Dobro jutro poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Otvaram 20. sjednicu Hrvatskoga sabora. Srdačno sve vas zastupnice i zastupnike pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske, poštovanog Zorana Milanovića, potpredsjednicu Vlade, jednu i drugu i potpredsjednike Vlade, te sve ministre u Vladi Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinjemo redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskoga sabora započinje 15. rujna a završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku sjednice odamo počast Domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino" Poštovane kolege i poštovane kolegice zastupnice i zastupnici, predsjedniče i članovi Vlade, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima, svim civilnim žrtvama rata i svima palima za Hrvatsku. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala! Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, primili ste zapisnike sa 17., 18. i 19. sjednice Hrvatskoga sabora. Ima li netko od kolegica i kolega primjedbe na zapisnike? Ocjenjujem da nema primjedbi na zapisnike koje ste dobili i utvrđujem da smo usvojili, verificirali zapisnike sa 17., 18. i 19. sjednice Hrvatskoga sabora u tekstu u kojem ste ih primili. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda 20. sjednice Hrvatskoga sabora. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen Konačni prijedlog dnevnog reda. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 14 novih točaka i to: 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o kreditnim institucijama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 900; 2. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 899; 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Umirovljeničkom fondu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 902; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava sa Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 903; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 906; 6. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o energiji s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 907; 7. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, drugo čitanje, P.Z. br. 814; 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o registru birača s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 904; 9. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o super garanciji između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj vezano za projekt financiranje hrvatskog izvoza uz garanciju s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 901; 10. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama sa Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 905; 11. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu: 1.1. Prijedlog izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu za: a) Hrvatske vode b) Hrvatske ceste c) Centar za restrukturiranje i prodaju d) Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost e) Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka f) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 1.2. Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu konsolidirano. 12, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 908; 13, Prijedlog odluke o privremenom financiranju poslova i funkcija i programa državnih tijela i drugih proračunskih korisnika državnog proračuna Republike Hrvatske u prvom tromjesečju 2016. godine 1.1. Prijedlozi odluka o davanju suglasnosti na privremene financijske planove izvanproračunskih korisnika za prvo tromjesečje 2016.godine a) Hrvatskih voda a) Hrvatskih cesta a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost a) Centra za restrukturiranje i prodaju 14, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909. Člankom 205. Poslovnika Hrvatskog sabora određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučuje u skladu s člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zakoni za čije je donošenje predložen hitni postupak, a nose oznaku P.Z.E. nalaze pod točkama 7, 8, 9, 13 i 18 Konačnog prijedloga dnevnog reda. O primjeni hitnog postupka kod zakona pod točkama 4, 25 i 29 prijedloga dnevnoga reda odlučili smo na 17. sjednici Hrvatskog sabora. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su i zakoni pod točkama od 3 do 6, pod točkom 17, pod točkama od 20 do 24 i pod točkom 26 Konačnog prijedloga dnevnog reda. Molim ima li netko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona. Da, poštovani kolega zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče, iz ovoga što ste pročitali neću komentirati sve nego govoriti čini mi se o točki 8 dnevnog reda, dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o registru birača koji je još navodno propis koji se treba uskladiti sa pravnom stečevinom Europske unije i to je bio razlog da taj zakon ide po hitnom postupku. Iako u Hrvatskoj je vjerojatno lakše pogoditi bingo Hrvatske lutrije nego datum održavanja izbora, svi smo svjesni da smo vrlo blizu održavanja izbora. Kako je moguće da Vlada na zadnjoj, vjerojatno zadnjoj sjednici Parlamenta nudi zakon po hitnom postupku kojim će mijenjati registar birača? Molim vas zbog zakonitosti izbora, zbog šanse uopće da se ljudi po poznatim pravilima natječu u izbornoj utakmici da skinete hitnost postupka s ovog zakona. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Ima li još primjedbi na prijedlog dnevnog reda? Nema. Prelazimo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o dopunama Zakona o registru birača P.Z. br. 904? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 71 glas za, 1 glas suzdržanih i 38 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o registru birača, P.Z. br. 904. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici, pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koji sam uputio uz poziv na sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno odredbama članka 225. stavak 3. Poslovnika Hrvatskog sabora smatra usvojenim. U skladu sa člankom 225. stavak 4. Poslovnika Hrvatskog sabora prigovor se sada može podnijeti samo na one točke predloženog dnevnog reda koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Zato i pitam ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točaka, da čitam: 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, drugo čitanje, P.Z. br. 814; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, sa svim popratnim aktima od 1.1. od a do f i 1.2., 3. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 908; 4. Prijedlog odluke o privremenom financiranju poslova, funkcija i programa državnih tijela i drugih proračunskih korisnika Državnog proračuna Republike Hrvatske u prvom tromjesečju 2016. Godine: 1.1. prijedlozi odluka o privremenom financiranju planova izvanproračunskih korisnika za prvo tromjesečje 2016. od a do f. Nema primjedbi. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, dnevni red je time utvrđen. U skladu sa člankom 228. Poslovnika Hrvatskog sabora sada bih ja trebao objaviti utvrđeni red čitajući sve ovo što sam već pročitao. Predlažem i molim da se složite da ne čitam u cijelosti, nego da mi dopustite da objavim da je dnevni red utvrđen onako upravo kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. Nema primjedbi? Hvala lijepa. Utvrđujem da smo dnevni red utvrdili u cijelosti. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici sada počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi Republike Hrvatske, odnosno pojedinom članu Vlade Republike Hrvatske u skladu sa odredbama Poslovnika, članaka 132. do 139. Poslovnika Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, sada ću u skladu i na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predložiti dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 913, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o inspekcijama u gospodarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 921, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914, 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o uvođenju Europskog društva Society European, Europskog gospodarskog interesnog udruženja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 916, 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o uvođenju europske zadruge, , s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 918. 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sudskim pristojbama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915. 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javnobilježničkim pristojbama sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z br. 919. 10. Konačni prijedlog Zakona o protuminskom djelovanju, drugo čitanje, P.Z. br. 823. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 920. 12. Prijedlog zakona o osnivanju sveučilišta u Slavonskom brodu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 917. 13. Prijedlog odluke o prelasku granice Republike Hrvatske Oružanih snaga država članica NATO-a i Oružanih snaga Republike Hrvatske angažiranih u okviru združenih snaga visoke spremnosti iz sastava snaga za brzi odgovor NATO-a. 14. Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u operacijama potpore miru Ujedinjenih naroda od 1. listopada 2014. do 31. kolovoza 2015. godine. 15. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u operacijama potpore miru Ujedinjenih naroda. 16. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Misiji potpore miru resolute support u Afganistanu. 17. Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji miru KFOR na Kosovu. 18. Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske koji su upućeni na rad u NATO zapovjednu strukturu, NATO struktura snaga i druga nacionalna, multinacionalna zapovjedništva u operacijama i drugim aktivnostima u inozemstvu pod vodstvom NATO-a. 19. Prijedlog odluke o upućivanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske na dužnostima u NATO zapovjednoj strukturi, NATO strukturi snaga i drugim nacionalnim, multinacionalnim zapovjedništvima i operacija i druge aktivnosti u inozemstvu pod vodstvom NATO-a. 20. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910. – Predlagatelj Klub zastupnika SDP 21. Prijedlog odluke o dopuni Odluke o popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa. 22. Prijedlog odluke o razrješenju članica Vijeća za elektroničke medije. 23. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Člankom 205. Poslovnika Hrvatskoga sabora određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujem u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Zakon za čije je donošenje predložen hitni postupak a nose oznaku P.Z.E. nalaze se pod točkom 1. Prijedloga dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su i zakoni pod točkama od 2. do 9. prijedloga dopune dnevnoga reda. I pod točkama 11., 12. i 21. Prijedloga dnevnog reda. Ima li netko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Da, kolega zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, s obzirom da je ovo najvjerojatnije zadnja nadopuna dnevnog reda mi smo nažalost u ove 4 godine preko 80% zakona donijeli po hitnom postupku što je krajnje ponižavanje demokracije, građana Republike Hrvatske i ovoga sabora. Mogu se složiti da kažete da je prva točka dnevnog reda P.Z.E., međutim niti jedna direktiva, niti jedan propis što se tiče financijskog poslovanja u Europskoj uniji se u protekla tri mjeseca nije tako drastično promijenio da bi se nama guralo dopuna Zakona o tržištu kapitala sa Konačnim prijedlogom zakona po hitnom postupku bez obzira što je to ovdje u dnevnom redu naznačeno P.Z.E., ali za to nema nikakvog opravdanja jer se ništa nije dogodilo. Druga stvar, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o inspekcijama u gospodarstvu, što se to dogodilo u protekla 2, 3, mjeseca da taj zakon mora ići po hitnom postupku? Ništa. Ali očigledno netko hoće nešto progurati u zadnji čas. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru koji su povezani, što se tu dogodilo? Što se to dogodilo na Visokom trgovačkom sudu? Što se to dogodilo gospodarstvu Republike Hrvatske da navrat nanos moramo mijenjati Zakon o sudskom registru i Zakon o trgovačkim društvima. Dakle gospodine predsjedniče, nažalost kako je Vlada ove 4. godine dezavuirala ovaj Visoki dom i kako je praktički Sabor pretvorila u svoje dizače ruku tako i završava ovo zasjedanje. Stoga bez obzira što se radi o vašem prijedlogu za nadopunjavanje tražim glasovanje o hitnosti za 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8. i 9. točku dnevnog reda.
Dobro, hvala lijepa. Vjerujem u sposobnost zastupnika da mogu ocjenjivati stvar, po vlastitoj sposobnosti glasovati pa ćemo staviti na odlučivanje prijedlog o hitnosti. To je koliko sam razumio. Prvo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama, … … [[Upadica se ne čuje.]] A najprije da utvrdimo kvorum, ajde da vidimo prijavu. Možemo rezultat. 108 zastupnica i zastupnika je u dvorani, možemo odlučivati o svim stvarima u skladu sa Poslovnikom i Ustavom. A sada prelazimo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o inspekcijama u gospodarstvu? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za, 3 glasa suzdržana i 27 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten zakon P.Z. br. 921. 2, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, P.Z. br. 911? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za, 2 glasa suzdržana i 28 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten zakon P.Z. br. 911. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, P.Z. br. 914? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 2 glasa suzdržana i 27 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten zakon P.Z. br. 914. 4, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o uvođenju europskog društva, P.Z. br. 916? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 1 glas suzdržan i 26 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten zakon P.Z. br. 916. 5, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o uvođenju europske zadruge, P.Z. br. 918? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 2 glasa suzdržana i 27 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten prijedlog zakona P.Z. br. 918. 6, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopunama Zakona o sudskim pristojbama, P.Z. br. 915? Molim glasujte o hitnosti. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 glasova za, 1 glas suzdržan i 28 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten prijedlog zakona P.Z. br. 915. 7, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o javnobilježničkim pristojbama, P.Z. br. 912? Molim glasujte o hitnosti. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 1 glas suzdržan i 28 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten zakon P.Z. br. 912. 8, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, P.Z. br. 919? Molim glasujte o hitnosti postupka tog zakona. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 glasova za, 2 glasa suzdržana i 30 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten prijedlog zakona P.Z. br. 919. 9, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja, P.Z. br. 920? Molim glasujte o hitnosti tog zakona. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 86 glasova za, 1 glas suzdržan i 21 glas protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten zakon P.Z. br. 920. I još imamo, ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red drugih, ostalih predloženih točaka dopune dnevnog reda? Nema. Poštovane kolegice i kolege, utvrđujem da je dnevni red time dopunjen. Molio bih da sada pređemo na utvrđivanje dnevnog reda. Nećemo ići stanku na stanku. Hvala vam lijepa. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva i 2. Prijedlog odluke o raspuštanju Hrvatskog sabora. Ima li primjedbi na uvrštavanje u dnevni red predloženih točaka? Kolega Davorin Mlakar? Ništa, hvala. Nema primjedbi. Poštovane kolegice i kolege, dnevni red je time dopunjen.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade Republike Hrvatske, gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče Vlade posljednjih mjeseci svjedočimo valu izbjeglica sa Bliskog istoka prije svega iz ratnih kaosom zahvaćene Sirije koji bolju i sretniju budućnost za sebe i svoju djecu pokušavaju naći u zemljama EU. Reakcije pojedinih članica EU kroz izjave njihovih čelnika ili praktične poteze vlasti pojedinih članica kreću se u dijapazonu od podizanja zidova na svojim granicama ili izjava o prihvatljivosti samo ne Muslimana pa do potpune otvorenosti i prihvatanja izbjeglica kao ljudi kojima naprosto treba pomoć. Moje pitanje glasi: Kako komentirate ovakva oprečna stajališta pojedinih članica EU o ovom pitanju i da li smo kao zemlja u potpunosti spremni ukoliko put izbjeglica prema razvijenim zemljama jednim svojim krakom krene teritorijom Republike Hrvatske jer će kriza na Bliskom istoku, prije svega u Siriji evidentno potrajati.
Hvala lijepa. Odgovara predsjednik hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović.
Poštovani zastupniče, gospodine Hodžić politiku drugih država u pravilu ne komentiram, mada kažem u pravilu. Imao sam neke komentare na politiku Budimpešte koju ne odobravam. Smatram da je štetna i opasna, aktualna politika, zidovi koji se grade. Ne samo da neće nikoga zaustaviti, nego šalju groznu poruku. Dobio sam, evo rijetko to govorim da me zovu ljudi. Dakle, zovu me stariji ljudi koji pamte Drugi svjetski rat u pravilu Židovi koji se zgražaju nad takvim stvarima. Znam da usporedba zvuči grubo, ali žica u Europi u 21. stoljeću ne da nije odgovor, nego je prijetnja. Međutim, da se vratimo na Hrvatsku, jer moja dužnost je da branim interese Hrvatskog naroda, hrvatskih građana i da se brinem za njihovu sigurnost i da se moja Vlada koja odgovara Saboru i hrvatskom narodu za to brine odgovorni da smo spremni. Spremni smo prihvatiti i ako hoćete usmjeriti te ljude i sasvim je svejedno koje su vjere i koje su boje i kakvu boju kože imaju. Tamo gdje oni očito žele svom silinom želje, srca, ambicije otići a to su Njemačka, Skandinavija, tih nekoliko zemalja. Zašto je to tako? Je li moglo bit drukčije? Je li Turska iz koje dolaze sigurna zemlja? To je u ovom trenutku potpuno sporedno pitanje. Dakle, ti ljudi su ovdje, to su ljudi, to su djeca, to su muškarci, to su i žene koji žele očito doći raditi, stvarati. Ne žele doći u Hrvatsku, ne žele ni u Mađarsku, zato mi i nije jasno evo opet komentiram u čemu je problem da prođu kroz tu državu. Kroz Hrvatsku će moći proći i mi na tome radimo intenzivno i spremamo se za takvu mogućnost, ne znači da će do nje doći. Sazvat će se i, sazvat ćemo predsjednica i ja očito, jer očito je da je namjera identična i moja i njezina da sazovemo Vijeće za nacionalnu sigurnost. Mislim da je to u redu, mada moram naglasiti da je za ovo odgovorna Vlada skoro isključivo ili samo Vlada, a Vijeće za nacionalnu sigurnost je jedno koordinacijsko tijelo koje nema izvršne ovlasti. Ali nije loše da sjednemo i da o tome razgovaramo mada moram ponoviti i naglasiti da su praktički svi članovi Vijeća za nacionalnu sigurnost osim Predsjednice Republike u dnevnoj koordinaciji, kontaktu i planovima. Jučer je ušlo 150 ljudi ili tijekom noći ako se ne varam u Hrvatsku. Dakle, postoji mogućnost da se jedan mali dio tih nesretnih ljudi, ljudi koji imaju želju i preko Hrvatske prebace tamo gdje žele doći i doći će tamo. Neće ih nitko spriječiti, nikakva žica, nikakve ograde. Mi ćemo dakle prije svega imati na umu interese Hrvatske, sigurnost Hrvatske. Ali isto tako nećemo zaboraviti na to da smo ljudi, mnogi Kršćani, većina Kršćani. Da je poglavar Katoličke crkve rekao da bi svaka župa trebala primiti, svaka kršćanska župa trebali primiti jednu obitelj je najmanje, u stvari nije bitno koliko ljudi, može biti i dvoje ljudi, može biti petero ljudi. Mnogi u Europi koji se busaju u prsa da su Kršćani i da žive te vrijednosti se ponašaju potpuno suprotno. Srećom još veći broj ih ima koji se ponašaju kao Kršćani i kao ljudi i to nećemo nikada zaboraviti. Ali odgovor na vaše pitanje, da potpuno smo spremni. Razmišljamo o tome cijelo vrijeme, razmišljamo, radimo i pripremamo se u slučaju da se dogodi takva situacija koja nikako ne može biti ni blizu u razmjerima kakve vidimo u Srbiji i u Mađarskoj.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, zahvaljujem i premijeru. Ja bih samo želio izraziti svoje zadovoljstvo što su i vlasti RH, ali i građani, zbilja u komentarima koje možemo vidjeti kroz medije izražavali punu potporu tim ljudima. Jer su to ljudi sa svojim problemima i koji nisu zbog obijesti na granicama EU. S druge strane trebalo bi sva društva rasteretiti straha ili manipulacije strahom od drugoga, drugačijega, dakle od različitosti. Jer u povijesti je bilo ratova i pomjeranja naroda ovako u značajnijim brojkama. Ja ću samo podsjetiti da je u drugoj polovini 16. stoljeća nakon progona iz Španjolske u BiH koja je u to vrijeme bila u sastavu Otomanskog carstva, dakle de facto u nekakvoj varijanti islamske države, zbrinut ogroman broj Židova koji su do danas postali integralni dio tog društva. Dakle, treba još jednom ukazati da strah od drugog i drugačijega je iracionalan i da ga treba eliminirati. Hvala još jednom.
Poštovana zastupnica Marija Ilić, zastupničko pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje upućujem ministru zdravlja Siniši Varga, a ono glasi, odnosi se na 3% zdravstvenog doprinosa koje već 7 godina plaća iz svojih mirovina 34 tisuće umirovljenika. No da je to sve s naslova zdravstvene zaštite ne bi bilo problema ali oni uz ovaj doprinos plaćaju i dopunsko zdravstveno osiguranje, lijekove, a najčešće hitna snimanja i to kod privatnika koji koštaju. Dosada je više puta spominjana mogućnost smanjenja ili ukidanja tog doprinosa koji je dolaskom krize 2009. godine uvela bivša Vlada, a nastavila ova, kao jednu od proturecesijskih mjera. S obzirom da svi pokazatelji u zadnja tri tromjesečja govore o izlasku iz recesije normalno je očekivati i ukidanje doprinosa. Izlaskom HZZO-a iz Državne riznice krajem prošle godine vi ste ministre rekli da ćete nakon dubinskog snimanja stanja zavoda i stanja u zdravstvu razmotriti i mogućnost ukidanja tog doprinosa. Jesu li stvoreni preduvjeti za smanjenje ili eventualno ukidanje zdravstvenog doprinosa? Hvala.
Odgovor, poštovani ministar Siniša Varga.
Zahvaljujem časni saborski zastupnice i zastupnici. Pitanje doprinosa u RH je regulirano Zakonom o doprinosima što je u domeni Ministarstva financija. Prema tome, za cjelovit i sveobuhvatni odgovor bi molio da pisanim putem uputite saborski upit prema Ministarstvu financija. Ali načelno kao ministar financija moram naglasiti da izlaskom iz Riznice je prvenstveno bilo izrazito bitno izdefinirati sve financijske okolnosti, ulaza financijskih sredstava u budžet zdravstva odnosno Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koje u uskoj suradnji sa Ministarstvom financija svaki dan postaje sve transparentnije i sve bolje. I moram naglasiti da se i u sferi zdravstva jako dobro osjeti gospodarski uzlet koji sad doživljava RH. Naime, doprinosi u zdravstvu bilježe rast u ovoj godini. Ono što isto tako treba naglasiti da sveobuhvatni gospodarski zalet RH naravno da će imati i jačanje i gospodarske moći stanovništva što uvijek ima utjecaj i na zdravstveno stanje i na potrošnju u zdravstvu. Umirovljenička populacija je značajni potrošač unutar sustava zdravstva, međutim osobno ne smatram opravdanim imati ovakav da se tako izrazim namet koji još od 2009. godine stavljen na umirovljeničku populaciju. Zakon o doprinosima i dalje taj dio regulira. Svjestan sam činjenice da je dato obećanje da će se ona maknuti, međutim obećanje je bilo temeljeno na financijskim pokazateljima iz 2011. godine što je dubinska analiza učinjena 2012. godine pokazala netočnim. Pune tri godine je trajala sanacija tih financijskih gubitaka iz 2011. godine. Ministarstvo financija je uspjelo kroz sanaciju plasirati 5,6 milijardi kuna za smanjivanje dospjelih dugovanja u sustavu zdravstva. Sad je trend da se to dugovanje u kontinuitetu smanjuje. I ono što je izrazito bitno da u narednom razdoblju vidimo sa strane zdravstva da će biti moguće maknuti taj 3% dodatak odnosno doprinos za zdravstveno za mirovine a konačno, finalnu riječ za to ima Ministarstvo financija. Vjerujem da ćemo moći u narednom razdoblju to ispoštovati. Hvala.
Hvala i vama. Poštovana zastupnica Marija Ilić, očitovanje.
Zahvaljujem ministre na odgovoru. No, sigurna sam da s tim odgovorom se neće zadovoljiti grupacija umirovljenika kojih se to tiče. Naime, htjela bih samo apostrofirati da suština ovog problema nije u tome kolika je visina mirovina već je problem u tome što zarađene mirovine u ovom slučaju su dvostruko oporezivane. U tome je poanta. I to samo tih 34 tisuće umirovljenika. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar, zastupničko pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Bez obzira na ove leteće izmjene ja bih svoje pitanje uputio ministru financija, ali ne dr. Vargi, nego Borisu Lalovcu. Dakle, gospodine ministre 9.07.2015. godine najavili ste da zbog sumnji koje postoje nastavljate sa istragama nekih osoba iz bankarskog i gospodarskog miljea, radilo se o velikim poreznim utajama, neki su preveli u medijima da vi prijetite hapšenjima. Vi ste to ispravljali u svojim izjavama i rekli ste koliko vas mogu citirati uopće me ne zanimaju imena tih ljudi, svi oni imaju OIB i mi ćemo na taj način djelovati. Prošlo je gotovo 3 mjeseca od te vaše izjave u kojoj ste rekli da ćemo brzo doznati o čemu se radi. Do danas informacija nema. Ali ste zato 1.rujna u posjetu Bjelovaru izjavili kako ćete financirati izgradnju bjelovarske bolnice i to novcem koji ćete prikupiti od utajivača poreza. Radi se o iznosu od oko 100 milijuna kuna. Istovremeno Porezna uprava u Gradu Zagrebu uočila je velike tzv. kružne prijevare o kojima vam govore i neki novinari na televiziji i u pisanim medijima, otkrili su da su štete za državni proračun preko 100 milijuna kuna i za nagradu ste sve te ljude u poreznoj upravi smijenili. Moje pitanje glasi s obzirom da su bile identificirane neke sumnjive tvrtke da li ste vi smijenili te ljude zato što su došli do informacija koje kruže u javnosti? Ja nemam OIB pa ću govoriti o imenima, da je s tim firmama bio povezan gospodin Krešimir Milanović brat našega predsjednika Vlade?
Odgovor na zastupničko pitanje ministar, poštovani ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče nikad osobno nisam govorio da ministar financija provodi bilo kakve istrage ni da je to posao ministra financija. Znate da sustav OIB-a zahvaljujući gospodinu Šukeru koji ga je uveo tada, tih godina omogućeno je da se prate osobe bez obzira na ime i prezime. I OIB-i koje smo mi zaprimili u komunikaciji sa stranim poreznim upravama u razmjeni podataka je došlo da određeni hrvatski građani imaju velike iznose štednje u bankama u Italiji i u drugim zemljama. Ono na šta mi već radimo, pokušavamo 3, 4 mjeseca dobiti podatke je samo da dobijemo podatak da li je na te iznose uredno plaćen porez. Mogu vam reći da već 3, 4 mjeseca ne možemo dobiti podatak iz Republike Italije o građanima da li je uredno plaćen porez. Nas samo zanima da li su na tim iznosima koji se tamo nalaze da li su plaćeni porezi i mislim da je to temeljno pitanje društva da svi uredno moramo u RH plaćati poreze. I dalje nema nikakvih špekulacija da li se radi o poduzetnicima bankarima ili bilo kojim drugima. Vezano za kadroviranje u poreznoj upravi nit sam kadrovirao, nit me zanima pojedina, na tim pojedinim nižim razinama. Ono što je bila funkcija ministra financija je zapravo da postavimo čelnog čovjeka koji je pomoćnik ministra financija za poreznu upravu. Ostale hijerarhijske razine sam zapravo dopustio samim tijelima, ljudima, najboljim ljudima da ih izvedu i da rade svoj posao. Znači vrlo jasno nema politikantstva u tom djelu. Nadam se ko god dođe na izbore da će nastaviti ove procese jer uredno plaćanje poreza jedno je od temeljnih načela koje govorimo i u Ustavu i samo se na tome moramo temeljiti, moramo svi biti jednaki pred zakonom. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Davorina Mlakara.
Gospodine ministre ne mogu reći da sam zadovoljan vašim odgovorom, ali je on u svakom slučaju očekivan. Nakon što ste vi i vaši kolege već u mnogo navrata u javnosti izjavljivali kako sve ove mjere koje provodite nemaju veze sa predizbornom kampanjom SDP-a i njegovih koalicijskih partnera nego vi brinete o građanima ove zemlje, ja mogu shvatiti i tu vašu izjavu jedino u varijanti da mi uopće nismo pred izborima. To bi značilo da ste vi nama otkrili tajnu da mi ustvari u izbore ne idemo. Ako je pak istina da će izbora ipak biti onda je ovo najskuplja predizborna kampanja, vjerojatno ne u Hrvatskoj, nego i u cijelom svijetu. I niste mi odgovorili na ključno pitanje, da li je moguće danas u Hrvatskoj da postoji zaštita političkog vrha onih tvrtki koje su i u službenim evidencijama iskazane kao sumnjive, čak i nepostojeće o čemu sve vam svjedoče novinari, a vi do tih podataka izgleda niste došli ili su bili prebolni da bi ih javno objavili. I moje vam je pitanje što ste onda prije 3 mjeseca bombastično najavljivali mjere istrage ako od toga nema ništa? To je poveznica s onim što ste rekli i ljudima u Bjelovaru, ako hoćete u mojoj izbornoj jedinici. 100 milijuna kuna za izgradnju bolnice će isto tako vidjeti kao što smo vidjeli rezultate vaših prvih istraga. U DORH-u postoji dokumentacija ljudi koje ste smijenili koji su se žalili USKOK-u na djelovanje porezne uprave, četvero ljudi ravnatelja ste smijenili u svojem mandatu i time vi uvodite reda. Teško je u to vjerovati.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Igor Kolman, zastupničko pitanje.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, cijenjeni predsjedniče i članice i članovi Hrvatske vlade moje je pitanje za ministricu graditeljstva, prostornog uređenja gospođu Anku Mrak Taritaš. Poštovana ministrice u Zagrebu je otvoren novi projekt POS-a, poticajne stanogradnje koji otvara neke nove mogućnosti, posebno mi se čini zanimljiv za mlade ljude kojima se omogućava da svoje prvo stambeno pitanje ne rješavaju odmah kroz kupovinu koja je uvijek, pa čak i kroz dobar program kao što je POS veliko opterećenje nego se otvara i mogućnost rješavanja stambenog pitanja kroz najam. Ja vas poštovana ministrice molim da nam ukratko objasnite detalje tog projekta i da nas izvijestite o napretku i o tome hoće li se taj projekt uskoro preliti i na druge hrvatske gradove? Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovana ministrica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče, zaista je riječ o jednom novom projektu u sklopu POS-a, mi imamo projekt koji se zove "POS najam", iz jednostavnog razloga što smo analizom utvrdili da dosta mladih ljudi u Hrvatskoj svoja stambena pitanja više nemaju i ne žele rješavati kroz kupnju nekretnine nego želi rješavati na nekakav drugi način, pri tom naravno žele biti mobilni u smislu da mogu rješavati i svoje potrebe za zaposlenjem na nekoj drugoj destinaciji. Mi ovaj čas u Hrvatskoj gradimo na tri lokacije zgrade, jedna lokacija je već gotova, riječ je Osijeku, gradimo dvije zgrade u Zagrebu koja je jedna pred dovršenjem, druga će biti prva … krajem godine i gradimo po projektu POS-a zgradu u Splitu. Namjerno smo se odlučili kada gradimo ostaviti dio stanova za najam iz jednostavnog razloga što pred dvije godine kada smo 70 stanova u Zagrebu odlučili staviti u najam na lokaciji Sopnica-Jelkovec imali smo zainteresiranih 700 ljudi za 70 stanova i to je bilo iskazano u tjedan dana. Jednako tako s jučerašnjim danom je završen natječaj za najam na lokaciji u Zagrebu Klara iz jednostavnog razloga što je ta zgrada pred dovršenjem. S 15.listopadom ona treba biti gotova, a to znači da do kraja listopada očekujemo i tehnički pregled i prvih dana studenog useljenje. Mi smo ovaj čas odnosno podatke koje imam s jučerašnjim danom, a tu nisu uključeni zahtjevi koji mogu doći i poštom, imamo 900 zahtjeva za najam za 200 stanova što pokazuje da je u Hrvatskoj zaista velika zainteresiranost za najam, što je i jasno. Jasno iz jednostavnog razloga što i cijena iskalkulirana na način da kao da netko otplaćuje taj stan kroz 30 godina i nakon 30 godina zapravo se amortizira vrijednost stana. To drugim riječima znači, najam po kvadratnom metru između 19 i 25 kuna ovisno o veličini stana. Oni stanovi koji su veći je naravno manja cijena po kvadratnom metru, oni manji veća cijena. To otprilike u apsolutnoj vrijednosti znači sljedeće, stan od 45 kvadrata kada se uzme u najam to je najam u iznosu, mjesečna rata otprilike oko tisuću kuna što je zaista izuzetno povoljno. No međutim, taj najam treba gledati u punom širem kontekstu. Dakle mladi ljudi imaju mogućnost doći do svoje nekretnine i koristiti ju na relativno jednostavan način, siguran je partner jel s druge strane je država ta koja daje u najam, prema tome sklapa se ugovor na tri godine gdje država ne otkazuje osim u uvjetima da neko taj najam ne plaća. A sve ono što je u tri godine uplaćeno za najam ako netko odluči kupiti taj stan naravno da mu to ulazi, smanji mu iznos kupnje tog stana. Sljedeće godine po jednim drugim uvjetima je, ali nešto što je zapravo pokazatelj zaista potrebe za najmom je Osijek. Dakle Osijek mi smo tamo napravili zgradu po modelu POS-a, ostalo nam je 30 stanova za najam, za tih 30 stanova za najam se javilo 67 ljudi, uvjet je da budu građani RH da nema nekretninu u tom mjestu i da može financijski otplaćivati. I u tih 67 zahtjeva su pokazali zahtjev za tri familije koje su iz Zagreba, ljudi koji su odluči iz Zagreba otići i raditi u Osijeku i na taj način tamo imaju mogućnost i rješavanje svog stambenog pitanja. Dakle, najam je nešto što sigurno ima budućnost. Model koji je ne samo da omogućuje da netko jednostavno i sa sigurnim partnerom može uzeti nekretninu u najam nego govori da možemo na taj način regulirati neregulirano tržište najma u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Igor KOlman, očitovanje.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Zahvaljujem poštovana ministrice, zadovoljan sam s odgovorom. Drago mi je da ovaj novi projekt "POS najam" ide naprijed, drago mi je čuti da će građanke i građani RH u cijeloj zemlji imati priliku sudjelovati u ovom projektu i drago mi je da u ovo vrijeme u kojem se nalazimo Vlada RH i dalje ide naprijed s projektima koji izravno koriste svima u ovoj zemlji. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac, 5.pitanje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem prema ministru znanosti, obrazovanja i sporta profesoru Mornaru. Gospodine ministre, i ova školska godina kao i protekle školske godine bilježe sada više-manje uvriježenu praksu da školske godine u osnovnim školama i u srednjim školama započinju zajedničkim misama, ako ne u školskim objektima onda izvan školskih objekata u vrijeme školske nastave. Bojimo se da kao što je to slučaj sa ostvarivanjem programa nastave vjeronauka da i u ovom slučaju ta uvriježena praksa proizvodi praksu ograničavanja ili pak kršenja ustavne jednakosti vjerskih zajednica i pripadnika vjerskih zajednica pred zakonom i u međusobnim odnosima. Bojimo se da se događa to da sloboda za jednu vjersku zajednicu može se pretvoriti u praksu ne slobode za pripadnike drugih vjerskih zajednica ili oni koji to nisu koji nisu pripadnici vjerskih zajednica. Na to je nedavno upozorila i pravobraniteljica za zaštitu prava djece koja je posebno upozorila na to da postoji indicije da se krši Zakon o ne diskriminaciji. Moje pitanje vama gospodine ministre glasi, što će ministarstvo i što ćete vi učiniti da se ta kao što mediji izvješćuju i kao što je prema izvještaju medija u jednoj izjavi ministarstva ustaljena praksa otkloni ove opasnosti o kojima sam govorio?
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Vedran Mornar.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. RH je pravna država i poštuje zakone koje je donijela i ugovore koje je potpisala. Moram podsjetiti da je 1997.godine ovaj Sabor donio Zakon o potvrđivanju ugovora između Sv. Stolice i RH o suradnji na području odgoja i kulture. U tom ugovoru u stavku 4. već se daje naznake da se neke vjerske aktivnosti mogu provoditi u školama a onda je temeljem toga zakona donesen potpisani ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Hrvatske biskupske konferencije koji to sve skupa specificira u članku 11. stavak 2. koji da ga skratim kaže bogoštovni čini mogu se slaviti u školskim prostorima a odluku o tome donosi ravnatelj škole. Sudjelovanje na tim činima je slobodno, dakle nije obavezno i mi možemo jedino intervenirati ako se nekoga prisiljavalo da na tome bude. Hvala.
Očitovanje, poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine ministre, o tome da je Hrvatska pravna država sa uređenim zakonima, to mi zastupnici u Hrvatskom saboru znamo, možda najbolje. Međutim, mi ne upozoravamo samo na činjenicu o uređenosti zakona nego i na praksu. Postoje indicije da se ugovori koje spominjete tumače na način koji izlazi izvan okvira slova ugovora. I bilo bi možda vrijeme da ministarstvo u ovoj materiji provjeri da li je to doista tako a ne da se pozivamo samo na opći karakter zakona, odnosno na opći karakter ugovora. Jer iste zakone koje je potpisala Katolička crkva potpisale su i druge vjerske zajednice u Republici Hrvatskoj temeljem ustavne jednakosti među njima, bez obzira na veličinu i bez obzira na utjecaj i moć. A što se tiče pitanje da nitko nikoga ne tjera i da su svi slobodni hoće li doći ili neće doći mi to ne znamo. Mi ne znamo kakva je atmosfera i koje su mogućnosti slobodnog izbora. S obzirom na praksu vjeronauka u školama po kojima se djecu ili drži na hodniku ili ih se stavi u jedan drugi dio razreda a ne omogući im se ono što bi im se trebalo omogućiti a to je nastava, bojimo se da se slična praksa događa i u ovim organiziranim oblicima početka školske nastave koja započinje kao što sam rekao sa vjerskim obredima, u jednoj sekularnoj državi. Ako je netko u međuvremenu promijenio hrvatski ustav bio bi red da hrvatski zastupnici to znaju.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Kajin, 6. zastupničko pitanje.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Pitanje želim postaviti ili ministru financija ili ministru pravosuđa a tiče se kredita Raiffeisen zadruga iz Austrije. Premijer je za guvernera Hrvatske narodne banke kojega je noto bene ova Vlada postavila rekao da se ponaša kao domobran ali kada je riječ o Raiffeisen kreditima imam dojam da se i još mnogo njih drugih ponaša kao domobran. Švicarski su lihvar, tu nemam nikakve dileme i jasno je da to treba ispraviti, treba pomoći ljudima, jasno ne ugroziti tečaj i ovako nizan, jadan kreditni reiting Republike Hrvatske. Ali što Vlada čini sa najvećom bankarskom prijevarom a to su krediti Raiffeisen zadruga ili kako ih mi zovemo posuilnica. One nisu imale odobrenje za rad u Hrvatskoj te zadruge iz Austrije izreketarile su na tisuće i tisuće ljudi. Danas se tim ljudima plijeni imovina, ljudi završavaju na cesti bez svojih domova, bez svojih kuća i vjerojatno će kao i stotine i stotine tisuća migranata morati egzistenciju sutra potražiti u nekoj nama susjednoj zemlji. A kada smo već kod migranata, Hrvatska živi u jednom virtualnom svijetu, doći će na moje, mi ćemo ove zime ovdje ako se nešto ne dogodi u Njemačkoj i Austriji to sutra, prekosutra morati zbrinuti, 50, 60, 70 tisuća ljudi a balkan možda preko 200 ili 300 tisuća ljudi i o tome treba progovoriti i reći ljudima istinu.
Razumio sam poštovani kolega zastupniče da ste zastupničko pitanje postavili ministru Borisu Lalovcu. Izvolite ministre odgovor. Jednom i drugom? Kolega zastupniče, morate se odlučiti kome želite postaviti. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Dakle promijenili ste stajalište, ministar pravosuđa, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, da pitanje je podijeljeno između kolege i mene. Ovaj dio o izbjeglicama vam ja neću odgovarati ali što se tiče Raiffeisen štedionica, tu bih prvo rekao nisu samo one. Mi kada smo se počeli baviti s time, imate 43 razno razna oblika tih zadruga koje su davale te kredite. Nisu samo iz Austrije, dio ih je Mađarska, dio Češka. I jako puno ljudi je ugroženo, problem nije samo hrvatski, problem je bio prije u Sloveniji, bio u Poljskoj, bio u Mađarskoj, bio u drugim zemalja, one se sada sele prema istoku zato što ovdje to više ne prolazi. I ja neću sada govoriti o tome tko je trebao reagirati kada se to davalo i tko nije reagirao. Jer ja ne mogu shvatiti da ako su takva pojava u tisućama a je da svi šute i da nitko nije upozorio građane da je to problem i da će sami sebe svojom voljom dovesti u problem. Jer ajmo biti realni, to jesu naivni građani koji su potpisali neke stvari koje su ih dovele u vrlo veliki problem. Međutim, mi kao Vlada, kao država mi smo nekad dužni pomoći ljudima koji su se i doveli svojom voljom u problem. Dakle što ćemo ovdje napraviti, vrlo konkretno nemam puno vremena, ali biti će prilike rasprava o tome. Dakle mi u okviru Zakona o potrošačkom kreditiranju ići ćemo amandmanom koji će ići u tri smjera. Prvo postavlja se uopće pitanje jer se naši sudovi nažalost oglašavaju apsolutno nenadležnima za odlučivanje o valjanosti tih ugovora. Dakle to ćemo riješiti na način da su naši sudovi nadležni za propitivanje valjanosti tih ugovora. I to je prvo i osnovno pitanje kako ti ljudi mogu uopće ostvarivati pravnu zaštitu u Republici Hrvatskoj. To o čemu govorim počiva i na Briselu 1, počiva i na Uredbi iz 2012. godine dakle da potrošač može izabrati zapravo sud pred kojim će ostvarivati svoja prava. Dakle to je prvi smjer i to će ljudima dat zapravo mogućnost pravne zaštite. Da li će uspjet ili ne, to će se odlučivat u svakom pojedinom slučaju zato što moramo znat da su nažalost ljudi potpisivali svašta i na svoju štetu, ali će imat priliku dokazat što se događa. Druga stvar vrlo važna, obzirom mislim da moramo držat se vrlo čvrsto načela da krediti koji nisu dani od ovlaštenih osoba u Republici Hrvatskoj su ništetni. Odmah da kažem, to znači da ljudi moraju vratit ono što su primili ako se utvrdi ništetnost, ali s prvim korakom ćemo im dat mogućnost da to dokazuju. Da li će uspjet u svakom pojedinom slučaju ne znam zato što kad sam gledao te ugovore, a vjerujte izvukli smo ih stotine, isto kao i stotine presuda, onda vidite da je tamo potpisano da je kredit sklopljen u Austriji ili negdje drugdje, potpisano jedno, potpisano je drugo, dakle to će ovisit o činjeničnom stanju u svakom predmetu, ali dat ćemo im priiku da to mogu dokazivati. I treće, ono što se ljudima događa svakodnevno i to je problem, to jesu ovrhe, a prije nego što su se ovi postupci završili, dakle zaustavit ćemo postupke ovrha dok se ne utvrdi valjanost samih ugovora. Dakle to su tri mjere kojima će ti ljudi bit u prilici dokazivat pod 1 da li su ugovori valjani ili ne, ako nisu onda im dajemo zaštitu kroz ovu ništetnost. Ali tu napominjem da moraju vratit ono što su dobili i zaustavljamo ovršne postupke dok se ta pravna pitanja ne riješe. Neće biti lako jer su naši sudovi otišli u jednu praksu i ja uopće neću ovdje govoriti da li je dobra ili loša, nisam u poziciji, ne smijem o tome govorit, imam svoje mišljenje o tome, ali zato ćemo intervenirat zakonom. Evo hvala lijepo.
