliko želi prije otkazati to mora učiniti u otkaznom roku od godinu dana. U drugom je ugovoru na tri godine isto uz otkazni rok od godinu dana. Ima tu još cijeli niz po zakupnika vrlo, vrlo nepovoljnih, vrlo nepovoljnih stavki i na neki način ovaj zakup iskreno govoreći, ovakva vrsta ugovora, ovako štetnih za nacionalni, za hrvatski, za našu nacionalnu imovinu jer ta agencija je potpuno državna, jedan kroz jedan. Mene ovo jako podsjeća na planinsku. Ja se čudim onima koji su ovakve ugovore potpisivali a još se više čudim onima koji one koji su izravno evolvirali ove ugovore danas predlažu načelna mjesta HAKOM-a. Dakle postoji naravno pozicija tzv. ravnatelja i onoga tko upravlja, onog upravnog vijeća. Međutim posve je jasno da ne može onaj tko ravna bit slijep iako nije potpisao ne snosit odgovornost ili ukoliko uvidi štetnost onoga, one tko predstavlja vijeće potpisao, prijavit primjerice. Dakle on mora imati uvida u to. Gdje je bio taj ravnatelj kad je predsjednik vijeća potpisivao te ugovore, a predsjednik vijeća ih je potpisao. Tako da mislim da ja ne mislim sada zauzet poziciju i sa sigurnošću bilo što tvrditi ali mislim da je pomalo, ne znam da li je zaista ovolika žurba i ovolika hitnost da se to baš mora i da zaista evo kao što je gospodin Vukšić rekao zaista nema nitko drugi u ovoj državi u ovom trenutku koga RH može pronaći za to radno mjesto.
Hvala, replika Mlade Novak.
Hvala lijepo. Kolega Đuroviću, nakon dvije sjednice odbora i nakon ovih današnjih izlaganja na ovu temu moram reć da sam promijenio, ne promijenio mišljenje nego sam gotovo siguran u to da nije samo u pitanju nesposobnost i nesnalaženje ove Vlade nego da ima i nekih drugih elemenata pogotovo čuvši ove vaše navode i dokaze, argumente koje ste predočili. Mislim da ne ostavlja previše prostora za dvojbu koje su pobude, koje su namjene bile predlagatelja. Spomenuli ste u jednom trenutku mi donosimo ovakve odluke i nije dobro da ih donosimo. Nažalost mi na to nećemo moć utjecat ni mi ni vi i znamo da ćemo biti pretpostavljam za vas da ćete isto biti protiv kao klub. Mi ćemo sigurno biti protiv, vjerujem da će i ostatak oporbe biti protiv. A postavljam pitanje kako će zastupnici vladajuće koalicije pogotovo oni koji su bili na odborima. Kako će imati obraza dignut ruku za ono što im stranka kaže da moraju napraviti. To je stvarno nakon ovog svega to će biti vrhunac demokracije, onaj tip prvi koji bude, digne gore palac i oni moraju dizat ruke. To je definitivno smrt demokracije al ponukali ste me i na još jedno pitanje. S obzirom da je danas zamjenik ministar rekao u dva navrata i na odboru i ovdje da su sigurnosne službe odradile sve provjere, onda se postavlja upitnost i kako rade te sigurnosne službe i njihove kvalitete i tu je njihova odgovornost. Zamjenik je rekao danas na odboru ne vjerujete novinarima. Nažalost i novinari su otkrili puno, puno afera pa ne vidim zašto ne bi trebali vjerovati njima.
Hvala. Odgovor na repliku, Dražen Đurović izvolite.
Pa gledajte, ja nemam namjeru uopće politizirat, sigurnosne službe su radile i tijekom procesa pretvorbi i privatizacije. Sigurnosne službe su radile u vrijeme Sanadera, sigurnosne službe rade i danas. To što sigurnosne službe utvrdile to je njihovo pravo. Naše je pravo kao zastupnika u Hrvatskom saboru da iznesemo ono što ima i ja s druge strane činjenica da korupcija nema ona nikakvu posebnu boju, tu se ljudi interesno mogu udružiti neovisno o tome kakvog su svjetonazora ili kakvog su političkog uvjerenja. Udružuju se zato što imaju svoj jasnije interese i prema tome postoje naznaka na korupciju i u korupciju, onda to treba jasno reći. Ukoliko se to otkloni, otkloni i sve u redu. No ne treba unaprijed ponekad i mi svi glasujemo ili sa pozicije svojih klubova, ja vjerujem da dio kolega i ovih koji su sada ovdje nazočni i drugi zapravo nisu za ovo ni čuli. Previše se stvari odvija da bi svi za sve čuli. Eto tome služe ove rasprave da se svi malo upoznamo sa svime pa da možemo malo razumnije pokušati procijenit neku situaciju i onda donijet neku odluku.