Očitovanje poštovanog zastupnika Damira Kajina.
Evo upravo to predlažem već više od godinu dana. Temeljni problem su naši sudovi i tu nema nikakve dileme. Ne izbacujem ja ljude na ulicu nego ih izbacuju oni i treba zaustaviti ovrhe. Švicarce i Raiffeisen zadruge moraju u isti paket ili dobro u ta dva zakona, nema veze, ali u isto vrijeme to treba riješiti. Oštećenici moraju imati isti status. Ako se pomaže jednima moramo pomoći drugima, ponavljam ne dovodeći u pitanje kreditni rejting Republike Hrvatske, pričuve i kunu koju valja čuvati kao zjenicu oka svoga. Jučer sam isto tako pročitao da je ministar financija od Austrije zatražio pojašnjenje ovih zelenaških kredita i dobro da se to čini i slažem se s vama da ove kredite treba tretirati kao ništavni. Trebaju vratiti novce, nikome ništa za ništa, to se razumije, ali ne pod ovim uvjetima koji su nam nametnuli. Moraju znači i takvi ugovori ne mogu konvalidirati, to je valjda jasno i moraju ili vraćati, nastaviti otplaćivati pod onim uvjetima pod kojim bi dobili kredit od Raiffeisena Zagreba u Hrvatskoj. I treba učiniti ono isto usput što čini Austrija sa onima koji su osmislili ovaj projekt. Austrija je pozatvarala direktore tih štedionica, a o Hypo banci da i ne govorimo. I kako to da nitko ne želi ta pitanja ili nije želio otvoriti, da ne govorimo o Hypo banci. Kako to da nitko ne pita tko je dobivao novac, na čije račune ide, koliko novaca ima u Lihtenštajnu, koji su to ljudi iz Istre, iz Zagreba koji su te kredite dobivali i nikome ništa. Imam dojam da se MUP, PNUSKOK, DORH, ponaša kao zaštitarska tvrtka upravo tih pojedinaca.
Hvala lijepa. Sedmo zastupničko pitanje ovog prijepodneva, poštovana zastupnica Nevenka Bečić.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje bi uputila predsjedniku Hrvatske Vlade poštovanom gospodinu Milanoviću. Poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, nedavno je APN objavio javni poziv za prikupljanje zahtjeva za najam stanova izgrađenih temeljem Zakona o društveno poticanoj stanogradnji. Iz tog poziva proizlazi da je cijena najma stana 21 do 25 po m2. Nasuprot tomu imamo vlasnike privatnih stanova u kojima protiv njihove volje stanuju zaštićeni najmoprimci i koji odlukom Vlade Republike Hrvatske za najam svojeg vlasništva dobivaju po m2 do 2,70 kuna. Poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, ja vas najljepše molim da mi odgovorite da li vi kao savjesna i odgovorna osoba, kao predsjednik Hrvatske Vlade namjeravate i da li ćete uredbom izjednačiti visinu najamnine koju primaju vlasnici privatnih stanova sa onom po kojoj Republika Hrvatska iznajmljuje svoje vlasništvo, svoje stanove, a sve sukladno presudi Europskog suda za ljudska prava koja je obvezujuća za Republiku Hrvatsku i temeljem koje bi Republika Hrvatska elemente iz presude trebala implementirati u svoje zakonodavstvo što do dana današnjega nije napravila. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Poštovana zastupnice, kad sam vidio najavu pitanja zaboravio sam da ste vi već u nekoliko navrata postavljali ovo pitanje, ali kao odvjetnik vlasnika a ne ovih ljudi koji žive u tim stanovima. Naravno, obje strane imaju svoje manje ili više legitimne pozicije i zahtjeve, ako ne legitimne ono opravdane, razumljive. Hrvatska država je u '90.-im godinama svašta vraćala, svakakve je nepravde ispravljala i prema veleposjednicima, megaposjednicima i prema onima kojima je oteto, koji su izbačeni nakon 45 godina, takvih je bilo dosta. Ona bivša država je uzimala sve i stavljala na hrpu državnog odnosno društvenog vlasništva. U pravilu nitko sebi nije nosio doma, to je sve ostalo državno, kako god to nazivali, državno ili društveno. '90. godine te nepravde se ispravljaju, međutim stvaraju se neke nove nepravde pa tako ljudi koji su imali taj peh da dobiju društveni stan u nekretnini koja je prije rata bila vlasništvo neke fizičke osobe ne mogu taj stan otkupiti, a svi drugi koji su u društvenim stanovima koji su novogradnje, nakon rata sagrađene su te stanove mogli otkupiti. Veliki dio stanovnika je k tome gradio svoje nekretnine ili ih financirao iz kredita koji su u vrijeme socijalizma dodjeljivani bez valutne klauzule, pa su se u stvari vrlo lako ne na 20, 30 godina nego u kraćim razdobljima ti krediti mogli isfinancirati. I sada je tu nekoliko tisuća nesretnika koji su imali taj peh da im država u najboljoj vjeri nadajući se da će režim biti dovijeka da te nekretnine na stanarsko pravo oni nemaju mogućnost da to otkupe kao svi drugi kao recimo mnogi od naših roditelja. A s druge strane su ljudi čije interese vi zastupate. Dakle, država je tu zakazala jer je jedan problem koji je relativno mali s obzirom na to koliki broj ljudi tišti gurnula u stranu, ali to nije način rješavanja problema. Problem će uvijek isplivati. Ono što ja mogu ovdje reći, odnosno najaviti je bez obzira što se time nismo bavili, što se nije bavila ni jedna prethodna Vlada, pa ni one Vlade koje su to dopustile, da je to tema koja itekako zaslužuje interes vlasti. I u razdoblju koje je pred nama a koje će bit sigurno lakše i plodnije nego ovo iza nas, u kojem Hrvatska raste i nema povratka na staro Vlada će imati odgovornost da zaštiti interese i vlasnika i tu ste vi tehnički u pravu, ali i ljudi koji su neaktivnošću, sebičnošću, nemarom, a nagledali smo se tog nemara od bivših Vlada i kad su u pitanju švicarci po filozofiji lako ćemo. To će netko drugi riješiti, baš me briga, neću se zamjerati. Dakle, riješiti problem i najmoprimaca koji žive u stanovima koje ne mogu otkupiti, a 95% drugih ih je moglo i ovih koji su vlasnici. Ustavni sud se nikad o tome nije očitovao, to je zanimljivo. Možda je to prevruć krumpir, ali sljedeća Vlada će se time morati baviti. To nije više toliko velik financijski problem, to je pitanje pravde. Ali kao što sam rekao Hrvatska raste, riješit ćemo i one probleme koji su nekada nastali možda ne iz zlobe, možda ne iz zle namjere ali svakako iz nemara i iz neorganiziranosti. Hvala vam.
Hvala i vama. Poštovana zastupnica Nevenka Bečić, očitovanje.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče hrvatske Vlade na danom odgovoru. Međutim, ja bih ipak nadopunila ovo što ste vi iznijeli, a to je da Ustavni sud jest očitovao se je i to 2008. godine kada je svojom direktivom uputio Vlade Republike Hrvatske, odnosno Hrvatskom saboru upute da izvrše izmjenu i intervenciju u Zakonu o najmu stanova u pogledu onih odredbi koji su Ustavnim sudom, odlukama Ustavnog suda ukinute. Na žalost ta praznina u zakonu do dan danas nije ispravljena i u tom smislu vaše izlaganje i odgovor bih nadopunila. Nadalje, nadopunila bih također u pogledu toga da se radi o stanovima koji su uvijek bili privatno vlasništvo. Znači, ne radi se o onim stanovima koji su nacionalizirani, konfiscirani, nego i u komunističkom sistemu su ostali bili i uvijek su privatno vlasništvo. Međutim, propis bi trebalo donijeti po hitnom postupku upravo zbog presude Europskog suda za ljudska prava jer bi se promjenom propisa i uredbom onemogućila daljnja šteta na teret državnog proračuna koja će nastati zbog toga što vlasnici privatnih stanova nezadovoljni neučinkovitošću Vlade i našeg zakonodavstva ustaju sa novim tužbama pred Europskim sudom za ljudska prava, a te presude su za Republiku Hrvatsku obvezujuće i već imamo presudu koja je postala pravomoćna u listopadu 2014. godine. Dakle, štete koje će pretrpiti državni proračun su enormno visoke i naprosto bi odgovorno trebalo pristupiti rješavanju ove problematike, jer Europski sud za ljudska prava je jasno naznačio da vlasnici stanova ukoliko već ne mogu doći do svog stana da usele u njega imaju zakonsko pravo i to temeljem članka 50. Ustava Republike Hrvatske i temeljem članka 1. Protokola uz Konvenciju o zaštiti [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] europskih prava, pravo na tržišnu najamninu i u tom smislu smatram da vi kao odgovorna osoba možete napraviti puno. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Osmo zastupničko pitanje, poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Isključite se poštovana zastupnice Nevenka Bečić. Isključite se.
Zahvaljujem predsjedniče. Svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja i fondova EU. Pa poštovani potpredsjedniče, ne tako davno smijali su vam se, prozivali su vas dežurnim optimistom Vlade. Štoviše bacali su crnilo pa i svjesno obmanjivali javnost iznoseći lažne podatke o stanju gospodarstva. Danas pred kraj mandata ove Vlade nakon 3 i pol godine mi imamo rezultate, imamo činjenice i realne brojke. Danas Hrvatska ima najnižu stopu nezaposlenosti u zadnjih 6 godina. Istovremeno sa druge strane raste broj zaposlenih. Raste broj zaposlenih i to već 5 mjeseci za redom. Bruto društveni proizvod u Hrvatskoj u drugom kvartalu za 1,2% je veći. Očekujemo da će do kraja godine biti i otprilike dva postotna boda veći. Ono što je posebno znakovito su strana ulaganja u Republici Hrvatskoj. Prisjetimo li se da su u 2011. godini ta strana ulaganja bila na razini od 1 milijarde eura, a da su danas tri puta veća ili 2,9 milijardi eura, onda je jasno da se u Hrvatskoj događaju pozitivni pomaci. Izvoz je u prvih 6 mjeseci u Republici Hrvatskoj porastao za 12,3% a industrijska proizvodnja za 3,9% na godišnjoj razini. Ti podaci rastu već 6 mjeseci za redom i to je potpuno jasno, stoga poštovani potpredsjedniče Vlade Republike Hrvatske zaduženi ste za gospodarstvo recite mi ili komentirajte potrebu dežurnih pesimista u Republici Hrvatskoj koji sve što se događa prikazuju negativno i koji ne vide niti jedan pozitivni pomak.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani potpredsjednik Vlade Branko Grčić.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena zastupnice zahvaljujem na ovom pitanju. Ja zapravo nemam što reći nakon vas. Vi ste nabrojili sve pa nemam sad baš previše toga ponavljati. Međutim, treba reći ovim dečkima koji se smiju da i njima nešto kažem. Dakle, vi uporno ponavljate još neke stvari, dakle manipulirate podacima pa kažete 100 milijardi kuna ova Vlada se zadužila otkad je došla u mandat, a zaboravljate da je prethodna točno 93 milijarde kuna se zadužila, da je digla kamate sa 5 milijardi na 10 milijardi. Mi smo ih sada zaustavili negdje na 11 i to već tri godine stoji na 11 milijardi. Da je deficit u zadnjoj godini bio 25 milijardi da smo mi to spustili na nekih 17, 18 opće države govorim, centralne države na 12. Da smo u ovoj godini konačno zahvaljujući prije svega ovom gospodarskom rastu ostvarili primarni suficit u proračunu, dakle kad maknete kamate, negdje oko 200, 300 milijuna primarnog suficita na kraju 8. mjeseca ove godine. To su sve rezultati koji se ne mogu osporiti, to brojke kažu i koliko god se trudili to osporiti ne ide dečki. Još nešto, rekli ste 100 tisuća izgubljenih radnih mjesta u ovom mandatu. Znate koliko je u vašem prošlom mandatu radnih mjesta nestalo prema EU metodologiji, prema anketi radne snage? 166 tisuća radnih mjesta manje. Došli smo u situaciju da je bilo negdje oko 70 tisuća ljudi koji rade formalno, a nisu primali plaću. Restrukturirali smo taj dio gospodarstva, porastao je nešto broj nezaposlenih ali je danas na našoj razini, dakle razini našeg mandata taj broj izravnat i negdje oko 5000 ljudi radi više nego na početku 2012. godine. Još nešto, rekli ste nešto i oko iseljavanja. To su vaše tri famozne brojke 100/100/100. Rekli ste da je zahvaljujući ovoj Vladi otišlo iz zemlje 100 tisuća ljudi. Opet krivo, ja vas moram uputiti na službene statistike. Dakle, Hrvatska do prije dvije godine uopće nije imala negativni saldo u migracijama prema inozemstvu. Ne, bili smo u plusu. Pogledajte malo brojke. A onda ulazak u EU i otvaranje granica je zapravo doveo do toga da je negdje oko 35 tisuća ljudi u 2 godine otišlo van. Istovremeno se 20 tisuća doselilo u Hrvatsku. Znači, konačni efekt je negdje oko 15 tisuća manje ljudi u Hrvatskoj. Prema tome, dečki moji ova kampanja koju vi vodite na bazi brojki za koje vas sad i novinari prozivaju, ne mi iz oporbe nego vas novinari uče da to nisu te brojke, zapravo govori da to ne može proći. Hvala lijepo.
Poštovane kolegice i kolege dozvolimo da građani čuju, oni su ovdje metar, oni su arbitri a ne, na radost, ne mi. I to je dobro. Oni prosuđuju, ocjenjuju i daju povjerenje. Poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Ništa? Hvala lijepa. 9. zastupničko pitanje, poštovana kolegica Karolina Leaković.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pitanje postavljam ministru znanosti, obrazovanja i sporta gospodinu Vedranu Mornaru, a odnosi se zapravo na neke pozitivne pokazatelje i projekte koje imamo u obrazovnom sustavu. Riječ je ponajprije o tome dakle da smo svjedočili nekim medijskim napisima kako ove školske godine neće biti u pravoj mjeri dakle ostvaren projekt asistenata u nastavi što naravno nije točno jer taj projekt ide i već su naravno potpisani i ugovori sa osnivačima škola i dakle asistenti su u razredima sa djecom s teškoćama u razvoju kojima je dakle pomoć u realiziranju nastavnog programa i potrebna. To naravno nije i jedini projekt ove Vlade koji je vezan za unapređenje obrazovnog sustava pa tako svjedočimo i sufinanciranju dakle prijevoza za školsku djecu. Potom naravno subvencioniranju udžbenika za onu djecu kojoj to roditelji nažalost ne mogu priuštiti. A putem natječaja u Ministarstvu socijalne politike i mladih također imamo sada i projekt osiguravanja toplih obroka za 17 tisuća djece koja su također u određenim socijalnim potrebama. Ministre, moje pitanje je zapravo upućeno u onom smislu dakle koliko će asistenata ove godine biti osigurano? Koliko je osigurano djeci? Je li točno zapravo da će djeca s poteškoćama u razvoju, dakle njih više od 1000 nego prošle godine, dobiti asistente odnosno više od 2000 u odnosu na prethodnu godinu? Zahvaljujem.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Vedran Mornar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Doista je točno da je ovo godine osigurano sredstava za asistente u nastavi više nego ikada i to na vrijeme. I to samo zahvaljujući primjerenoj suradnji između dva ministarstva, Ministarstva rada i mirovinskog sustava i Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta i jednom doista predanom radu jedne grupe ljudi za koje se inače smatra da ne rade puno, a to su državni službenici po ministarstvima. U mojem ministarstvu radili su noćima i vikendima i ja im na tome iskreno zahvaljujem, a pritom još nisu prijetili štrajkom. Što se tiče asistenata u nastavi ja bih rekao da je ove godine osigurano 72,5 milijuna kuna iz Europskog socijalnog fonda, da će se tome dodati još 7 milijuna kuna lutrijskih sredstava čime ćemo osigurati asistente u nastavi za više od 2 tisuće 500 potrebite djece. To je u odnosu na školsku godinu 2013.-2014.gotovo 10 puta veći broj, 10 puta. Tako da mislim da ovim zalaganjem, ovim trudom iako će se to naravno u javnosti i već se jest prikazivalo kao kupovina izbora ali to doista nije to nego je pokušaj da se djeci kojoj to treba pomogne. Nije to jedina aktivnost koja se radi da se djeci sa teškoćama u razvoju olakša život i rad u školi. Mi smo donijeli pravilnik o obrazovanju djece s teškoćama u razvoju koji će doista svakom djetetu omogućiti jedan inkluzivni, jedno inkluzivno obrazovanje u redovitim školama, omogućit će im svakome da prema svojim mogućnostima, sposobnostima, potrebama, interesima rade u školi. Uvodimo red i u sustav pomoćnika kroz jedan nacrt pravilnika koji je ovaj čas na stranicama ministarstva i mislim da rezultati govore sami za sebe. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovana zastupnica Karolina Leaković očitovanje? Ništa. Hvala lijepa. Nastavljamo. 10.zatupničko pitanje današnjeg dana. Poštovani zastupnik Ivan Šimunović.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade Milanović, u danima kada je Hrvatska slavila Oluju svoju najveću pobjedu u povijesti, očito ojađeni urednici srpskog tjednika Novosti koji izlazi u Zagrebu i koji se financira novcem hrvatskih poreznih obveznika odlučili su poniziti hrvatski narod, odlučili su poniziti hrvatski narod i sve one kojima je Hrvatska jedina domovina. Osim što su Novosti povrijedile nacionalne osjećaje milijuna Hrvata u zemlji i inozemstvu istim tekstom obezvrijeđena su prava onih davanja u državni proračun od strane hrvatskih građana s obzirom na činjenicu da ovaj list financira upravo novcima onih s kojima su izopačenim tekstom prava izvrijeđana. Mi u Hrvatskoj stranici Ante Starčević smatramo da ovaj čin nikako nije bezazlen kako ga neki žele prikazati jer samo vam je Sigurnosna obavještajna agencija u ovom izvješću za 2015.godinu u djelu koji se odnosi na ekstremizam u RH na stranici 11.izjavila citiram "I dalje su aktivne organizacije i pristaše četničkih pokreta u državama u okruženju a i šire, pri tome postoje i kontakti prema istomišljenicima u RH te prema ostalim organizacijama i pojedincima s velikosrpskim i ideološkim polazištima." Poštovani premijeru, znajući da ste upravo vi najviše u protekle tri godine nastojali eksponirati kao posljednji branik Ustava i zakona molim vas da kažete hrvatskom narodu što ste učinili po tom pitanju? Da se počinitelji iz tjednika Novosti sankcionirali, ali da se istim oduzmu dodijeljena sredstava, te da li je Vlada i na koji način reagirala na izvješća iz SOA-e o velikosrpskom ekstremizmu u Hrvatskoj? Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani zastupniče srce mi zaigra kada me član domoljubne koalicije naziva branikom Ustava i zakona. To jesam, to ću biti i planiram biti još 4 godine. Vaša stranka je bila vojni mimohod, za razliku od HDZ-a i to je dobro. Bili smo svi na taj dan ponosni, ali na jedan lijep, normalna način. To nije bilo upereno ni protiv koga i vidio sam u najavi vaše pitanje pa sam pročitao i tu šaljivu pjesmicu koju su objavile Novosti, Novosti se zovu jel tako, ne sviđa mi se to, dakle to je tako jedan oblik bezveznog ruganja. Dam si nokat odrezat da su autori toga Hrvati, mislim da znam i koji. To su ti dečki koji se vole šalit na nepriličan način. I da to financira Hrvatska vlada i bivša Vlada 8 godina HDZ-ova, i neće vas iznenaditi ako vam kažem da sam meta tih novina najčešće ili vrlo često ja osobno i moja stranka. Šta ćete, ne čitam to? Iznenadili bi ste se kad biste vidjeli što sve hrvatski proračun financira i kakve sve periodike i tjednike financiramo i kakve se ideje fašističke promiču u tim publikacijama. Demokracija, demokracija može iznjedriti i najopasnije tipove na vlast. Tu je narod, civilno društvo da se tome suprotstave. Ali drago mi je da dolazite iz stranke koja ipak bila za taj civilizirani mimohod. Onaj tko mu se ruga, to nije pitanje nacionalisti, vi niste nacionalist. Naprosto ako si patriot jednom u 20.godina valjda ulicama glavnog grada, Meke svih Hrvata mogu proći nekakvi strojevi za koje hrvatski ljudi plaćaju, na zapadu zemlje, ne na istoku, ne na granici sa Srbijom, ne sa Rusima, naša stvar, naša stvar i bit će naša stvar. A ja im mogu samo poručiti to su neukusne šale koje će jedan broj ljudi u Hrvatskoj iziritirati. Ja na to isto ne gledam sa simpatijama, ali to je sloboda, to je demokracija, to su slobodne novine. Da Vlada financira i brani taj prostor slobode jer novinarstvo je prostor slobode čak i pod cijenu neodgovornosti, hohštapleraja. Svakodnevno to gledamo. Znate u medijima je nekad bila kontrola, pa se znalo koji drug ili drugarica, mnogi su u međuvremenu okrenuli kapute, je smio pisati šta je smio pisati. To je bio mali broj ljudi, podobnih a onda dolaskom demokracije novinar je mogao biti svatko i svatko tko nešto želi ostaviti trag na papiru ili dana na screenu je novinar. Nama su profesori i učitelji, ma da su vjerojatno i oni bili u krivu, kad bi nas htjeli pohvaliti kad smo bili djeca rekli ti ćeš sigurno biti novinar. Valjda su nešto dobro u tome vidjeli, naročito stariji profesori. Danas novinarstvo se mora boriti i ceh za dignitet za kvalitetu i svoje profesije i ja tu nisam ni sudac, ni hodža, ni svećenik ništa, naprosto na njima je da se sami poslože. Hrvatska vlada će nastaviti financirati i Novosti i druge tjednike koji sa ove druge hrvatske, moje strane, ali ne u moje ime pišu svakakve stvari.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovani zastupnik Ivan Šimunović.
Hvala predsjedniče. Poštovani premijeru, ovo što su novosti objavile jednostavno je tekst pun mržnje kojoj manjina koja čak niti ne predstavlja mišljenje svih Srba u Hrvatskoj vrijeđa većinski hrvatski narod. Zamislite samo situaciju da su se Hrvati u Vojvodini odlučili ovako našaliti sa srpskom himnom Bože pravde, što bi bilo s tim ljudima? Dok mi u HSP Ante Starčević ne vidimo sankcioniranje ovakvih radnji niti osudu od Vlade RH svjedoci smo sotoniziranja pjesme Čavoglave koja je izvedena na isti dan proslave "Oluje" u Kninu. Naime, nakon izvođenja pjesme u Kninu vaša policija nakon što se 25 godina pjesma neometano pjevala sada novčano kažnjavaju izvođača i autora Marka Perkovića Thompsona i to prvenstveno zbog pozdrava "Za dom spremni" na početku pjesme. Stječe se dojam da vaša Vlada nasilno želi izbrisati povijest Domovinskog rata, činjenicu da je pozdrav "Za dom spremni" bio obrambeni pozdrav, motivacija hrvatskih branitelja i da su ga u svom rukavu u Domovinskom ratu nosile branitelji HOS-a, suprotstavljajući se zvijezdi petokraki koji su nosili agresori na svim ratištima od Dubrovnika do Iloka. Mi u HSP-u Ante Starčević smatramo da se mora početi sankcionirati nošenje agresorskih simbola petokrake pod čijim su simbolima izvršeni najstrašniji zločini u RH. Tražim pisani odgovor. Hvala.
Kolega Šimunović u ime demokracije i ovdje je dozvoljeno iznositi svoja stajališta, ali ne slažem se s vašim stajalištima i u tom smislu bilo bi korektno što je uopće prihvaćeno u Hrvatskoj da ne propagirate u Hrvatskom saboru, što je opće prihvaćeno u Hrvatskoj. Hvala vam lijepa. Poštovani zastupnik Valter Boljunčić, 11.zastupničko pitanje.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Moje je pitanje upućeno predsjedniku Vlade, radi se o poduzeću TESU. TESU je proizvodno poduzeća, zapošljava 103 radnika i radi 100% za izvoz generatore, ima narudžbe do kraja godine i materijal. Isto tako TESU je u 100%-om vlasništvu države i to Ministarstva financija koji je istovremeno i najveći vjerovnik oko 25 milijuna kuna temeljem starog poreznoga duga i kamatama koje su nastala. Iako s druge strane TESU kao svojevremeno dio Uljanika nikad nije bio obeštećen za pomorsko dobro u iznosu od 100 milijuna kuna. Dugo vremena je njegov vlasnik država TESU gotovo pa onemogućavala poslovanje na način da je imao blokiran račun i prisilnu naplatu duga ali uz pomoć pa i Uljanika i grada ipak je to išlo. U sadašnjem trenutku u tijeku je predstečajna nagodba, isto tako postoji jedna jedina ponuda koja je došla za privatizaciju od Uljanika. Radnici koji rade nisu dobili plaću za travanj i dalje 4 plaće, a predstečajna nagodba za koju čak postoji indicija da neće biti baš toliko povoljna za TESU iako je jedini najveći vjerovnik država, dosta dugo čeka da se riješi, u situaciji kažemo koji TESU ima ugovorenu proizvodnju za izvoz. Mene zanima da li postoji način da se tim radnicima obezbijedi barem nekoliko plaća u ovom trenutku kada rade punom parom i pogonom i što se može napraviti da ta predstečajna nagodba na jedan pošten način bude što prije gotova i da Uljanik temeljem svoje ponude privatizira to poduzeće koje je inače nekad bilo dio Uljanika? Svi radnici to sa željom očekuju da nastave sa radom. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik hrvatske Vlade, poštovani Zoran Milanović.
Poštovani zastupniče, mislio sam zloupotrijebiti govornicu i komentirati završni forte zastupnika HSP-a, ali neću mislim da je sve jasno. Mislim da se zna tko bi se u ovom trenutku od toga trebao ograditi, zna se ali neće, boji se. Jel tako dečki, kao što kaže Branko Grčić. Ova Vlada zajedno s vama je za Istru napravila puno, ne zato što Istri daje prednost pred Slavonijom ili pred Dalmacijom nego zato jer u tome vidi razvojno potencijal. U Uljaniku sam bio više puta ali ne kao maneken nego kao osoba koja rješava probleme, razgovarao sa predsjednikom uprave i cijelom uprave nekoliko puta uključujući i prije dva tjedna i o ovoj temi. Drago mi je da ste rekli pošten, na pošten način predstečajna nagodba, one su uglavnom bile poštene, a neke su bile nepoštene i mutne, ali uglavnom, uglavnom poštene sa namjerom da se sačuvaju radna mjesta, tako ćemo i u ovom slučaju neovisno o tome što je to državna imovina i što je to državno poduzeće. Jer u državnom poduzeću rade ljudi u pravilu muškarci u ovom poduzeću koji imaju svoje obitelji i oni su nam isti kao i ljudi koji rade u privatnom sektoru koji također imaju obitelji djecu, muževe i žene, tu nema razlike i tu nemamo pravo diskriminirati pa ni pozitivno diskriminirati. Prema tome o tome itekako vodim računa, znam šta se radi i učinit ćemo sve punim plućima kao i ove 3,5 godine i kada su u pitanju istarske ceste i kada su u pitanju sustavi vodovoda i odvodnje u koje u Istru zahvaljujući i kvalitetnoj pripremi europskih fondova u čemu je sudjelovalo i ministarstvo itekako, privučeno desetine i desetine da ne kažem stotine milijuna eura u konkretne stvari koje dižu vrhunsku kvalitetu života i usluge u Istarsku bolnicu koju je Istra zaslužila davno i koju smo počeli graditi ali u maniri Pelješkog mosta prije 7 godina nego zaista počeli raditi sa osiguranim sredstvima. Pula će imati i taj dio Istre najveći dio Istre kvalitetnu infrastrukturu. Naravno, sve je u ljudima na kraju. Ja vam na to mogu reći da sam kada je Uljanik u pitanju i cijela hrvatska brodogradnja uložio jako puno energije, vremena, želje, htijenja pa ako hoćete i putovao sa predsjednikom uprave Uljanika i drugim gospodarstvenicima i poduzetnicima i u zemlje u kojima su prodavali brodove, prodaju ih, isporučuju ih, ugovaraju nove brodove. Dakle itekako nam je stalo da Hrvatska kao jedina nova članica EU, naglašavam, jedina, sačuva brodogradnju i ne samo da je sačuva nego da ta brodogradnja bude konkurentna da se u Uljaniku grade brodovi za 200 milijuna eura po jedinici što ne rade ni Poljaci, ni Rumunji, ni Bugari, ni baltičke republike nitko, to se proizvodi u Hrvatskoj i na još dva mjesta na svijetu. Sutra idemo u Splitsko brodogradilište na polaganje kobilice, dakle isto zatvorena financijska konstrukcija za pet hrvatskih obalnih brodova, patrolnih brodova Obalne straže. To nismo godinama radili i to se radi u Hrvatskoj. 3.maj radi, Trogir radi. Nakon dvije godine u EU i propasti brodogradnje u istočnoj Europi Hrvatska je jedina zemlja među novim članicama Europske unije koja ima brodogradnju dijelovi te brodogradnje su svjetski konkurentni, dijelovi nisu, biti će, biti će, ali o tome još moramo raditi. Dakle imate moju pažnju pune 4 godine ali ne samo pažnju nego i angažman.
Hvala lijepa. 12. zastupničko pitanje. A ispričavam se kolega Boljunčić, očitovanje zastupnika koji je postavio pitanje.
Hvala na odgovoru, nadam se da će se uspjeti dakle radnicima … [[Govornik se ne razumije.]] izaći u susret i tokom predstečajne nagodbe dakle dati te dvije plaće, da će se riješiti da će Uljanik moći preuzeti … [[Govornik se ne razumije.]] Kada sam rekao da je on u državnom poduzeću tu sam mislio naglasiti situaciju gdje je sam svoj, gdje vlasnik svoje poduzeće stavlja u nezavidan položaj a nikako ne zato da bi radnici u državnim poduzećima trebali biti različitog statusa nego radnici u privatnima. Kažem vlasnik blokira svoje poduzeće i siguran sam da brodogradnja u Hrvatskoj gdje Uljanik ipak perjanica ima dakle perspektivu i ne samo da ga možemo uspoređivati kao što ste rekli Bugarska, Poljska, … [[Govornik se ne razumije.]] Uljanik radi, skoro pa ga ne može nitko drugi raditi na svijetu. Dakle to govorimo o Japanu, Kina i to su konkurentni koji rade Uljaniku. Evo ja se nadam da ćemo izaći u susret jer TESU je inače jako puno … [[Govornik se ne razumije.]] radio i za brodove i svi željno očekuju da se predstečajna nagodba što prije riješi, da mogu mirno sklapati nove ugovore i za sljedeće godine i da je to sigurno još jedan poticaj, kao što ste rekli, to je 100 ljudi koji rade sa obiteljima, to je dakle 300 do 400 ljudi što je lijepi broj za jedno proizvodno poduzeće 100% izvozno. Hvala.
Hvala i vama. 12. zastupničko pitanje danas. Poštovani potpredsjednik Doma, Milorad Batinić.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru Borisu Lalovcu. Znači prošle godine i tijekom ove godine imali smo set izmjena financijskih zakona što se, koje tangiraju financiranje jedinica lokalne samouprave. I citirati ću ministre vašu izjavu tijekom rasprava da ćemo tijekom srpnja napraviti analizu utjecaja izmjena poreza na dohodak na jedinice lokalne uprave i samouprave. E sada, apsolutno smo podržali i prihvatili smo sve izmjene zakona, izmjene Zakona o brdsko-planinskom, znači koji su zakoni također imali utjecaja i na financiranje jedinica lokalne samouprave. I tijekom izrade proračuna za 2015. godinu dobili smo i poštivali smo manje-više, ovisno kako tko, ali u većini slučajeva i naputke za izradu proračuna. Međutim, u periodu srpnja mjeseca i kolovoza desilo se da određene jedinice lokalne samouprave nisu dobile niti lipe ili skoro niti lipe sa osnova poreznih prihoda, poreza na dohodak u svoje proračune. I definitivno dovelo ih je u jednu neizdrživu situaciju. Da se ne bi to ponavljalo i kod izrade proračuna za 2016. godinu ovo je ujedno i apel i pitanje. Što se tiče ove analize svakako bi bila potrebna da je dostupna svima na lokalnoj razini da bi mogli što kvalitetnije raditi projekciju proračuna za narednu '16.-tu i naredne 3 godine. Isto tako je i pitanje da li postoji mogućnost da se obrati Vladi te jedinice da upravo premoste ovu sadašnju nelikvidnost u svojim proračunima. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče, da, napravili smo analizu na temelju prikupljenih podataka za prvih 6 mjeseci kako su se kretali prihodi, 6 mjeseci 2015. u odnosu na 6 mjeseci 2014. godine. Mi ćemo ako treba i javno objaviti i svaki zastupnik može dobiti znači usporedbu prihoda. Ono što prihodi pokazuju da kod 369 općina i gradova su prihodi veći nego što su bili u isto razdoblje prošle godine dok je kod 187 gradova i općina ti prihodi su bili manji. I moram priznati da nekakva povećanja i smanjivanja kada se ukupno gleda, znači svih 556 jedinica ispada da su na razini 4% da su niži prihodi prvenstveno zato što su najveći dio tereta u ovom dijelu snosio je grad Zagreb i veći gradovi. Ali svakako ovo pitanje vezano zašto nema isplate u 7. i 8. mjesecu to ćemo provjeriti vezano za porez na dohodak i prilikom donošenja bilo kojih drugih propisa da se kod ovakvih promjena probati zakonski utvrditi koje su mogućnosti da zakonski definiramo, ukoliko se dogode takav jedan dio ajmo reći financijskog … [[Govornik se ne razumije.]] na koji način to, kako to premostiti. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Poštovani potpredsjednik Doma, Milorad Batinić, očitovanje.
Zadovoljan sam sa vašim odgovorom. Naime, kratko je vrijeme da se spomene. Radi se o određenim jedinicama, imamo podatke upravo za one jedinice koje su izgubile status, da li PPDS-a, da li brdsko planinskoga, po njihovim projekcijama izradile su proračun za ovu godinu i zato bi upravo bilo potrebito da se vide te analize, da mogu projicirati. Inače želio bih kazati da se prema mojim podacima, mislim da je 10-ak jedinica, to su jedinice znači koje su vrlo racionalno imaju broj zaposlenih ispod 50%, prosjeka Republike Hrvatske, prihodi proračuna su im ispod 50% prosjeka per capita po glavi stanovnika poreznih prihoda. Znači izuzetno racionalna, funkcionalna jedinica. I velim, našle su se u trenutku tekuće nelakvidnosti i stoga je ovo moje pitanje ali velim, zadovoljan sam sa odgovorom i nadam se da ćemo to uspjeti riješiti. Hvala.
Hvala i vama. 13. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, po tko zna koji put već a korespodencija je prilično debela, postavljam pitanje s istom temom. Radi se o sudbini šitenskog TLM-a i drami koja se ovih dana upravo kotrlja u Šibeniku, gospodarskoj i socijalnoj drami i završnom cilju jedne tragedije kojoj bi bio vrlo vjerojatno u kazalištu naslov kako je hrvatska politika uspjela uništiti šibensko gospodarstvo. Bilo bi jako dugo kada bi ulazili u detalje. Zašto takav naslov, nabrojati ću samo par stvari. Politička odluka da se peći iz TLM-a demontiraju, odvedu u Mostar, u Hercegovinu, u tvornicu. Politička odluka da se ne pruži pomoć slobodnoj plovidbi Šibenik kad joj je bilo najteže u doba pomorske gospodarske krize, kad smo likvidirali jednu kompaniju za 4 milijuna dolara koja je vrijedila bar 20 puta više. Politička odluka da se TEF uništi, razgradi i da se ne premjesti proizvodnja, jedno područje industrijske zone …. Političke odluke koje su gasile tisuće radnih mjesta sa vrlo jasnim akcentom na izvoz u zadnjih 20 godina i Šibenik bacile gospodarski na koljena. Relikvie relikviarum proizvodnje u Šibeniku je TLM. Ovih dana prolazi agoniju. Moj odgovor na pitanje šta ćete kao premijer poduzeti da se ta tvornica u kojoj evidentno nisu izvršene činidbe iz ugovora o privatizaciji ne gurne u stečaj i da se ne ugasi 600 radnih mjesta u gradu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani zastupniče, ja znam da vi želite ostavit dojam na ljude u nevolji i oni jesu u nevolji, ali nemojte njima manipulirati. Recite im šta bi značilo i koliko bi koštalo kada bi država kao što predlažete ili predlažu vratila natrag metalnu industriju u svoje vlasništvo što ne radi više nijedna država na svijetu. Morali bi vratit potpore u iznosu od preko milijardu kuna. U Europskoj uniji smo. Ja znam da to zvuči hladno i grubo, ali to su činjenice i država nije vlasnik TLM-a, ali naravno da stalno gledamo šta se tamo događa. Nije nam svejedno, ne može mi bit svejedno. Ne vidimo opasnost da ta proizvodnja nestane, ne možemo odgovarati za propuste bivših Vlada tamo gdje ih ima, privatnih vlasnika, tijek predstečajnog postupka i onoga što će nakon toga slijediti. To su činjenice, recite to ljudima koje zastupate. To je vaš grad, želite se dopasti. Svaki političar se želi dopasti odnosno poslati određenu poruku, ali postoji odgovornost i postoji neodgovornost. Mi ćemo osigurat zakonitost u predstečajnoj nagodbi. Opasnost da to propadne i da se tamo sagrade apartmani naravno da ne postoji, to je nemoguće, dakle to je nemoguće naprosto općim aktima, prostornim planovima je nemoguće. Dakle tamo će se raditi to ili se neće radit ništa. Radit će se to. Hoće li u tom postupku biti smanjenja broja radnika to će ovisiti o dogovoru vjerovnika i svih onih koji u tom postupku sudjeluju, a na državi kao nevlasniku je da osigura provođenje zakona. Ukoliko ljudi ostanu bez posla neki bit će na skrbi Hrvatske države. Pokazali smo da o tome vodimo računa i da ćemo voditi računa. Drago mi je što mi postavljate pitanje u ovom trenutku kao budućoj Vladi, pitate me to zadnji dan Sabora, odnosno zadnji aktualni sat Sabora, dakle nema više. Nema više, ima samo ono za nekoliko mjeseci. Drago mi je da nas na taj način afirmirate i da nas vidite kao rješenje tog problema za nekoliko mjeseci, međutim naš utjecaj je ograničen. On se svodi na osiguravanje okvira, poštivanje pravila i red u tom postupku i na to da se ljudima kaže šta je istina, a istina nije drama, nije tragedija. Ono što je bilo je tragedija u vašem gradu i to znate i o tome smo razgovarali vi i ja osobno puno puta. Ovo nije tragedija, ovo je jedna neugodna situacija iz koje ćemo se izvući. A šta su radile ranije uprave, država, HEP, ja za to ne odgovaram, ali isto tako ne kažem nije me briga, briga me je, ne zabijam glavu u pijesak. Ne kažem da ste demagog ali morate bit odgovorniji kada ljudima šaljete poruke i reći im šta država može, a šta država ne može i ne smije.
Očitovanje, poštovani zastupnik Petar Baranović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moram priznat da sam otprilike očekivao intonaciju odgovora, točno ovakvu. Možda se ja trudim ostavit dojam, ali se ne trudim blefirat ljude pa ću krenuti redom. Ovo nije prvi put da vas pitam ovu temu, ni vas ni vaše ministre. Dvije godine već ukazujem na ovaj problem. Kad govorite o odgovornosti, vi ste premijer ove zemlje i vi ste odgovorni za postupke institucija države, ključni politički titular u Hrvatskoj državi. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas. Ako je nešto bilo državno vlasništvo i ako se u postupku privatizacije prodalo, a nije se platilo do kraja onda ne možete kao Poncije Pilat prat ruke od tog problema. Nemate pravo na to. Drugo, bilo bi mi vrlo drago da se jasno očituje, ali nema poslovničke mogućnosti, da li smatrate da se mogu postupci privatizacije o kojoj se jako puno zna u ovoj zemlji i o posljedicama iste, provoditi na način da zastupnik ne može dobiti dvije godine na uvid ugovor o privatizaciji da se uvjeri do koje mjere su činidbe iz ugovora napravljene. Interesira me vaš stav. Da li smatrate da privatizacija može biti pokrivena velom tajne? Da li smatrate da CERP može u više navrata tražit ispunjenje činidbi iz ugovora i svaki put kad istekne rok on ga prolongira? I želite li tvrditi da nije sutra moguće izmjenom prostorno-planske dokumentacije na skupštini Grada Šibenika odnosno Gradskom vijeću promijeniti zonu iz zone jedne boje u zonu druge boje. Koliko su meni poznati zakoni i način na koji funkcionira prostorno uređenje apsolutno je moguće da se za godinu ili dvi dana tamo napravi aqua city ili novi Disneyland ili možda ništa.
Hvala lijep. Poštovani zastupniče, niste početnik, mogli ste tražiti pisani odgovor. 14 zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje ide na gospodina Tihomira Jakovinu i u Ministarstvo poljoprivrede. Poštovani ministre, u ove 4 godine vašega ministarstva, vas osobno i ministarstvo pratile su brojne afere, od sukoba interesa vas osobno, zatim kvota za šećere, korištenje službenih kartica, problema sa izvozom mlijeka u BiH, kao i o tome da je poljoprivredna proizvodnja spala na najniže grane u Republici Hrvatskoj. Zapravo gotovo čega ste se god dotakli pretvorili ste u štetu za hrvatskog poljoprivrednika i hrvatsko selo i tom politikom i nestručnošću uništili ste hrvatsko selo i unazadili ste poljoprivredu dodatno pospješujući odlazak posebice mladih ljudi iz Republike Hrvatske. Sela su vam pusta, a poljoprivredna zemljišta neiskorištena. E ovo zadnje ste pretvorili preko Agencije za poljoprivredno zemljište u jednu kaotičnu situaciju, zapravo eksperimentirajući sa poljoprivrednicima, pa se događalo i znate i sami kako su i na koji način dobivali ta poljoprivredna zemljišta. Jeste li vi svjesni činjenice da politika koju ste vi provodili, vaša Vlada i vaše ministarstvo prouzročila više štete hrvatskim poljoprivrednicima nego sve elementarne nepogode koje su se dogodile u ovih 4 godine vašega mandata. I nakon 4 godine vašega mandata upropaštavanja hrvatskog sela i hrvatskog seljaka osjećate li barem odgovornost ili grižnju savjesti zbog svih propusta koje ste učinili barem sada na kraju mandata. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora, štovani kolega Babiću. Razumljivo izborna je godina, predizborno vrijeme pa većina stvari koje ste naveli je u službi toga. Ali bi bilo zgodno da ste se bolje pripremili i brifirali sa ekipom koja vam je to pripremala, pa bi onda znali što je napravljeno u ove 4 godine. A krenulo se od toga da 20 godina nereda i lošeg funkcioniranja Ministarstva poljoprivrede i da su se zadovoljavale partikularni interesi pojedinaca, interesnih skupina ili da ne koristim grublje riječi se ulaskom i cijelim ciklusom priprema ovog velikog ministarstva, ulaskom u EU mora uvesti red – red, rad i odgovornost. Više stvari ste naveli koje uopće ne stoje, ali neću se osvrtati ni na sukob interesa potencijalni ni na ostalo što ste spominjali, nego govorit ću ili probat ću vam odgovoriti u brojkama što smo napravili i kako smo napravili. Dva najvažnija strateška dokumenta za hrvatsku poljoprivredu smo donijeli, a to je program ruralnog razvoja i sustav izravnih potpora petnaesta dvadeseta, gdje je zapravo i uređenje sustava potpora, ali i način razvoja, interesiranje europskog puta hrvatske poljoprivrede kompletno određeno. Prvi puta smo uveli i posebno naglasak stavili na male i mlade poljoprivrednike i kroz te strateške dokumente. Zakon o komasaciji koji 20 godina od '89. nije donesen, kojeg su vaše vlade davno mogle donijeti da bi imali okrupnjeno poljoprivredno zemljište, da bi imali provedenu zemljišnu politiku je donesen za ove Vlade. Novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu na kojeg se obrušavate na tako ružan način pokazuje zapravo da u periodu 2013. do 2015. godina od kad smo donijeli novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu je u funkciju stavljeno 100 tisuća i 751 ha. Od 2001. do 2012. 263 tisuće hektara je napravljeno po vašim zakonima i sa vašim vladama. Uređenje tržišta, zaštita oznakama izvornosti, oznaka zemljopisnog porijekla velikog broja poljoprivrednih proizvoda i na državnoj razini, ali i na razini EU da bi imalo dodanu vrijednost, da bi omogućilo poljoprivrednicima da ostvare veći dohodak. Pitanje iseljavanja sa sela. Govorite mi brojkama. Imamo oko 180000 registriranih OPG-a i na početku mandata i sad, tako da je to postavka koja ne stoji. Ali ti poljoprivrednici sad znaju da u Ministarstvu poljoprivrede je red, da je Ministarstvo poljoprivrede partner zajedno sa svojim agencijama, sa savjetodavnom službom, tim istim poljoprivrednim proizvođačima znaju na koji način, po kojem modelu, u kojim vremenskim rokovima će i u kojim iznosima dobivati poticaje. Znaju da potičemo udruživanje poljoprivrednih proizvođača i proizvođačke grupe, organizacije i zadruge, klasteri ili samo udruženim poljoprivrednim proizvođačima je budućnost da uvodimo zajedno sa fakultetima, institutima i svim onima koji imaju znanje, nova znanja i nove tehnologije jer moramo na neki način promijeniti i obrazovnu strukturu i pristup vođenju gospodarstva. Radimo sve ono što vaše vlade nisu radile. Nisam preuzeo i nisam sjeo u ovo odgovorno ministarstvo da bi pobijedio na izboru za mis ili mistera, nego da radimo odgovorno red, rad i odgovornost. Neki su bili prije mene najpopularniji u vladama, a završili su na guljenju krumpira. Mi radimo odgovorno, radimo dobro i za nas su rezultati s kojima u svakom segmentu brojkama možemo reći da smo ono što smo zacrtali u najvećem dijelu i izvršili. Zahvaljujem.
Očitovanje, poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Od 1,6 milijuna hektara neobradivog zemljišta s kojim raspolaže Agencija za poljoprivredno zemljište rekli ste da je dodijeljeno 100 tisuća 751 hektar, ali na vrlo, vrlo kaotičan način. To znadete i sami. Zadnji vam je slučaj u općini Gorjani i sa ovom farmom Tomašanci i obitelji Zorić i onim nemilim scenama koje smo gledali u zadnjih nekoliko dana. S druge strane, na vrlo netransparentan način se dodjeljivalo zemljište i u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Primjerice u Splitsko-dalmatinskoj županiji poljoprivrednicima ste iz Imotskoga dodjeljivali zemljište iz Sinskog polja, a iz Sinja ste poljoprivrednicima dodjeljivali na Imotskom području što morate priznati nije bilo ni malo ugodno. I sami poljoprivrednici shvaćaju tu kaotičnu situaciju. Zapravo misle da ih provocirate i da se sa njima rugate. Ono o čemu sam govorio i to sam posebno apostrofirao, jer to su opustjela sela. I sami hodate Republikom Hrvatskom, pa od Konavala, pa sve gore do Slavonije i Baranje i znate za ovu činjenicu opustjelih sela. 100 tisuća mladih, obrazovanih, kvalificiranih Hrvata i njihovih obitelji iselilo je iz Republike Hrvatske. Kako za vaše ministarstvo tako i za Vladu Zorana Milanovića to nije nikakav problem i o tome se niti jedna institucija nije ozbiljno pozabavila. U ovih zadnjih nekoliko dana svjedoci smo zapravo jednog izbjegličkog vala koji se događa prema Republici Hrvatskoj i toga ste jako svjesni, barem od sinoć. I znadete da su se sve institucije u ovome društvu, pa i određene udruge civilnog društva koje građani solidarizirali i suosjećaju sa izbjeglicama. Po izjavama, dijelom vašim, a i dijelom potpredsjednika Vlade RH, one su oprečne i kaotične. Danas je premijer govorio o tome da se radi o izbjeglicama koje će prolaziti kroz Hrvatsku dok su drugi zapravo govorili o tome, o njihovoj integraciji u hrvatskom društvu, dok se za Hrvate takva politika nije vodila.
Hvala lijepa. 15. zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Hvala. Pitanje je za Borisa Lalovca, ministra financija. Poštovani gospodine ministre hrvatski građani strpljivo i dugo, ustrajno čekali su rješenje pitanja kredita u švicarskim francima. Vlada je nakon mukotrpnog rada, pregovaranja i konzultiranja donijela svoj prijedlog i rješenje koje je ponudila Saboru koji bi na ovoj sjednici to trebao i zakonski regulirati. Ali to, taj vaš prijedlog ima i svoje protivnike. Mene osobno ne čudi što su banke protivnici tom prijedlogu zbog toga što će oni izgubiti dio svog profita kojeg uredno dugo godina beru u Hrvatskoj, najčešće na teret građana. Ali me jako čudi i ne ide mi u glavu što opozicija ili bolje rečeno dio opozicije, najveća opoziciona stranka HDZ također je protiv tog prijedloga. To mi je nerazumljivo. Ja vas pitam o čemu se radi? Zbog čega HDZ kao najveća oporbena stranka toliko ustrajno ne želi stati iza ugroženih građana u Hrvatskoj pa se sad i smiju njima i ponašaju se kao da su zbilja obični agenti financijskog kapitala i banaka?
Molim odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče, da, ovo je jedno vrlo kompleksno pitanje koje već od 2009., 2010. zaokuplja veliki dio javnosti. Prvi udar koji je bio 2011. godine moram priznati nažalost tadašnja Vlada nije reagirala. Ovo možemo pitanje gledati ne samo ekonomski nego i svjetonazorski. Da li u ovom momentu i na koji način pomoći građanima? Cijelo vrijeme idemo s argumentima švicaraca u Hrvatskoj nije bilo, u valuti u kojoj su odobravali davali su kune, nigdje švicarskih franaka nije bilo. Čak u biltenu HNB-a vrlo jasno piše da su banke 2010. godine zaradile na tečajnim razlikama 3,5 milijardi kuna, da su imali jedan dio gubitaka na derivativima 3,3 milijarde ali da su te dobitke zaradile njihove matice u inozemstvu. I da, ovih dana smo pod velikim pritiskom, ne samo banaka nego i austrijskog ministra financija i brojnih drugih koji kažu da bi ovaj teret trebali dijeliti kao svi po 30%. Mi cijelo vrijeme govorimo da se treba teret snositi sukladno snazi korisnika u ovom slučaju ugovorenih strana. Ja bih volio u sutrašnjoj raspravi da bez obzira što smo u zadnje vrijeme čuli proturječne izjave iz oporbe da će oni sutra ovaj zakon podržati, ja apeliram još jednom da podrže. Jer je vrlo bitno u ovome dijelu da budemo svi skupa zajedno i kada bude da se ovo radi o nacionalnom pitanju i da na taj način pokažemo sutra i kada budemo pred Europskom komisijom i pred svim međunarodnim institucijama da ovaj Parlament je bio jedinstven u donošenju zakona u rješavanju problema švicarskog franka. To je izuzetno, izuzetno važno. I zato još jednom molim i apeliram da sutra u toj konstruktivnoj raspravi svi budemo zajedno jer banke su ovo što cijelo vrijeme govorimo argumentirano zaradile na tečajnim razlikama, bankarski bonusi su se obračunavali upravo na ove tečajne razlike. I danas sam iznio jedan podatak koji je istinit, da jedan bankar koji je u Hrvatskoj godišnje zaradi kao 50 vrhunskih liječnika. I postavljamo pitanje je li to ono društvo koje želimo, neravnopravnosti i cjelokupne ove devijacije? I zato smo cijelo vrijeme govorili i zato još jednom apeliram molim vas sutra i u petak kad bude glasanje da donesemo ovaj zakon jedinstveni. Hvala lijepa.
Očitovanje, poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Ja se pridružujem vašem apelu opoziciji i volio bih da moje kolege iz opozicije sutra podrže taj prijedlog. Ali moram kazati da ima određena doza sumnje i skepse zbog toga što je gotovo dirljivo gledati s koliko tuge oni doživljavaju da se Hrvatska oporavlja, da su rezultati ove Vlade pozitivni, da napokon izlazimo iz krize, da raste BDP, da raste izvoz, industrijska proizvodnja, da je ovo najuspješnija turistička sezona pa je gospodin Karamarko retorički se zapitao javno a što bi bilo da je kiša pala 15 dana ranije? Pa još će i klimu i vrijeme proglasiti tajnim saveznicima SDP-a, a neprijateljima HDZ-a.
Hvala lijepa. Molim vas lijepo kocka i sreća su pravedne pa sada zastupničko pitanje postavlja poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavljam ministru gospodarstva gospodinu Ivanu Vrdoljaku. Gospodine ministre energetska stabilnost i neovisnost RH bila je jedna od temeljnih odrednica u programu rada ove Vlade. U programu kako bi se ta neovisnost uspostavila i sigurnost pobrojano je niz energetskih projekata koji će se u mandatu realizirati. Pa ću vas podsjetiti da u programu na str. 8 piše da će se napraviti 4 hidroelektrane na Savi, 2 hidroelektrane na Dravi, hidroelektrana "Senj", "Kosinj" i "OMBLA", termoelektrana "Plomin C", nove plinske termoelektrane u Slavoniji i Dalmaciji, novi blokovi plinskih termoelektrana u Zagrebu i Sisku, rekonstrukcija rafinerije nafte u Rijeci i Sisku, nastavak projekta Družba Adrija izgradnja južnog toka i LNG terminal na Krku. Pored toga i vi to dobro znate kasnije je pompozno najavljen projekt istraživanja i eksploatacije nafte i plina u Jadranu koji je Hrvatsku trebao uspostaviti u energetskom smislu kao mala Norveška. Da bi se ti projekti mogli realizirati, vi to dobro znate, da bi se pomoglo HEP-u da se financijski osili Vlada je u travnju 2012.godine povećala cijenu struje za 25%. S tih 25%, i to nezakonito je povećala cijenu struke i bez suglasnosti HERE, tih 25% na godišnjoj razini je hrvatske građane osiromašilo za ni manje ni više nego 2 milijarde što predstavlja otprilike iznos potreban za izgradnju Pelješkog mosta. Dakle u 3 godine smo hrvatskim građanima s tim povećanjem uzeli 3 Pelješka mosta a nismo izgradili niti jedan, a niti ni ove projekte koje su u samom sustavu predloženi programi.
Postavite pitanje.
Dakle kao što znate taj je projekt doživio potpuni debakl i niti jedan projekt nije realiziran. Ja vas pitam gospodine ministre jeste li vi kao najodgovornija osoba za realizaciju ovih projekata trebali podnijeti ostavku jer oni nisu realizirani? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Ivan Vrdoljak.
Zahvaljujem se poštovani zastupniče. Ljudi kad počnu pričati o energetici to je stvarno, Hrvatska u pravilu ima jedno 4 milijuna nogometnih izbornika i ima jedno 4 milijuna stručnjaka u energetici a vidim da to čak i geodeti si daju za pravo. Dakle jedan energetski projekt da bi se i malo realizirao treba godine i godine priprema. To i vi sami znate. Kako ste izdavali dozvolu za eksploataciju i istraživanje nafte u Hrvatskome jadranu pa čak i blizu obale, vaše potpise imam na to, niste prije toga napravili studiju utjecaja na okoliš. Mi smo se odlučili zaštiti Hrvatski jadran. Niste odmakli 10 kilometara, niste napravili studiju utjecaja na okoliš za Plomin, niste napravili ekološke izračune za bilo koje od hidroloških projekata koji su ovdje navedeni i naravno gdje smo sada? Studija utjecaja na okoliš čitavog Jadrana za eksploataciju i istraživanje gotova, zaštitili smo Hrvatski jadran od onih, vi ste bili moj prethodnik, koji ga nisu štitili. Plomin je na Bruxellesu ugovor, Osijek još mjesec dana pregovaranja, znate zašto? Zato što ne potpisujemo ugovor kao što ste vi potpisali ugovor za INA-u. I nećemo niti jedan projekt realizirati koji će biti na štetu moje države, i nećemo ni jedan energetskih projekt realizirati da bi tada kasnije za 5 ili 10 godina hrvatski građani plaćali cijenom nekom ko je žurio iz nekih svojih osobnih razloga. Rojaliti koji ste dali u imovini INA-e 5%, hrvatski građani su napravili te bušotine. Eksploatiramo 5%, vi ste im izdavali dozvole, mi smo digli sad na 10, mi tražimo da se 50 na novoj eksploataciji sada radi. Gdje se tu štiti interes? Da li mi trebamo realizirati projekte kako ste vi znali ne pripremiti pa onda ad hoc prodati na štetu hrvatskih građana? Nikad, ja neću taj ugovor potpisati, neću potpisati niti jedan ugovor, niti realizirati niti jedan projekt koji može biti štetan za RH. Potpisat će se ugovori koji će proći poštenu proceduru i zakonitu proceduru a ne koruptivnu proceduru i oni koji kasnije moramo ići na arbitražu da bi poništavali što je bila vaša praksa. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Očitovanje poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Gospodine ministre, ja sam svoje pitanje postavio i naveo sam niz argumenata i činjenica. Vi ste to spustili na osobnu razinu. Ja se na tu razinu nisam spustio, iako su mnogi rekli za vas da ste upali u resor gospodarstva u Vladi kao pilat u vjerovanje. Niste o tome znali i to ste na kraju i pokazali da niste znali. Ne možete potpisati, ne zato što nećete potpisati, nego što niste pripremili projekte da biste ih potpisali. Blamaža koju smo doživjeli sa istraživanjem i eksploatacijom ugljikovodika je priča za sebe. Od 29 polja koja ste raspisali ostala su još 3 koja su u igri a kad će biti potpisani ja o tome ne zna. I mi smo u HDZ-u uporno vas upozoravali da radite loše i sa interpelacijom koju smo imali u Hrvatskome saboru. Upozoravali smo vas kada ste donosili Zakon o strateškim i investicijskim projektima da se ništa neće riješiti s tim projektima. Zamislite kad taj zakon nije mogao pomoći HEP-u kako će pomoći privatnim ulagačima u Hrvatskoj kad ni HEP nije niti jednu investiciju realizirao? Doduše, osnovali ste jedan Centar za praćenje investicija u energetskom sektoru koji je trebao pomoći HEP-u i doista mu je pomogao na način da ga je osiromašio za preko 100 milijuna kuna koje je HEP koji ima 11 tisuća zaposlenika, gdje ima vrhunskih stručnjaka, doktora znanosti, magistara znanosti on je pustio da mu Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora provodi konzultacije i studije i za te studije ga je kažem osiromašio za preko 130 milijuna kuna. Toliko poštovani gospodine ministre o vašem radu i o radu energetskog sektora ove Vlade. Stoga sam vas s pravom pitao kao odgovorna osoba doista ste trebali na kraju mandata podnijeti ostavku. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje uputit će kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Tihomiru Jakovini. RH se od Domovinskog rata susreće sa velikim problem mina i miniranih područja. Osim što se radi o sigurnosnom problemu, postoji i vrlo negativan utjecaj na gospodarstvo a posebno na poljoprivredu. Naravno za rješavanje ovog problema nam je potreban novac. Moje pitanje glasi, postoje li mogućnosti za uklanjanje mina sa poljoprivrednih područja korištenjem sredstava iz fondova EU i ako postoje na kojim područjima će se ta sredstva koristiti. Hvala.
Hvala. Izvolite ministre odgovor.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Žagar, vaše pitanje ste uputili prošli tjedan, prije nego što se u ponedjeljak dogodio minski incident sa tragičnom posljedicom, u Jospidolu u Karlovačkoj županiji na razminiranju poljoprivrednog zemljišta stoga mi dozvolite zapravo da još jednom iskažem sućut obitelji Jurić, mladog pirotehničara koji je poginuo, odnosno gospodinu Skenderu koji je teško ranjen, ali koji se dobro oporavlja poželimo što brži oporavak i ozdravljenje. A mi obični građani RH dok se ne desi takva tragedija zapravo nemamo osjećaj koliko je to opasan posao, to su momci, to su mladići koji samozatajno, požrtvovno rade izuzetno, izuzetno težak posao i oni su zapravo poslijetrani heroji RH. Na vaše pitanje vezano za razminiranje, da, nažalost 20-ak godina poslije Domovinskog rata još uvijek gotovo 1% kopnenog dijela površine RH je ili minirano ili minski sumnjivo, govorimo negdje oko 523km kvadratna koja se nalaze ili potencijalno nalaze pod minama, od toga negdje 13 do 14% poljoprivredno zemljište, znači gotovo 70km kvadratnih, a ostalo 86% su šume i šumska područja. Ono što smo napravili kroz program Ruralnog razvoja kroz Mjeru 5 smo programirali posebnu Mjeru 5.2 Razminiranje poljoprivrednog zemljišta osigurali smo 75 milijuna eura u narednom razdoblju s kojim ćemo de facto svo poljoprivredno zemljište moći razminirati do zadnjeg kvadratnog metra. U akcijskom planu koji obuhvaća 2015.-2018.predviđamo da u svim našim županijama gdje postoje minska polja odnosno minsko-eksplozivna sumnjiva područja će stručni akreditirane licencirane tvrtke koje se bave tom djelatnošću pod rukovodstvom ili kontrolom ili mentorstvom Hrvatskog centra za razminiranje odraditi posao do zadnjeg metra, iskoristiti sva sredstva koja su nam na raspolaganju financiranje u 100%-om iznosu, još jednom ponavljam, 75 milijuna eura i siguran sam da iza 2018.godine nećemo više imati poljoprivrednog zemljišta koje je pod minama. S jedne strane omogućit ćemo i vratiti normalne uvjete života u ruralna područja RH gdje se te površine nalaze, s druge strane ćemo značajnu površinu poljoprivrednog zemljišta staviti u funkciju same poljoprivredne proizvodnje. Pitali ste gdje smo krenuli, prvi natječaji su već u ovoj godini objavljeni, sve je odrađeno, radi se u 6 županija. Prvo se krenulo u Karlovačkoj županiji tu su još Sisačko-moslavačka, Osječko-baranjska, Ličko-senjska, Brodsko-posavska i Požeško-slavonska županija. U ovoj godini biti će odrađeno negdje 30km kvadratnih poljoprivrednih površina za šta je predviđeno i biti će utrošeno oko 220 milijuna kuna, govorimo o sredstvima iz proračuna EU u 100%-om iznosu. S obzirom da je ostalo još malo vremena, iskoristit ću priliku zbog kratkoće nisam možda u potpunosti kolegi Babiću odgovorio, da tu su i fondovi EU iskorištenje sredstava iz proračuna EU na šta možemo biti izuzetno ponosni ili zadovoljni u ove 4 godine rada ovog ministarstva. IPARD smo digli na ugovorenost 94%, 70% iskorištenje, program Ruralnog razvoja prvi natječaji pokazuju veliki interes i da ćemo imati povlačenje sredstava u velikom iznosu. A kada govorimo o poljoprivrednom zemljištu vezano i za razminiranje, podatak od milijun 300, 400 tisuća hektara ne stoji. Nismo u ovoj državi ni znali do prije godinu dana koliko imamo državnog poljoprivrednog zemljišta. ponovit ću još jednom i zbog kolege, 738 tisuća 125 hektara je državnog poljoprivrednog zemljišta od čega smo samo u ove dvije godine stavili još jednom ponavljam, 100 tisuća i 751 hektar. Hvala.
Hvala vama ministre. Sljedeće pitanje uputit će Goran BEus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Svoje pitanje upućujem ministrici graditeljstva i prostornog uređenja gospođi Anki Mrak Taritaš. Pitanje se odnosi na temu legalizacije. Zar legalizacija nije jedan od najvažnijih, najobuhvatnijih, najdalekosežnijih projekata ove Vlade? Nešto se u zadnje vrijeme ne čuje o tome. 800 tisuća zahtjeva je bilo podneseno. Tim se projektom rješava iznimno važno pitanje za nekoliko stotina tisuća građana koji su konačno u poziciji da budu stvarni vlasnici onoga što su i sagradili. Gospođo ministrice, u zadnje vrijeme niste o tome puno pričali. Ja vas pitam u kojoj je to fazi i zašto se više o tome ne govori?
Hvala. Odgovor, izvolite ministrice.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi saborski zastupniče. Nekako čovjek ima osjećaj kada napravi nekakav dobar posao da se o tome zna i da o tome govore neki drugi, a nekako u situaciji da se sami hvalimo malo teže pada. Ali ja ću iskoristiti ovu priliku i zaista se pohvaliti s projektom legalizacije. Dakle ovaj uvaženi Dom je Zakon o legalizaciji donesao u srpnju 2012.godine, zahtjevi su se predavali do 30.lipnja 2013.godine. MI smo sada u rujnu 2015.i od tog srpnja 2013.do rujna 2015.je pravomoćno riješeno negdje 350 tisuća zahtjeva ili više od 40%, a stvarno riješenih zahtjeva za legalizaciju u Hrvatskoj ima negdje oko 500 tisuća. Kada znamo da je inače bilo uobičajeno da naši uredi godišnje rješavaju 40 do 50 tisuća zahtjeva apsolutno je jasno o kojem velikom poslu je riječ. Dakle s jedne strane je riječ o velikom poslu koji su odradili uredi, ali s druge strane treba legalizaciju gledati puno, puno šire. Naši građani imaju legalne kuće, naši građani mogu te kuće katastarski i gruntovno srediti svoje stanje, naši građani mogu mirno spavati i prodavati nekretnine, aplicirati za fondove EU kada je riječ o poljoprivredi, aplicirati za energetsku učinkovitost obiteljskih kuća kada je riječ o projektu Energetske učinkovitosti, iznajmljivati svoje nekretnine u smislu turističke ponude, ali ono što je jednako važno i sljedeće otprilike milijardu kuna je ovaj čas od legalizacije ušlo u proračun. Od toga je 500 milijuna kuna u državni proračun, 200 milijuna kuna u proračun ureda koji su radili, a 300 milijuna kuna su dobile općine i gradovi na kojem području se … bespravni objekti. Od tih 300 milijuna kuna za očekivati je da općine i gradovi iz tih novaca se bavi komunalnim opremanjem, izgradnjom javnih zgrada. Dakle, mene osobno veseli kada čujem da je netko od novaca legalizacije počeo raditi dječji vrtić ili radio sustav vodoopskrbe i odvodnje tamo gdje ga nije bilo. Dakle legalizaciju ne treba gledati jednoznačno samo u smislu da je pojedina kuća legalizirana nego treba gledati puno šire. Evo ja sam nedavno bila u jednom naselju koje je bilo sinonim bespravne gradnje a riječ je o jednom splitskom naselju koji sada, Sirobuja koji grade, tamo se gradi vodovod, gradi se kanalizacija i to postaje jedan dio koji je sastavni dio grada Splita i koji postaje ne samo sinonim bespravne gradnje, to više nije nego potaje prostor koji je interesantan za daljnja ulaganja i ljudi tamo kupuju parcele za izgradnju i to postaje sastavni dio grada. Dakle smisao legalizacije nije samo pojedinačno legalizirajmo kuću, smisao legalizacije je pokazalo da kada se primimo određenog projekta da je on saglediv. Dakle mi imamo projekt legalizacije kojeg smo se primili i koji će biti saglediv. Do kraja ove godine će otprilike 70% zahtjeva biti riješeno onako kako smo i obećavali, ovih preostalih će biti za 2016. Dakle ne samo da smo riješili zahtjeve nego se već vide posljedice u prostoru, u smislu da je od novaca legalizacije se radi komunalno opremanje a ne smijemo zaboraviti da su i ti novci poslužili za obnovu poplavljenog područja Županjske Posavine. Hvala lijepo.
Hvala ministrice. Izvolite kolega Beus.
Dakle ako je do sada država i lokalna samouprava od 350 tisuća pravomoćno riješenih predmeta uprihodovala milijardu kuna, zamislite koliko je to tek vrijedno, koliko su te nekretnine zapravo vrijedne. To su desetine milijardi kuna vrijednosti hrvatskih građana koje su sada i stotine vjerojatno koje su sada u stvarnom vlasništvu, koje kao što smo čuli mogu poslužiti ne samo kao nekretnine na tržištu nego i kao zalog za novi posao, za novu budućnost. Da je neka druga Vlada napravila to da 350 tisuća ljudi ima u ruci pravomoćno rješenje o legalizaciji svoga objekta o tome bi se govorilo svakoga dana jako, jako drugo. 500 tisuća riješenih predmeta. Znači ako su neki davali i više zahtjeva da je najmanje 300 tisuća hrvatskih obitelji konačno legaliziralo vlasništvo svoje kuće ili privrednog objekta. Pa zar to nije nešto što Hrvatska nije napravila desetljećima. Pa dajmo napravimo sve da pokažemo svoj ponos što smo uspjeli riješiti jedan veliki problem s kojim su bili suočeni građani. Ministrice puna podrška. Ja nisam među onima koji je predao zahtjev jer nisam imao takvu gradnju ali sam siguran da je velika većina zahvalna na tom naporu koje je napravljen. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sljedeće pitanje uputiti će potpredsjednik Doma Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Zadnjih dana se predizborno, neprestano hvalite, a i danas smo to čuli, porastom BDP-a od 1,2% i stvarate dojam da je to krunski dokaz da je Hrvatska izašla iz recesije, da je zavladalo opće blagostanje, da teče med i mlijeko. Kako se u to uklapa činjenica da je zemlja i dalje u dužničkoj krizi, da su poduzeće i građani u Hrvatskoj zaduženiji od onih i Grčkoj, jer dugovi privatnog sektora kod nas iznose 143,7%, u Grčkoj 135,6%, dakle za 8% smo veći? Kako se u to uklapa službeni podatak da je skoro svaki drugi samac stariji od 50 godina u Hrvatskoj na rubu glasi, da se svaki četvrti hrvatski građanin stariji od 60 godina smatra siromašnim a prema izvješću Ujedinjenih naroda i Svjetske banke na 61 mjestu smo 96 država po lošoj kvaliteti života starijih građana? Kako se u to uklapa činjenica da je dvije trećine hrvatskih poduzeća visoko zaduženo, da se pola hrvatskih poduzeća suočava sa stečajem, da je prema prognozi Europske komisije Hrvatska jedina zemlja u Europskoj uniji u kojoj će ove godine realne plaće pasti dok će u svim drugim zemljama rasti? Hvala lijepa.
Hvala. Na pitanje će odgovoriti predsjednik Vlade Zoran Milanović, izvolite.
Vas već, evo ga, šef HDZ-a stalno napada vladajuće netočnim podacima, ovo nije Direktno.hr, ovo su relativno ugledne novine. Dakle vi sada to nastavljate raditi i čitate cijeli niz netočnih podataka i nije vam neugodno. Hrvatska ima pozitivnu platnu bilancu. Ja se nadam da znate što to jest i što znači platna bilanca, odnosno tekući račun zemlje jer opet ste čitali jedan pledoaje u kojem je netko napisao, ja se nadam da se razumijete u to. Šta je strašno? Ovo nije osobno, ovo su činjenice. Dakle čovjek je napao Vladu sa salvom krivih, iskonstruiranih podataka. Govorite o dugu u Hrvatskoj. Koliki je hrvatski vanjski dug stvarno? Koliki je hrvatski javni dug? Uspoređujete Hrvatsku sa Grčkom, Grčkom koja stotine milijardi eura je morala odnekuda iskopati da bi se izvukla iz nemoguće situacije. Pa gledajte meni bi stvarno bilo neugodno da hrvatskim građanima prodajem takve neistine. Svatko od nas se može boriti za naklonost, treba se moći dopasti. Nije krunski dokaz, gospodine Reiner, akademiče, to što je Hrvatska imala rast od 1,2%, to što je Hrvatska među 3 zemlje u Europskoj uniji sa najvećim kvartalnim rastom izvoza od 11, 12% to nisu moji podaci, to je Eurostat. Krunski dokaz je što je Hrvatska tri uzastopna kvartala u plusu, to je dokaz za izlazak iz recesije. I vi to znate vjerojatno i negirajte taj podatak. Krunski dokaz je što Hrvatska ima veću industrijsku proizvodnju, što raste izvoz robe, dakle robe gospodine Reiner. Hrvati nešto proizvode i to uspijevaju prodati na najkonkurentnije tržište u svijetu. U Hrvatsku dolaze stranci i ostavljaju milijarde eura. To nije robna razmjena, to utječe na platnu bilancu. Zato je Hrvatska u platnoj bilanci pozitivna a u robnoj razmjeni još uvijek u minusu ali sve bolja i bolja. Ta promjena, ta važna kulturološka, ne samo ekonomska promjena se dogodila za vrijeme mandata moje Vlade, naše Vlade, Hrvatske Vlade, narodne Vlade, domoljubne Vlade jer domoljublje nisu konzultacije u Klagenfurtu sa bankarima, domoljublje je nešto drugo, to se promijenilo i to se sad neće moći zaustaviti. Ja zaista ne vjerujem da je vama krivo zbog toga, ne vjerujem da vam je krivo zbog toga. Dakle vidim da se borite očajnički još za nekakav prostor da nekoga preplašite, da mu utjerate strah u kosti. Razbijanje ćiriličnih ploča više ne prolazi, odvrtanje ventila na plinskim bocama više ne prolazi, dakle sada smo došli na prostor činjenica, naravno i emocija. Vi pothranjujete najniže emocije, plašite ljude nekakvim grčkim scenarijem. Neki dan predsjednik vaše stranke kaže, citiram: ″dok se cijela Europa bavila Grčkom Hrvatska je bila u mišjoj rupi i nije je nitko spominjao″. Ja već 4 dana pokušavam sa timom suradnika, ne gase se svjetla, rekonstruirati logiku i racio te izjave. Šta to znači? Da je Hrvatska trebala imat svoju trojku, svoje financijske žandare ili možda ne znači ništa, kao i ovo što ste sada rekli jer to što ste rekli ne znači ništa. Dakle u Hrvatskoj su svi ekonomski i financijski pokazatelji u ovom trenutku pozitivni. Hrvatska raste gospodine Reiner i gospodine Karamarko, raste nezaustavljivo i raste održivo i to je bit priče. Dakle Hrvatska više ne raste na potrošnji tuđe akumulacije, na kupovini njemačkih i francuskih automobila, Hrvatska raste na izvozu svog znanja, svoje pameti, svojih brodova. … /Buka u dvorani./… Hrvatska raste bilo vama krivo ili pravo i nemojte mi prodavat priču da je to osobno. To nije osobno, to je direktno. Odgovorite direktno. … /Buka u dvorani./…
Hvala. … /Buka u dvorani./… Molim vas kolegice i kolege. Izvolite potpredsjedniče Reiner.
Hvala lijepo. Pa moram priznati da sam i očekivao i ne očekivao ovakav vaš odgovor. Očekivao sam da ćete bit smireniji, a ne tako uznemireni sa time i krenuti na jedan način da mi niste odgovorili niti na jedno pitanje. Tvrdite da to nisu točni podaci, a niste osporili niti jedan jedini. Žalosno je što makar vam je vaš potpredsjednik gospodin Grčić dao šalabahter, niste shvatili da ja uopće nisam govorio o javnom dugu jer je to nešto drugo nego ono što sam vas pitao o dugovima privatnog sektora i podatak koji sam rekao u usporedbi s Grčkom je točan, a vi to ne znate i to je žalosno što ko premijer ne znat, kao što puno drugih stvari ne znate ali to pokušavate nadoknaditi agresivnošću i ovakvim pristupom kao što ste sad primijenili. Ali ajmo vidjeti što ste vi to obećavali hrvatskim građanima, a što ste ostvarili. Vaše krilatice od prije 4 godine u izbornoj promidžbi, ovako jedna: ″Dug život a ne život na dug″. Vi ste povećali javni dug sa 63% na skoro 90%. To je brojka koju ne možete osporiti. 2011. godine 63%, danas gotovo 90%. Vaša krilatica ″Naš posao je osigurati vama posao″, najmanje radnih mjesta ikada je sad u Hrvatskoj. Nije istina da zaposlenost raste. To nije istina jer to pokazuju podaci. Nezaposlenost se smanjuje… … /Buka u dvorani./… Nezaposlenost se smanjuje, ali nije točno. … /Buka u dvorani./… Treće, vaša krilatica ″U plusu tri plaće, a ne u minusu da ti se plače″. Imate blokiranih 320 000 građana, njihov broj raste, a njihov ukupni dug također raste. Vaša krilatica iz prošlih izbora ″Izvozimo ideje, a ne hrvatsku mladost″. Deseci tisuća mladih napušta Hrvatsku i više nego ikada u novijoj hrvatskoj povijesti. Prema tome nemojmo pričat neistine, a Svjetski ekonomski forum je jasno rekao, vašu Vladu je rangirao kao šestu najgoru od 144 svjetske države u društvu sa Libijom, a bolje su rangirani primjerice Angola, Čad i Mauritanija. To ste vi napravili. … /Buka u dvorani./…
Molim vas kolegice i kolege. Sljedeće pitanje uputit će kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje upućujem ministru pomorstva, prometa i infrastrukture, gospodinu Siniši Hajdaš Dončiću. Poštovani gospodine ministre, prije nekoliko dana imali smo priliku vidjeti kako je predstavljen novi 10. po redu elektromotorni vlak koji je predan HŽ-Putničkom prijevozu. Ono što mene zanima je možete li nam reći koliko se još vlakova planira izgraditi i kojom dinamikom, a budući da se većina komponenti za spomenute vlakove proizvodi upravo u Hrvatskoj možete li nam reći što to točno znači za hrvatsko gospodarstvo odnosno hrvatske proizvođače i hrvatske radnike. Hvala.
Hvala Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepa. Hrvatska ili zapravo hrvatske tvrtke, točno je, proizvode vlakove kojima je kupac HŽ-PP ili Hrvatske željeznice-Putnički prijevoz i radi se o kontigentu od zapravo 44 vlaka koji je podijeljen u dvije tranše. Dakle u prvoj tranši je to 22 vlaka, nakon toga slijede dizel vlakovi, tako da je do sada do rujna isporučeno točno 10 vlakova i prosjek vam je negdje zapravo dva vlaka mjesečno. Točno je također da većinu komponenti proizvode hrvatske tvrtke i po izračunima što je zapravo i vrlo lako doći do tih podataka, negdje oko 3000 izravno ili neizravno radnih mjesta, neću reći kreirano, zadržano, možda čak i neko novootvoreno, koje rade upravo na tim vlakovima od Šibenika pa do Čakovca, dakle sa jednim velikim brojem podizvođača. Isto tako sama informatizacija sustava i reći ću troškovne reforme koju je ova Vlada u željezničkom sustavu morala napraviti su vjerojatno i najveći udar koji je bio u javnim poduzećima. Govorim o smanjenju nažalost broja zaposlenih, jer do prije 4 godine tamo je vladao jedan potpuni kaos, nered, kupus itd. itd. HŽ Putnički se priprema za liberalizaciju tržišta, on je većinskom vlasništvu države. Njegov plan restrukturiranja je pred Europskom komisijom. Liberalizacija će doći vrlo brzo, doći će vjerojatno 2019. godine, a vjerojatno će i kako je stvar restrukturiranja i neki drugi prijevoznici morati ili moći voziti puno ranije. Stoga je upravo nabava novih vlakova koji većinom voze na linijama Sisak – Karlovac – Koprivnica zapravo jedan jedini odgovor budućoj liberalizaciji i jačanju usluga što prati ulaganje u infrastrukturu, pa bar će za nekih zapravo točno za tjedan dana biti donijeti i nacionalni plan ulaganja u željezničku infrastrukturu koji je sukladan europskim željezničkim koridorima i nekoj da tako kažemo zdravoj logici. Dakle, generalno dobra hrvatska priča, hrvatska tvrtka, hrvatski vlak. Ja se nadam da će privatne kompanije koje ga izrađuju zapravo ga moći plasirati i na treće tržište onda bi i uspjeh bio u potpunosti reći ću ocijenjen sa ocjenom 5 plus. Hvala.
Hvala. Zadovoljni ste odgovorom. Hvala. Sljedeće pitanje postavit će kolega Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Pa čini mi se da ipak, svaka čast na svim drugim pitanjima, ali ključno pitanje danas je ulazak prvih izbjeglica na teritorij Republike Hrvatske i ono što je do jučer bilo negdje drugdje postaje dio života hrvatskih građana. Situacija se dakle uslužnjava i osim humanitarnog karaktera ona poprima i vrlo ozbiljnu sigurnosnu dimenziju, ona će sasvim sigurno biti tretirana ne samo kao humanitarno nego kao i sigurnosno pitanje. Mađarska je potpuno zatvorila granicu, proglasila izvanredno stanje. Neke zemlje članice EU postavljaju vojsku na granice. Schengenski sustav ruši se pred našim očima, europske vrijednosti dolaze u pitanje. Pozorno sam slušao odgovor predsjednika Vlade kolegi Hodžiću. On je bio načelan. Nije bio po mojem mišljenju dovoljno konkretan. Ja ne sumnjam u dobre namjere i Vlade i predsjednika Vlade, međutim niste odgovorili na neka vrlo važna pitanja. Kazali ste da je cilj Hrvatske osigurati tranzit, prolaz tih očajnih ljudi kroz Hrvatsku. Međutim, da bi mogli osigurati tranzit moramo znati kakva je pozicija susjednih zemalja i zanima me jeste li dogovorili sa slovenskom stranom slobodan prolaz preko hrvatsko-slovenske granice. Drugo je pitanje što ćete učiniti ako Slovenija zatvori granicu, dakle po informacijama koje se tamo mogu čuti oni će primiti kvotu koju su prihvatili i nakon toga zatvoriti granicu. I treće je pitanje što ćemo mi u tom trenutku učiniti? Što će biti sa onim ljudima koji će se zateći na teritoriju RH i koliko uopće ljudi Hrvatska može zbrinuti i ponuditi im koliko toliko kvalitetne uvjete života. Ja vas molim vrlo konkretan odgovor.
Hvala. Na pitanje će odgovoriti predsjednik Vlade. Izvolite.