Branko Vukšić replika.
Uvaženi kolega. Evo rečena je jedna rečenica, ne treba vjerovati novinarima, vi ste upravo govorili, predočili ste, zapravo niste predočili nego čitali ste iz ugovora činjenice. Svi smo dobili ugovore, svi, ja isto imam te ugovore i znam da neke kolege iz SDP-a isto tako imaju ugovore, dobili su te ugovore i u tim ugovorima postoji mjesto za sumnju. Mi ovdje ne optužujemo nego postoji mjesto za sumnju i zbog čega treba to donijeti sumnja. Zbog čega se sa takvom sigurnošću tvrdi, to je sve čisto a nitko nije provjerio. Ako košta nešto 24, a kad sam zbrajao ovo možda sam ja pogrešno zbrojio i više eura po četvornom metru u centru grada u novim prostorima možete dobiti po 14 eura četvorni metar. Možete dobiti, pogledajte malo cjenike koji su. Pored toga, zbog čega na deset godina potpisani ugovori? Zbog čega se plaća toliko, a da se može i ispod te cijene kupiti taj prostor? Postoje sumnje, u Hrvatskoj nikad nitko nije čuo za postotke, nitko nije čuo za korupciju kao da je nestala onog dana kada je Kukuriku koalicija dobila na izborima korupcije više nema, isparila je, nema je. ima je na svakom koraku je ima i bit će bilo tko je da na vlasti ali se negira ta korupcija. Sve ukazuje na to da je to jedno te isto društvo, a dokazali ste time što je to isto društvo povezano s telekomunikacijskim tvrtkama. Pa zamislite to društvo je svojim partnerima u poslu opalilo kaznu 70 tisuća kuna. Mudrinić je klecnula su mu koljena skoro su ga u Njemačkoj smijenili na to mjesto. Ima da se smije sada i da se hvataju za trbuh od smijeha što se radi i to sve Kukuriku koalicija tolerira i kaže ne to se mora izglasati.
Odgovor na repliku Dražen Đurović.
Već smo više puta primijećeni taj trend u Hrvatskoj ta agentifikacija, previše smo tih ne znam kako bi uopće nazvao taj pojam bujanja tih raznoraznih agencija svih mogućih oblika. Dio toga mi moramo imati jer usklađuju se sa stečevinom EU dio je naša umotvorina, dio je posljedica raznoraznih interesnih skupina. Mislim da je jedan ozbiljan resurs uštede javnih sredstava sigurno leži u ozbiljnom, ozbiljnom preispitivanju svih tih silnih agencija i svega onoga što se u njima dešava, što se u njima radi, tko u njima radi, kakve imaju ugovore, na koji način sklapaju ugovore, za kakve poslovne prostore iznajmljuju. Tu netko zaista ministar uprave nešto se bio javio međutim poslije toga više nema ni traga ni glasa oko toga. Mislim da je to jedan prostor i to ne prepustiti nadležnim ministarstvima, ne nego da li jednom zasebnom tijelu, da li samo Ministarstvu uprave da se netko zaista ozbiljno sustavno i temeljito pozabavi svim tim agencijama i svemu onom što se s tim agencijama i oko tih agencija u RH događa. Mi smo odgovorni. Dakle mi nismo ni krivi ni pravi, niti je itko ovdje kriv ili prav bez obzira na to kako glasovao za ili protiv, ali smo odgovorni i građani su nas zato izabrali da pokažemo i odgovornost nekako i prema interesima ove države i prema interesima ovih građana. Evo dakle samo s ove točke i naše obveze i naša je dužnost govoriti.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je Nikola Vuljanić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Ja zaista ne bih htio politizirati i nema potrebe za politiziranjem ali me začuđuje, sablažnjava zapravo zašto Vlada takvim autodestruktivnim ponašanjem dovodi u čudnu situaciju i sebe i nas koji trebamo u ovom Domu donijeti odluku. Negdje na početku mandata premijer Milanović je rekao tu s ove govornice, da će na odgovarajuća mjesta odgovorna mjesta postaviti ljude kojima vjeruje. Ja sam u toj nakon toga se razvila dosta dugačka diskusija, čini mi se o onom prvom Zakonu o državnim službenicima i ja sam inzistirao u diskusiji da mi se odgovori na pitanje, što će se dogoditi ako ti ljudi od povjerenja koje postavljamo zabrljaju? O.k. njih će se smijeniti, ali vi ste ih postavili vlastitom odgovornošću. Inzistirao sam toliko dugo dok mi kolega Stazić nije