Dakle, kao što sam rekao mi smo spremni za to, vrlo spremni. Već tjednima o tome razmišljamo, planiramo, simuliramo. Hrvatska može zbrinuti tisuće ljudi, ne može desetke tisuća. Mada je u ratu zbrinjavala pola milijuna. Ti ljudi, dakle bio sam vrlo konkretan ne žele ostati u Hrvatskoj. Oni će naći načina da odu iz Hrvatske. Ne da pobjegnu zato što je ovdje loše, nego imaju svoju viziju, želju, čežnju idu gore. To što je Slovenija zatvorila granicu ta granica je i tako zatvorena. To je Schengenska granica za sve one koji u nju ulaze i koji ju žele prijeći na obilježenim prijelazima pa i za hrvatske građane u ovom trenutku. Nije to neka drama, ali ne možete proći bez kontrole osobne iskaznice, putovnice. Dakle, to naravno ne znači da je Slovenija zatvorila svoju granicu u punom fizičkom, geografskom smislu. Nije i neće i ne može kao ni Mađarska na nekim dijelovima koji su prohodni. Dakle, ti ljudi će izaći iz Hrvatske sto posto, to je činjenica. U međuvremenu učinit ćemo sve da im ovdje bude bolje nego u Srbiji. Nije teže učiniti da im bude bolje nego u Mađarskoj i to će proći. Proći će sada, jer dolazi na kraju krajeva zima. Dakle, to će se sada smiriti jer se više ne može ploviti, tako da se taj val smanjuje. Ali jedan broj ljudi će proći kroz Hrvatsku. Ja pozivam ovdje najiskrenije ako mi vjerujete da se od toga ne radi nikakav politički kapital jer vjerujte mi ili ne morate vjerovati tu ga nema. Dakle, tu moramo biti jedinstveni. Ja, za mene je politika kada maknemo u stranu temeljne nacionalne interese, prostor borbe i ideja, svjetonazora. Naravno da neću razgovarati o tome da li trebamo živjeti u demokraciji ili u klero fašizmu u demokraciji. Ali sve drugo je tema. Naravno da neke stvari nisu upitne jel' tako? I tu me možete pitati u svakom trenutku, možete me pitati što god hoćete ja sam spreman odgovoriti na svako pitanje. Na neka pitanja tehnička nemam odgovor, ali ona su samo tehnička. Sutra se, dakle ja sam stalno u kontaktu sa ili u kontaktu sa premijerima susjednih država, a tu mislim na Sloveniju i na Austriju i sutra najvjerojatnije ću se naći sa austrijskim kancelarom kako stvari sad stoje. Razgovarat ćemo u 4 oka, ali ne zato što imamo nekakve tajne planove, nego naprosto da vidimo šta i kako. Ali ponovit ću, dakle mislim da je to očito jer dolazi jesen, more je nemirno, ljudi koji prelaze iz Turske u Grčku bit će ih sve manje. Vjerojatno će i ovaj ružni bedem koji nje napravila Mađarska djelovati na jedan broj ljudi destimulirajuće, ali i bez toga to kad je ova sezona u pitanju ide svom kraju. Međutim, to su ljudi. Oni žele doći, ne može ih se fizički zaustaviti osim vojskom. I kad kažete da nam Schengen umire pred očima ja se s tim ne slažem. Schengen ne umire pred očima zato što je Njemačka stavila kontrolu na granične prijelaze, dakle cestovne prijelaze. Ovi ljudi nisu ulazili u Mađarsku kroz semafor, nego su ulazili preko polja. E sad Mađarska je tu uvela i nekakve sankcije. Kazna ne znam za diranje tog prekrasnog zida, spomenika kulture srednjoeuropske baš me zanima kako će se nositi sa par tisuća ljudi, hoće ih sve pohapsiti i isprebijati? Dakle, ovdje će imati bolji tretman nego u Mađarskoj. Ali, oni će doći do Njemačke. Oni koji su prešli u EU, koji su došli u Grčku, Grčka je u Schengenu, koji žele iz Grčke u prvi razred Schengena a to je Njemačka, ja ne želim sad tu moralizirati i govoriti da je i Turska sigurna zemlja. Sirija ostaje bez najboljeg ljudskog kadra, profesionalaca. Nažalost, tamo ostaju ratni zločinci i sirotinja. Ono što ima energije, koju tisuću ili stotinu eura to bježi. To su ljudi, pozdravimo ih.
Hvala. Izvolite kolega Jandroković.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa nisam zadovoljan odgovorom, i nemojte se ljutiti gospodine Milanoviću ali ponovno niste odgovorili ni na jedno od pitanja koje sam vam uputio i naravno da će ovakva vaša reakcija izazvati opravdanu zabrinutost kod hrvatskih građana. Vi ste kazali da je cilj Hrvatske osigurati tranzit tih ljudi kroz Hrvatsku. Preduvjet za to je da Slovenija dopusti njihov prolaz kroz svoj teritorij. Kazali ste da to dogovorili niste. Niste mi odgovorili na pitanje što ćemo učiniti ako Slovenija zatvori svoju granicu. Dakle, nemate odgovor ni na to pitanje. A niste mi rekli ni kako i na koji način i u kojem roku mislite zbrinuti ljude koji će se naći na teritoriju RH. Govorili ste mi o Mađarskoj, govorili ste mi o Siriji, govorili ste mi o Njemačkoj, imate odgovore za sve države jedino nažalost nemate odgovor za našu domovinu. I ovo jest humanitarno pitanje i vjerujem da ovdje u ovoj sabornici nema nikoga tko bi tu razmišljao drugačije i tko ne bi razmišljao na prvom mjestu o ljudskosti. I Hrvati su se kroz povijest pokazali kao narod koji brine o tome. Ali ova kriza ima svoj politički i sigurnosni aspekt. Vaš odgovor ponovno potvrđuje da vi strategije nemate. Mi vam o tome govorimo već nekoliko tjedana. Prva vaša reakcija bila je da ćemo se uklopiti u europski scenarij, u europski način rješavanja. Europskog načina rješavanja nema. Dakle, mi se sada moramo okrenuti isključivo sebi i voditi računa o vlastitim interesima, o stabilnosti i sigurnosti hrvatskih građana. A vi ne znate odgovore na temeljna pitanja. I to me brine. Ja ne sumnjam u vaše dobre namjere ali sumnjam u vašu sposobnost. Ja ne sumnjam u vaše govorničke vještine ali sumnjam u vaše radne kapacitete. To ste pokazali svih ovih godina i niste u stanju odgovoriti na ovo vrlo jednostavno pitanje.
Hvala kolega. Sljedeće će pitanje postaviti kolegica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Ranko Ostojiću, potpredsjedniče Vlade i ministre unutarnjih poslova, u Hrvatskoj su stigle jutros prve izbjeglice i premijer evo već jutros odgovara na pitanje velike humanitarne krize odgovarajući i postavljajući temeljna načela kao što uostalom i naši građani potvrđuju ističući i naše kršćanske vrijednosti koje bih ja svela na jedno, gladne nahraniti, žedne napojiti, stranca primiti. Evo gospodine ministre dok neki zastrašuju i izražavaju veliku zabrinutost a s obzirom na sada i veliku aktualnost same teme, s obzirom na aktualno stanje od jutros, molim vas odgovorite svima nama pa i onim nevjernim Tomama što Hrvatska vlada, konkretno Ministarstvo unutarnjih poslova, kani učiniti, što čini, a jednako tako što očekujemo svi skupa i kao članica EU u tom smislu?
Hvala. Odgovorit će potpredsjednik Vlade Ostojić, izvolite.
Poštovana zastupnice prije svega treba reći da Hrvatska i njeno Ministarstvo unutarnjih poslova i policija ima jasnu strategiju kako postupati sa iregularnim migrantima i to upravo zahvaljujući strategiji koju je usvojio Hrvatski sabor i to na dva načina. Jedan je kroz migracijsku politiku za razdoblje 2013-2015, a drugi je Zakon o zaštiti i nadzoru državne granice. To su temeljni dokumenti po kojima postupa Hrvatska policija. Iz sata u sat se mijenjaju ove brojke. Znači, od jutros u 6,34 kad su prvi ušli, odnosno pokušali prijeći hrvatsku granicu, njih 143, brojka je sada 277. I istina je da postoji pokušaj prelaska državne granice, ali ono što smo i rekli humano postupanje sukladno upravo pravilima EU i nakon toga osiguranje u različitim skupinama za one koji traže međunarodnu zaštitu. Svi oni su već raspoređeni u centrima za ranjive skupine u Kutini, drugi dio se nalazi u Dugavama u kojima imamo slobodne kapacitete. Ukoliko odbijaju međunarodnu zaštitu ranjive skupine idu u osigurani prostor u Sisku. Također, u samome centru u Tovarniku su osigurani prihvatni centri jer smo morali aktivirati plan jer je osiguran upravo kao što je maloprije predsjednik Vlade rekao osiguran je koridor odnosno prolaz pod vodstvom UNHCR-a iz Makedonije do srpske granice. To podrazumijeva da u tom trenutku osim situacija, to znači redovnog postupanja kako policija i postupa i koristeći naravno i Centar u Ježevu moramo biti svjesni situacije da ukoliko dolazi do vala naravno u suradnji a maloprije sam se čuo upravo i sa slovenskom ministricom unutarnjih poslova dogovaramo i sve druge opcije odnosno mogućnosti koje nam se mogu dogoditi. Naravno da Hrvatska je sve ove godine dokazala da nije zemlja destinacije, da nije zemlja u kojoj ljudi koji su prognani, već godinama traju ti izbjeglički valovi, ne žele u njima ostati ali su spremni sada koristiti Hrvatsku da prođu kroz nju i dođu do željenih destinacija. Dijelimo europsku politiku kao što smo dogovorili brojke i kvote za 40 tisuća, na izvanrednom sastanku ministara koji će biti ponovno u utorak u Bruxellesu ćemo nastaviti daljnje dogovore oko onoga u čemu će Hrvatska pokazati svoj dio solidarnosti i osigurat upravo da se ne dogode crne slutnje o kojima se priča a to je navodni raspad šengena, jer to apsolutno nije istina. Također, moram reći da hrvatska granična kontrola koja u ovom trenutku postoji i koja će dugo, dugo biti granična kontrola vanjske granice Europe funkcionira upravo po europskim pravilima, po međunarodnim konvencijama, po hrvatskim zakonima ali jednako tako u dogovoru sa svojim susjedima. Ako bude potrebno dogovarat ćemo i koridore. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeće pitanje postavit će kolegica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje postavljam vama poštovani ministre financija. Prema podacima iz vašega ministarstva prihodi od PDV-a porasli su u prvih 8 mjeseci ove godine za više od 2 milijarde kuna u odnosu na njihovu razinu u istom razdoblju prošle godine. Taj je podatak izuzetno važan ne samo zato što potvrđuje da u Hrvatskoj raste porezna disciplina, nego još više i zbog toga što potvrđuje da raste gospodarstvo. Dakle da se hrvatsko gospodarstvo pokrenulo i da raste potrošnja hrvatskih građana. Proračunski prihodi su nadmašili razinu proračunskih rashoda i po prvi puta od 2008.godine eto Hrvatska ostvaruje proračunski suficit, odnosno po prvi puta više zarađuje nego što troši. Recite nam poštovani ministre koliko je smanjen deficit proračuna hrvatske države u odnosu na prošlogodišnje razdoblje obzirom upravo na taj rast proračunskih prihoda, ali i obzirom na uštede koje je Vlada postigla? Naime, to nam je vrlo važno i zbog činjenice što se Hrvatska nalazi u proceduri prekomjernog deficita.
Hvala. Odgovorit će ministar Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena zastupnice, da svim mjerama vladine politike prije 2 godine pokazuju se sada pozitivni efekti u gospodarstvu. Znamo da smo više puta radili i promjene u poreznim razredima kada se povećao sami dohodak građana i gdje je to snažno utjecalo prvi puta da je potrošnja značajnija odnosno da je najviše rasla čak od 2007.godine. Također su i mjere za poduzetnike, znate da smo reinvestiranu dobit rekli da se plaća 0% poreza ukoliko ona ustane u kompanijama, u tvrtkama. Znači skoro preko 2 do 3 milijarde kuna je ostalo poduzetnicima da mogu reinvestirati njihovu dobit u zadnje 2 do 3 godine i sada se ti efekti vide. Porez na dobit osim PDV-a, ovo što ste rekli je snažno rastao i porez na dobit što znači da usprkos reinvestiranoj dobiti više se uplaćuje poreza na dobit nego što je to bilo prije. Ono što se govori da prvi put Hrvatska nakon 2008.godine, znači od 2009.godine kada se mjeri na 31.8. sva ta razdoblja Hrvatska se nalazi po prvi puta u primarnom suficitu što znači kada se isključe kamate, kamate su iznosile na 31.8. 8 milijardi kuna, a ukupni deficit je iznosio 7 milijardi kuna. Samo da vam kažem primjer 2009.godine tada je deficit bio 7,3 milijarde a kamate su bile 3,9 milijardi. Po tome se vidi da se smanjila u tom djelu proračunska potrošnja od preko 4 milijarde kuna, znači racionalizacijom i kroz sustav plaća i kroz sustav materijalnih troškova. Znači pokazalo se da se usprkos velikim udjelima kamata u proračunskim rashodima da su se svi drugi troškovi smanjili i da se uspjelo i potaknuti gospodarstvo, da građani nisu izgubili svoja prava koja su ostvarivali kroz razna socijalna prava i mirovine, kroz sustav proračunskih korisnika a da se uspjelo uštediti i prvi puta se nalazimo u primarnom suficitu. Ja se nadam da će tako biti i narednih godina. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeće pitanje postavit će Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje upućeno je predsjedniku Hrvatske vlade. Gospodine predsjedniče Vlade, ovo je zadnji puta da se na ovakav način u ovom sazivu Sabora razgovaramo, pa bih vam uputio jedno pitanje bez ljutnje i očekujem i odgovor takve vrste. Vi i vaša Vlada u ovom ili malo drugačijem sastavu proveli ste uspješne 3,5 godine u pripremama na ono što u ovom mandatu treba uraditi. Dobro za posao se treba pripremiti, premda se ljudi obično pripremaju prije posla a ne u toku posla, ali u redu. Pripremili ste se i u zadnjih ponešto mjeseci počeli pomagati siromašnima i obespravljenima u ovoj zemlji. I to traje tih par mjeseci, i to je dobro. Siromašnima i obespravljenima treba pomoći, treba gasiti požar pa makar i onom kanticom za zalijevanje pljeska kako djeca to rade ako već ne radimo vatrogasnim mjerama. Ako vam je trebalo praktično čitav, ili tri četvrtine mandata da počnete pomagati siromašnima i obespravljenima koliko mandata će vam zapravo trebate da kao uvjereni socijaldemokrat počnete uklanjati siromaštvo u zemlji u kojoj siromaštva ne bi trebalo biti? Mislite li da je to važna tema i mislite li ako dobijete slijedeći mandat tome posvetiti svoj mandat? Hvala.
Hvala. Izvolite predsjedniče Vlade odgovor.
Poštovani kolega, mi smo od početka štitili slabe, baš štitili a sada i radimo njima u korist, ali opet u korist opću. Dakle, naša teza je da ova mjera sa švicarcem to i nije pomoć najslabijima, to su ljudi koji su se našli u jednoj situaciji koja nadilazi dakle proporcije, razmjere privatno-pravnog odnosa običnog civilnog ugovora. To je društveni problem, nije najveći ali ozbiljan. To su ljudi koji su zagušeni dugovima, to nije dužničko ropstvo, to je dužnička tlaka. To je tlaka. Ti ljudi ne mogu trošiti, ne znaju što će biti ili nisu sigurni kakvo će im stanje biti za godinu dana, neće propasti, neće vjerojatno završiti na ulici. To su aranžmani u koji su oni ulazili koji traju 2, 3 desetljeća u nekim slučajevima, dakle nije to kratkoročna pozajmica. Bankama to može pomoći na način da je razvoj situacije, situacije u kojoj nakon nekog vremena veliki broj ljudi naprosto više ne može vraćati kredite, to ruši i banke, ne uništava ih ali ih ruši, slabi ih. Dakle ovo je dobro i za banke i ovo nije cinično ovo je iskreno i oni to dobro znaju. Ja sam socijaldemokrat, u nekim stvarima sam i socijalist, evo vidite sada u Americi da u demokratskoj stranci gore u Vermontu ili u New Hampshiru imate kandidata koji se naziva socijalistom i čovjek vodi u New Hampshiru, nevjerojatno ne. U Britaniji je pobijedio kandidat u laburističkoj stranci koji je ljevičar, možda i veći od mene. Vi ste gospodine Vuljaniću bili prominentni član jedne prominentno liberalne stranke koliko se ja sjećam ne u vrijeme adolescencije nego do prije par godina, dakle bili ste u stranci koja nije socijaldemokratska i ta stranka vas je uvela u Hrvatski sabor i teško da ste mogli propovijedati socijaldemokraciju u HNS-u Ratka Čačića i Vesne Pusić jer oni to nisu, što ne znači da su lošiji od nas. Oni su liberali. Pa imate narodnjake na sjeveru Hrvatske, ali nigdje, nigdje ostrašćene ljevičare … novi predsjednik laburista. Dakle samo da znamo koje su kocke i koje su figure na stolu, bez ikakve ljutnje. O svima nama govori naša vjerodostojnost, šta smo radili kao političari i javne osobe, šta smo govorili jer naše riječi su jedno od naših najvećih oružja i tragove koje ostavljamo, ostavljamo riječima, gestama, obećanjima, dosljednost je jako važna, nažalost ne i presudna u politici jer vidimo da raznorazni prevaranti uspijevaju ostvariti, uopće ne ide loše. Mislim ljudi se u 10 godina promijene tri puta u vitalnim stvarima. Vi i ja se nismo mijenjali puno, ja nimalo, a vi malo, jeste malo kolebali jel da, niste baš bili laburist prije 10 godina,to nema veze s onim što ste tada govorili, bili ste liberal jer je to tada prolazilo ne, pa ste onda otišli u laburiste koji ono mislim su sada u koaliciji sa SDP-om kao stranka ljevice jer laburisti, socijaldemokrati, socijalisti u manje slučajeva to je jedna europska obitelj vrijednosti "Gens una sumus" to je jedan rod politički. Pučani, to je sve što ostane. I Mađarska i Rumunjska i Bugarska i ovi prosvijećeni ljudi kao što je Angela Merkel to naprosto resto, totalon. Mi smo ista politička obitelj i danas i vi i ja smo ista politička obitelj, ne znam hoćete li se opet natjecati za Sabor, hoćete li ući u Sabor. Ja vjerujem da će moja Vlada, moja stranka i moja koalicija u kojoj je i vaša bivša stranka dobiti, dobiti vjeru ljudi da još 4 godine vode zemlju koju je izvukla iz krize, riješila problem švicarca i nitko nije iznad zakona, ali ni ispod.
Hvala. Izvolite kolega Vuljanić.
Hvala. Ja sam se nadao da odgovor neće biti ad hominem, nažalost je. NO dobro. Očito se vi drugačije ne znate razgovarati. Ja svoju priču pričam istu zadnjih 20-ak godina i ta pričajte socijalistička, ta priča je lijeva i ta priča misli da treba društvene odnose i raspodjelu društvenog bogatstva postaviti drugačije nego što to danas jeste. To sam vas pitao. Nažalost niste mi odgovorili. Želim vam uspješnu karijeru i ubuduće, ali pokušajte odgovarati na argumenat, a ne na čovjeka, bit će vam lakše. Hvala.
Sljedeće pitanje postavit će kolega Damir Tomić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Moje pitanje ide gospodinu Arsenu Bauku ministru uprave. Poštovani gospodine ministre, jedna od glavnih zamjerki građana prema državnim institucijama je pretjerana papirologija i birokratiziranost sustava. Upravo u zbog toga u mandatu ove Vlade pokrenut je projekt E-građani. Projekt E-građani je građanima omogućio i olakšao pristup raznim uslugama koje nudi država. Moje pitanje je sljedeće, što možemo očekivati od tog projekta u nastavku, koji su sljedeći koraci i da li vidite potrebu objasniti još jednom građanima posebno onima koji žive u prošlosti, a tu prije svega mislim na HDZ koji još očito živi u 2009.godini, koji ne mogu prepoznati pozitivne pokazatelje zato što dok su oni vladali tih pokazatelja nije bilo pa si ih nisu mogli vidjeti, naravno da su im smiješni, da li mislite da bi naši kolege s lijeve strane mogli ab … konačno softver na 2015.i da li će im usluga e-građani u tom pomoći? Hvala.
Hvala. Na pitanje će odgovoriti ministar Arsen Bauk. Izvolite.
Što se tiče pokazatelja i interpretacija tih pokazatelja, moj dojam je da ovi koje ste spomenuli tzv. drugi domovinski rat najviše vode protiv činjenica. Ja ne znam kakvo je stanje elektroničkih usluga u Libiji, Čadu i u Mauritaniji ako sam dobro zapamtio s kime nas je gospodin Reiner usporedio govoreći da su bolji od nas, ali ja ću vam reći ono što imamo u Hrvatskoj. U Hrvatskoj je 175 tisuća građana koristilo usluge sustava e-građani, a preko 800 tisuća korisnika može koristiti već sada usluge e-građani i to oni koji imaju m-token i ovaj korisnički pretinac koji su uzeli od FINA-e, zatim elektroničku osobnu iskaznicu, pametnu karticu HZZO-a, korisničko ime i lozinku iz sustava sveučilišnog računskog centra, HPB-token, e-poštu i na kraju ovaj FINA-in certifikat. Što građani mogu dobiti kao uslugu u ovom trenutku? dakle mogu zatražiti elektroničke izvode iz matične knjige rođenih, vjenčanih ili knjige državljana. Do 2012. godine vi niste mogli u Zagrebu dobiti rodni list ukoliko ste rođeni u Splitu i obratno. Mogu provjeriti svoje podatke u registru birača i podnijeti elektronički zahtjev za privremenim upisom u popis birača drugog grada ili općine. Mogu zatražiti elektroničke ispise uvjerenja o prebivalištu, boravištu i vlasništvu cestovnih vozila, informirati se o ocjenama djeteta u školi, pregledati recepte koji su realizirani u ljekarnama u zadnjih 6 mjeseci, provjeriti izabranog liječnika, naručiti europsku karticu zdravstvenog osiguranja, zatražiti svoju elektroničku radnu knjižicu, informirati se o očekivanom iznosu mirovine, registrirati se kao potencijalni posloprimac, provjeriti uplaćene doprinose u drugi stup mirovinskog osiguranja, pribaviti potvrde od Regosa, provjeriti svoju poreznu knjigovodstvenu karticu, pregledati ukupne primitke obračuna te doprinosa i poreze po pojedinim isplatiteljima, provjeriti svoje podatke u OIB sustavu, sudjelovati u procesima savjetovanja za zainteresiranom javnošću, koristiti elektroničke usluge sustava e-pomorac, pretraživati osnovne katastarske podatke i podnositi zahtjeve za izdavanje javnih isprava i rješavanje katastarskim uredima i administrirati svoj elektronički identitet. Što se tiče dostupnih poruka mogu dobiti jedinstvenu uplatnicu Zagrebačkog holdinga, e-upitnik o zadovoljstvu elektroničkim uslugama, obavijest o nakladi plaće i potpore, istek dopunskog osiguranja, obavijest o saldu dopunskog osiguranja, promjenu izabranog liječnika, status obveznog zdravstvenog osiguranja, obavijest o plaćanju poreza na cestovno motorno vozilo, obavijest o obračunatom porezu na dohodak, obavijest o deblokadi računa, obavijest o nagradnoj igri, obavijest dakle o obaveznom cijepljenju kućnih ljubimaca, obavijest o isteku registracijskih vozila, obavijest o izostanku djeteta iz škole, raspored u obveznom mirovinskom fondu, potvrda članu obveznog mirovinskog fonda. I čini mi se da ću u ovome vremenu koje mi je prema Poslovniku na raspolaganju doći samo do polovice usluga koje se mogu dobiti u sustavu e-građani. Međutim vjerujem da, evo da u parlamentima Libije, Mauritanije i Čada ovakav odgovor ipak ne bi mogli dobiti. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeće pitanje uputiti će kolegica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče Vlade, volite prostor činjenica pa ćemo se vratiti na taj prostor. Podsjetiti ću vas nažalost na veliku tragediju koja se dogodila u Posavini a vi ste pokazali svoju osobnu empatiju kada ste rekli da je i vama pukla cijev. Dakle gospodine predsjedniče Vlade, mene zanima nešto drugo. Je li moguće da primjerice septička jama u Gunji košta 65 tisuća kuna a u mom Međimurju 30 tisuća kuna? Je li moguće da netko besramno zarađuje na tuđoj nesreći? I je li moguće da vi doista ništa ne znate o tome na koji način se trošio novac iz proračuna za ovu namjenu? Je li moguće da ste vi u uratku zvanom Plan 21 govorili, citiram: "Učinkovito upravljanje državnom imovinom za nas je važno."? Ako je tome tako, ta učinkovitost posebno je pokazana kod jednog vašeg ministra za kojeg ste prošle godine rekli citiram to su sve medijske špekulacije. Gospodine predsjedniče Vlade revizija je utvrdila da ministar Zmajlović za svoje dvore mjesečno plaća 72 tisuće eura. Za vašu informaciju 10 radnika u Hrvatskoj godišnje zaradi taj iznos. Moje pitanje glasi, kada će ministar Zmajlović vratiti taj novac u državni proračun i je li moguće da niste bili u stanju kontrolirati sredstva iz državnog proračuna koja se na netransparentan način troše u Gunji?
Hvala. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Pao mi je kamen sa srca, već sam mislio da će se dogoditi nešto nemoguće a to je da objektivno i činjenično utvrdite neku stvarnu nezakonitost ili skandal moje Vlade, a toga naravno nema u ove 3,5 godine. I nema i neće biti, neće se otkriti. A to što vi pokušavate uporno i grčevito prikazati kao nekakvu nezakonitost na kraju ste sami prikazali kao netransparentnost ali nije ni netransparentno, Vlada je donijela odluku o tome, odnosno podržala je to automatski. Vlada. Je li Vlada treba donositi, barem formalno, odluke o najmu prostora za ministarstva? Po meni ne. To smo promijenili. Dakle Vlada se time više uopće neće baviti, ni ministri. To će raditi posebna agencija. Šta je on unajmio i kako je unajmio, je li to povoljno ili nepovoljno, o tome se uvijek može i treba razgovarati. Ali jedno je ključno, tu nitko nije ništa ukrao. To je činjenica. Druga činjenica. Kažete da u Međimurju crna jama košta 30 tisuća, … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa to se veli crna jama, dakle da košta 30 tisuća kuna a u Gunji 60. Pa ja ću vam vjerovati da u Međimurju košta 30, to je zato što je tamo HDZ davno, davno izbačen iz prostora upravljanja javnim novcem. Nema ga nigdje pa zato i može biti jeftinije. A koliko je u Gunji, to ćemo provjeriti. Dakle ja se ne bavim javnim nabavama ali ako je nešto u Međimurju jeftino, to je zato što nema HDZ-a blizu da provoditi javni natječaj. Nema ga, ni u Čakovcu ni u županiji, nigdje. Kaj nije to točno ve? Sam vu pravu. Mislim ja volim tu kulturu i volim svaku hrvatsku kulturu a li ta mi je naročito draga jer je skromna, radna, rade za male plaće, svi rade, raste izvoz, raste industrijska proizvodnja, nema HDZ-a, čovječe. Dakle sada raste i cijela Hrvatska. Hrvatska raste, Hrvatska je uređenija država nego ikad. Ovdje vas je Arsen Bauk davio kao boa sa podacima šta je sve napravljeno. Ali boa nije otrovna zmija. Nije otrovna zmija, … … [[Upadica se ne čuje.]] Da, ali boa nije. Nije on arsen, on je boa. I to mora biti i to jest. Centralni obračun plaća, zašto to nije napravljeno prije 8 godina za vrijeme vaših bivših šefova, gazda kojima ste vjerno i pokorno služili, većina vas, a sad služite drugome na isti takav način … slutim. Zašto je to tako, zašto imamo fiskalizaciju? Uredna država. Nema više muljanja, nema varanja. Zašto imamo e-građanina koji je napredniji nego u Estoniji? Bio, vidio, gledao, promatrao. Bolji smo od njih, samo još da to iskomuniciramo ako je to uopće bitno. Ako je to uopće bitno. Recimo zastupnik Beus zdvaja nad tim zašto se više ne govori da je izdano 300 000 rješenja za legalizaciju nekretnina. Pa ne znam jel se govori, ali ljudi koji su to dobili znaju, građani znaju, osjećaju da Hrvatska raste, da je Hrvatska prije nego što je počela rast ostala uređenija, sređenija država u kojoj nitko i ništa nije iznad zakona, u kojoj vlada pravo, u kojoj Porezna uprava nadzire sve transakcije, u kojoj znamo točno na koji dan u godini je izdano koliko računa i koliki je prihod od PDV-a. A ja ću vam nešto reći, to je sve bilo tehnološki moguće 2005. godine, međutim tadašnja vlast se bavila razdiobom plijena i opet to planira. Neće proći, Hrvatska raste, nema povratka na staro.
Hvala. Odgovor, izvolite. … /Buka u dvorani./… Molim vas kolegice i kolege. Kolegice Glavak izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, ono što raste najviše u Hrvatskoj jest vaš ego. Ono zbog čega su reći sram vas bilo to je što ste rekli da je u Međimurju sve nisko i nasmijali ste se svim građanima Međimurja koji imaju vrlo niske plaće i koji vrlo skromno žive. Sram vas bilo. Sram vas bilo. … /Buka u dvorani./… Osim toga, ja vama ništa ne vjerujem a nije problem u meni, problem je u tome što vam ne vjeruju hrvatski građani. Osim ovog rasta kojeg sam spomenula na početku raste zaduženje u našoj zemlji, raste sramota naše zemlje unutar Europske unije jer je izgubila kredibilitet vanjske politike i svoju poziciju, a zato ste izravno odgovorni vi. Raste izvoz naše pameti, to se ne može kompenzirati time što ćete vi nama držati lekcije niti je to vaša dužnost ovdje. Ako nemate odgovor na pitanje osim reći mi da je iznad zakona izravno vaš ministar i da on neće morat vratit novac u državni proračun, prestanite peglati kartice, prestanite davati darove na račun drugih. Može vas biti sram.
Hvala. Pozvao bih na tolerantniju raspravu i na odgovore i sve dionike aktualnog prijepodneva. Sljedeće pitanje postavit će kolega Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje je za Branka Grčića, potpredsjednika Vlade i ministra regionalnog razvoja i fondova Europske unije. Poštovani potpredsjedniče Vlade, iz opozicije a posebno od strane jedne europarlamentarke učestale su kritike, priopćenja, presice, širenje straha i panike s glavnom tezom da je Hrvatska u minusu u pogledu neto iznosa koji plaća odnosno dobiva iz fondova Europske unije. S obzirom da je Europska komisija dala brojke kojim ta priopćenja i strahove demantiraju evo molim vas odgovor kojim dakle podatkom ministarstvo raspolaže, koliko je dakle sa današnjim danom neto prihod Hrvatske u pogledu privlačenja sredstava iz EU fondova, dakle koliko smo uplatili a koliko smo dobili novca iz EU fondova i koje su vaše projekcije za ubuduće. I samo još dodatno, ako smo u plusu molim vas onda i vaš komentar za širenje straha i dezinformacija iz opozicije. Hvala.
Hvala. Na pitanje će odgovoriti potpredsjednik Vlade Grčić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče da, bilo je jako puno govora o tome da li će evo na početku samog članstva Hrvatska biti u plusu, minusu itd. pa se jako puno govorilo o tome, evo 2014. smo završili u minusu, više smo uplatili u EU proračun nego što smo povukli. Nisu to samo strukturni fondovi, tu su ukupne transakcije Hrvatske sa europskim proračunom. Tu je i Schengen, tu su nekakva sredstva tzv. cash flow, dakle gotovina, tu su razni projekti i programi koji su izvan strukturnih fondova i sami strukturni fondovi koji obuhvaćaju najviše novca, dakle ogromne su cifre u pitanju. I kad smo sve to zbrojili tvrdili smo da Hrvatska je ipak u plusu iako smo tek počeli raditi sa svim tim programima. Kao što je to bilo i u drugim zemljama, prve godine su uvijek opterećene s puno problema i nije moguće u prvim godinama članstva ostvariti velike rezultate, ali smo tvrdili ipak smo u plusu. Iz oporbe su dolazile kritike, sazivale su se konferencije za novinare, mjesecima se tvrdilo minus, minus, minus, ne radite, nesposobni ste i onda je došao šok iz komisije, izvješće koje kaže Hrvatska je 2014. ipak završila s plusom i to nešto većim nego što smo i mi sami ovdje projicirali negdje 173 milijuna eura ukupno ili blizu milijardu i pol kuna u plusu 2014. godine. No to nije toliko bitno u ovom trenutku koliko je bitno da će svaka iduća godina 2015., pa 2016. i svaka dalje onako kako je to bilo u drugim zemljama članicama biti sve bolja i bolja i taj efekt Europske unije će biti sve veći i veći. I ne samo u EU fondovima nego i u izvozu jer je integracija u europsko tržište već pokazala da hrvatsko gospodarstvo se oporavlja upravo na jednom tako jakom valu, da izvoz raste dvoznamenkastim stopama, kao što je i treća komponenta, a to je investicije u Hrvatsku, dakle rast … o čemu je maloprije bilo ovdje govora. Ono što mogu reći za tu budućnost koja nas čeka, u prvih 6 mjeseci ove godine, o čemu ćete moći vidjet ovih dana u izvješću ministra financija i Ministarstva financija o izvršenju proračuna EU komponenta iskorištena, teška je 2,8 milijardi kuna. To nikad nije bilo. Znači u istom razdoblju prošle godine to je iznosilo samo milijardu kuna. Znači milijardu i 800 više je isplaćeno iz proračuna našega za provedbu projekata u šest mjeseci ove godine negoli u istom razdoblju prošle godine. I još jedna vrlo zanimljiva činjenica. To je 700 milijuna više nego sve što je isplaćeno za EU projekte u prošloj cijeloj godini. Dakle, mi u pola godine imamo efekt 700 milijuna kuna veći nego što je bilo u cijeloj 2014. što je logično, što je očekivano i što smo uvrstili u projekcije našeg proračuna, dakle gotovo 7 milijardi smo planirali. Rekli smo tada dosta ambiciozno, a sad se to čini jako dohvatljivim i tu idemo dosta čvrsto. Tome će pomoći i ove najnovije mjere Europske komisije koje su Ministarstvu poljoprivrede omogućili isplatu potpora za naše poljoprivrednike već u ovoj godini ono što je planirano za iduću godinu što će dodatno pojačati tu ukupnu omotnicu isplaćenu u ovoj godini ne Hrvatskoj, nego svim onim korisnicima, finalnim korisnicima znači poduzetnicima, poljoprivrednicima, NGO-ima, jedinicama lokalne samouprave i svima ostalima. I samo da spomenem na kraju ovih dana smo otvorili poziv za lokalne samouprave, za korištenje onih 150 milijuna za sufinanciranje, pa ne zaboravite pokrenut te svoje ljude da se jave na taj natječaj da što prije koristimo ta sredstva. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću svoje pitanje postaviti Zoranu Milanoviću predsjedniku hrvatske Vlade. Poštovani gospodine Milanović, kaže jedan naš kolega, a bivši član SDP-a i vaš bivši ministar kojeg ste nekad dizali u nebesa da se srami vas i kolega iz SDP-a jer da ste lagali javnost o neovlaštenim istragama policije protiv njega i članova njegove obitelji i prijatelja. Znači da na ljevici imamo jedan dio ljudi koji vas se srame. Na drugoj strani imamo i rekordan broj građana i građanki Republike Hrvatske koji ne podržavaju politiku i poteze koji provlačite kroz čitav mandat. Ne podržavaju jer ste ih razočarali, obećali, niste ništa ostvarili. Plan 21 ostao je neraspakiran. Matematika kućnih budžeta kod mnogih obitelji u odnosu na 2011. godinu pokazuje minus. Dok ovih dana vodite najskuplju kampanju kako je nazivaju mediji, građani na istu odgovaraju to je populizam, čista tj. lažna briga vlasti na naš račun. Populizam je inače riječ koju ste vi često koristili u ovom Domu. Čelnike vaše nove koalicijske stranke – Laburiste često ste nazivali populistima. Sjećamo se što ste im govorili ovdje u ovom Domu. Dosta je tog prizemnog populizma, znali ste reći kolegi Lesaru. Šovinisti i populisti ideja za gospodarstvo nemaju, isto ste mu znali reći. Laburisti su sada vaš koalicijski partner. Nisu oni stajali mirno, oni su vama uzvraćali kaznenim prijavama, ali i žestokim izjavama. Ja bilježim jednu iz prošle godine upravo kolege Lesara koji kaže: Ako je itko u ovoj zemlji varalica onda je to Milanović. Moje pitanje gospodine Milanović vama. Jeste li kao predsjednik šeste najnesposobnije Vlade svijeta postali ono što niste htjeli postati kao političar? Zašto vas vaši koalicijski partneri imaju potrebu nazivati varalicom? Trebamo li se sramiti takve vlasti kao što kaže vaš bivši ministar? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će predsjednik Vlade. Izvolite.
Ne vidim kakve veze ima navodno nekakvo praćenje sa kojim ste počeli, svašta ste vi tu pričali. To je fakat, mislim svega tu ima. I naravno u biti uopće ne znam što bih vam odgovorio na to, jer to nije. Mislim niste rekli ništa kao i obično. Ako vam ne odgovorim reći ćete da sam bahat. Ako vam odgovorim reći ćete da sam osoban nakon što ste ovdje na pasja kola izvrijeđali mene i moje kolege, ali to je moja sudbina, to je moj križ i to radite cijelo vrijeme. Dakle, mene to ne smeta jer moja savjest je čista i to savršeno čista, a naročito kada su u pitanju pravosudni postupci i sve vezano uz njih kristalno čisto, kristalno. Niti znam policajce, niti se s njima družim, niti znam tko su ljudi zbog kojih me se proziva da sam s njima u sprezi. U životu ih vidio i čuo nisam, niti znam kako policija provodi svoje postupke. Ono što znam i vidim da je Hrvatska slobodna zemlja u kojoj se slobodno priča pa i gluposti, u kojoj pada kriminalitet svake vrste, u kojoj raste sigurnost pa i u prometu, koja raste općenito u svim pozitivnim stvarima i to usprkos svemu onome što je ovdje ostavljeno i što je zatečeno, a to je bilo loše. To je bilo zaista loše i Hrvatska se toga stidjela i trebala se stidjeti, bez obzira što je u tome sudjelovao jedan mali broj ljudi uz podršku prešutnu ili izravnu jednog malo većeg, ali i malog, malo većeg ali i dalje malog broja ljudi a to je HDZ. I vas za to savršeno boli briga, ne osjećate nikakvu grižnju savjesti zbog toga. Da li da ja kažem da biste se vi zbog toga trebali stidjeti. A mene se netko stidi zbog toga što policija navodno, dakle ne znam o čemu se radi, navodno rutinski radi svoj posao. Kao što je i vjerojatno, odnosno skoro sigurno provjeravala i članove moje obitelji, sto posto. Jer ih je netko prijavio. Evo tu čujemo odlikaše da govore po Saboru, svašta oni čitaju po novinama. Nije ih stid, primali su novac od Hypo banke za tzv. konzultacije i nije ih stid, dakle prozivati u Saboru članove obitelji moje. Ali ja s time nemam problema. Dakle, članove moje obitelji neka provjere, neka ih ispitaju i ako su krivi neka ih kazne. Ja neću prstom mrdnuti, dapače ako su zaista krivi. Ja ću ih se odreći, osim u onom ljudskom smislu ih se neću odreći, ali u javnom smislu ću ih se odreći jer to znači da parazitiraju na mojoj osobi, na mom povjerenju i na onome što sam politički stekao ne da bih se obogatio jer ja i dalje vraćam svoj kredit. Moja supruga ne podiže kredite od 5 milijuna eura za kupovinu zemljišta oko Zagreba dok sam ja šef policije u prošlom mandatu. Znate vi dobro o čemu ja govorim, a ta banka kasnije propadne. Dakle, mi smo čista Vlada, mi smo Vlada reda i zakona. Mi smo Vlada i tu govorim u ime svih ljudi, koja može pogriješiti ako je uopće pogriješila u najmu nekog prostora, ako je pogriješila. Ali mi smo Vlada koja je uvela red u javnu nabavu, Vlada kojoj niste u stanju iskopati skandale ne zato što niste u stanju nego ih nema pa se onda hvatate ne znam najma prostora u Zagreb toweru, evo vratiti će se oni u barake. Jeste zadovoljni? Jel' ministar uzeo nešto, jel' se obogatio? Dakle, ovo je najčistija Vlada. Ovo je Vlada koja u usporedbi sa svojim prethodnicima, zato što je konkurencija grozna, naprosto strši kao najbolja Vlada. S kim da se uspoređujemo? Sa prethodnom Vladom HDZ-a? Sa Vladom u kojoj su bili Mlakar, Karamarko, Jandroković, Šuker? Pa to je bilo grozno. Pa mi smo se crvenili radi toga. To je bilo jako loše. Ta Vlada i ta policija je po političkom naputku ministra u tjedan dana podnijela 3 kaznene prijave protiv 3 SDP-ova gradonačelnika, u tjedan dana. A vi me uvjerite da je to bilo slučajno i da to nije bilo politički.
Vrijeme predsjedniče, hvala.
E vidite, mi to ne radimo i nećemo raditi. U tome je razlika.
Hvala. Molim vas, molim vas kolegice i kolege. Sljedeće pitanje postavit će kolegica Ada Damjanac. A pardon, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatske vlade ja sam vas pitao jeste li vi zadovoljni sa sobom i s time što ste postali kao predsjednik šeste najnesposobnije Vlade na svijetu? I pitao sam vas nešto u vezi tih vaših odnosa u toj koaliciji koju nudite kao nešto što trebaju građani podržati u sljedećem vremenu. Ako se vi u toj koaliciji međusobno častite, vi ste populisti, ti si varalica, pa to je nešto što građani sutra trebaju izabrati. A na nama u oporbi je da na to upozorimo. I sami ste maloprije rekli riječi ostaju tragovi. Spominjali ste nekakve prevarante, neki se mijenjaju nekoliko puta. Pa upravo vi ste složili jednu takvu koaliciju i s njom idete na izbore. Na nama je da upozorimo građane. A što smo svjedočili u ove protekle 4 godine pa valjda ćemo jasno pokazati u ovom vremenu koje dolazi. Ovo što vi sada vodite kao politiku pa ovo je smiješno! Posuđujete bankama milijardu kuna, a 320 tisuća ljudi nema s čime platiti kruh, kupiti mlijeko taj dan. Pa kakav je to odnos politike ili društva ili države prema tim ljudima? Pričali ste nam priče o maloj Norveškoj. Pa mi smo postali jedna mala Hrvatska na rubu rang lista svih istraživanja o sposobnosti, uspješnosti, transparentnosti proračuna i bilo čega. Ovdje nam prodajete priču o BDP-u. Pa on se može izraziti i u novčanim jedinicama. On je 2011. iznosio 332 milijarde kuna. On je prošle godine iznosio 328 milijardi kuna. S ovim vašim rastom kojeg vi stalno spominjete možda će u ovoj godini dosegnuti nekakvih 330. Znači, bit ćemo slabiji 2 milijarde nego 2011. godine. Pa u čemu mi to rastemo? Mi rastemo jedino u dugovima i u problemima, ničemu drugome. Zašto sam imao potrebu navesti ovo kažem svoje pitanje. Zato da izađemo čisto na izbore jer kaže jedna izreka dok istina obuje cipele laž je već proputovala svijet. Hrvatski građani ne smiju u laži izaći na ove izbore. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje, Ada Damjanac. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ovo pitanje upućujem Mirandu Mrsiću, ministru rada i mirovinskog sustava. Poštovani gospodine ministre Vlada je u proceduru uputila zakonski prijedlog kojim bi se omogućilo da se umirovljenicima koji predstavljaju možda i socijalno najugroženiju kategoriju u Hrvatskoj isplati božićnica kako su je mediji nazvali kojom će se pomoći onima sa najnižim mirovinama. Opoziciju je to normalno razbjesnilo jer oni očito ne misle da umirovljenicima treba pomoći i oni tu socijalnu mjeru kao i sve što ova Vlada poduzme i uspjehe koje postigne vide kao predizborni trik. Koliko je meni poznato sredstva se već nalaze u fondu ali vas molim radi javnosti, radi naših umirovljenika da kažete o čemu se zapravo radi i da nam pojasnite kada će početi te isplate. Zahvaljujem.
Hvala. Na pitanje će odgovoriti ministar Mirando Mrsić, izvolite ministre.
Hvala lijepo. Kao što znate Zakon o umirovljeničkom fondu donesen je i primjenjuje se radi izvršenja obaveza RH proizašle iz odluke Ustavnog suda RH od 12. svibnja 1998. godine, kolokvijalno nazvano povrat duga umirovljenicima. Temeljem toga RH je trebala umirovljenicima isplatiti razliku mirovine. Učinjeno je to po modelu A i po modelu B. Po modelu A dakle jednokratna isplata, po modelu B je obeštećenje isplaćivano u roku 6 godina. Umirovljenički fond je formiran kao investicijski fond. A zašto kao investicijski fond? Jer jednostavno se željelo izbjeći da na te isplate koje dobivaju umirovljenici se još mora plaćati porez jer ako bi išlo na drugi način onda bi se plaćao porez. Prema tome to ne bi bilo povoljno niti za državu niti za umirovljenike. Taj investicijski fond, dakle umirovljenički fond, je trebao imati i dionice, država je trebala u njega dati dionice da bi onda te dionice prodala na tržištu kapitala i iz toga isplaćivala mirovine. Međutim, sve vlade su radile drugačije. To znači da bi prije prodale dionice, a onda sredstva uplatili na taj račun koji se vodi kod HPB-a tzv. prolazni račun. I sa tog računa su se isplaćivala sredstva. Prema odredbi članka 24. zakona Društvo za upravljanje fondom dužno je u registru fonda voditi RH kao člana fonda i sve umirovljenike koji su imali pravo na obeštećenje. Također, u onom trenutku kada završimo isplate, a završili smo ih 2013. godine, do 18. prosinca ove godine teče rok na koji mogu oni koji nisu dobili obeštećenje ili su dakle to obeštećenje je negdje u ostavinskoj raspravi s obzirom da se to nasljeđuje imali su pravo potraživati ta sredstva od strane RH. S druge strane temeljem Zakona o umirovljeničkom fondu sredstva koja se nalaze na tom računu, od onih naših sugrađana koji su umrli, a nisu povukli obeštećenje također prelaze u vlasništvo RH. 18.12.ove godine sva ta sredstva bi bila dakle prihod državnog proračuna. U ovom trenutku na tom žiro računu se nalazi 190 milijuna 996 tisuća, dakle 4 tisuće manje od 191 milijun. 18.12.bi ta sva sredstva se automatski transferirala u državni proračun RH. Odluka Vlade i prijedlog je tog zakona, pred ovim Saborom da se izvrši izmjena Zakona o umirovljeničkom fondu gdje se omogućava Vladi RH da donese odluku kojom se ta sredstva umjesto da idu u državni proračun uplaćuju umirovljenicima kao jednokratna isplata. Mi smo se odlučili da to ne bude svim umirovljenicima isto. Svi će umirovljenici dobiti tu jednokratnu isplatu ali po socijalnom kriteriju, a to znači da oni koji imaju najniže mirovine ispod 1000 kuna će dobiti negdje otprilike oko 300 kuna ili nešto više, dok oni koji imaju više mirovine oni će dobiti nešto manje, ali svi umirovljenici u Hrvatskoj će dobiti tu jednokratnu isplatu. Zašto nismo mogli prije, zato što je rok 18.12. Zašto moramo sada, zato što je potrebna odluka Sabora, Sabor će se vjerojatno raspustiti i nećemo imati mogućnost da donesemo tu izmjenu zakona da bi omogućili Vladi da napravi tu odluku i da svim umirovljenicima za Božić da tu jednokratnu isplatu i mislim da smo na tom putu svi zajedno i očekujem da će u Saboru biti jednoglasna podrška ovim izmjenama zakona.
Hvala. Izvolite kolegice Damjanac.
Evo zahvaljujem se ministre na iscrpnom odgovoru u ime hrvatske javnosti i u ime naših umirovljenika.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će kolega Ante Kulušić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, svoje pitanje upućujem dopredsjedniku Hrvatske vlade gospodinu Ostojiću. Hrvatska nogometna reprezentacija bila je dugi niz godina jedna od svijetlih točaka u našoj otužnoj svakodnevici. Utakmice reprezentacije pratile su pjesme, ulice su bile prepune nacionalnih obilježja, a sve je pratio nacionalni zanos koji je stvorio državu. Sve te pojave očito su nekome strašno smetale. Stoga se u tim krugovima prvo rodila ideja o operaciji šivanja močvare, a kad ista nije dala rezultata pristupili se radikalnim mjerama koje su imale za cilj stati na kraj tom po nekim nacionalističkom divljanju. I tako je nastala svastika. Gospodine Ostojiću prošlo je 95 dana i još uvijek nije poznat crtač svastike na Poljudu, 95 dana. U nedavnom intervjuu jednom portalu najavili ste mogućnost raspisivanja novčane nagrade za pomoć u otkrivanju počinitelja. Sramotno je da biste trošili novce građana da netko radi vaš posao. 88 kamera koliko ih je na stadionu i oko stadiona na Poljudu rezultiralo je samo onom mutnom slikom koju ste pustili u javnost nakon mjesec dana mukotrpnog rada. Doveli ste čak i inozemne stručnjake, forenzičare da vam pomognu. Imate li gospodine Ostojiću obraza priznati da ni uz pomoć stranaca do današnjeg dana niste pronašli počinitelje ovog gnusnog čina koji je osramotio Hrvatsku? Kako to da ste baš kod toga slučaja bili tako neuspješni a primjerice kod toga, tih dana kad su procurile vijesti o pitanjima za maturu osumnjičeni su bili uhićeni u roku od nekoliko sati. Hvala.
Hvala. Na pitanje će odgovoriti potpredsjednik Ostojić. Izvolite potpredsjedniče.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, štovani kolega zastupniče naime ja uporno ponavljam da kao ministar unutarnjih poslova ne mogu se baviti policijskim poslovima, ali naravno da je ovaj slučaj zahtijevao i unutarnji nadzor. Pa mogu dobiti informaciju o tome šta se događa. Ali ovo je vrlo dobra prilika da je po meni za svaku pohvalu s vaše strane da ste se nakon 25.godina nacionalističkih, šovinističkih, nacističkih i drugih divljanja probudili pa sada osuđujete svastiku. To jako dobro da ste napokon nakon tisuće iscrtanih svastika napokon odlučili reći da je to nešto što nije u redu. Kad vičete, kad čujete Za dom spremni i slično kažete to je fenomenalno, to je divna sportska atmosfera, ali mislim da je to najbolja stvar koja se dogodila nakon ovog slučaja gdje vi kao organizatori, a vi jeste dio toga kao jedan od političkih komesara u Hrvatskom nogometnom savezu ispred HDZ-a, jer ste član izvršnog odbora, vi ste prvi krivci za sramotu koja se dogodila RH. Naime, u pokušaju da prikrijete to, a sami ste vidjeli da ste ono što ste vidjeli i prije utakmice, i za vrijeme utakmice mogli riješiti i sanirat. Vi inzistirate na pitanju tko je to napravio? E sad ponovno dolazimo do HNS-a, dobro je da ste spomenuli 88 kamera, to je nogometni klub kojem ćete vi izdati licencu a zamislite čak ni najbolja policija vjerojatno u tom segmentu Izraelci nisu sposobni izvući snimku sa te vaše famozne kamere za koju kažete da bi vi radili video nadzor i da bi se time mogli utvrđivati osobe koje su tamo. Na tome kao što ste i sami rekli, a to je vaš nogometni klub vi ćete mu dati licencu, funkcionira video nadzor nabavljen samo reda radi radi toga da se na njemu ne bi vidjelo ništa. I to je ono što je situacija u kojoj naravno da ja kao ministar posežem za svim mogućim situacijama, to je da pokušam čak i na taj način raspisivanjem nagrade doći do počinitelja nečega šta smatram da je sramota, ali mi je drago da su prvi počinitelji a to ste vi organizatori koji niste sposobni bili sa zaštitarskom službom i preuzimanjem stadiona niste uspjeli sačuvati prazan stadion. Onda se nemojte čuditi kako reagira Međunarodna nogometna federacija i radi vaše nesposobnosti kažnjava cijelu Hrvatsku. Hvala.
Hvala. Molim vas, molim vas kolege nemojte dobacivati. Kolega Kulušić izvolite.
Nažalost, od vas nisam očekivao izravan i uljuđen odgovor. Ovo vaše prebacivanje krivnje i odgovornosti za ova sramotan čin ustvari je nevješto prikrivanje neznanja, nesposobnosti i nerada ili sam možda u krivu i vi jako dobro znate tko su počinitelji, ali ih iz samo vama poznatog razloga štitite. Prisilna liječenja zdravih ljudi, zatvaranja pa puštanja političkih neistomišljenika, neovlaštena praćenja i prisluškivanja, obmanjivanje saborskog Odbora za unutarnju politiku samo su neke od afera koje se vežu uz vaše ministarstvo, a bude opravdanu sumnju i zabrinutost naših građana i moguće zloporabe pojedinih institucija represivnog aparata i selektivnog pristupa kaznenim progonima u predizborne svrhe. Sramotno i žalosno je da za vrijeme za koje vas hrvatski građani plaćaju da radite svoj posao vi trošite tako što se između ostalih prije koji dan obračunavate sa mladim i obrazovnim ljudima u Tisnom i to na najprimitivniji mogući način. Kakvu poruku ste poslali tim mladim ljudima? A kao kolega upozorio bih vas da zbog opasnosti smanjite broj banana koji konzumirate. I stvarno Hrvatska raste,ali ste trebali u slogan staviti SDP raste, evo drago mi je da je stigao predsjednik Vlade, SDP raste u porazima za sada je 4:0 i nakon ovih parlamentarnih izbora bit će fala Bogu 5:0. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo najavu povrede Poslovnika, kolega Šuker. Ne,ne neću reagirati vi ste najavili Poslovnik. Koji članak Poslovnika je povrijeđen?
Da, povrijedili ste Poslovnik jer u Poslovniku kaže da u trenutku aktualnog prijepodneva predsjednik Vlade mora osigurati 50% prisutnih članova Vlade, u ovom trenutku ih nema. Druga stvar, smatram da je krajnje nepristojno da potpredsjednik Vlade u trenutku dok mu zastupnik govori napusti sjednicu. To je nepristojno.
Kolega Šuker koji članak Poslovnika da budemo precizniji.
Pročitajte ga vi ste trebali reagirati. Imate gospodine potpredsjedniče u poglavlju koje vam govori o aktualnom prijepodnevu da 50% članova Vlade mora biti prisutno u trenutku aktualnog prijepodneva, to u ovom trenutku nije. A vi pročitajte.
Molim vas kolege i kolege zastupnici i gospođe i gospodo ministri molim vas nemojte komentirati. Konstatiram da povrede Poslovnika nije bilo kolega Šuker, a vi ako smatrate da sam ja povrijedio Poslovnik možete se javiti odboru. Hvala lijepa. Sljedeći postavlja pitanje kolega Ivo Jelušić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pitanje postavljam ministru financija gospodinu Borisu Lalovcu. Poštovani gospodine ministre, tzv. parafiskalni nameti odnosno različite naknade, pristojbe i različita davanja su se godinama gomilali i postali su ozbiljni tereti građanima i hrvatskim poduzećima. Često puta naši privrednici kada nisu imali priliku se žaliti na rad ove Vlade u smislu da je povećavala poreze što nije onda su se uvijek žalili na parafiskalne namete i dijelom su bili u pravu. Ova Vlada je odlučila smanjiti odnosno neke ukinuti i obračunati se s tim. Da bi to napravila prvo je morala napraviti korektan popis svih tih poreznih, neporeznih davanja, registar. I mene interesira pa u tom smislu postavljam i pitanje, koliko će smanjenje odnosno ukidanje tih parafiskalnih nameta ostaviti više novaca u džepovima hrvatskih građana odnosno na računima hrvatskih poduzeća?
Hvala. Odgovorit će ministar Lalovac. Izvolite. Da, da vidio sam kolega Šuker, ali da završimo sa pitanjima i odgovorima zastupnika. Dobit ćete riječ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče. Da, parafiskalni nameti ili tzv. neporezna davanja dugo vremena su ušli ne samo u hrvatsko gospodarstvo nego i hrvatske građane. Od 2013.godine je ažuriran registar neporeznih davanja i tamo su napravljeni značajni učinci, preko 450 milijuna kuna, znači 2012., 2013., 2014.godina je umanjeno neporeznih davanja ili tzv. parafiskalnih nameta od njih negdje 150 milijuna ih je potpuno, ukinuto je 300 milijuna zapravo je smanjeno. Preko 58 ukupnih davanja je potpuno ukinuto. Ono što je Vlada i u svom nacionalnom programu reformi najavila i prema Europskoj komisiji je da ćemo nastaviti smanjivati neporezna davanja i cjelokupni efekt koji bi trebao pokrivati i 2015.i 2016.godinu bi trebalo biti preko milijardu kuna. Znači ovdje govorimo preko milijardu kuna će se vratiti gospodarstvu i građanima kroz smanjivanje ili potpuno ukidanje neporeznih davanja. Zahvaljujem.
Hvala. Kolega Šuker izvolite, povreda Poslovnika.
Dakle kao prvo povrijedili ste sada na kraju članak 236.koji kaže da zastupnik koji želi govoriti o povredi Poslovnika predsjedatelj daje riječ i … zatražen. Vi to niste napravili, međutim to je samo tehnički. Ali ono što je najgore, dakle vi ste mene kao zastupnika malo prije uvjeravali u nešto što vam stoji sada ću vam točno citirati članak 136.stavak 1. "predsjednik Vlade dužan je osigurati nazočno najmanje polovina članova Vlade na sjednicu Sabora u vrijeme određeno za postavljanje zastupničkih pitanja". U ovom trenutku je došao potpredsjednik Vlade Grčić. U trenutku kada je potpredsjednik Vlade Ostojić napustio sabornicu, predsjednik Vlade gospodin Milanović nije bio u sabornici, dakle u tom trenutku je bilo prisutno samo 8 članova Vlade i vi kao predsjedatelj ste bili dužni napraviti ovo što je, a ne igrati se birokracije i meni govoriti da sam dužan zatražiti mišljenje Odbora za Statut i Poslovnik. To vam piše u članku 136.stavak 2.u tom trenutku je bilo prisutno samo 8 članova Vlade, nakon toga je došao gospodin Milanović kao 9., a sada je na kraju došao gospodin Grčić kao 10. Prema tome još uvijek nema 50%
Što se tiče članka 236 kolega Šuker, uvijek je praksa znači da se kada se daje pitanje i odgovor da završimo taj dio rasprave i tada dobijete pravo na povredu Poslovnika. Što se tiče članka 136 stavak 2. dužan je osigurati nazočnost polovine Vlade. Ne piše kada u kojem trenutku, ja ne mogu niti je dužan … … [[Upadica se ne čuje.]] Dozvolite samo trenutak. Kolega Šuker, molim vas kolege, molim vas kolege, dozvolite da obrazložim. Znači članak kaže u vrijeme određeno za postavljanje zastupničkih pitanja. … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je. Međutim ne mogu ja procjenjivati da li je netko od ministara imao potrebu izaći van u trenutku [[Upadica: Pa ja sam vas upozorio.]] Da, upozorili ste me i primio sam upozorenje. I predsjednik Vlade je također upoznat sa ovim člankom Poslovnika. Mislim da pucamo u krivo i ne trebamo dizati tenzije oko toga jer mislim da je sve u najboljem redu. Nastavljamo sa pitanjima. Molim vas kolegice i kolege. Sljedeće pitanje će postaviti kolega Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Postavljam pitanje ministru Marasu koji je nedavno poduzeo važno turističko putovanje u Sjedinjene Američke Države. Tom prilikom je prema vlastitom priznanju potrošio gotovo 100 tisuća kuna što je bilo predočeno i u hrvatskim medijima. Međutim, ostvario je neke vrlo važne rezultate koji se mogu vidjeti iz priopćenja njegovog ministarstva. Tako je recimo dogovorio snimanje, nastavke snimanja u Dubrovniku dvije nove sezone serije Igre prijestolja. Inače strane koprodukcije se snimaju u Hrvatskoj na temelju zakona iz 2010. godine i 2011. godine. I prema tome zna se tko je postavio u okvir da se to radi. Moje pitanje s obzirom da je ministar Maras tako bio uspješan u Los Angelesu, poznato je da je posjetio i Las Vegas, kakve je tek tamo uspjehe uvaženi ministar Maras uspio ostvariti s obzirom da postoje informacije da je ministar Maras zakasnio na sajam u Las Vegasu pa da su morali posebno štand zbog njega montirati kako bi se on ispred njega morao slikati. Kako bi obmanjivao javnost da je i u Las Vegasu polučio odlične rezultate kako što je to polučio i u Los Angelesu. Dakle čim je ministar Maras počeo dogovarati snimanje stranih koprodukcija u Hrvatskoj odmah su otkazane za naredne dvije godine. Da je stvar interesantnija ministar Maras tamo nije mogao biti niti u skladu sa zakonom, niti je to njegov resor, niti je to njegov posao i nema tamo šta raditi vezano uz poslove stranih koprodukcija. Ukoliko je bilo što radio, onda je to moralo biti iskazano u njegovom proračunu a ne na ovaj način trošiti novce poreznih obveznika. Moje pitanje ministru Marasu je hoće li vratiti sredstva u proračun i podnijeti ostavku zbog obmanjivanja hrvatske javnosti jer ako, da podsjetim gospodina predsjednika Vlade, i trošenje sredstava na turizam i korištenje putnog naloga u lažne svrhe je također krađa bez obzira što predsjednik Vlade govori da toga u ovoj Vladi nema a to je upravo ovo.
Na pitanje će odgovoriti ministar Maras. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Pretpostavio sam gospodine Mesić da ćete me to pitati jer zadnjih mjeseci pokušavate naći malo sebi prostora i to vam je jedna od glavnih tema, vjerojatno se plasirate mjesto, dva više na HDZ-ovoj listi, ali to je legitimno. Samo tako radite kada već nemate šta za predložiti. Htio bih vam reći da je politički turizam nešto drugo. Politički turizam je kada je Sanader odvezao se do Londona na putu prema Malti i ukrcao svoju kćer pa su otišli do Venecije s Vladinim avionom i ukrcali Miomira Žužula i njegovu ženu, pa su onda otišli na Maltu i tamo su tražili hotel da ih ne vide hrvatski novinari. To je politički turizam. Politički turizam je kada su u Veroni dogovarali prodaju PLIVA-e, Sanader, Jozo Petrović, Miomir Žužul. To je također politički turizam. I sada radite kino oko jednog službenog posjeta hrvatskog ministra Sjedinjenim Američkim Državama i radite predstave ovdje a tada ste šutjeli. Tada ste isto radili film ali je bio nijemi. Znači vi niste rekli niti jednu jedinu riječ, to vas nije smetalo. Možda zato što da nije bilo gospođe Mirjane Sanader i gospodina Sanadera vi bi još uvijek negdje vjerojatno vadili amfore. Šta je lijep, krasan posao i vjerojatno bi bili puno korisniji hrvatskoj javnosti nego što ste sada kada ovakva pitanja provokacijska postavljate. Znači gospodine Mesić, da vas podsjetim, vi ste donijeli zakon 2011. godine ali ti ljudi iz HBO-a kada su došli u Republiku Hrvatsku nisu niti znali tko ste vi, niti ste jednom sa njima razgovarali, niti ste bilo šta napravili da dođu u Hrvatsku. Oni su se javili meni jer su imali problem. Ne znam zbog čega, vjerojatno zato što ste vi bili jako vidljivi i napravili ste veliki posao. Nakon toga, što smo riješili problem tim ljudima oni su ostali ovdje i radili 4.-tu godinu. Znači HBO je do sada oko stotinu milijuna kuna uložio u Hrvatsku. U trenutku kada ste vi bili ministar koprodukcija je bila nula kuna a sada ove godine i prošle godine preko dvije stotine milijuna kuna. To je činjenica gospodine Mesić i tu također Hrvatska raste. Tu također Hrvatska raste jer je 200 milijuna kuna ušlo direktnih ulaganja izvan hrvatske i pomoglo našim mali tvrtkama koje rade koprodukcije. Tako da preporučio bih vam, kao odgovor, naravno da neću podnijeti ostavku. Naravno da sam u Sjedinjenim Američkim Državama napravio još poslova a jedan od tih je već donesen u Hrvatskom saboru. Bili ste ovdje, ne znam jeste glasali za to ali na temelju tog posjeta u Sjedinjenim Američkim Državama Svjetska banka je dala Hrvatskoj zajam ispod 1% 20 milijuna eura. Svjetska banka je u Sjedinjenim Američkim Državama gospodine, nije u Sjedinjenim Američkim Državama nego u Washingtonu, dobro O.K. ako je tako. Ne, nije u Sjedinjenim Američkim Državama nego je u Washingtonu gospodine Šuker, u pravu ste. Gospodin Šuker je u pravu. Znači 20 milijuna eura će hrvatske inovativne tvrtke dobiti na temelju tog mog posjeta SAD-u tako da su… … /Buka u dvorani./… Pa da vau. Možda ste vi nekako drugačije radili, možda ste konzultantskim uslugama naplaćivali od stranih banaka određene stvari, ali ova Hrvatska Vlada i ovi dužnosnici rade na interes onih koji ih plaćaju, a to su hrvatski građani. Nas ne plaćaju strane banke, nas ne plaćaju konzultanti, nas plaćaju hrvatski građani i za njih radimo. I ako gospodine Mesić želite, možete dobiti svaku informaciju sa bilo kojeg mog putovanja i vjerujte mi, puno više sam napravio za hrvatsku koprodukciju ja kao ministar poduzetništva nego što ste vi napravili kao ministar kulture. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Mesić odgovor, izvolite.
Gospodine Maras, prekršili ste zakon i putni nalog na koji ste išli je krađa iz državnog proračuna. To je protuzakonito… … [[Upadica se ne razumije.]] Ako ne vjerujete tužite me sudu i vi i predsjednik Vlade pa ćemo dokazivat na sudu tko govori. Turističko putovanje je putovanje gospodina Milanovića u Novi Zeland… … [[Upadica se ne razumije.]] /Buka u dvorani./… Dozvolite mi da govorim. … /Buka u dvorani./… To je krađa što ste učinili. Krađa. Da ja nisam donio zakon 2011. pa vi ne bi mogli vidjet Ameriku, pa ovo vam je super došlo. … /Buka u dvorani./… Šta ste vidjeli u Las Vegasu? … /Buka u dvorani./… Jeste bili u Hollywoodu? … /Buka u dvorani./… Gospodine Maras, ima, molim vas kolegice i kolege, ima jedna pozitivna stvar putovanja gospodina Marasa u SAD-u, glumi redovno na programu HTV-a, to je onaj spot sa kotačićima gdi se vrti i govori di je sve pokrenuto, dobro i podmazano. To najbolje znaju hrvatski građani, prema tome što se toga tiče stvarno ne mogu reći. I imao je putovanje nekakve koristi, među ministar Maras osim što je puno napravio za koprodukcije stigao u Kinu i to dva puta molim vas lijepo kolegice i kolege u jednom mandatu. Pogledajte priopćenje iz 2012. godine šta je sve uspio isposlovat u Kini i sad je imao novo putovanje di dogovara turističke posjete. Ja upozoravam turističke radnike da će im se desit ono isto što i filmskim radnicima u Hrvatskoj i očekujte velike probleme s turistima iz Kine. Prema tome gospodine Maras, ono što ste trebali napraviti ja ću vam reći, trebali ste osmislit poticaj za audiovizualne djelatnosti u Hrvatskoj jer je 270 novih poduzeća zbog tog osnovano. Trebali ste pokrenuti program osmišljavanja investicija u filmske studije, trebali ste pokrenuti i pojačati program koji se zove poduzetništvo u kulturi kako bi pojačali upravo taj segment poduzetništva a to je vaš posao, to niste učinili a to ste trebali gospodine Maras.
Hvala. Sljedeće pitanje… … [[Upadica se ne razumije.]] Ministre, ministre! Ponašajte se i vi u skladu s Poslovnikom. Kolega Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjednice Sabora. Ja svoje pitanje postavljam predsjedniku Hrvatske Vlade i prije svega… … /Buka u dvorani./…
Kolegice i kolege, molim vas malo mira i tišine da se može postavit pitanje, a onaj kome se postavlja pitanje da čuje šta ga se pita.
Hvala potpredsjednice. S obzirom da je ova točka pitanja i prijedlozi ja ću dati prije prijedlog ne samo predsjedniku Vlade, premijeru, nego svim kolegicama i kolegama. Postavlja se pitanje i smisao čekanja 3-4 sata na ovakvu situaciju u Saboru. Današnje aktualno prijepodne koje je po mom osobnom mišljenju zastupnika 6 godina u Saboru treba ukinuti i treba dozvoliti hrvatskoj javnosti da možemo normalno donositi zakone koji ih tište i muče, a to su ozbiljni problemi u Hrvatskoj. Ovo je danas sliči na lošu epizodu serije ″Laku noć Hrvatska″ jer dok mi rješavamo pitanje izbjeglica, pitanje kredita u francima, pitanje odlazaka mladih iz Hrvatske, pitanje sve lošijeg života građana, mi se ovdje smijemo jedni drugima. Ja se nikom nisam smijao jer sam čekao dostojanstveno na svoj red da postavim pitanje predsjedniku Vlade. Pa predsjedniče Vlade, s obzirom da ste rekli da Hrvatska raste i da se više nećemo vraćati na staro daj Bože da se više nikad ne vratimo na staro. Moje pitanje se odnosi na kraj iz kojega dolazimo mi zastupnici kluba HDSSB-a, a to je Slavonija i Baranja, na situaciju što je zaista tamo poraslo u mandatu vaše Vlade. Pa je moje konkretno pitanje vama što biste vi izdvojili kao najveću mjeru da je Slavonija i Baranja, svih pet županija poraslo nekom mjerom vaše Vlade u pravom realnom smislu, bez imalo pesimizma u mom pitanju i bez očekivanja velikog optimizma u vašem odgovoru. Hvala lijepa.
Odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Hvala gospodine zastupniče. Malo smijeha nije loše svakih 4 mjeseca, dakle toliko nam otprilike vremena ode svaka 4 mjeseca nekoliko sati na ovo aktualno prijepodne koje složio bih se s vama katkad je ispod svake razine, ali ima svog smisla. Prema tome odradimo tome, a ministri kojih ovdje trenutno nema sigurno nisu otišli u Las Vegas nego rade pa se ispričavam ako neki puta, sad vidim da je tu većina, nekoga nema. Ali ako je to bitno, ako je to bit priče onda neka to bude bit priče koliko je u svakom trenutku ovdje ministara. Očito onaj tko nema ništa ozbiljnije za prigovoriti prigovara to. Slavonija je u najtežem stanju u Hrvatskoj zbog rata, ne zbog toga što ljudi ne znaju raditi, znaju i hoće. U Slavoniji više nego u možda bilo kojem dijelu Hrvatske u ove 3,5 skoro 4 godine obilazaka čak ne velikih gradova nego malih mjesta, vidim niz radionica koje izvoze, gdje se skupljaju nekakvi inženjeri, ne bilo kakvi inženjeri, sve ono što recimo Dalmacija možda propušta u ovom trenutku. Vidim rast obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, poljoprivredu kojom se bave oni koji hoće. Neki dan sam bio na dodjeli nagrade najboljem OPG-u, obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu iz svih županija Hrvatske. Mislim da su svi Slavonci koji su ušli u konkurenciju, dakle nije to Vlada birala, ljudi koji su školovani, mlađi, koji rade i natječu se sa Nijemcima i Austrijancima koliko mogu. Vidim da u 3,5 godine nije to neka apsolutna mjera ali da u 3,5 godine mandata moje Vlade, rada moje Vlade, zalaganja moje Vlade pa rada ministra Jakovine, da poljoprivrednici koji izlaze na ulicu i u Francuskoj oni imaju svoja očekivanja, bugarski imaju svoja očekivanja. Nisu očekivanja ista da u tri i pol godine mandata moje Vlade pamtim jedan prosvjed poljoprivrednika i to u veljači prve godine mandata kada su mljekari traktorima izašli na Slavonsku aveniju u Zagrebu simbolički zbog svojih sukoba i nesuglasica sa privatnim otkupljivačima mlijeka. Koliko Vlada tu išta može napraviti na pragu ulaska u EU? I to je sve, osvrćem se iza sebe. Dakle, iz toga čitam nezadovoljstvo i klimu u društvu. Mi ih nismo niti zadržali doma, niti im zabranili da prosvjeduju niti provodili represiju. Dakle, ipak se tu nešto događa kad govorimo o poljoprivredi. Ali znate kad god odete u neku županiju, pa slušate župana i iz koje god on stranke bio, a s obzirom na konfiguraciju ima ih puno iz HDZ-a svi govore u svakom trenutku da su oni uspješni, da je gospodarstvo u njihovoj županiji ko bog. Sve super. Međutim, kad treba kritizirati stanje u ekonomiji, onda je sve grozno u Hrvatskoj. Ali kad te pitam kako je u tvojoj Brodsko-posavskoj, Vukovarsko-srijemskoj e mi smo baš super. Nama super ide, zaslužna je županija. Ali na žalost mislim cjelina je još uvijek zbroj dijelova tako da ta priča nema nikakvu logiku. Hrvatskoj cijeloj ide bolje. I neki dan sam u Zagorju, u Krapini na gospodarskom zboru govorio o tome da prve naznake rasta prije više od godinu dana su upravo bile u sjevernoj i sjeverozapadnoj Hrvatskoj. I tada i sada sam govorio o potrebi solidarnosti sa Slavonijom. To sam govorio pred par stotina ljudi, jer tamo treba još više zamaha. Europski fondovi su ogromna šansa. Sve one kritike koje ste nam upućivali prije četiri godine da će zbog regija u Hrvatskoj Slavonija bit hendikepirana nisu točne. Nije i neće biti. Prema tome, radimo za Slavoniju koliko možemo, radimo puno i radit ćemo i dalje. Hvala vam.
Komentar kolega Salapić.
Predsjedniče Vlade, javno je stanje da mi uvozimo oko 2 do 3 milijarde eura hrane imajući na dlanu Slavoniju koja bi mogla hraniti cijelu Hrvatsku. Istina je da je bilo manje prosvjeda, a istina je tako da ljudi nisu imali gorivo da izađu na ulice. I to se događalo. Istina je predsjedniče Vlade da smo neke vaše mjere koje su realne i životne podržali, jer svaki odgovorni zastupnik bez obzira iz koje stranke dolazi, mjere koje pomažu izravno građanima treba podržati. A birači su ti koji će reći da ili ne nekoj političkoj opciji. Ono što je za našu stranku bitno predsjedniče Vlade, a to je da jedina tvornica koja funkcionira u Slavoniji je Osječka bolnica koja zapošljava 3 i pol tisuće ljudi, a to nije dobro za nas. Ako će biti bolnica ta koja će biti tvornica gdje se zapošljavaju ljudi, a ne poljoprivreda, ne gospodarstvo, onda imamo veliki realni problem. To nije namjera vama spoticanja nogu pred izbore pa da kažemo da niste napravili u mandatu neki potez koji je pomogao našim građanima, ali istina je predsjedniče Vlade da je BDP porastao 1,2% ali je pad industrijske proizvodnje u poljoprivredi konstantan već četvrti kvartal. Mi što moramo promijeniti hitno nakon izbora sad ćemo to pustiti možda populizmu, možda nekvim promocijama ovakvima ili onakvima. A ono što se treba promijeniti je da Hrvatska može rasti predsjedniče Vlade samo ako jednako raste i Slavonija i Dalmacija i Istra i Međimurje, ali i Zagreb. Ne može rasti Zagreb i središnja Hrvatska na uštrb Slavonije i Baranje. To je ono što je realno i to je ono što svaki odgovorni zastupnik iz zavičaja kojeg dolazi voleći svoju zemlju jednako treba razmišljati. I mi se bojimo za budućnost Slavonije i Baranje, za budućnost naše poljoprivrede. Ako ne iskoristimo sva sredstva iz europskih fondova, a po tome kaskamo jedno 15 godina. Tako da je ovo jedna poruka realna svakoj Vladi pa i vašoj, pa onoj budućoj Hrvatskoj ako zapostavimo bilo koji kraj Hrvatske imat ćemo problema bez tenzija da netko nekoga voli manje ili više. To uopće nije bitno. Hrvatska je jedna i jedina zemlja koju moramo svi zajedno jednako voljeti.
Sljedeće pitanje kolega Ivan Drmić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, ja imam jedno pitanje za našeg premijera, a vezano je uz migracije koje se u zemlji događaju i teško pogađaju našu zemlju. Vi gospodine premijeru baratate sa određenim statistikama o useljenju i iseljenju građana Republike Hrvatske u inozemstvo i useljenju u zemlju. Ja bih vas zamolio vaš komentar da li vi stvarno vjerujete tim statistikama, jer ja osobno ne vjerujem. Vjerojatno ste čuli za jedan izraz za statistiku, da je statistika jedan zbir, točan zbir netočnih podataka. Tako da ja mislim da se taj naziv za statistiku može u ovom slučaju nazvati. Ja ću vam reći samo da se ponavlja u Hrvatskoj ono što se događalo šezdesetih, sedamdesetih godina kada je došlo do velikog egzodusa Hrvata koji su u to vrijeme u inozemstvo išli trbuhom za kruhom. S tim da postoji jedna velika razlika, tada se u Jugoslaviji radilo za stotinjak njemačkih maraka mjesečno, a plaće u Austriji, u Njemačkoj su iznosile od 2 do 4000 maraka što znači da je jedan hrvatski radnik koji je vrlo vrijedan mogao mjesečno zaraditi desetak, dvadeset pa i više prosječnih plaća koje je imao u Jugoslaviji. Međutim, danas to nije tako. Danas se u Njemačkoj radi za 1500, 2000 eura su već dobre plaće. Taj čovjek mora tamo platiti stan koji iznosi od 500 eura pa na više, treba nekoliko stotina eura platiti hranu i ostane mu jednostavno da pošalje kući svojoj obitelji sredstva za nekakav goli život, za režije i za nekakve minimalne troškove za hranu. I to je dokaz da taj čovjek nije otišao u inozemstvo u potrazi za boljim životom, nego u borbi za golu egzistenciju. Ako povede suprugu tamo i djecu, pa oba dvoje rade nešto može i uštedjeti ali to je za zemlju još veća tragedija, jer vrlo teško da će se ta obitelj kada djeca krenu u školu vratiti nazad. Po vašim statistikama za koje ja mislim da su netočne govore da iz Slavonije oko 60% [[Upadica Zgrebec: Pitanje?]] ljudi sudjeluje u tom egzodusu [[Upadica Zgrebec: Postavite pitanje.]] Taj broj je možda i više. Ja ću vam reći da ne znam [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] Evo samo da završim. Da ne znam u Slavoniji ulicu, pa čak ni obitelj da netko nije otišao van u borbi za golu egzistenciju.
Hvala lijepa. Odgovor na pitanje predsjednik Zoran Milanović.
Poštovani kolega, vi ste vjerojatno htjeli reći obrnuto, da je statistika netočan zbir točnih podataka, a ne točan zbir netočnih podataka. To stoji u pučkom predanju, ne u pučkoj predaji jer se statistikom manipulira. Pa danas smo slušali koliko manipulacija s jedne strane sabornice sa statistikom i to ne službenom statistikom, a nje se treba držati jer druge nemamo. Što je alternativa? Bajanje, izmišljanje? Ta statistika pokazuje da nakon ulaska Hrvatske u EU ljudi u prostoru slobode i kretanja znaju otići u inozemstvo i vratiti se. Veliki broj tih ljudi je iz BiH. Oni imaju hrvatsko državljanstvo i hrvatske putovnice, iz Tomislavgrada, Rame, Livna najviše. Odu i vrate se. Da, plaće u Njemačkoj nisu toliko velike kao nekada. Mada nekada isto nije bila razlika puta 30 jer je u toj državi nekad davno, naročito '70-ih godina su te plaće bile i nerealno visoke pa je onda i emigracija iz dobrog dijela zemlje bila manja. Ali razlike su tada bile veće u korist Njemačke i Austrije, Francuske nego što su danas. Slavonaca ima po cijeloj obali, rade preko ljeta, pola godine. Dakle, rade u Hrvatskoj, rade u turizmu, najbolji radnici. Rade poslove koje neću reći Dalmatinci jer sam i sam napola porijeklom Dalmatinac za koje ćete u Dalmaciji, Primorju i Istri naročito teško naći radnike. Koliko puta i na koliko mjesta sam čuo ovo ljeto, prošlo ljeto kako ne možeš na nekom otoku u srednjoj Dalmaciji naći nikoga tko će raditi za 600 eura ekvivalent u kunama 600 eura neto. Dolaze ljudi iz Slavonije, dolaze ljudi iz Međimurja u kojoj je nezaposlenost relativno mala. Dolazit će, odlazit će, na nama je da ih motiviramo da ostanu, da im damo šansu, da uložimo u mlade i izdajemo garancije za mlade. Broj mladih nezaposlenih je pao za 20%. Dakle, petinu. Dajemo poticaj za zapošljavanje mladih ljudi. To su sve mjere naše Vlade, moje Vlade i oni daju nekakve rezultate. Granice zatvoriti ne možemo. Uvoz hrane zabraniti ne možemo jer kada govorimo o EU to tehnički i nije uvoz, to je sve jedinstveno tržište. Slušam neki dan da će jedna stranka domoljubna prvo pitanje veliko kojem će se posvetiti je uvoz hrane. Tome se ne možemo posvetiti dame i gospodo. Uvoz hrane u EU je slobodno tržište. Ono čemu se možemo posvetiti je izvoz hrane. Pa recimo kada govorimo o Slavoniji i uz Vladine potpore i politike i HBOR trenutno u Osijeku ide investicija od 100 milijuna eura. Tvrtka se zove znate kako da je sad ne reklamiram jer radi na tržištu. 100 milijuna eura investicija, bio sam na otvaranju. To je financijska konstrukcija kao kuća. To je trenutno najveća investicija. Ona je u rangu investicija u turizmu. Otvaraju se hoteli, diže se kategorija. Gdje god smo bili investitori su nam rekli da je riječ zahvalni prava riječ i trebaju li biti zahvalni na nečemu što je naš posao da su procedure odradili brzo. Šibenik, Kupari sutra odnosno već u Kuparima, uskoro Istra. Dakle, cijeli niz hotelskih kapaciteta koje sa višom kategorijom zapošljavaju ljude koji zarađuju malo više i goste koji plaćaju tri puta više. To je Hrvatska danas. Ali Hrvatska danas je i Slavonija koja je natjerana na teži put i ja vam tvrdim da će za 15 godina, vidjet ćemo tko živ, tko ne, za 15 godina biti upravo zbog te energije koju ulaže u teži put u prednosti pred nekim drugim dijelovima Hrvatske. Jer to gledam svojim očima i to čak i nije toliko politika Vlade, to je samo djelomično politika Vlade, ali to je karakter tog kraja i borba tog kraja.