odgovorio, pa onda će ministar letiti. Odlično. Ako je tome tako nakon toga sam glasao za taj zakon i prihvatio tu situaciju. Dakle, uzimate odgovornost, ministar će letiti. Tko će letiti nakon ovoga ako se dokaže da su ove optužbe opravdane? Pa valjda tko je potpisao prijedlog za imenovanje. Ne bi trebalo biti žurbe. Kada postoji sumnja nema hitnje, nepotrebna je hitnja. Imamo lijepog vremena 14 dana je pauza sada. sjećam se situacije u kojem smo za određena kriminalna djela u ovom Domu napali ministra vanjskih poslova Žužula, Državno odvjetništvo je u roku od 6 dana donijelo jasne dokumente da gospodin Žužul ništa nije kriv da nema nikakvih temelja tim optužbama. A šta sada nego prihvatiti mišljenje državnog odvjetnika konačno i ova ga je vlast još jednom izabrala, čovjek zna što radi, pravi je. mi smo glasali doduše protiv njega zbog takvih stvari ali to je naš problem. Ne bi li se sada to isto moglo napraviti za 15 dana? Postoje ozbiljne optužbe i ovdje su iznesene s ove govornice. Ovo sve što je gospodin Đurović govorio je zapravo na recimo rubu kriminalnog djela ili u najmanju ruku nesavjesnog poslovanja. ne bi li se moglo u sljedećih 15 dana Državno odvjetništvo provjeriti što tu stoji što ne stoji, izvijestiti Vladu pa da Vlada još jednom razmisli da se ne dovede u situaciju da leti radi tako banalnog slučaja, a trebala bi letiti. Rekli smo da će letiti ako zabrljaju oni koji se postavljaju zbog povjerenja. Hrvatski sabor se isto tako ne bi smio dovoditi u situaciju da glasa o nečem što je u javnosti neupitno. Ljudi nam moraju vjerovati, to smo rekli i ovdje i u Europi i svagdje. Kako će nam vjerovati ako se ovako ponašamo? Nemojmo gaziti svoju riječ, nemojmo gaziti svoju vjerodostojnost. Odgodimo čitavu tu stvar. Ako inzistirate na tome da se sutra izglasa čovjek ja ne tvrdim da je kriv, ne tvrdim ni da je nevin, nisam ni policajac, ni državni odvjetnik ali čovjek nad čijim imenom ajde neke sumnje lepršaju. Ako inzistirajte da se to obavi, obavit će se vjerojatno. Glasova imate dovoljno. Ali bilo bi onda pristojno da kažete ako se te sumnje potvrde tko će to letit. Netko bi trebao odletit. Hvala.
Hvala lijepa. Replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Vuljanić, ne slažem se ovo nije banalan slučaj zbog kojega bi trebao netko letiti. Ovo je vrlo važan agencija. Ovo je važna agencija, o vrlo važnim stvarima se odlučuje u toj agenciji i veliki novac se vrti u toj agenciji. Vidjeli ste samo koliko mogu novca potrošiti za najam prostora. Evo kolega mi kaže Novak 13 milijardi kuna je promet u toj agenciji. Prema tome, i da je puno manje ali puno je njihov utjecaj veći nego što je tih 13 milijardi kuna. Treba, rekli ste da je gospodin Milanović ovdje rekao pred nama da će postaviti svoje ljude kojima vjeruje i da će odgovarati za te ljude. Postavit će ljude znači od povjerenja. Međutim, ministar Hajdaš-Dončić je upravo rekao da ne vjeruje tim ljudima i poslije toga ga je nestalo sa političke scene kada je u pitanju taj problem. Ja vjerujem gospodinu Hajdašu-Dončiću bio je nezadovoljan. Ne znam kako je sad postao nevidljiv i zadovoljan. A da imamo pravo sumnjati u to ono što je kolega Đurović pročitao a to su ono ja tebi potpišem, ti meni potpiši. Zašto se nije spalo? Pa mislim to je sve skupa jedna velika sumnja, jedan veliki upitnik. I sad vi želite da u takvom okružju saborski zastupnici dižu ruke za ili protiv. Ne nismo policajci, ali ovdje je previše toga oprostite smrdi da bismo mi trebali se odlučivati o tome i jedanput bi Parlament trebao reći ovaj put je rekao na odboru nećemo. Malo su se povukli, pa su napisali neko pismo koje se može, nisu zaključak napravili nego izvještaj s odbora. Isto tako još jedanput apeliram da se to odgodi za 15 dana ili za mjesec dana, da se ispita situacija. I drugo, ja čak tražim da se ponovi natječaj. Postoje u Hrvatskoj ljudi mladi koji znaju čak i više taj posao i koji nisu obavijeni njihove karijere velom tajne.