Komentira kolega Ivan Drmić.
Evo imam malo vremena pa ću malo brže pričati. Ja vam mogu reći da Slavonci ne žele ići raditi u Dalmaciju za 600 eura 12 sati dnevno. I mi želimo otići 2 tjedna na godišnji na hrvatsko more. Želimo da dobijemo Vladu koja će omogućiti da naši roditelji, braća, sestre, djeca stječu svoju egzistenciju u blizini svoje kuće i da idu normalno na godišnji. Problem je da nema radnika jer malo plaćaju. Volimo mi Dalmaciju ali volimo otići tamo na godišnji odmor. Druga stvar, što se tiče statistike nisam stigao maloprije reći, ja u svakoj obitelji kod mene u Đakovu pa i u Osijeku znam bar da je netko otišao van u borbi za golu egzistenciju a tijekom zadnjih 10-ak godina nisam upoznao nikoga da je doselio kod nas, pa čak ni iz BiH jer i oni preskaču Hrvatsku i odlaze normalno raditi u Austriju, Njemačku gdje su barem malo bolje plaće. Ja ću vam reći još jednu definiciju za statistiku, isto bih usporedio sa ovom Vladinom, kad jednom nogom stojite u vatri a drugom nogom na ledu statistika će pokazati da vam se tijelo nalazi na idealnoj temperaturi. Tako i ovo. Ja ne znam koga bilježite, da li su to možda srpski povratnici koji dobivaju od Hrvatske države stanove i vraća im se stanarsko pravo pa to nabijate u statistiku? Evo vidimo da je već došlo preko 200, 300 izbjeglica iz arapskih zemalja, i to možete uvrstiti u svoju statistiku. Još malo ćemo biti useljenička zemlja. Jedino nažalost i oni ne žele ostati u Hrvatskoj jer nije to ona zemlja o kojoj su maštali, žele dalje na zapad i oni da se bore za svoju egzistenciju. Evo, ja ne znam tko će biti premijer u sljedećem mandatu, što se tiče Slavonije i Baranje mislim da niste baš dobili prolaznu ocjenu za ovaj mandat ali evo ljudi će pokazati na ovim izborima. Ja se nadam ako i dođete u tu poziciju, u što ne vjerujem, da ćete povesti više računa o Slavoniji i Baranji.
Pitanje postavlja kolegica Mirela Holy.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovani predsjedniče Vlade prije 5 mjeseci na aktualcu sam vam postavila vrlo jednostavno pitanje na koje niste znali odgovoriti. Nadam se da vam je ovih par mjeseci bilo dovoljno da razmislite o odgovoru, tim više što odgovor može biti jednostavno da ili ne. Stoga vam postavljam pitanje i molim vas da mi ovaj put odgovorite. Predstavljate se kao političar kojem je moral u politici iznimno važan. Moral u politici je djelovanje u javnom interesu, o tome ste i jučer govorili na promociji izložbe o suzbijanju korupcije. Molim vas da mi odgovorite je li u javnom interesu sklapanje ugovora o povlaštenom otkupu električne energije po cijeni dvostruko većoj od sadašnje cijene na tržištu i to s tvrtkom koja ima nekoliko međunarodnih presuda za plaćanje mita? Je li u javnom interesu ustupiti besplatno energetske podatke države privatnoj kompaniji koja je dobila posao 2D seizmičkog istraživanja Jadrana bez provedenog javnog natječaja. Ministarstvo gospodarstva je s tom tvrtkom sklopilo ugovor kojeg sam tražila presliku, do današnjeg dana nisam dobila odgovor na zastupničko pitanje postavljeno u studenom 2014.godine. Je li u javnom interesu sklopiti ugovor prema kojem je maksimalna korist za Hrvatsku od 14 do maksimalno 35% u odnosu na proizvedene ugljikovodike i prema kojem se Hrvatskoj smanjuje korist u koliko su veća nalazišta ugljikovodika? Ponavljam, dostojat će vaš jednostavan odgovor da ili ne. Dakle, molim vas da mi odgovorite smatrate li da je ovo u javnom interesu?
Odgovora predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Uvažena, odnosno poštovana zastupnice a što da vam odgovorim? Ovo se zove insinuiranje. Dakle, jedino što ovdje nedostaje je subjekt, odnosno objekt o kome se to radi. Ja sam vam još probao dobaciti, mislim ne baš kao kolega Šuker, on je prvak u dobacivanja u Saboru, ali ja sam treća liga, ali sam probao dobaciti, dakle koja je to firma, o kome govorite? I sad ćete mi u odgovoru, sad ćete poentirati pa ćete mi reći koja je to firma. Tako da vam ja ne mogu odgovoriti na to pitanje. Postavite ga pisano. S obzirom da i vjerujete da će ova Vlada manje-više nastaviti radit svoj posao nakon izbora, dobit ćete ga na vrijeme ili možete me kasnije pitati u hodniku. Dakle ovo je insinuiranje. Ja vam na mogu odgovoriti na pitanje koje niste postavili. Je li u interesu sklopiti s nekim posao ko ima prijave za kazneno djelo? Je li to u javnom interesu? Pa ne znam, ako nije osuđivan ne bitno je, ako je samo prijavljen, pa vidimo da se ljudi sami prijavljuju anonimno. Svašta se, mislim kaznene prijave su svakakve. Dakle moramo biti konkretni. Dakle ljudi se prijave sami pa ih onda policija istražuje, pa mašu s tim okolo. To je vrlo jednostavno. Dakle, dajte mi nešto konkretno pa onda mogu to ispitati. Jer vidjeli da sam u zadnjih godinu i pol dana neke stvari ispitivao koje su mi došle na stol. Ne mogu gledati koliko košta septička jama po Međimurju i po ne znam, ali ako mi netko dođe ne znam sa nekom mutnom kombinacijom sa nekim zemljištem koje je uzeto pod račun, dakle u državni portfelj na ime predstečajne nagodbe ja ne smijem reći to me se ne tiče, ali 99% toga ja ne vidim. I zato nisam organ progona i tu me tretirate kao nekakvog prikrivenog državnog odvjetnika, ja to nisam. Ali morate biti konkretni, dakle recite mi koja je to tvrtka. Ja otprilike mogu naslutit na koga ciljate, ali neodgodno je bilo da vam išta odgovorim. Dakle, poštivali smo kriterije. Ako je netko osuđivan za neko kazneno djelo, pa ne može se javiti na natječaj. Ali mislim da tu niste u pravu, mislim da se ne radi o tome. Dakle budite, sad ćete sigurno biti jako konkretni, sad ćete ispucati ono topovskom paljbom sve podatke ali ja vam ne mogu na to više odgovoriti. Mislim ja nemam više pravo govoriti.
Komentar kolegica Mirela Holy.
Poštovani premijeru, vi ste pisanim putem odgovorili na ovo pitanje. Međutim, niste odgovorili na pitanje zato što je pitanje vrlo jednostavno. Dakle, da li je nešto u javnom interesu po vašem mišljenju ili nije? Dakle radi se o vrlo konkretnim stvarima. Ne morate znate koja je firma, ja ću vam reći o kojim se firmama radi, nije nikakav problem, dakle vaš politički stav koji se odnosi na političko poštenje, da li smatrate da si ovakve stvari u javnom interesu ili nisu? Dakle, govorimo o prvoj stvari, radi se o ugovoru između HEP-a i japanskog konzorcija Marubeni. Pregovaralo se, možete se lako informirati kod vašeg ministra gospodarstva o cijeni od 70 do 120 eura po megavatu u vrijeme kada je tržišna cijena bila 35 eura po megavatu. Druga stvar, ovdje se radi o tvrtci Spectrum kojoj je vaša Vlada besplatno ustupila sve energetske podatke države. Ja pretpostavljam da ste imali prilike dobiti informaciju o tome, na kraju krajeva o tome smo govorili na interpelacijama. Dakle ne možete reći da niste imali informaciju o ovome. A kad govorimo o prijedlogu ugovora, to je prijedlog ugovora koji je sačinila vaša Vlada, odnosno Ministarstvo gospodarstva i Agencija za ugljikovodike. I ukoliko date specijalistima da vam analiziraju taj ugovor, lako ćete dobiti podatak da je maksimalna korist koju Hrvatska može imati temeljem tog ugovora između 14 i 35% od proizvedenih ugljikovodika. To je sramotno nisi udio, niži nego u bilo kojoj državi na svijetu. Dakle, po mojem mišljenju jedini odgovor koji bilo koji pošteni političar može odgovoriti na ovo pitanje, ne, nije u javnom interesu.
Sljedeće pitanje postavlja kolega Goran Marić.
Hvala lijepa. Pitanje bih postavio potpredsjedniku Vlade gospodinu Branku Grčiću. Poštovani potpredsjedniče i ministre kad ste preuzimali odgovornost za ekonomsko stanje Hrvatske, da li ste i određena obećanja u svezi ekonomske aktivnosti i financijske konsolidacije. Molim vas recite nam sjećate li se što ste tada obećali, s kakvim rezultatima ćete dočekati kraj mandata? Preciznije, što ste obećali koliki će deficit državnog proračuna biti u 2015.godini? Koliko ste obećali smanjenje udjela proračunskih rashoda u BDP-u do 2015.? Koliko udio javnog duga u BDP-u ste obećali smanjenje do 2015.? I koliki gospodarski rast ste bili obećali za 2015.godinu? Hvala lijepa.
Odgovora potpredsjednik Branko Grčić.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice. Uvaženi zastupniče, dosta smo o tome govorili već. Dakle ušli smo na početku mandata u jedan prostor koji je bio posebno u neredu. U gospodarstvu se dogodilo to da nakon jednog blagog vala oporavka u Europi koji ste i vi iskoristili na kraju mandata pa ste imali one male stope rasta u 2011., dogodilo se nešto što se može nazvati jednim novim valom krize u Europi. Međutim ta razlika koja je bila u odnosu na Europu Hrvatske je negdje za 2 do 2,5 postotna poena u stopi rasta manja nego što ste je imali vi u svom mandatu, znate. To znači da smo mi poprilično uspostavili dobre temelje da se ta razlika smanjuje i ona se smanjivala sve do kraja 2014.kada je i ta krivulja BDP-a krenula u pozitivu. To je bio težak proces. Sjetite se svega onoga restrukturiranja od brodogradnje do naših industrija, posebno velikih poduzeća koji dan danas i još uvijek neke radimo na tom da ih restrukturiramo i dovedemo na razinu održivosti poslovanja, da im nađemo privatne partnere, da smo u turizmu uspjeli negdje 12, 13 tvrtki naći privatne partnere kroz proces predstečajne nagodbe koji su 20 godina tražili te partnere. Znači jedna mukotrpna, teška priča koja svoj kraj ipak ima u happy end-u kakvom takvom ali happy end-u. Dakle zatvaramo naš ciklus, naš mandat od jednog posla velikog na restrukturiranju gospodarstva do faze u kojoj ulazimo u gospodarski rast jedan vrlo sada vidan trend koji se pojačava i koji će u trećem kvartalu biti bolji nego što je bio u drugom kvartalu i da će ova godina kako smo je sada i kod rebalansa projicirali u jesenskim prognozama, da će ova godina završiti negdje između 1, 1,1% rasta dakle duplo više od onoga početnoga i duplo više što nam je iko davao od analitičara, Europske komisije itd., itd. Znači uspjeli smo ipak dinamizirati gospodarstvo, smanjiti broj nezaposlenih, povećati na kraju taj ključni parametar zaposlenost za sada 1, 16 tisuća, ali važno je bilo preokrenuti trend. Prema anketama radne snage to je i puno veći broj, ali ja ih neću sada ovdje iznositi, to ćete vidjeti idući tjedan jer je najnovija anketa gotova za drugi kvartal pa ćete vidjeti koje su to sjajne brojke, dobre brojke, neću reći sjajne, ali dobre brojke koje jasno pokazuju dobre trendove i u tom segmentu zaposlenosti odnosno nezaposlenosti. Prema tome, sve govori da smo odradili jedan veliki posao koji se u konačnici vidi ovo što ste pitali i u fiskalnom aspektu, ali ja sada ne trebam ponavljati ono što je kolega Lalovac malo prije rekao kako se deficit kretao,kako je danas i što se događa u ovoj godini u prvih 8 mjeseci sve do tog primarnog suficita. Znači stvari idu dobro. I ono što možemo reći na kraju ili pri kraju mandata da smo ostvarili odlične pretpostavke da se taj trend nastavi i u narednom razdoblju i da ćemo mi uz povjerenje građana nastaviti raditi upravo na ovom planu da ubrzamo u idućem razdoblju taj rast. nama zaista trebaju te stope barem do 3% da bi bili sigurni da možemo uredno servisirati sve dugove, da možemo plaćati te visoke kamate koje su nastale ipak najviše u razdoblju prethodnog mandata dakle prethodne vlade rekao sam sa pet milijardi negdje na 10, 10,5 milijardi su izdaci za kamate nastali, na bazi 93 milijarde više duga koji je stvoren u tom razdoblju. I još nešto, ne zaboravite parametre koji su vezani i za nove metodologije obračuna i deficita i javnog duga. Tu se dug povećao i za HAC i za HBOR i za Hrvatske željeznice i za mnogo javnih firmi koje do sada nisu bile u deficitu. O tome moramo voditi računa kao i o 10 milijardi više uključenih dugova hrvatske brodogradnje. Sve smo mi to odradili.
Komentar kolega Goran Marić.
Gospodine potpredsjedniče moje pitanje je tražilo 4 konkretna kratka odgovora, niste niti na jedno odgovorili, pa ću vas morati podsjetiti što ste kazali i što ste obećavali. Ali ja znam da vi dočim date neko obećanje odmah zaboravite što ste izgovorili, a pazite što ste rekli. Obećali ste deficit na smanjenje do 3%. Samo u 2014.je bio planiran deficit 7,4 milijarde kuna odnosno 1,9% BDP-a, a ostvarili ste ga dvostruko više 13 milijarda kuna. Jamčili ste smanjenje udjela proračunskih rashoda za 4,5% točnije sa 36% na 31%, a zapravo ste ga povećali sa 36 na 38%. Jamčili ste i da će udjel javnog duga uključujući državna jamstva biti na razini manjoj od 60% BDP-a, danas je 50% veći odnosno na 90% BDP-a. Jamčili ste i gospodarski rast u 2015.godini da ćete završiti mandat točno sa 5% gospodarskog rasta. Najoptimističnije procjene kažu da se može ostvariti 0,4%, 0,5% maksimalno. Podbacili ste za točno u procjeni 12 i pol puta. Od zajamčenog ste promašili 1250%, a vračare bi bolje pogodile. A onda kada se ostvare 2 kvartala uzastopce minimalne stope gospodarskog rasta, vi trijumfalno i svečano objavljujete izlazak iz krize kao da se radi o dočeku nove godine, samo vam je još vatromet nedostajao. A čemu to karikiranje pred vlastitom nacijom, pred vlastitim narodom pred strukom, kada Ekonomski institut kaže da te skromne stope gospodarskog rasta zapravo predstavljaju ekonomsku stagnaciju. A kakva je vlada koja ne može jamčiti i ne može ostvarivati nijedno ostvareno jamstvo? [[Upadica: Vrijeme.]] Jedan moj prijatelj bi rekao da takvima nezgodno je dati i ključ od vlastite kuće, a kamoli od države. Hvala.
Pitanje postavlja kolega Saša Đujić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Ja svoje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Mirandu Mrsiću. Poštovani gospodine ministre, u zadnje vrijeme iz redova opozicija pogotovo iz redova HDZ-a stalno se ponavlja mantra o tome da je 100 tisuća mladih ljudi napustilo Hrvatsku i otišlo raditi u zemlje EU, to smo mogli čuti i nekoliko puta danas u toku današnjega dana. Da bi ta stvar zvučala dramatičnije iz redova HDZ-a konstantno govore i to nazivaju egzodusom Hrvata. S druge pak strane ovdje, tu u Hrvatskoj prema službenim pokazateljima samo u ovoj godini imamo 70 tisuća novozaposlenih mladih ljudi od čega je 36 tisuća njih dobilo ugovore za stalno. Stoga moje pitanje vama ministre glasi šta je istina, koliko je mladih ljudi uistinu napustilo Hrvatsku i kako ti podaci zvuče u usporedbi sa drugim zemljama? A koliko je mladih ljudi u Hrvatskoj zaposleno uz pomoć mjera i kojih mjera ove Vlade? Hvala vam lijepo.
Odgovara ministar Mirando Mrsić.
Kao što je uvaženi zastupnik Drmić u svojoj završnoj riječi koristio podatke za koje je mislio da su točni. Naime, temperatura vatre nije 100 stupnjeva, to je temperatura ključale vode, temperatura vatre je između 700 i 1200 stupnjeva a temperatura leda je 0, prema tome 350 stupnjeva teško da bi čovjek mogao izdržati i to nije temperatura tijela ako mogu reći. Prema tome i ovim drugim podacima kojima se barata, posebno u ovom podatku oko 100 tisuća mladih ljudi kojih je izašlo iz Hrvatske to nije nigdje utemeljeno, niti u nekim podacima koji su relevantni i na kojima se oslanjamo. Činjenica je i te činjenicu su potkrepljenje brojkama i uvaženi akademik Reiner nadam se da će pogledati te brojke i da ćemo te brojke zajedno promotriti i vidjeti gdje se Hrvatska nalazi u ovom trenutku. Činjenica je da ulaskom u Europsku uniju sve tranzicijske zemlje su imale taj dio svog radnog stanovništva koji je odlazio u zemlje starije članice i to je trajalo u periodu od 10 godina. U prve dvije godine je bilo intenzivnije, u ostalim godinama nešto sporije. Međutim, činjenica je da je zapošljavanje u Hrvatskoj a posebno zapošljavanje mladih nikad nije bilo snažnije nego u ove protekle dvije godine. U prvih 8 mjeseci 2015. godine kao i prvih 8 mjeseci 2014. godine, jer baziramo se na podacima koje imamo 76 tisuća 258 mladih osoba je dobilo posao u Republici Hrvatskoj, 76 tisuća 258, ove godine 76 tisuća, 74 tisuće 2014. Prema tome to su činjenice o kojima trebamo govoriti. Također mjera ona koju je Vlada donijela da mladim ljudima damo ugovor na neodređeno vrijeme i da im poslodavce oslobodimo bruto 2, dakle da je jeftinije dati ugovor na neodređeno vrijeme nego na određeno vrijeme u ovom trenutku procjenjujemo da do kraja godine 36 tisuća mladih ljudi će dobiti ugovore na neodređeno vrijeme, 24 tisuće u ovom trenutku ima taj ugovor u prvih 8 mjeseci. Većina ljudi koji su otišli izvan Hrvatske su ljudi koji su otišli tamo u '90.-tima i pogledajmo statistike naših zemalja, dakle koje su nam susjedne a posebno ove 2 zemlje Njemačke i Austrije. Imamo podatke i njihovih statističkih zavoda gdje je definitivno jasno da u 2014. godini a i u prvih 6 mjeseci ove godine iz Hrvatske je otišlo puno manje nego 100 tisuća ljudi. 2014. u Njemačkoj je bilo registrirano 10 tisuća naših sugrađana a u Republici Austriji 2000. Dakle to su oni koji su dobili stalne radne dozvole. … [[Govornik se ne razumije.]] da se ih Hrvatske odlazi, da se iz Hrvatske odlazi sezonski raditi, odlazilo se i godinama i prije. Pa pogledajte za vrijeme vaše HDZ-ove Vlade, 16 tisuća ljudi je godišnje odlazilo iz Hrvatske na rad u ove zemlje. Prema tome, ništa dramatično se u ovom trenutku nije promijenilo. Ono što je sigurno, iz Hrvatske će se odlaziti ali u Hrvatsku će se i dolaziti. I s druge strane ta fama da odlaze mladi ljudi. Od svih ljudi koji, dakle prema evidencijama koje imamo Državnog zavoda za statistiku i Hrvatskog zavoda za zapošljavanje od 10 tisuća ljudi koji su otišli iz Hrvatske 1700 su mladi ljudi. Prema tome daleko od onih apokaliptičkih izjava da se Hrvatska iseljava. A to vam ne bilježi ni Eurostat jer da je to tako mi bi to već vidjeli u Eurostatu. I pogledajte statistiku Eurostata koji hrvatski državljani su u zemljama Europske unije. 347 tisuća je državljana Republike Hrvatske. Ali kada pogledate dob njihovu, većina njih je naši sugrađani koji su otišli tamo '70.-tih i tamo, ostali dio njih se vraća u Republiku Hrvatsku. Prema tome na poučku vatre i leda molim da se ubuduće koriste točni podaci i da se iz tih točnih podataka izvedu točne konkluzije. Evo ovo je bila jedna potpuno kriva konkluzija. I ja se nadam da se to neće dešavati ni kada govorimo o iseljavanju iz Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Pitanje postavlja kolega Domagoj Ivan Milošević.
Hvala gospođo potpredsjednice, predsjedniče Vlade, neodlučnost vaše Vlade i vas osobno u proteklih 4 godine su nadaleko poznate, nažalost izvan granica Hrvatske. Donosili ste odluke, zakone, odustajali ste od njih, mijenjali ste poreze, gore pa dolje, pa ste čak i unaprijed uspijevali odustajati od projekata i nekih odluka pa ste ih vraćali nazad, to sve znamo. Ali danas ste uspjeli napraviti pravi salto mortale. Prije nešto više od godinu dana rekli ste u kamere da ste vi po svom političkom uvjerenju liberalni konzervativac, danas smo slušali ovdje čini mi se da ste socijaldemokrat i socijalist. Pa ja sam stvarno zabrinut za temelje vaše vlastite političke vjerodostojnosti ali neću vas to pitati, to je ipak pitanje za vaše birače i članove vaše stranke. Međutim pitati ću nešto sasvim drugo i mislim značajnije ovako nakraju mandata. Dakle u protekle četiri godine ogledaju se u brojkama koje mislim da se pojavljuju samo kada su u pitanju velike nacionalne katastrofe, ja ih neću sada ovdje iznositi i natezati se sa svima vama je li 10 tisuća više ljudi iselilo ili je manje zaposleno. Dakle velike nacionalne katastrofe i svi znamo što se dogodilo u protekle 4 godine. Usprkos tome protekle 4 godine uglavnom nismo dobivali odgovore, ni od vas precizne odgovore na naša pitanja, šalili ste se, dobacivali. Vaši ministri i vi osobno ste nas 4 godine uvjeravali da je sve odlično, sve je dobro, sve će biti bolje, a sada kako su tu blizu izbori sada je sve valjda savršeno. E pa onda, iako ja mislim da ne bi trebalo biti problem vam odgovoriti na moje pitanje ako možete nam na kraju mandata reći samo 2, 3 vaše najveće pogreške unazad 4 godine.
Odgovara predsjednik Zoran Milanović.
Ovo su zadnje 4 minute na aktualnom prijepodnevu u ovom mandatu Sabora, bit će još. Dakle na vaše vrlo osobne, onak cinične komentare ja sad opet mogu odgovorit i odmah ćete reći da idem ad hominem što naravno uopće nije istina, ali to je tako, u tome ste se izvještili ali to nije neka vještina za razliku od salta moratale, ako znate šta to znači, to je vrhunska vještina i nije vezana uz etiku nego uz sposobnost. Prema tome hvala vam na komplimentu da izvodim salto mortale ali ne etički salto mortale, ne znam na koji ste vi doduše mislili ali drago mi je da me tako vidite, da imam i tu sposobnost da izvedem salto mortale. U vrijednosnom smislu ga ne izvodim, dakle ono što nisam mada se volim definirati onim što jesam, nisam zatucani desničar, ne konzervativac jer konzervativizam u Velikoj Britaniji je vrlo civilizirana i prosvijećena politička disciplina, prostor pa i liberalni konzervativci. Ono što nisam, nisam razbijač ploča u državnom vlasništvu, ne izlazim s plinskim bocama na ulicu. Sve je to ova Vlada u 3,5 godine morala držat na uzdama, braniti i širiti prostor osobne slobode i slobode zajednice, izjednačavat sve pred zakonom, borit se protiv razbojnika, huškača, uvodit red u državi, u financijama, velik posao. Vas kao ministra ne pamte po ničemu, to nije loše dakle, apsolutno vas ne pamte po ničemu, ušli ste u Vladu preko veze ali sad vidim evo to su sve ista lica kazališta, sve iste persone dramatis, sve isti dečki, ništa se nije promijenilo. Vi nazivate ono što se događa u Hrvatskoj nacionalnom katastrofom, e pa neće biti. Šta je bilo ranije to će opet ocijeniti građani. Dakle odlazimo za sada nakon što se raspusti Hrvatski sabor i krenemo po vjeru građana, po onaj mali bokum vjere a opet tako velik. Vidjet ćemo na kraju kad se svi punti zbroje na čije dođe. Iza sebe ostavljamo red, sređenu državu, stali smo na stranu građana, ne idemo figurativno na konzultacije u Klagenfurt kod bankara, ovih mutnih bankara, u čiju zaštitu tako srčano ustajete gospodine Miloševiću. Volite ih više od Boga, govorite o nekim svojim kreditima za koje nije fer da ih netko drugi vraća. Pa i ja vraćam svoje, ali bit političar znači bit par malo empatičan. E pa kad vam ja o tome moram dijelit lekcije onda znate gdje ste otišli, kad vam ja o tome moram dijelit lekcije, o empatiji i o tome da postoje ljudi koji pate. Mislim naprosto kad vam dođe pilot helikoptera, dakle čovjek koji radi težak i opasan posao za koji treba i dosta škole i kad shvatite u kakvoj je situaciji a leti u Hrvatskoj vojsci, teško je. Supruga nije u HDZ-u pa nema posao u javnoj firmi, razumijete dakle teško je, a on nije ni u jednoj stranci jer je hrvatski vojnik i tako. Dakle, mi smo promijenili paradigmu u hrvatskom društvu. Zakon vrijedi za sve, rekli bi u primorju i Dalmaciji za svih, vrijedit će i dalje, bit će jasan, bit će pravedan. Mi ćemo se boriti za red i ono s čime smo počeli je zvučalo tako jednostavno, katkad možda i preuzetno, red i rad, red u zemlji vlada ali sloboda je veća nego ikad. To je teško uskladiti. Rada ima više, ljudi još uvijek dakle moraju teško zaradit svoj kruh i bit će im bolje, Hrvatska raste. Znate dalje.
Komentar, kolega Domagoj Milošević.
Pa da, vi ste zaista zadnji koji bi mogli razgovarat o empatiji sa jednom bitnom razlikom između vas i mene, a to je vi ste 4 godine premijer, ja sam bio 11 mjeseci u Vladi koja čak i da nije ostavila ništa, a nije tako, dakle tih 11 mjeseci, vi ste 4 godine odgovorni za ovu zemlju. A tu 2011. za koju ste mene prozvali je Hrvatska završila pregovore za ulazak u Europsku uniju, dva kvartala smo imali gospodarski rast, borilo se protiv korupcije, sve ono što vi proteklih 4 godine zapravo radite zanemarivo i potpuno ste pokazali koliko Hrvatska je nesposobna za iskoristit ulazak u Europsku uniju. Ako hoćete osobno mogli ste bar pročitat životopis moj pa bi pročitali da sam završio klasičnu gimnaziju pa znam što znači salto mortale, ali dakle nećemo se nas dvojica sad ovdje nadpamećivati i osobno to hrvatske građane apsolutno ne zanima. Hrvatske građane zanima što ste učinili 4 godine. A ja ću vam reći što ste učinili, igrali ste se porezima 4 godine i uništili tisuće i tisuće tvrtki malih poduzeća, obrta, poljoprivrednika. Niste iskoristili apsolutno ništa od mogućnosti ulaska Hrvatske u Europsku uniju, jednu investiciju i kad ste rekli već za 2011., pa jedina investicija vaše cijele Vlade je zagrebačka zračna luka ostvarena, pripremljena te 2011. godine. O čem vi možete pričat zaista nakon ove 4 godine, osim što niste odgovorili niti na jedno pitanje kao ni inače. Niste proveli niti jednu jedinu reformu, fiskalizacija se ne može zvat reformom. Ja sam vas pažljivo slušao pa vas lijepo molim da slušate i vi mene. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne treba od vas pisani odgovor jer vaš pisani odgovor bi bio isti kao i usmeni, veliko ništa. Veliko ništa, kao i rezultat 4 godine vaše Vlade. Dakle jednu jedinu reformu niste bili u stanju provest. Rezultat toga je da, bit će na kraju 100 milijardi kuna, to vam je 10-ak tisuća eura po glavi zaposlenog Hrvata. Da, meni ne trebaju vraćat kredite kao što vama vraćaju hrvatski građani. Ja ću ih vratit sam, a vi ćete zadužit sve nas milijarde, milijarde i milijarde. A na kraju uveli ste red, stotine tisuća blokiranih, uništenih, osiromašenih itd., i tako bliže, uništenih radnih mjesta. Tako se uvodi red. Bravo, svaka čast.
I zadnje pitanje u ovom mandatu i danas kolegica Tanja Vrbat Grgić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Moje pitanje upućeno je potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Poštovana ministrice, Vlada je odlučila u sklopu mjera za suzbijanje siromaštva i pomoći najpotrebitijim građanima, onim upravo najugroženijim i to po točnim i jasnim kriterijima pomoći tako što će izdati mjesečnu pomoć od 200 kuna za pokrića troškova električne energije. Molim vas da jasno odgovorite obzirom da, ponajprije od kolega iz HDZ-a ovih dana čujemo kako se obmanjuje i zastrašuje javnim poskupljenjima. Da li će se uvođenje solidarne naknade s kojim će se financirati ta pomoć odraziti na račune svih građana. Drugim riječima da li će poskupiti struja?
Odgovara potpredsjednica Milanka Opačić.
Hvala lijepo. Dakle i ovaj projekt kao i svi do sada o kojima se danas ovdje govorilo doživjeli su sudbinu da su u startu plaše ljude sa poskupljenjem struje. Dakle, evo prije nekoliko dana premijer Milanović je potpisao sporazum sa tri isporučitelja električne energije. Oni su rekli da poskupljenja struje nema, dakle poskupljenja struje nema za građane, ne ide ništa na teret građana, ne ide ništa na teret proračuna. Ide na teret dobiti samih elektrodistributera. Ono što je meni najvažnije i svima nama u ovoj Vladi to je da smo mi po drugi puta u mandatu Vlade Zorana Milanovića podigli socijalne naknade, da ni jedno socijalno pravo nismo niti umanjili, niti ukinuli, da smo uveli novu naknadu, naknadu za suzbijanje energetskog siromaštva od 200 kuna koje će ljudi početi dobivati, dakle od 1.10. oni koji su korisnici zajamčene minimalne naknade ili osobnih invalidnina. I u principu jedino je važno to da ćemo mi na taj način pomoći jednom dijelu ljudi oni koji su najugroženiji da koliko toliko ublažimo energetsko siromaštvo koje je kod njih najprisutnije. Hvala lijepo.
Ovime je aktualno prijepodne završeno. Nastavit ćemo u 15,00 sati raspravom o Obiteljskom zakonu. Najavili smo nastavak sjednice u 15,00 sati pa ćemo tako i početi. Raspravit ćemo 1. Konačni prijedlog Obiteljskog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 847 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Uvodno će nam prijedlog zakona obrazložiti potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih gospođa Milanka Opačić. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Evo pred vama je drugo čitanje Obiteljskog zakona u kojem smo napravili dosta velike izmjene iako je temelj za donošenje i dakle prvog i drugog čitanja zakona bio naš Obiteljski zakon iz 2014. godine. Dakle, on je dorađen u nekim dijelovima koje ću posebno kasnije istaknuti. Htjela bih samo naglasiti nekoliko instituta koji su u ovom zakonu novi i za koje je šteta što su odlukom Ustavnog suda stavljeni izvan snage. Prije svega riječ je o planu o zajedničkoj roditeljskoj skrbi gdje se roditelji koji se razvode dogovaraju zajednički o brizi za svoju djecu jer po ne znam koji puta ću ponoviti nema te države koja se može bolje brinuti za djecu od roditelja koji su ih rodili. Prema tome, roditelji su ti koji trebaju zajednički se dogovoriti oko zajedničke skrbi za djecu neovisno o tome živjeli oni zajedno ili ne živjeli. Po našim informacijama u centrima više od 70% bračnih partnera se dogovara i može se dogovoriti kada izlaze iz braka. Negdje oko 15% su konfliktni, 15% su vrlo konfliktni razvodi braka. Međutim, za njih onda postoje neki drugi mehanizmi koje smo ovdje predvidjeli kako bismo prvenstveno zaštitili djecu da u tom trenutku ne budu dodatno traumatizirana ponašanjem svojih roditelja. Uveli smo obiteljsku medijaciju, educirali obiteljske medijatore tako da svaki centar ima obiteljskog medijatora. Formiran je i registar pri Ministarstvu socijalne politike i mladih i naravno sa obiteljskim medijatorima je potrebno i dalje raditi na njihovoj edukaciji jer je riječ o jednom vrlo složenom procesu u kojem oni rade sa roditeljima koji su u postupku razvoda braka i kojima medijatori dakle pomažu da svoje probleme riješe bez sukoba ili sa što manje sukoba i da to ne ide na štetu djeteta. U novom zakonu definirana je žurna mjera izdvajanja djeteta iz obitelji u roku od 72 sata. Ja ću vam to plastično pokazati na dva primjera. Mi smo imali situaciju u jednom gradu gdje je jedno dijete u obitelji izgubilo život zbog zlostavljanja, drugu djecu smo pronašli zavezanu sa kablovima od struje koji danima nisu mogli se pomaknuti, dakle gladni, žedni u vlastitim fekalijama. U tim slučajevima se mora pokretati postupak oduzimanja iz obitelji. Mi smo stavili dakle vrlo hitnu proceduru u kojoj centar može u roku od 72 sata donijeti odluku o izdvajanju djeteta a tek onda podnijeti sudu prijedlog. Dakle, ovo je prvenstveno u svrhu zaštite interesa djeteta. Da smo ovu odredbu imali i u jednom od zadnjih tragičnih slučajeva možda smo mogli barem malo ublažiti tragediju koja se dogodila prije nekakvih 2 tjedna. Zbog izostanka liječenja djeteta, dakle 13 dana je trajala procedura između centra, suda, odluka. Da smo imali ovaj zakon u roku od 72 sata Centar za socijalnu skrb bi donio privremenu mjeru i izmjestio dijete u udomiteljsku obitelj, imenovao privremenog skrbnika koji bi mogao odlučivati o liječenju djeteta. Formirali smo Centar za posebno skrbništvo u kojem su zaposleni posebni skrbnici za djecu i skrbnici koji se nađu u postupku kada se osobe lišavaju poslovne sposobnosti. Treba reći da smo evo i neki dan dobili presudu Europskog suda za ljudska prava u kojem je RH kažnjena financijski zbog odluke suda u kojem se nije pitalo dijete za mišljenje sa kojim roditeljem želi živjeti. Dijete se ništa nije pitalo u samom sudskom procesu i prekršena su njegova temeljna prava po svim konvencijama. Dakle, ovi zastupnici za posebno skrbništvo su pravnici sa položenim pravosudnim ispitom koji odlaze na sud i koji se isključivo brinu za interese djeteta koji su tamo kako bi dijete lakše iznijelo svoje mišljenje, svoju volju i reklo što se događalo dosada u obitelji i koji prvenstveno na sudu zastupaju interese djeteta što dosada nikada nismo imali. I naravno zastupnici koji idu na sud u slučajevima kada se osobe lišavaju poslovne sposobnosti. Već sam rekla da imamo izuzetno veliki broj ljudi koje se lišava poslovne sposobnosti, ne zbog toga što je to nužno potrebno zbog njihovog zdravstvenog stanja nego zbog toga što se u većini slučajeva manipulira takvim ljudima kako bi se ostvarili neki drugi interesi. Pa tako i naš Centar za posebno skrbništvo u ovih godinu dana funkcioniranja u svojim podacima nam dokumentira da je vrlo veliki broj i dalje, ali sad su oni prepreka tim manipulacijama i zlouporabama ljudskih prava. Uglavnom je riječ o imovini ili određenim beneficijama, određenim pravima koje bi se moglo dobiti na račun osobe kojoj se oduzme poslovna sposobnost i na taj način joj se oduzmu doslovno sva prava. Oni koji su samo nekada možda ušli u naše ustanove za psihički bolesne mogli su vidjeti, a to smo najbolje mi vidjeli u transformaciji domova gdje smo u zadnje tri godine preko 550 ljudi iz domova smjestili u stambene zajednice i zatvorili 3 doma za psihički bolesne osobe, vidjeli smo koliko ljudi može funkcionirati izvan ustanove, može funkcionirati u obiteljskoj sredini. Neki od njih nakon 6 mjeseci potpore asistenata ustvari žive samostalno. To pokazuje ustvari svu, sve probleme koje smo dosada imali u sustavu jer to je teško kršenje prava kada ljudima odlukom oduzmete, ali doslovno svaku mogućnost da o bilo čemu odlučuju, oni postaju biljke koje žive u ustanovama. Ova transformacija domova je ustvari pokazala koliko ti ljudi imaju kapaciteta da doista jedan dio njih može živjeti sam a jedan dio živi uz potporu asistenata. Uveli smo dakle i tablice o visini uzdržavanje djece što je dosta važno kako bi ljudi mogli znati koliko bi trebali plaćati za svoje dijete ukoliko se odluče na razvod braka. Kad je riječ o visoko konfliktnim odnosima roditelja, govorili smo dakle o našem planu o zajedničkoj roditeljskoj skrbi, on se odnosi na one koji se mogu dogovoriti, međutim za one koji ne mogu u tom trenutku centar odlučuju o tome, odnosno sud donosi odluku o tome da će samo jedan roditelj imati pravo samostalnog ostvarivanja roditeljske skrbi. Riječ je doista o vrlo malom broju razvoda braka u kojima se djeca dosta traumatiziraju, često puta završe godinama u psihosocijalnom tretmanu. Prema tome, u tim situacijama sud donosi odluku o tome da samo jedan roditelj ostvaruje roditeljsku skrb. Naravno propisuje i ona druga prava o kojima roditelj drugi može odlučivati kada je u pitanju život djeteta. Ono što je važno, važno je da ovaj zakon otvorio i uspostavio određene mehanizme koji centru za socijalnu skrb daju određeni prostor da djeluje na onog roditelja koji je, roditelj koji manipulira djetetom i koji ga na taj način zlostavlja, koji ne dopušta drugom roditelju da viđa dijete ustvari krši prava djeteta. Pravo djeteta je da ima komunikaciju sa svojim roditeljem. U tom trenutku smo stavili određene rekla bih sankcije za roditelja koji ne poštuje sudsku odluku ili bolje rečeno ne poštuje pravo djeteta da ima komunikaciju sa drugim roditeljem. Jako je puno roditelja koji su nam pisali, koji žive dvije ulice dalje od svoga djeteta, ali to svoje dijete sreću na ulici i nemaju nikakav kontakt s njima jer je dijete kontaminirano od strane drugog roditelja i naprosto to su poprilično velike obiteljske tragedije u kojima sustav mora funkcionirati. Za sada centri nisu imali mehanizama da to spriječe, sada ih u ovom novom zakonu imaju. Prednost naravno se daje uvijek onom roditelju koji je spreman na sporazum, koji je spreman na dogovor, koji je kooperativan i koji na taj način pokazuje da više brine o djetetu a ne o svojim taštinama ili o nekim svojim imovinskim interesima koji se najčešće postave kao glavna stvar u razvodu braka. Dakle, propisano je točno koje to odluke se moraju donositi zajednički oba roditelja, a koje odluke eventualno može donositi svaki roditelj kada se dijete nalazi kod njega u vrijeme kada je dobio pravo da dijete boravi s njim. Uveli smo i mirovanje ostvarivanja roditeljske skrbi kada je riječ o maloljetnim majkama koje rode sa 16 godina ili čak i manje kako bi im se dala prilika da isto tako ostvaruju svoje roditeljsko pravo. Treba reći da smo u postupku posvojenja napravili isto značajne iskorake, da smo uveli edukaciju i pripreme za posvajatelje što je vrlo važno. Ljudi često puta ne znaju u koji postupak se upuštaju. Važno je da se napravi određena edukacija s njima, međutim isto tako treba reći da u ovom trenutku smo zajedno sa centrima uložili sve napore da u posvojenje odu sva djeca koja su imala sve uvjete za posvojenje, međutim preko 200 i nešto djece je ostalo u registru neposvojenih jer je riječ o djeci iz mnogobrojnih obitelji. Vrlo je teško naći posvajatelje koji će posvojiti više do troje djece. I naravno jedan broj djece koja su sa određenim zdravstvenim poteškoćama za koje se isto jako teško pronalaze posvajatelji. I mi u ovom trenutku imamo i neke pilot projekte sa određenim našim dječjim domovima gdje pokušavamo približiti sve te probleme potencijalnim posvajateljima, dati im sve informacije kako se ne bi u startu uplašili i kako bi uz dobivanje svih informacija naprosto imali dovoljno samopouzdanja i posvojili takvu djecu. Treba reći da kada sam govorila o ovim presudama Europskog suda za ljudska prava, i zadnji puta sam govorila o tome da ovaj zakon napokon je usvojio dakle i sve one konvencije koje su se potpisivale zadnjih godina a koje se nikada kroz zakon nisu provlačile, pa tako evo samo u zadnjih godinu dana smo dobili 6 presuda koje su građane ove zemlje koštale 60 tisuća eura. Dakle uz kršenje ljudskih prava ovdje treba voditi računa da je uvijek riječ o djeci kod kojih to ostavlja velike posljedice, doživotne posljedice pa je na kraju krajeva i ovaj iznos puno manji od štete koju radimo djeci zbog toga što nemamo mehanizme kojim će sustav zaštiti njih i njihova prava. Ali s druge strane evo tih 6 presuda koje smo dobili a koje ne bismo imali da smo ovaj zakon imali na snazi nas koštaju 60 tisuća eura, odnosno porezne obveznike. Kada sam govorila o centru za posebno skrbništvo treba reći da je on u godinu dana zastupao preko 1476 djece na sudovima i da smo imali oko 750 zastupanja odraslih osoba u postupcima lišenja poslovnih sposobnosti i to pokazuje ustvari da je formiranje ovih regionalnih centara za posebno skrbništvo bilo u potpunosti opravdano i potrebno. Još jedanput ću reći jedna od ovih presuda Europskog suda za ljudska prava odnosi se upravo na to dijete nije imalo pravnog zastupnika i da dijete nitko nije pitao ništa u postupku razvoda braka. Treba reći da smo u 4 mjeseca primjene zakona iz 2014.imali i pozitivne pomake u razvodima braka u smislu da je mjesečno oko 150 parova se u RH razvodilo sa postizanjem sporazuma, prema tome ljudi su iskoristili ovaj sporazum o zajedničkoj roditeljskoj skrbi i svi su išli se dogovoriti i na taj način smanjiti sebi i troškove na sudu, ali smanjiti i određene traume i sebi i djeci. Na kraju bih još samo htjela reći da smo mi između dva čitanja uvrstili i određene izmjene. Izmjene se odnose na određene odredbe koje su utvrđivale očinstvo nakon smrti djeteta. Tu smo imali jedan broj slučajeva ljudi koji su pogođeni tragedijom da im je dijete umrlo, a nažalost otac nije bio upisan, dakle nisu se mogli roditelji upisati kao roditelji u državne matice što je dodatno traumatiziralo ljude koji su već proživjeli traumu da im je dijete umrlo. Dakle mi smo sada regulirali to da se može upisati u matice i priznati očinstvo djetetu i nakon njegove dakle ukoliko dođe do smrti. Treba reći i da smo uzeli u obzir i neke prijedloge Autonomne ženske kuće iz Zagreba kada su u pitanju žrtve nasilja, dakle dodatno smo propisali da je u partnerskim odnosima zabranjena diskriminacija prema spolu i nasilje prema partneru. Dakle mi smo dosta toga promijenili u odnosu na zakon koji je bio zakon koji je Ustavni sud suspendirao, ali promijenili smo dosta stvari između prvog i drugog čitanja. Ja ću zamoliti sve zastupnike da podrže ovaj zakon jer on donosi doista velike promjene, donosi promjene za najosjetljiviju populaciju. Mnogi sustav socijalne skrbi bagateliziraju, međutim gotovo da nema nijedne životne situacije u kojoj se barem jedanputa nećete naći u situaciji da potražite pomoć nekoga u sustavu socijalne skrbi. Tako da ovaj zakon koji se tiče svakog čovjeka u ovoj zemlji najviše se tiče onih koji su najranjiviji djece i osoba koje se lišavaju poslovne sposobnosti i utoliko vas molim da ovaj zakon podržite jer on jest korak naprijed, on jest zakon koji štiti viša ljudska prava i ne bih voljela da nam se dogodi još jedan slučaj nekoga kome smo mogli pomoći, a nismo zbog toga što nam je sustav kompliciran i zbog toga što procedura traje po 13 dana između centra i suda. Po ovom zakonu svi rokovi kada su hitne situacije u pitanju su smanjenje doista u najkraći mogući rok do 72 sata. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Ne, pardon imali smo replike prije toga. Potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora. Uvažena gospođo ministrice. O nizu stvari ću ja govoriti kada ću govoriti u ime kluba, no vi ste spomenuli da ovaj zakon predviđa usklađivanje sa međunarodnim dokumentima. A sada kada govorimo o ocjeni stanja koja je dana u zakon ističe se primjerice Europska konvencija o posvojenju iz 2008.koju je Vijeće Europe otvorilo za potpisivanje 2008.godine i do danas ju od 49 članica potpisalo svega pet država, nijedna utemeljiteljica EU nije stupila na snagu. Naša zemlja nije potpisala ni potvrdila tu konvenciju pa recimo nije jasno zašto se usklađuje sa nečim o čemu nije utvrđena uopće politička volja da li se Hrvatska hoće pridružiti ili ne. Ako u četiri godine mandata ni ove Vlade Hrvatska nije potpisala ni potvrdila tu konvenciju zašto se onda zakon usklađuje s njom? I druga stvar koja je istog takvog karaktera koja je predsaborska trebala biti zbog čega taj zakon nije trebao ni doći na raspravu Poslovnik Hrvatskog sabora u članku 174.stavku 1.redak 3.određje odnosno obvezuje predlagatelja svakog propisa da u prijedlogu zakona odnosno navedene ocjenu, izvore potrebnih sredstava za provođenje zakona. To nije ovdje učinjeno nego je napisano da sredstva za provođenje ovoga zakona su osigurana u državnom proračunu RH. to nije bila intencija sasvim sigurno ja vas uvjeravam Poslovnika jer je trebalo točno napisati kolika su sredstva potrebna, gdje i tako, dakle nije navedeno niti u kojem proračunu, postojećem proračunu, rebalansu proračuna, proračunu za 2016., proračunu za 2016.godinu za 2015., na kojoj poziciji, na teret kojeg proračunskog korisnika, koliko novca, dakle ništa o tome ne stoji, a moralo je stajati i bez toga ovaj zakon nije smio doći na raspravu. Hvala lijepo.
Potpredsjednica Milanka Opačić, odgovor na repliku.
Ako mogu odavde, gospodine Reiner samo jedno pojašnjenje, dakle novci za ovaj zakon su osigurani na pozicijama Ministarstva socijalne politike i mladih. Svi medijatori koji rade i koji su educirani su djelatnici Centra za socijalnu skrb. Djelatnici koji rade u Centru za posebno skrbništvo su zaposleni i isto tako rade, prema tome nema nikakvih dodatnih financijskih izdataka. Mi smo sve ovo što imamo, znam na što mislite, ali neke stvari će se odrađivati kroz jedinstveno tijelo vještačenja kao jedan sustavni mehanizam za vještačenje. Prema tome, neće iziskivati nikakva dodatna sredstva izvan onih koji su osigurani na pozicijama Ministarstva socijalne politike i mladih.
Kolegica Nada Murganić, replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovana potpredsjednice Vlade i ministrice zaista ću reći neka svoja razmišljanja zaista je zakon obiman i u replikama ću se pokušati osvrnuti na nešto što posebno smatram da je zanimljivo. Naime, nekako imam dojam da krenemo u nekakve papirnate tzv. reforme, a da nismo osigurali logistiku i stvaramo si tu dodatne, duple troškove a i probleme. Sigurno da nije nikome da mi se ne bi imputiralo, drago da smo imali suspenziju na Ustavnom sudu za ovaj zakon, ali reći ću možda u ime dijela struke s kojima razgovaram, najviše ima između ostalog i prigovora na centre za posebno skrbništvo, A iz razloga što teritorijalna rasprostranjenost sudova i činjenica da zaista ima tisuće predmeta godišnje imenuju se posebni skrbnici, zaposlenici centra za posebna skrbništva kojih je malo i koji su centralizirani u koliko ja znam za sada u 4 velika grada. Pa se postavlja pitanje da li poznaju djecu, da li poznaju teritorij i teren, da li je potrebna za njih posebna edukacija. Znamo da pravilnik koji propisuje način kako se uzima mišljenje od djeteta je vrlo zahtjevno i za to trebaju biti posebno educirane osobe. A u isto vrijeme imamo obiteljske centre. Ne inzistiram da to bude nešto što mora biti ali ako smo imali centar, jedan uhodani sustav, stručnjake koji imaju rezultate, odnosno koji imaju nekakva iskustva, da li smo to trebali gasiti ili smo trebali paralelno to razvijati. Naime, nije dobro da gasimo institucije u isto vrijeme dok u potpunosti ne razvijemo nove, dakle da gasimo stare. A vi znate da postojanje obiteljskih centara i zaposlenika je jako dugo iziskivalo duplo trošenje, plaćanje i plaće ravnatelja i plaće šefova računovodstva.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Gospođo ministrice, rekli ste u svom izlaganju i nadate se da ćemo mi podržati ovaj zakon. Ja bih voljela da je ovaj Obiteljski zakon donesao niz mjera i niz preporuka i da ste činili puno više u ove 4 godine npr. na demografskoj politici u Hrvatskoj, pronatalitetnoj politici. Reći ćete mi sigurno ako ćete odgovoriti da ste povećali rodiljne naknade ali zar mislite da su samo rodiljne naknade uvjet za rođenje više djece? Nisu. Uvjet za rođenje više djece to je jedna politika prema mladima i prema obitelji. To je politika koja usmjerava se prema dobrom zapošljavanju žena ali i ostanku mladih ljudi u Hrvatskoj. I sami ste svjesni da spadamo u red najstarijih država u Europi. Znači prosjek starosti je 40, mislim oko 42 godine, mi smo najstariji. Pa neki demografi možda i crno prognoziraju ali govore nam da za 30 godina nas skoro pa i neće biti, biti ćemo stara nacija. Mislim da je ovakvim zakonima obiteljskim trebalo puno više posvetiti pozornosti zaista na toj demografskoj politici, na pronatalitetnoj politici ali koja ulazi u sve sfere jer ovo stanje je neodrživo sada ne samo u tome nego jednostavno vi dajte vaučere za struju a mogli ste prije 2 godine recimo tu istu struju pojeftiniti za siromašne obitelji. Ovo je sada neko gašenje. I mislim ministrice da u ovaj zadnji čas zaista nije dobro, da ste mogli ostaviti prigodu i ovi zakoni neki neće biti, da se napravi jedan dobar Zakon obiteljski koji će biti zaista u cilju i demografske i pronatalitetne i ostanka mladih. I još jedno pitanje, oprostite samo jest to, škola Vinko Bek, to znate da je zatvorena, bez obzira što ona praktički ima sve uvjete za rad osim zgrade. Pa me zanima izmješteni su učenici odnosno korisnici te škole u neprikladne uvjete, zbog čega niste o tome malo ranije vodili brigu u ministarstvu?
Potpredsjednica Milanka Opačić, odgovor na repliku.
Pa prije svega oko nekakve pronatalitetne politike, dakle prvo Obiteljski zakon nema doista veze sa pronatalitetnom politikom, on je potpuno jedna druga vrsta zakona. Obiteljska politika je bila godinama dakle na snazi, kada smo napravili analizu kada je ona istekla, dobar dio mjera nije bio proveden zbog toga što nije bilo novaca. Dakle to su bile sve lijepe želje ali nije bilo novaca i nisu provedene. Mi smo napravili novu obiteljsku politiku, napravila je struka, ne ja napravila je struka. Međutim, mi u ovom trenutku računamo koliko bi svaka od tih mjera koštala. Kad nas optužuju za populizam, ja bih sada isto mogla tu obiteljsku politiku i pustiti van i reći da, ovo će biti nova obiteljska politika ali je to neodgovorno od mene jer ona već u startu traži više od nekoliko milijardi kuna kojih nema. Dakle mjere su užasno skupe, ne samo u Hrvatskoj nego u svakoj zemlji Europske unije. I zemlje koje imaju puno više novaca su puno više ulagale u tu vrstu obiteljske politike, pronatalitetne, kako god je htjeli nazvati ali nažalost nisu, mnogi nisu s time postigli puno. Dakle, nisu podigli svoj natalitet jer se u mnogim istraživanjima pokazalo da je to pravo na izbor, dakle to je izbor obitelji i često puta jesu neki motivirani određenim povlasticama, određenim pravima pomoći bih rekla ali nekima ni to neće biti dovoljan poriv da imaju veći broj djece. Tako da, evo ja imam obiteljsku politiku koju je struka napisala ali u ovom trenutku nisam naprosto toliko neodgovorna da kažem da s time ćemo ići jer znam da za to nema financijskih sredstava. A kada je u pitanju Vinko Bek, da djeca su prije svega ovako, naše ustanove socijalne skrbi nažalost rade u većem broju u zgradama koje su potpuno neadekvatne stare po 100, 150 godina, svako ulaganje u njih je ajmo reći tako krpanje nekakvog prostora. Često puta bi bilo, trebalo raditi potpuno nove prostore. S novcima smo defiticitarni, nemamo ih toliko puno međutim ovdje u slučaju Vinka Beka mislim da smo sada smjestili djecu u prostore gdje i ostala djeca starijih razreda uče u Kušlanovoj. A najvjerojatnije ćemo uskoro od DUDI-a dobiti jedan prostor koji ćemo onda urediti kao privremeno rješenje jer smatramo da je dugotrajno rješenje izgradnja još jednoga manjeg paviljona dakle u Kušlanovoj kako bi sve bilo na jednom mjestu.
Sada ćemo prijeći na raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, potpredsjednik Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice Sabora, uvažena gospođo ministrice, zamjenice ministrice, kolegice i kolege. Prije svega želim reći da mi je žao što opet imamo istu situaciju kao i kod rasprave zakona u prvom čitanju kada se opet rasprava provodi pred svega 15-ak saborskih zastupnika, nije važno sa koje strane su ali žalosno je da ih je tako malo ovdje. Jer zakon ovaj je praktički u suštini identičan onome kojeg je Ustavni sud suspendirao i očito se opet želi taj zakon provući u tišini, bez velikog odjeka javnosti, stručnjaka, sudaca, praktičara i svih drugih koji su se negativno o njemu izrazili, bez obzira na vrlo veliku važnost i kompleksnost ovog zakona. Ono što treba jasno reći, da nažalost ovaj prijedlog zakona nema apsolutno nikakvih suštinskih poboljšanja. Radi se samo o nekim izmjenama, nekim kozmetičkim, nekim nomotehničke, ali ostaje niz kontroverzi i nesretnih rješenja. Negdje se mijenjao redoslijed riječi u rečenici, primjerice članci 99/1, 155/1 ili se mijenja padež riječi, recimo članci 83/2, 92/3 ili se mijenja singular sa pluralom i vice versa, recimo članak 54/1. Onda se dodao negdje na kraju rečenice tekst koji prije nije postojao, a potpuno je nepotreban i opterećuje nomotehnički pravnu normu nepotrebno. Još uvijek postoje odredbe u kojima postoji zbrka riječi, a koja je nastala zbog sistema copy-paste iz prethodnog zakona pa imamo neka rješenja koja su prilično nesuvisla unutra. Dakle prepisuju se neke norme iz obiteljskog zakona ovog staroga čak sa istim gramatičkim i pravopisnim greškama. Mogu reći članke, recimo članak 61 3/3, 160/2 točka 3, 165/1 itd., itd. Ono što je suština zapravo cijele priče je da su nažalost i dalje ostale pravne nelogičnosti, nepoznavanje značenja i dosega pojedinih obiteljsko-pravnih instituta i njihovog međuodnosa. Naime, cilj zakonodavca uvijek moraju biti jasni i jednostavni propisi. U ovom slučaju mnogo toga što nije trebalo se zakompliciralo, neke stvari su se mijenjale, ne znamo zašto, za neke znamo zašto. Ali stoga mi i dalje držimo da se Obiteljski zakon iz 2003. godine morao samo poboljšati i osuvremeniti, da se to moglo napraviti, a nikako ići u izradu potpuno novog zakona za koji se ispostavilo da nije dobro, koji je Ustavni sud osporio, a bojim se da sudbina ni ovoga neće biti puno bolja. No što su još možda propusti u ovom zakonu ili nesretna rješenja? Recimo, razrađuju se ljudska prava koja su već sadržana u Ustavu Republike Hrvatske za Republiku Hrvatsku obvezujućim međunarodnim dokumentima, dakle potpuno nepotrebno se navode u ovom zakonu. Zatim imam primjere nelogičnosti. Recimo prilikom uzdržavanja djeteta predviđen je minimalni iznos potreban za uzdržavanje djeteta i to prema objavljenim minimalnim novčanim iznosima potrebnim za mjesečno uzdržavanje djeteta za ovu godinu, za dijete od 6 godina 940,61 kunu. To je dakle iznos uzdržavanja za jedno dijete, a kojeg se ne može osloboditi plaćati roditelj koji je radno sposoban, no možda i nezaposlen. Istodobno ako roditelji žele sporazumno u skraćenom postupku odrediti uzdržavanje za svoje dijete prema članku 314. i 474. do 477. Obiteljskog zakona, tablica o prosječnim potrebama djeteta iskazuje podatak da su prosječne potrebe djeteta starog 6 godina 1190 kuna mjesečno i to za roditelja koji ima prosječnu hrvatsku plaću od 5800 kuna. Dakle ispada da je 250 kuna mjesečno razlika između minimalnih potreba djeteta i prosječnih potreba djeteta što baš nije logično. Izmijenjen je članak 360. gdje je nastala potpuna zbrka. Piše da i dijete mora bit obaviješteno o predmetu, tijeku i mogućem ishodu postupka u kojem se odlučuje o njegovim osobnim i imovinskim pravima i interesima. To mora učiniti posebni skrbnik djeteta, sud ili stručna osoba centra za socijalnu skrb kako je to određeno u članku 360. stavak 6. S druge strane, u članku 240. stavak 2. točka 2. piše da je posebni skrbnik dužan obavijestiti dijete o predmetu spora, tijeku i ishodu postupka. Dakle nije jasno čija je to zapravo dužnost. Iz članka 360. stavak 2. proizlazi da će dijete starije od 14 godina sud saslušati neposredno, a uz nazočnost citiram: ″druge stručne osobe, ako procijeni da je to s obzirom na okolnosti slučaja potrebno″. Pritom je potpuno nejasno koja je to druga stručna osoba i u kojim prikladnim prostorijama i sa kojim znanjem o psihologiji djeteta će razgovarati sudac koji nije specijaliziran, a većina sudaca u Hrvatskoj nije za to specijalizirana. Uz to dijete mlađe od 14 godina ima pravo ako to želi izraziti svoje mišljenje o brojnim pitanjima putem posebnog skrbnika koji će to prenijeti dalje sudu. U brakorazvodnom postupku to će dijete kasnije, prigodom sastavljanja obiteljske anamneze saslušat i centar za socijalnu skrb. Dakle to dijete će biti barem dva puta saslušavano. Nije opet sretno baš rješenje. Nakon svega posebni skrbnik će upoznat dijete sa sadržajem odluke i pravom na izjavljivanje žalbe. Koji će sve stručnjaci i koliko puta razgovarati sa djetetom u toj jednoj vrlo osjetljivoj fazi? Osim toga naravno ovaj propis je zapravo suprotan bruxelleskoj uredbi prema kojoj mora bit vidljivo da je dijete dobilo informacije o postupku i da mu je bilo omogućeno sudjelovati u njemu. Naime, kad roditelji postižu sporazum o roditeljskoj skrbi rješenje o odobravanju tog sporazuma ne mora sadržavati obrazloženje. To piše u članku 421., pa onda nije jasno kako će biti vidljivo tko je i na koji način omogućio djetetu da izrazi svoje mišljenje. Dakle radi se protivno uredbi EU, iako se u uvodnom dijelu u obrazloženju puno spominju razne konvencije itd. i zapravo se unaprijed onemogućava ovrha po njoj našim građanima koji se nalaze eventualno u inozemstvu. Ono što prilično zapravo je uznemirujuće je činjenica da u ovom zakonu postoji nešto što se navodi u obrazloženju članka 561. Naime, u tom obrazloženju Ministarstvo socijalne skrbi zamjera Ustavnom sudu što svojim rješenjem od 12. siječnja ove godine nije poništio Obiteljski zakon iz 2014. u cjelini ni njegovu odredbu kojom je Obiteljski zakon iz 2003. stavljen izvan snage. To je u najmanju ruku začuđujuće, jer Ustavni sud prema članku 126. Ustava i prema članku 53. odnosno 55. stavak 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu nema ovlast uopće poništavati, nego samo ukidati zakone. Razlika naravno je bitna, jer ukidanje djeluje od časa donošenja takve odluke, a poništavanje djeluje unatrag od časa donošenja isprave kao da ona pravno nikad nije bila ni donesena. Prema tome, to već ukazuje na u najmanju ruku nepoznavanje materije ako ne i drugih ozbiljnijih problema koje ovaj zakon ima. Dakle, ni Ustavni sud, ni zakonodavac nisu ponovno ovlašteni stavljati izvan snage zakon koji je već jednom stavljen izvan snage, jer je to pravno nemoguće. Prema tome, prijedlog članka 561. ovog konačnog prijedloga kojim se opet ponovo ukida Obiteljski zakon je zapravo apsurdan. Ministarstvo socijalne politike zapravo ja bih rekao na neki način pokušava uvjeriti svojim napominjanjem da su pojedine odredbe Obiteljskog zakona iz 2014. godine pojedinim adresatima zakona u nekim dijelovima eventualno nedovoljno jasne, te u tom smislu postoji prostor da se manjim jezičnim i izričajnim doradama u predmetnom tekstu zakona otklone dvojbe i nejasnoće koje su se pojavile u njegovom tumačenju. To je iz teza odnosno nacrta stoji. Prema tome, čini se da ministarstvo misli irelevantnim ili nesposobnim sve one brojne osobe fizičke, pravne osobe koje su osporile Obiteljski zakon iz 2014. sve profesore katedri Obiteljskog prava u Rijeci, Zagrebu i Splitu koje su se složile sa tezama osporavatelja, sve savjetnike i suce Ustavnog suda koji su zaključili da je pravna sigurnost toliko ugrožena da je potrebno suspendirati Obiteljski zakon iz 2014. u cijelosti. Međutim, donošenjem sada i inzistiranjem na tome da se donese ipak ovaj Obiteljski zakon velim ponovo praktički identičan u svojim temeljenim odredbama, a sa nizom nekakvih minornih promjena i detalja i premještanja riječi itd. se želi zapravo omesti Ustavni sud da meritorno dovrši postupak ocjene ustavnosti Obiteljskog zakona iz 2014. i zapravo se želi obustaviti taj postupak zbog prestanka njegovog važenja, jer će eto postojati novi zakon. Postoji i cijeli niz formalnih primjedbi koje se mogu reći recimo donošenje novog Obiteljskog zakona nije bilo najavljeno u godišnjem planu normativnih aktivnosti za 2015. koje je Vlada donijela 17. prosinca 2014. Postoji i cijeli niz argumentacija opet koje se navode u razlozima zbog kojih se zakon donosi, a koje su u najmanju ruku zanimljive. Na stranici 171. se recimo poziva na izvješća pravobraniteljice za djecu od 2004. do 2012. godine, a mi znamo da je pravobraniteljica za djecu gospođa Mila Jelavić tada temeljem tih izvješća 2014. godine dala 83 prijedloga na novi Obiteljski zakon i primjedbi na nacrt tog zakona. Međutim, onda je novoizabrana pravobraniteljica za djecu koju je izabrala ova Vlada i ova većina, gospođa Ivana Milas-Klarić sve povukla, svih 83. I smiješno je pozivati se na zapravo izvješća za vrijeme prethodne pravobraniteljice koja je imala vrlo kritički stav prema tom zakonu i iznijela ga u 83 prijedloga za izmjenu. U Obiteljski zakon na sam dan izglasavanja 6. lipnja 2014. unesen amandman Kluba zastupnika HNS-a i SDP-a, dakle onih stranaka koji čine aktualnu koalicijsku Vladu o izjednačavanju izvanbračne zajednice sa brakom. I izrijekom je uvedena mogućnost posvajanja djece, a da o tome nije prethodno provedena javna rasprava koja bi počivala na pravnim istraživanjima o potrebama građana o procjenama učinka izjednačavanja neformalnih izvanbračnih zajednica i braka. Sigurno da to nije sretno i sigurno da to nije dobro. I ovaj prijedlog naravno ne slijedi ni logiku onog ustavnog određenja braka pogotovo kad ga se poveže sa Zakonom o životnom partnerstvu osoba istog spola i neki su u svojim primjedbama na ovaj zakon ukazivali da se time može izigrati volja naroda donesena na prvom državnom ustavotvornom referendumu koji je održan 1. prosinca 2013. godine. Dakle, da završim možda čak i prije vremena. Činjenica je da imamo tzv. novi prijedlog Obiteljskog zakona koji je u bitnim odrednicama istovjetan onome kojeg je Ustavni zakon u cijelosti suspendirao. Radi se o jednom velikom mjestimično nelogičnom, nedorečenom, kontradiktornom tekstu koji je krajnje nefunkcionalan, koji može dovesti do niza velikih problema. Posebno želim ukazati na to da je vacatio legis u ovom prijedlogu nedopustivo kratak, jer rok potreban za prilagodbu potpuno nove situacije a ovaj zakon budući da je praktički identičan onom prethodnom predstavlja uistinu u mnogim aspektima nešto novo u odnosu na onaj prethodni zakon iz 2004. godine. Nije za očekivati da će u ovoj osjetljivoj sferi obiteljskog zakonodavstva se moći svi oni koji bi to trebali prilagoditi tako kratkom roku. Kad pogledamo unazad obiteljske zakone koji su bili u bivšoj državi i u Hrvatskoj državi onda su uvijek imali veliki jedan rok koji je bio barem šest mjeseci, neki su imali osam mjeseci. Bilo bi dobro, mi ćemo dati u tom smislu i amandman, da zakon stupi na snagu 1. srpnja 2016. godine. Mi ćemo zapravo dati amandman da zakon ide u treće čitanje u kojem bi se on mogao doraditi u puno aspekata, od banalnih jer ima niz gramatičkih grešaka, niz nesretnih izričaja, miješanja pojmova itd., pa do onih suštinskih. A ako se naš prijedlog za treće čitanje ovog zakona ne prihvati, a mi to predlažemo u dobroj volji i dobroj vjeri da za ovako važan zakon kao što je Obiteljski zakon se postigne konsenzus, onda ćemo nažalost morati biti protiv ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Prelazimo na replike. Kolegica Gordana Sobol, izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Reiner vrlo neiskreno ustvari zvuče vaše riječi gdje pozivate na konsenzus oko Obiteljskog zakona kada je ustvari i vama jasno da oko Obiteljskog zakona ustvari bih rekla da je iluzorno očekivati konsenzus svih u Hrvatskom saboru. Vi ste ovdje čitali, ponavljali neke stvari, imam dojam da ste čitali onako napisane stavove pojedinih pravnih stručnjaka koje smo mi evo prepoznavali, nećemo ih sada imenovati nema smisla, s tim da ste negdje na početku govorili o tome da je ustvari bilo samo potrebno poboljšati stari Zakon iz 2003. godine i da se sa time slažu i pravni stručnjaci i svi kojih se na bilo koji način dotiče Obiteljski zakon. To naprosto nije točno kolega Reiner, o tome smo raspravljali još kod prvog i drugog čitanja ovog prošlog Obiteljskog zakona iz 2014. godine jer su na taj Zakon iz 2003. godine i ti isti pravni stručnjaci koji sad ispada da su protiv ovog Obiteljskog zakona imali toliki broj primjedbi da su oni sami u svojim člancima, u svojim izjavama tih godina govorili o tome da bi bilo najbolje da se ide u izradu novog Obiteljskog zakona. Ovaj Obiteljski zakon smatram da ga treba donijeti. Ja mislim da mi ovdje u Saboru moramo biti odgovorni i mi bismo mogli čekati kolike godine valjda da Ustavni sud između ostalog procijeni i ocijeni ustavnost da li je ili nije jer oni taj postupak uopće nisu proveli. I mislim da zbog svih instituta koje ovaj Obiteljski zakon donosi, zbog uostalom i tragičnih događaja kojima smo bili svjedoci nedavno ukazuje da institute koje uvodi ovaj Obiteljski zakon i principe koje uvode je potrebno što prije uvesti. Zbog toga smatram dakle da ovaj Obiteljski zakon treba donijeti bilo konsenzusa u ovom Saboru ili ne bilo.
Odgovor na repliku, potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa uvažena gospođo zastupnice ja znam da se nas dvoje nećemo oko toga složiti, ja uistinu mislim da ovakvi zakoni bi bili dobro da se donose konsenzusom. Jer oni koriste svima. Za 2 mjeseca vi više nećete biti većina, zakon će vjerojatno biti izglasovan i morat će raditi nova Vlada po tom zakonu. I doći će do problema u provođenju. Ja govorim o tome. To nisu takvi tipovi zakona, to su zakoni od općeg interesa. I na neki način izbjegavanje postizanja i minimalnog konsenzusa, a nije se pokušao postići i to vi dobro znate, nažalost nije se pokušao postići, nije bilo razgovora o tome sa onima koji drugačije razmišljaju, nije bilo volje da se saslušaju sugestije, neće zapravo rezultirati onim što sam ja uvjeren da svi mi želimo, a to je dobrobit djece, dobrobit obitelji. Prema tome, činjenica je da se moglo poslušati, da se moglo doraditi ovaj zakon barem izbjeći tipfelere da tako kažem, barem izbjeći nelogičnosti da se ne znam primjerice ne razlikuje što je to odobrenje, što je pristanak, što je suglasnost. Da se jednom koristi jedan pojam, drugi put drugi, odnosno treći. I to nije pitanje bogatstva hrvatskog jezika nego suprotno nepoznavanje sadržajima pojma na primjer. Dakle, ima cijeli niz problema koji su se mogli doraditi i koji su mogli rezultirati boljim zakonom. I zato mi plediramo za treće čitanje da se to učini pa da se ipak postigne barem donekle konsenzus.
Tatjana Šimac-Bonačić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Reiner u vašoj ocjeni ja ću vas citirati što ste izrekli za ovaj zakon, da je se zakompliciralo, da ne znate zbog čega se mijenja Zakon iz 2003. godine, da je ovo nesretno rješenje, da je nepotrebno, da je nelogično, da je nefunkcionalan i niste izrekli opasan ali ste izrekli sve ono što se može reći da je opasan. Međutim, ja nisam pravnik ali znam zapravo koliko ranjena djeca trebaju pomoć i sigurna sam da ovaj zakon uvodi reda u to područje, u područje obitelji, obiteljskog prava i sudskih postupaka, isto tako da štiti one najugroženije, a to su djeca. I to rade sa svim ovim instrumentima koji su navedeni. Institutima, planom o zajedničkoj roditeljskoj skrbi, obiteljskoj medijaciji, novim žurnim izdvajanjima koje smo i danas rekli koje je jako potrebno. Prema tome, to sve govori da se uvodi red i da se štite najugroženiji. Spomenuli ste Zakon iz 2003. godine, reći ću vam samo jedan podatak, do stupanja ovog Zakona iz 2014. godine mjesečno 150 parova se razvodilo bez sporazuma, a samo za ona 4 mjeseca odnosno 3 mjeseca samo je 10 parova podnijelo tužbu radi razvoda braka. I jutros je na odboru predstavnica pravobraniteljice znate što je rekla? Imali smo primjedbe, ona je spomenula broj 56 primjedbi, sve su usvojene. Molim vas što prije da taj zakon stupi na snagu. Hvala lijepa.
Ja bih volio da kad me se citira da me se točno citara. Onda ja sam na početku vrlo jasno rekao da je trebalo popraviti zakon stari a ne da je on dobar. Centar za posebno skrbništvo koji je bio spomenut je evo jedan dobar primjer onoga o čem sam ja postavio pitanje i gospođi ministrici, a to je jedna dodatna ustanova. Pokraj postojećih centara za socijalnu skrb to je jedan novi proračunski korisnik iako i zapravo djelatnici centra za socijalnu skrb kako oni ne bi bili u sukobu lojalnosti, odnosno sukobu interesa zastupajući osobe protiv kojih njihov poslodavac provodi ili predlaže postupak a oni zastupaju onda predloženika, kako će se oni tome recimo protiviti? Međutim, u članku 240.stavci 4., 5. i 6.u odnosu na posebnog skrbnika maloljetnoj osobi u članku 241.stavci 2. i 4.u odnosu na posebnog skrbnika za punoljetnu osobu je predviđen niz slučajeva u kojima posebni skrbnik neće biti zaposlenik centra za posebno skrbništvo. E sad, kako time zastupanje zapravo po posebnim skrbnicima zaposlenicima centra postaje fakultativno odnosno neobvezno, elektivno ako hoćete nema zapravo opće suvislog razloga da se ta institucija osniva, odnosno da se ona pretvori u još jednu agenciju, agenciju za pribavljanje poslova trećim osobama koji će se izvana zaposliti nekakvim outsourcingom. Dakle puno bi ekonomičnije bilo da se centri za socijalnu skrb ili općinski sudovi da imaju popis osoba koje su voljne, spremne obavljati poslove posebnog skrbnika i da ih imenuje u potrebnim slučajevima. To bi bilo jeftinije i sasvim sigurno efikasnije nego osnivanje jedne nove ustanove. Hvala.
Nada Murganić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani akademiče, kolega Reiner ja sad ne vidim problem u tome da mi pročitamo nešto što je rekla stručna ili druga zainteresirana javnost, čak štoviše mi smo kao zastupnici trebamo i biti spona i veza i skupljati mišljenja na terenu i promicati interese svih onih koje zastupamo. Stoga ću si ja ipak dati za pravo da iznesem dvije misli od stručnih radnika koji su godinama radili upravo u centrima u njihovim timovima obiteljskima i u timovima za mirenje. Naime, mišljenje je da između ostalog ovi novi obiteljski propisi su usmjereni više na rješavanje pravnih posljedica razvoda braka, odnosno prestanka obiteljske zajednice, odustaje se od pokušaja da se obitelj ipak koliko toliko drži na okupu ako je to ikako moguće i pod ciljevima obaveznog savjetovanja prije razvoda braka nigdje se ne navodi mogućnost da će se to pokušati. U vrijeme ekonomske krize izuzetno je značajno da se obitelj drži na okupu i da se na neki način i partnerima, bračnim ili izvanbračnima pomogne u tim teškim obiteljskim situacijama. Naime, potiče se više, sve više sporazumni razvod braka što je dobro, ali moguće je mogućnost da, dobro je da nema konflikata koji su vrlo mučni i često su djeca razlog i najviše trpe u tome, ali da li postoji mogućnost da sudac u slučaju postojanja roditeljskog plana može provjeriti da li je taj roditeljski plan uvijek u interesu djeteta odnosno da li postoji mogućnost ako su se roditelji dogovorili da je to baš, i struka smatra da nije to možda samo linija manjeg otpora? Dakle postoji mogućnost i za međusobnu manipulaciju roditelja, dakle to su možda oni članci kojima smo mi govorili u smislu poboljšanja zakona.
Vrijeme. Hvala. Potpredsjednik Željko Reiner odgovor na repliku. Molim vas držite se vremena.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa uvažena kolegice Murganić, ono što ste na početku rekli zapravo je bit stvari. Zanimljivo je kako se s jedne strane pokušalo meni osporiti da elemente, naglašavam elemente koje su neki pravni stručnjaci iznijeli u raspravi iznesem ovdje? Naravno da mi oni nisu pisali to kao što premijer misli da mi netko piše govore a onda ne zna odgovoriti na ta pitanje, nego sam iznio stavove koji se temelje na stavovima nekih pravnih stručnjaka. Ali to se čini da se to ne smije raditi zato jer se ti pravni stručnjaci ne slažu sa onim što je zamislilo ministarstvo, što misli saborska većina. S druge pak strane zanimljivo je, maloprije je bila argumentacija što je rekla pravobraniteljica koja je rekla nešto sasvim suprotno, zato jer je pravobraniteljicu izabrala ova saborska većina, po volji ove Vlade. Pa onda je to opravdano i njene primjedbe su opravdane a primjedbe pravnih stručnjaka koji misle suprotno onome što misli Vlada i većina nisu opravdana. Ja ponovno mislim da je dobro saslušati sva razmišljanja i pokušati naći najbolji način kako bi se uredio ovaj važan dio našeg zakonodavstva jer to ne radimo za sada, ne radimo niti za sljedeća dva mjeseca, a ne radimo ni za to da onda slijedeća saborska većina mora mijenjati pojedine stavke. I to ne bi bilo dobro, i to ne bi bilo dobro i tako donositi zakone nije dobro. Mi smo na to više puta ukazivali posebice kad se radi o tako važnim zakonima gdje je postizanje određenog konsenzusa uvijek dobro i potrebno a ne da se onda stalno moraju zakoni mijenjati, a ovaj će se zakon izvjesno morati promijeniti jer ne valja. Hvala lijepo.
Đurđica Sumrak replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi akademiče i potpredsjednici Hrvatskog sabora. Bez obzira što su vam danas u tijeku dana mnogo toga ja bih rekla nekulturnog i nepristojnog rekli, danas ste u ovoj svojoj raspravi i dokazali da niti argumenti ponekad ne vrijede. Dakako da je Obiteljski zakon jedan od bi trebao biti jedan od prevažnih zakona u RH, ali uvaženi akademiče što su prioriteti ove Vlade? Ja sam upravo ministricu pitala što su joj prioriteti, nažalost njoj nisu prioriteti da se ekonomski ojača obitelj, da se poradi na demografskoj politici, njezin ma neću biti zločesta, ali taj hirovito inzistiranje ja ću donesti Obiteljski zakon pa kakav bio, imam ja svoje stručnjake i ne poštujem ničije drugo mišljenje. Nemojte misliti svi mi koji smo bili u situaciji da se razvedemo i svi mi koji imamo djecu jako dobro znamo što to znači svakako bi željeli i svi oni ljudi danas koji su nažalost u takvim situacijama žele dobar zakon, dobar, dobar, a ne debelu jednu knjigu u kojoj se ne može snaći više niti socijalni radnik niti pravnik niti nitko, nitko se ne može snaći o čemu se tu zapravo radi. A profesore ono što vi upozoravate da treba saslušati jedno i drugo mišljenje jest to upravo vaše iskustvo liječnika, profesora jest to konzilijarno dogovor. Pa kako bi to bilo da vi dođete svom pacijentu i kažete ja ću učiniti to, ovaj drugi liječnik kaže ne i kažeš moje je mišljenje najvažnije? A ovo je Hrvatska država i boljitak obitelji, boljitak obitelji djece i sve i mislim da bi zaista bilo pošteno umjesto dijeljenja darova da se ovaj zakon pošalje u treće čitanje kao što ste rekli ili naprosto da se puti kao što će i niz ovih zakona koji su sada u raspravi umrijeti prirodnom smrću jer se neće moći raspraviti da dozvolite da nova vlada sa svim novim relevantnim stručnjacima i vašim i našim donese jedan pravi pametan zakon.
Vrijeme. Potpredsjednik Željko Reiner, odgovor na repliku.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice. Pa uvažena gospođo zastupnice Sumrak, ja sam se uvijek zalagao za konsenzus i nikada nisam mislio da bilo tko ima monopol na neku stvar jer to nije dobro. Zato sam i predložio da se ide u treće čitanje ovog zakona, bez obzira što mislim da on nije dobar, ali upravo zato da se pokuša postići suglasje oko barem nekih stvari. U najmanju ruku bi bilo dobro, a na kraju i slijedom članka 174.stavka 6. Poslovnika Hrvatskog sabora koji kaže da predlagatelji zakona su dužni dostaviti prijedlog teksta jezično pregledan odnosno ispravljen. Ovaj tekst sam on vrvi jezičnim gramatičkim pravopisnim netočnostima i makar to se moglo ispraviti, a nije. Zašto, ne znam. Ali jedan meritum na koji ste vi recimo ukazali, članak 117.stavak 1.roditeljska skrb prestaje vezano uz posvojenje djeteta. Dakle ta odredba znači da roditelju prestaje skrb i kada njegovo dijete posvoji njegov novi bračni drug tj. kada očuh postane djetetu poočim odnosno kada mu maćeha postane pomajka. Međutim, zakonodavac je odbacio sve te pojmove i ozakonjuje razlike među njima nego i za takav slučaj posvojenja pripisuje da roditelju prestaje roditeljska skrb. Zašto to? Evo banalna jedna stvar možda i ne banalna, a možda i banalna. Ali može se ispraviti sa malo dobre volje. Hvala lijepo.