Odgovor na repliku, Nikola Vuljanić.
Hvala. Kolega Vukšić, slučaj je banalan po mom mišljenju utoliko što je sasvim jasan. Jasan je, Vlada se dovodi zbog nečeg zbog čeg se ne bi trebala dovest u nemoguću situaciju. Slučaj je jasan po svim argumentima koji su izneseni ovdje, koji su izneseni u javnosti, on je jasno sumnjiv. I Vlada ne bi smjela takve banalne poteze vući da u jasno sumnjivoj situaciji krene na stranu da se zapravo opredijeli za sumnjivu osobu. Ako je ministar rekao da ne vjeruje toj osobi, ne znam to. Ali ako je ministar to rekao i ostao ministar u toj Vladi koja predlaže ovako nešto onda ja ne vjerujem tom ministru.
Zaključujem raspravu. O odluci ćemo glasati sutra. I najavljujem da ćemo sutra u 10,00 sati imati glasovanje o svim točkama koje su do sada raspravljeni i od prošlog tjedna ono što nismo glasovali. Dakle, u 10,00 sati imat ćemo glasanje i to je jedina točka, jedina točka dnevnoga reda. Doviđenja!
Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i zamjenika predsjednika i članova vijeća Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije. Rasprava je zaključena Dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova donesena, većinom glasova, 82 glasa za, 32 glasa protiv i 1 suzdržanim glasom, donesena Odluka o imenovanju predsjednika i zamjenika predsjednika i članova vijeća Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije u tekstu kako ga ju je predložio predlagatelje. Sada najprije dvije obavijesti. Prva obavijest Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav zakazuje danas sjednicu 22. veljače 2013. godine u 11 sati, dvorana Stjepana Radića. Molim članove odbora da se odazovu. Drugo, u Hrvatskom saboru 25. i 26. veljače, dakle ovog mjeseca održat će se seminar na temu Postupci donošenja odluka u Europskoj uniji u organizaciji Europskog Parlamenta i Ureda za međunarodne i europske poslove namijenjen zastupnicima u Hrvatskom saboru i stručnoj službi Hrvatskoga sabora. Predavači na seminaru bit će potpredsjednici Europskog Parlamenta Giovanni Pittela Italija, Laszlo Surjan Mađarska, Rain Vilent Njemačka, te predstavnici službe Europskog Parlament. Teme seminara vezane su uz pravni okvir u EU, djelovanje u okviru Lisabonskog ugovora. Molim poštovane kolegice i kolege zastupnike da pokažu interes za djelovanje zastupnika i Hrvatskog parlamenta u okvirima članstva u EU. Dobit ćete obavijest svi. Sada na kraju još mogu samo reći da vam, obavještavam vas da ćemo sa današnjim danom prestati zasjedati, dakle napravit ćemo stanku u ovoj sjednici i za 2 tjedna se vidjeti u Hrvatskom saboru u nastavku sjednice, to je 13. ožujka, 13. ožujka srijeda u 9,30. Želim da ne potrošite svu energiju na lokalne teme, nego da proučavate i teme vezane za funkciju zastupnika u Hrvatskom saboru jer je Vlada već odradila 10 ili 12 zakona koji se odnose na usklađivanje sa EU, već su na stranicama Vlade i bit će vam dostavljni uskoro na vaše uobičajene adrese za prijem materijala. Hvala lijepa. Vidimo se 13. ožujka u 9,30 sati.