Romana Jerković, replika.
Hvala lijepa. Kolega Reiner kažete da će neka nova vlada morati mijenjati Obiteljski zakon. Ja vas molim da se vi ne brinete oko toga iz dva razloga. Prvo, taj zakon neće trebati mijenjati jer je dobar, a drugo, vi ćete i onako biti u opoziciji, tako da ne brinite se oko toga. Drugo kada kažete da je taj zakon prevelik i tko će se naći od sudaca u tako ogromnom zakonu, pa vi i ja smo završili medicinu, morali smo savladati jedan vrlo težak predmet sjetite se anatomija. Ima sigurno preko tisuću stranica, pa očigledno ste to savladali jako dobro i jako ste se dobro snalazili u anatomiji. Ne znam zašto se brinete za suce i toliko ih podcjenjujete. Na kraju vaša interna medicina nije ništa manja po obimu. Spomenuli ste Ustavni sud koji je Obiteljski zakon iz 2014.godine stavio van snage, time je učinio svojevrstan presedan koji vas očigledno veseli, mene ne jer se pitam što je sa svima onima koji su se razveli i što je s posvojenom djecom. Pitam se da li bi tragedija koja se dogodila sa djetetom koje nije bilo podvrgnuto kemoterapiji poprimila tako tragične razmjere da je Obiteljski zakon koji je suspendiran iz 2014.godine bio na snazi. Imate svo pravo ovoga svijeta da vam ovaj zakon nije dobar, imate pravo biti u zabludi, a ja sam sigurna da će vrijeme pokazati koliko ste bili u krivu. Željela sam vas pitati da li znate da su stručnjaci iz SAD-a, Italije i Švedske govorili o novoj proceduri razvoda braka u Hrvatskoj, da li znate da su kao primjer za kvalitetan postupak razvoda naveli upravo rješenje obaveznog savjetovanja roditelja prije razvoda? Ali što oni znaju. Kao što sam već jednom prilikom rekla netkome novi prijedlog zakona smeta, smeta jednoj maloj i bučnoj vrlo moćnoj skupini međutim na svu sreću neće spriječiti da novi prijedlog zakona na koncu bude i usvojen i da se dogodi ono što ste vi trebali napraviti u dva mandata, a niste. Hvala.
Odgovor na repliku potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažena gospođo zastupnice, ajmo redom, prvo vi govorite upravo sukladno onom što sam ja rekao, ni vi niste učili tako kratko anatomiju, a niti ja jel se slažete s tim? Prema tome, upravo o tome sam govorio i zato sam i predlagao i predložiti ćemo amandmanom između ostaloga da se ovaj zakon stupi na snagu 1.7. upravo zato da se omogući podrobnije upoznavanje sudaca time. Nitko niti je naučio anatomiju za takvo kratko vrijeme a niti će suci savladati ovu opsežnu materiju zakona koji ne postoji. Zakon će postojati kada se objavi u Narodnim novinama. Dakle to je jedna stvar. Druga stvar, naravno mene ne veseli i nikoga ne može veseliti da ni jedan zakon Ustavni sud suspendira. To nije dobro, to nije dobro i to uvijek treba izbjeći. Ali da bi se to izbjeglo, vraćam se na ono valja pokušati barem kod ovakvih stvari postići neki konsenzus, postići suglasje oko toga, postići to da se poslušaju oni glasovi koji ukazuju na propuste da ih ne bi morao onda ustavni sud vraćati natrag i ispravljati i tražiti ispravke. Nikoga ne veseli pravna nestabilnost, nikog ne veseli ni ono što se tu događa u ovom Saboru da se zakoni mijenjaju kao papirnati rupčići, da se isti zakon mijenjao po 4, 5 puta u godinu dana, to ne može veseliti nikoga niti oporbu ali ja sam siguran da niti poziciju to ne veseli ali morali ste dizati svaki put ruke za to. A što se tiče tragedije koja se dogodila i vi i ja znamo da to ovaj zakon uopće neće riješiti onog djeteta i da to blage veze sa time nema. Hvala lijepa.
Marija Lugarić, replika.
Poštovani kolega Reiner. Netočni ste, nekoliko bi, mislim više stvari rekla, dozvolite mi da ih nekoliko od njih repliciram. Ustavni sud svojom odlukom, odnosno svojim rješenjem nije ukinuo Obiteljski zakon iz 2014. godine, on je donio rješenje kojim pokreće postupak ocjene suglasnosti sa Ustavom, rezultat te suglasnosti ne znamo, on može utvrditi da je zakon iz 2014. suglasan sa Ustavom isto kao što može utvrditi da nije. Dakle odluke o Obiteljskom zakonu iz 2014. Ustavni sud nije donio. Također ste izrazili svoje nezadovoljstvo sa činjenicom da o institutima koji su uvedeni za izvanbračnu zajednicu nije provedena javna rasprava i da je suprotna referendumu o braku. Ja ću vas podsjetiti ili upoznati ako ne znate, o ovom zakonu uključivo sa ovim prijedlozima koji su i sada u konačnom tekstu za izvanbračnu zajednicu i provedena je javna rasprava u trajanju od 9. travnja do 12. svibnja ove godine, dakle nešto više od mjesec dana a u svojem priopćenju od 14.11.2013. godine Ustavni sud je utvrdio kada je govorio o onom referendumu o braku da eventualno dopuna Ustava odredbom prema kojoj je brak životna zajednica žene i muškarca ne smije imati nikakvog utjecaja. Ponavljam ne smije imati nikakvog utjecaja na daljnji razvoj zakonskih okvira, instituta, izvanbračne i istospolne zajednice u skladu sa ustavnim zahtjevom itd., itd…. Nadalje ste rekli da ovaj zakon nije bio u planu normativnih aktivnosti za 2015. godinu. Obzirom da se plan normativnih aktivnosti za svaku godinu donosi u 11. mjesecu prethodne godine a da je odluka, odnosno ono rješenje Ustavnog suda iz siječnja, jasno je da to i nije mogao niti biti. I na kraju veći dio svoje rasprave ste posvetili argumentaciji da je ovaj zakon jednak onom iz 2014. a onda s druge strane se žalite da ima kratak vacatio legis i da ljudi ga neće stići upoznati. Pa znaju ga već više od 2 godine i po njemu su ljudi već i radili. Zahvaljujem.
Željko Reiner odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Vi ste gospođo, uvažena gospođo zastupnice vrlo vješto zapravo izokrenuli neke stvari. Dakle prvo nedvojbeno je što je Ustavni sud učinio. Da Ustavni sud to nije učinio ne bismo mi uopće o tome raspravljali o ovom zakonu i to znate i vi kao i ja, prema tome možemo naravno o tome govoriti kako god hoćemo. Isto je tako nedvojbeno da je ono što sam ja rekao točno, da je na sam dan izglasavanja 6 lipnja 2014. godine u Obiteljski zakon unesen amandman Kluba zastupnika HNS-a i SDP-a o izjednačavanju izvanbračne zajednice sa brakom bez ikakve rasprave šire, bez konzultacije sa širom javnošću itd.. I to je točno i to ne možete osporiti. Nije to bilo u tekstu zakona ranije. Nije se o tome raspravljalo i ranije, nije to bilo na javnoj raspravi niti su se o tome stručnjaci izjasnili sa ove ili sa one strane. Uopće. Prema tome to ste vi, snagom većine, većine ruku na toj sjednici ubacili u zakon i to sam ja samo rekao. Prema tome ja sam to rekao i to stoji i nisam krivo rekao i s time se morate i vi složiti bez obzira, opet kažem, kakvu argumentaciju upotrijebili, ali to je činjenica. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika ORAH-a kolegica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovana potpredsjednice, poštovana zamjenice ministrice, poštovane kolegice i kolege. Na samom početku rasprave o Konačnom prijedlogu Obiteljskog zakona želim reći da klub ORAH-a neće podržati ovaj prijedlog zakona. Radi se o izuzetno važnoj materiji koja treba osigurati što je moguće bolju pravnu zaštitu pitanja vezanih uz obiteljski život. No ovaj zakon je kompliciran, prenormiran, otežava pravne procese vezane uz prekid bračne zajednice. Nije dobro ni to da je stručna zajednica vrlo skeptična prema ovom prijedlogu te da je predviđeno da će ovaj zakon stupiti na snagu u studenom, točnije na samom početku studenog ove godine što je vrlo kratko vrijeme za kvalitetnu implementaciju ovako složenog zakona. Nije dobro niti ignorirati iskustva odvjetnika i odvjetnica koji u praksi provode Obiteljski zakon, rade po njemu i sigurno se njihova znanja i iskustva mogu kvalitetno iskoristiti u cilju izrade zakona koji će biti održiv i realan. Naime, u pripremi ove rasprave komunicirala sam sa kolegicama koje se bave obiteljskim pravom, odvjetnice su i provode ovaj zakon u praksi. I ja vas moram informirati da su odvjetnici i odvjetnice koji provode ovaj zakon ogorčeni na ovaj prijedlog zakona i smatraju da će izazvati izrazito velike probleme prilikom implementacije. Smatram da nije dobro što Vlada ovim prijedlogom de facto i priznaje nemoć države pred institucijama koje su dužne provoditi zakone koje donosi ovaj Sabor. Tu prvenstveno mislim na pravosuđe. Uostalom, jedan od razloga kojim Vlada opravdava donošenje novog Obiteljskog zakona to je bilo i vezano uz zakon iz 2014. godine, jesu odluke Europskog suda za ljudska prava u Strassbourgu ali to je potpuno pogrešan argument jer se kritike Europskog suda ne odnose na sadržaj prethodnog Obiteljskog zakona već na njegovu provedbu, a posebice na sporost i neučinkovitost hrvatskih sudova. Hoće li novi Obiteljski zakon rezultirati time da će naše institucije koje su dužne provoditi ovaj zakon, a to su posebice sudovi, učiniti kvalitetnim instrumentom, efikasnim servisom svih građana i građanki Republike Hrvatske? Nažalost neće. To ne može učiniti niti ovaj zakon ni drugi sektorski zakoni koji predviđaju različite reforme. To može samo temeljita kvalitativna reforma javne uprave i reforma pravosuđa. Sve drugo je samo nažalost krpanje rupa. Samo reformom javne uprave i pravosuđa možemo doći do situacije u kojoj će ove institucije postati doista pravi servis građana i građanki Hrvatske. Kako? Tako što ćemo valorizirati rad ljudi koji rade u institucijama odnosno u tijelima javne vlasti, u sudovima, da ih valoriziramo na temelju vrlo mjerljivih njihovih rezultata i tu ne treba izmišljati toplu vodu. Sve su to već učinile mnoge uspješne demokratske razvijene države u Europi i u svijetu pa valjda i mi to možemo. No osnovni preduvjet za to jest postojanje stvarne političke volje da se zagrize u ovaj vrlo gorak ili kiseli limun. Kiseli zato što u sustavu ima nažalost jako puno neradnika koji su bliski vladajućim političkim elitama pa ih je bolje ne dirati jer budimo potpuno iskreni, ima cijeli niz situacija u kojima se točno zna imenom i prezimenom tko je prouzročio povrede, a nikad nitko osobno nije za to odgovarao. I sve dok ne uspostavimo sustav osobne odgovornosti svaki propis koji donesemo jednostavno neće biti dovoljan i ostat će mrtvo slovo na papiru. Ja ću se također nadovezati na ono o čemu je govorio potpredsjednik Reiner, a to su odredbe vezane za centre za socijalnu skrb i ideja da se centrima za socijalnu skrb dodijele postupci podjele bračne imovine između bračnih drugova, ali i cijeli niz drugih poslova je vrlo diskutabilna pa ja bih rekla i suprotna Ustavu Republike Hrvatske kao i mnogim drugim zakonima, ali i demokratskim načelima u civiliziranom društvu. Naime, država je dužna omogućiti i osigurati jednakost svih pred zakonom i pravo na pristup sudu pa se u tu svrhu siromašnijem stanovništvu koji ne mogu platiti stručnu pomoć osigurava besplatna odvjetnička pravna pomoć o kojoj postoji zakon i oslobođenje od plaćanja sudskih pristojbi. Nije dobro donijeti zakon kojim se daje neovlaštenim i nestručnim osobama koje … snose odgovornost za greške i propuste uloga koju oni ne bi smjeli imati jer je takva uloga ustvari dana drugoj profesiji. Kao banalan primjer, o tome sam govorila i prilikom rasprave o zakonu u 2014. godini, Hrvatska bi mogla odrediti da nam aute više neće popravljati automehaničari već bi to trebali raditi službenici unutar nekog novo formiranog odjela u nekom ministarstvu i to besplatno. Spomenut ću i sedmi dio zakona koji određuje obavezno savjetovanje i obiteljsku medijaciju. To je regulirano i sa nekim drugim odredbama ovog zakona i to će prema mišljenju odvjetnika koji se bave obiteljskim pravom izazvati gotovo nepremostive … nemogućnost ustvari realizacije ovog zakona. Naime, kad imate rastavu braka ili razvod braka onda imate dvoje ljudi koji jednostavno više ne mogu komunicirati i više jednostavno nisu u najvećem broju slučajeva u dobrim odnosima. Prisiljavati takve ljude na izradu nekakvih planova i na medijaciju je ja bih rekla i suprotno zdravom razumu. Činjenica jest da je od obiteljskog zakona iz 2003. godine koji je znači od kojeg je proteklo više od 12 godina, dakle se situacija u društvu prilično promijenila i zbog toga je bilo naravno potrebno ići u korekcije materije koja uređuje ovu društvenu problematiku. Stoga smatram da jesu stečeni uvjeti za promjenama, za unapređenjima i za novinama jer se ponajviše u proteklih 12 godina na području obiteljskih odnosa u velikoj mjeri povećao broj razvoda, znatno se povećao i broj izvanbračnih zajednica. Bračni parovi u daleko kasnijim godinama sklapaju brakove tako da jako veliki broj ustvari bračnih partnera u brak ulaze sa svojom imovinom. Jako puno imovine je stečeno na temelju kredita, jedan bračni drug je nositelj kredita, drugi je sudužnik i nažalost povećalo se i obiteljsko nasilje nad djecom i ženama. No u odnosu na sve te nove pojave u društvu koje traže novu regulaciju, ovaj Obiteljski zakon je prilično staromodan i nema nikakvih novina. Zbog toga se ja ne slažem sa klubom HDZ-a koji je optuživao ustvari da je ovaj zakon možda preliberalan ili premoderan u nekim stvarima, ja mislim da je upravo suprotno, da ovaj zakon nije dovoljno liberalan i da nije dovoljno moderan. U odnosu na razvod braka tu bi htjela naglasiti kao razlog za razvod ostaju iste odredbe kao u starom zakonu. U dosadašnjoj praksi sud nije utvrđivao činjenice na temelju kojih bi razveo brak već se bez obzira na razloge donosila presuda zbog koje se brak razvodi. Takav stav je proizlazio iz liberalnog tumačenja zakona i općenito stanja u društvu, da se država neće petljati u odluke dvoje punoljetnih ljudi koji se žele razvesti i što smatramo ispravnim. Međutim, svi moramo biti svjesni i nekih novih društvenih vjetrova. Ne smijemo zanemariti i činjenicu da imamo danas pojave poput udruge "U ime obitelji", da je iza nas jedan referendum koji je duboko zadirao u stvari u prava određenih skupina a takve pojave unose i nameću konzervativna i desničarska shvaćanja braka, uloge žene, djece, vjere i slično, pa bi se u budućnosti na žalost moglo dogoditi da konzervativni sudac odbije zahtjev za razvod braka jer bračni drug nije dokazao u postupku teško i trajno poremećene odnose ili neki drugi razlog vezan iz ovih odredbi temeljem kojih se može razvesti brak. Takvu odluku bi viši sud morao prihvatiti jer proizlazi na kraju krajeva iz zakonskog teksta, a na nama je samo da promislimo kakav učinak bi to imalo na civilno društvo i na sekularnu državu, a ja se nadam da svi mi želimo živjeti u sekularnoj državi. Stoga u 21. stoljeću razvod braka se ne smije uvjetovati ničim, a pogotovo nepristankom obje strane ili uvjetom da ti mora biti nesnošljivo pa da je to uvjet da se tek tada obratiš sudu. Mi ne živimo u vjerskoj državi, te je uloga braka u sekularnoj državi drugačija od uloge braka u katoličkoj crkvi. Što se tiče broja izvanbračnih zajednica i regulacija u stvari izvanbračnih zajednica moramo imati na umu da su one u proteklih desetak godina postale vrlo česta i svakodnevna pojava, ali da ova pojava nije adekvatno uređena Obiteljskim zakonom i zbog toga moram upozoriti da su više-manje ostali nepromijenjeni članci kao u starom zakonu. Prema ovom zakonu izvanbračna zajednica jest izjednačena sa bračnom, ali neka osoba može živjeti sa dvije različite osobe duže od tri godine ili imati zajedničko dijete, te se mogu u praksi stvoriti dvije izvanbračne zajednice. Dakle, više nije dovoljno reći neudana žena, već neudane žene i žena koja nije zasnovala izvanbračnu zajednicu i neoženjen muškarac. Također postoji kazneno djelo ako se sklopi više brakova, ali ne i ukoliko zasnuje više izvanbračnih obitelji. Na žalost ni novim zakonom se nije jasno i nedvojbeno utvrdio trenutak nastanka izvanbračne zajednice, pa ta činjenica u sudskim sporovima i drugim postupcima često predstavlja spor sam za sebe i mora se prvotno utvrđivati od strane suca. Dakle, time dolazi do pravne nesigurnosti i mogućnosti zloupotrebe prava. Jednostavno rješenje bi bilo da se početak izvanbračne zajednice određuje datumom nekog zajedničkog ili sporazumnog čina među partnerima. Na primjer to bi bilo zajedničko predavanje porezne prijave, prijava zajedničkog prebivališta ili zajednička registracija u nekom upravnom tijelu kao i trenutak prestanka što bi recimo bila pismena izjava o prestanku. Naravno zakonom se treba omogućiti dokazivanje suprotno od onoga što se prema gore navedenom presumira, ali bi se time ukinula obaveza suda u 90% slučajeva da na narednih 10 ročišta saslušavanjem rodbine i svjedoka utvrđuje kada je i da li je uopće nastala izvanbračna zajednica, te kada je ona prestala. U svezi odredbi koje se tiču imovine ovaj zakon je promašen u cijelom nizu rješenja, jer je veliki broj članaka suprotan Ustavu koji jamči pravo vlasništva, te odredbama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Današnje generacije sklapaju brakove u kasnijoj životnoj dobi, te u trenutku sklapanja jako često imaju već svoju imovinu. Stoga se upiti za bračni ugovor javljaju sve češće, jer isti ako već postoji u starom zakonu nije zaživio u praksi. Dijeliti pravdu tko će živjeti u obiteljskom domu također nije u skladu sa Ustavom i stvara mogućnost zloupotrebe prava od strane roditelja. Država mora osigurati brzo i efikasno rješavanje bračnih odnosa i prava i obveza koji iz njih proizlaze, a imovinske prilike trebaju ostati odvojeni postupci kako je to bilo i do sada. Naravno u slučaju ugroze djetetovih osnovnih prava država smije intervenirati u vlasništvo privremeno, ali na točno utvrđeno kratko vrijeme. Htjela bih izreći i nekoliko pohvala. Naime, pohvalila bih članak 185. kojim se daje mogućnost posvajanja djece i od strane izvanbračnih parova, smatram da je to u redu. Pohvalila bih i predlagatelja što je bolje regulirao neke odredbe vezane uz obiteljsko nasilje, odnosno što je prihvatio odrežene prijedloge Autonomne ženske kuće. Ali bih također htjela upozoriti da sam ja vezano uz prvo čitanje Obiteljskog zakona podnijela pisanu raspravu i da na strani 311. gdje se govori o tome koji prijedlozi nisu prihvaćeni između dva čitanja. Nije uopće razmatrano pitanje koje sam u stvari podnijela u toj svojoj pisanoj raspravi. Na samom kraju ja ću ponoviti da klub ORAH-a neće podržati ovaj zakon, jer ovaj zakon na žalost ne odgovara na stvarne potrebe društva, komplicira procedure koje će na žalost još više otežati sudsku praksu. U mnogim odredbama ovaj zakon nije moderan i liberalan i zbog toga mi nećemo i ne možemo podržati donošenje ovog Obiteljskog zakona.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Poštovana kolegice Holy kažete da su odvjetnice a koje se s obzirom na svoj poziv bave primjenom ovog zakona da su ogorčene. Koje odvjetnice? Ja znam moje kolegice odvjetnice koje su oduševljene ovim prijedlogom zakona, jednako tako onim koji je suspendiran jer su u tome vidjele da mogu pomoći prije svega ženama, a najviše samoj djeci. To vam mogu reći ne samo kao žena koja se bavi već dugo politikom, nego kao odvjetnica koja se ovakvim poslovima bavila 20 godina i u čijem je prisustvu muž ubio ženu na sudskom hodniku. Ali ću vam reći i još ovo. Tko se to protivi medijaciji? Kažete da je van svake pameti da roditelji koji su zaratili da se mire. Zar vi podržavate strasti i da pravo podržava gotovo da ozakonjuje, umjesto da to sprječava. Roditelji koji imaju djecu, i to je poanta ovog zakona, ostavite strasti sa strane. Vi imate obveze prema djeci. Djeca nisu vlasništvo roditelja, roditelji prije svega imaju dužnosti, a tek onda prava naspram djece. I to je ono što je poanta ovog zakona da zabranjuje, otklanja, onemogućava loptanje djecom. A oni koji su ogorčeni, odvjetnici, ovim zakonom to je zato što im se suzbija najmanje jedna pravna radnja. Oni bi najprije tužbu pa da se mire ili ne znam koliko. Njihova je zadaća ako se prihvate ovog posla da takve prije svega smire strasti i da gledaju prvenstveno interes djece, djeteta svog klijenta, bilo da se radi o muškarcu ili o ženi ili drugom istospolnom partneru.
Mirela Holy, odgovor na repliku.
Poštovana kolegice kada je već tako jednostavno suzbiti i smiriti strasti ja onda postavljam pitanje zašto mi koji sjedimo u ovom Saboru ne možemo suzbiti i smiriti strasti i ostvariti dijalog i komunikaciju sa onim drugim političkim grupacijama kada govorimo o javnom interesu? Jako je lijepo govoriti u idealnim okvirima, međutim stvarni život je nešto potpuno drugo. I vi vrlo dobro znate da kada se radi o takvoj situaciji koja dovodi do razvoda braka da je jako teško očekivati da će te dvije osobe sjesti mirno i smireno za stol i dogovarati zajednički neke planove. A kada govorimo o tome koji su to odvjetnici mene informirali o tome pa ja ću vam otvoreno reći to su bile kolegice i kolege odvjetnici iz naše stranke koji se bave primjenom ovog Obiteljskog prava. A da se ne priča o tome da zbog toga što sam podržala u prvom čitanju ovaj prijedlog zakona, a podržala sam ga zato što smatram da nije dobro da nemamo ustvari na snazi zakon koji će regulirati ovu problematiku, dobila sam pa ja ću slobodno reći oko 50-ak različitih mailova od odvjetnika i pravnika iz cijele Hrvatske koji su bili ogorčeni sa time što sam podržala u prvom čitanju ovaj prijedlog zakona.
U ime predlagateljice zamjenica ministrice Maja Sporiš. Imate 5 minuta za govornicom.
Hvala lijepo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Ma evo ću samo vrlo kratko, vidim da se dosta živa polemika razvija oko odvjetnika, odvjetničkih kuća, angažmana odvjetničkih kuća i odvjetnika. Mi smo napravili u tih nekoliko mjeseci otkad je zaživio, znači od 1. rujna do kraja 2014. godine, računicu o funkcioniranju, financijskom funkcioniranju ovih centara za posebno skrbništvo i konstatirali smo da za poslove za koje su angažirani posebni skrbnici koji su na plaći u Centru za posebno skrbništvo u odnosu na angažman odvjetničkih kuća na mjesečnoj razini koštaju 4 puta manje. Evo ja neću, doista ne mogu komentirati zbog čega ste dobivali jer to doista ne znam, toliki broj mailova, ali mislim da to ide u prilog ovoj raspravi. Može ići još evo kao i taj podatak dodatno. Troškovi znači centara za socijalnu skrb za angažman odvjetnika i odvjetničkih kuća su nama pokazali su se 4 puta manji. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Peđa Grbin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege, poštovana gospođo zamjenice. Svoje izlaganje počet ću istim citatom s kojim sam započeo svoje izlaganje u prvom čitanju: "Dužan sam naglasiti da je gospođa potpredsjednica promišljeno postupila kada je izjavila da će Vlada u saborsku proceduru uputiti novi tekst Obiteljskog zakona u koji će ugraditi nova ili izmijenjena rješenja polazeći od prigovora predlagatelja a ovaj suspendirani tekst staviti izvan snage. To bi bilo mudro.". Iako su uvažene kolege iz opozicije to pokušali negirati i ovaj zakon predstaviti kao izravni atak na ustavni poredak RH ove riječi pripadaju predsjednici Ustavnog suda RH koja ih je izjavila 23. siječnja 2015. godine u svojem intervjuu "Večernjem listu". Dakle, i predsjednica Ustavnog suda smatra da je ovo što je učinila Vlada Republike Hrvatske a što ćemo mi kao saborski zastupnici učiniti već u petak, dakle usvojiti novi Obiteljski zakon koji će popraviti ono što je u postupku uočeno da je to razuman i ispravan put. Od 23. siječnja 2015. godine i ovih riječi predsjednice Ustavnog suda do danas proteklo je 8 mjeseci. U tih 8 mjeseci zakon se pripremao, javno se raspravio, rasprava je trajala 33 dana. Raspravljali smo o svim aspektima toga zakona. Nakon toga proveli smo prvo čitanje, između prvog i drugog čitanja Vlada je prihvatila određene korekcije i danas napokon imamo konačni prijedlog Obiteljskog zakona. Međutim, i tijekom rasprave po odborima mogla se čuti teza da je ovaj zakon i nadalje dvojben s ustavnog stanovišta. Međutim, to nije točno. Prijedlog zakona koji je pred nama slijedi upravo onu ideju predsjednice Ustavnog suda. Ovdje se ne radi o potpuno novom zakonu, ovdje se radi o zakonu koji korigira uočene nedostatke, koji korigira ne samo one nedostatke na koje je ukazao Ustavni sud a to je nekoliko nedostataka jer je Ustavni sud u svojoj odluci od 770 ili koliko već paragrafa tek u 10-ak ili 15-ak njih iznosio svoje primjedbe dok je u ostalim paragrafima odluke samo citirao stavove predlagatelja kako i stavove ministarstva zbog čega ono što predlagatelji ocjene ustavnosti iznose nije točno. Međutim, i u prvom čitanju sam o tome govorio pa ću ponoviti i sada. Neke od primjedbi koje su bile istaknute na Obiteljski zakon iz 2014.doista su stajale i drugo mi je što je ministarstvo odnosno Vlada RH kao predlagatelj ovoga akta to imala u vidu i korigiralo ih. Istaknut ću tek nekoliko od njih. Primjedba koja se odnosi na pitanje utvrđivanja majčinstva, odnosno osporavanje majčinstva u sudskom postupku, pitanje punoljetnosti djeteta, mislim da je dobro da su oni korigirani i da su uvršteni u ovaj prijedlog. Ali upravo time je predlagatelj pokazao da je vodio računa o onome o čemu je Ustavni sud govorio. Osobno mi se čini da ima nekakvih stotinjak izmjena u odnosu na zakon iz 2014.koje su sve išle ka korigiranju, kako korigiranju onoga što je bilo iznijeto u postupku pred Ustavnim sudom. Što ovaj zakon u osnovi kada zanemarimo taj problem suspenzije, šta ovaj zakon donosi? On na novi moderan i sustavan način uređuje razvod braka. To je činjenica. Mi možemo govoriti o tome da ne dostaje nekakva odredba koja bi glasila da je dovoljno da jedan bračni drug dođe i kaže želim razvod i da to bude razlog za razvod braka. Ali gospodo što je teško i trajno poremećeni odnos u braku do li činjenica da jedan od bračnih drugova dođe i kaže da u takvoj bračnoj zajednici ne može živjeti? Hrvatska pravna teorija i praksa od 80.tih na ovamo to smatraju dovoljnim razlogom za razvod braka. Upravo na temelju ovakve odredbe kakva se nalazi u ovom prijedlogu zakona. I kada nešto u praksi i u teoriji funkcionira i biva prihvaćeno onda to ne treba mijenjati. Nadalje, od onih stvari koje su u zakonu izmijenjene, odnosno novine osobito važnom smatram činjenicu da su u potpunosti izjednačena izvanbračna i bračna zajednica u pogledu ne samo materijalnih, ne samo imovinskih nego i svih ostalih prava. Zakonom se nadalje na moderniji način uređuje utvrđivanje i osporavanje očinstva i materinstva, a ono što mi je drago i što predstavlja jednu razliku u odnosu na zakon iz 2014.godine na koju nitko nije uputio primjedbu u postupku osporavanja ustavnosti toga zakona, u ovom zakonu imamo odredbu koja je u potpunosti usklađena sa duhom 21.stoljeća i vremenom u kojem živimo a to je da presumpcija materinstva više nije neoboriva već oboriva. Kotač povijesti ne možemo okrenuti unazad a svi koji su se ikad susreli sa pitanjem presumpcije materinstva znaju da u životu postoje situacije kada ona mora biti oboriva i kada se mora omogućiti i roditeljima i djeci da dokazuju suprotno. Nadalje, zakonom se u potpunosti poštuju osobe poglavito njihov integritet kojima je dosada bila u potpunosti oduzeta poslovna sposobnost, a danas to više neće moći biti činjeno na taj način da se u potpunosti oduzme, već ćemo morati definirati u kojem djelu se pojedinoj osobi oduzima poslovna sposobnost. Izmijenjene su odnosno usmjerene su određene odredbe o dodatnoj zaštiti djeteta. Ministrica je već o tome govorila. Da, da je ovaj zakon bio na snazi neke tragedije koje su se dogodile ne bi se dogodile. Osobno držim da su uvažene kolege iz pravosuđa mogle postupati na savjesniji način i u okviru postojećeg zakona, međutim to nisu činile. Ovaj zakon daje izričitu i jasnu uputu na koji način moraju postupati. U odnosu na prvo čitanje zakon je doživio određene manje korekcije koje ipak treba pozdraviti. Primjerice, prihvaćen je prijedlog kolegice Sobol koji se odnosi na priznanje očinstva nakon smrti djeteta, nadalje brisana je odredba kojom je bilo propisano da dijete koje je navršilo 14 godina može samostalno odlučiti o izboru ili promjeni vjerske pripadnosti, prihvaćeni su prijedlozi autonomne ženske kuće pa je tako izrijekom propisano da je u partnerskim odnosima zabranjena i diskriminacija prema spolu i nasilje prema partneru itd. Nekoliko manjih korekcija ali smatram i mi u klubu SDP-a također smatramo da su sve dobro došle i da ih treba pozdraviti. E sada, prije nego što završim ovo izlaganje pozabavit ću se dvjema tehničkim stvarima. Prva je, odnosno prve su prijelazne i završne odredbe ovoga zakona. Ovo je rekao bih iznimna situacija. Imali smo dva zakona koji su bili na snazi, koji su proizvodili pravne učinke, imali smo situaciju da je po prvi puta Ustavni sud intervenirao u primjenu zakona a da nije svojom odlukom uredio na koji način će se prijelazno razdoblje do usvajanja novog zakona regulirati. I to je morao učiniti zakonodavac. U tom kontekstu, prijedlog prijelaznih i završnih odredbi koji regulira točan način postupanja u pojedinim predmetima u odnosu na trenutak kada je to započeto, regulira pitanje opstanka odnosno pravnog kontinuiteta institucija koje su osnovane sukladno zakonu iz 2014.godine treba ne samo podržati već pohvaliti kako jedan rijetko dobar primjer uređivanja prijelaznih i završnih odredbi na koje bi se trebali ugledati i drugi predlagatelji zakona. Što se tiče broja članaka, kolegica Romana Jerković je na zanimljiv način govorila uvaženom kolegi Reineru kojeg sada nema o tome kako su učili anatomiju i internu medicinu, a ja ću govoriti o tome kako smo učili pravo na Pravnom fakultetu. Rimsko pravo je jedan od lakših ispita, govorimo o vrlo konkretnim i složenim ispitima. Primjerice jedan od njih je pomorsko pravo. Pomorski zakonik donijet je 2008.godine ima tisuću i nešto članaka, nisam čuo od gospodina Reinera da tada prigovara tome zakonu. 1993.godine donijet je Zakon o trgovačkim društvima 660, 670 članaka, nisam čuo kolege iz HDZ-a koji su tada bile na vlasti da smatraju da bi Zakon o trgovačkim društvima trebao imati manje članaka jer je gledajte sucima i svim poduzetnicima preteško primjenjivati taj zakon. Zakon o obveznim odnosima, taj zakon inače primjenjujete svaki dan kada odete u dućan i nešto kupite, 1300 članaka, donijet 2005.godine, nisam čuo od uvaženih kolega iz HDZ-a da im tada smeta što taj zakon ima toliko članaka. Zakon o kaznenom postupku 2008.godina opet za vrijeme HDZ-a nikome nije smetalo što ima 560 članaka. Uvažene kolegice i kolege, postoje određene pravne grane koje se ne mogu regulirati manjim zakonima. Za one koji znaju što to znači Obiteljski zakon koji bi možda čak ispravno bilo zvati i zakonikom zbog obuhvata materije koje uređuje sadržava i materijalne i formalne norme. Znači da uređuje i pitanje sadržaja pravnog odnosa koji nastaje među određenim osobama, ali istovremeno uređuje i pitanje postupanja radi utvrđivanja tog odnosa itd. i to ne samo jednog postupka. Zakon o parničnom postupku također preko 400 članaka uređuje jedan vid postupka, parničnog postupka. Obiteljski zakonik uređuje i upravni postupak kada se radi primjerice pred Centrom za socijalnu skrb, uređuje pitanje parničnog i pitanje vanparničnog postupka. Uz svo dužno poštovanje on ne može imati manje članaka i više-manje nikad nije ni imao manje članaka nego što ih ima sada. Zaključit ću. Imajući u vidu da se radi o promišljenom i mudrom prijedlogu zakona odnosno o promišljenoj i mudroj proceduri kako je to opisala predsjednica Ustavnog suda, Klub zastupnika SDP-a snažno podržava donošenje ovog zakona. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HSU-a kolegica Ljiljana Cvjetović. Izvolite kolegice.
Poštovana potpredsjednice Sabora, poštovana ministrice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. U ime kluba HSU-a osvrnut ću se samo na neke članke iz Obiteljskog zakona. člankom 85.propisano je da dijete koje je navršilo 15 godina života i koje zarađuje može samostalno poduzimati pravne radnje odnosno sklapati pravne poslove i preuzimati obveze u visini iznosa koji zarađuje, te raspolagati svojom zaradom pod uvjetom da ne ugrožava svoje uzdržavanje. Međutim ako te radnje i pravni poslovi bitno utječe na djetetova osobna i imovinska prava, potrebna je suglasnost roditelja ili drugoga zakonskog zastupnika djeteta pri sklapanju istih. Postavlja se pitanje, na koji će se način samostalne odluke i postupanja djeteta kontrolirati? Dijete primjerice može sklopiti određene pravne radnje bez znanja roditelja ili zakonskog zastupnika, a ukoliko se naknadno utvrdi da je štetno postupio za svoju osobnu dobrobit posljedica je nažalost već nastupila i teško se može ispraviti. Člankom 87.zakonodavac omogućuje djetetu koje je navršilo 14 godina pravo na samostalno pokretanje postupaka pred nadležnim tijelima, a u vezi sa ostvarivanjem svojih prava i interesa ukoliko je sposobno shvatiti značenje i pravne posljedice radnji koje poduzima. Unatoč činjenice što sud također kod pravnih radnji traži mišljenje Centra za socijalnu skrb kao i mogućnost da u istima sudjeluje djetetov zakonski zastupnik mišljenja smo da dijete ne bi trebalo imati pravo neposredne mogućnosti pokretanja bilo kakvog postupka. Naime, djetetu koje ima zrelo shvatiti značenje postupka kao i posljedice njegova vođenja, treba omogućiti da bude saslušano u Centru za socijalnu skrb i da može dobiti informacije o svim važnim okolnostima koje su predmet pravne radnje, a tiče se njegovih prava i interesa kao i da nesmetano izrazi svoje mišljenje o istima. U članku 106.koji govori o zajedničkoj roditeljskoj skrbi uvođenjem ovog instituta kojim se uređuje važna pitanja za dijete, mjesto stanovanja, vrijeme koje će dijete provoditi sa svakim od roditelja, uzdržavanje djeteta, način budućih rješavanja spornih pitanja, način razmjene informacija u vezi davanja suglasnosti pri donošenju odluka bitnih za dijete, te razmjena drugih informacija u vezi s djetetom i druga pitanja roditeljske skrbi koja su bitna za dijete. Zakonodavac je posebno zaštitio interes i dobrobit maloljetne djece čiji roditelji su pokrenuli postupak radi razvoda braka. Smatramo da je ovom odredbom stavljen veći naglasak na daljnju brigu i skrb roditelja oko zajedničke maloljetne djece dok se međusobno narušeni odnosi supružnika stavljaju u drugi plan. Dobrim rješenjem smatramo da ukoliko roditelji nisu u mogućnosti samostalno izraditi plan o zajedničkoj roditeljskoj skrbi dobiju u izradi istog stručnu pomoć kroz postupak stručnog savjetovanja ili medijacije. U članku 174.i 175.koji govori o lišenju prava na roditeljsku skrb. U članku 174.propisano je da će sud rješenjem o lišenju prava na roditeljsku skrb također odlučiti i o ostvarivanju osobnih odnosa sa djetetom ukoliko je to u iznimnim okolnostima potrebno odnosno ukoliko to zatraži dijete ili sam roditelj koji se lišava roditeljske skrbi. Nadalje u članku 175 je propisano da roditelj gubi sva roditeljska prava lišenjem no sud u iznimnim okolnostima može dopustiti ostvarivanje osobnih odnosa sa djetetom takvom roditelju. Takve odredbe su zbunjujuće obzirom da je prema članku 170 zakona određeno da će se roditelj sudskim putem lišiti prava na roditeljsku skrb kada se utvrdi da zloupotrjebljava ili grubo krši roditeljsku odgovornost dužnost i prava. Vezano uz isto odredbe propisane u člancima 174. i 175. adekvatnije su za primjenu kod mjera oduzimanja prava na stanovanje sa djetetom i povjeravanja svakodnevne skrbi o djetetu a koja se smatra lakšom mjerom i provodi se prije samog postupka lišenja te je kao takva usmjerena na pomoć roditelju kako bi što bolje iskoristio svoje roditeljske kapacitete i osigurao ponovni povratak djeteta u obitelj. Člankom 238. propisana je dužnost skrbnika da jednom godišnje pribavi od izabranog doktora obiteljske medicine štićenika mišljenje o stanju zdravlja štićenika s obzirom na razlog lišenja poslovne sposobnosti zasnovanog na mišljenju liječnika specijalista. Mišljenja smo kako bi se ispunila svrha ove odredbe, odnosno pojačala zaštita osobnih interesa štićenika kako je potrebno definirati koliko puta godišnje, npr. 3 puta godišnje je obiteljski liječnik ili liječnik specijalist dužan obaviti kontrolu kako bi mogao dati relevantno mišljenje o stanju zdravlja štićenika s obzirom na razlog lišenja poslovne sposobnosti. Navedeno smatramo nužnim kako bi se mišljenje stručnjaka donijelo na temelju redovitog i kontinuiranog stručnog praćenja štićenika. I na kraju mogu reći da će klub Hrvatske stranke umirovljenika poduprijeti ovaj zakon. Hvala.
Marija Lugarić, replika.
Evo samo jedna kratka replika jer mi nije bilo posve jasno iz vašeg izlaganja. Kada ste na samom početku govorili primjerice o pravu djeteta na pokretanje postupka, odnosno na pravu djeteta starijeg od 14, odnosno 16 godina da raspolaže dijelom svoje imovine. A onda i kasnije u onom dijelu da ima pravo na kontakte sa roditeljem koji je lišen roditeljske skrbi. Mislim da su to dobre odredbe jer zapravo u prvi fokus stavlja dijete i dječja prava, naravno uz sve zaštitne mehanizme koji u drugim stavcima svih tih članaka koji to reguliraju se vidi. Posebno se to vidi u ovom posljednjem slučaju kada imamo situacije kada roditelja lišavamo roditeljske skrbi, dakle koji se iz nekih razloga ne može brinuti za dijete, ali mi nemamo pravo ako smo već roditelja lišili da tako kažem prava na dijete, dijete lišiti prava na roditelja, posebno u situaciji kada, koja je moguća kada se roditeljska skrb primjerice, roditelj se liši roditeljske skrbi zbog toga što recimo ima neku težu bolest, nekakve intelektualne ili zdravstvene poteškoće zbog kojih se ne može brinuti za dijete. U takvim situacijama lišiti dijete na kontakt, na viđanje sa roditeljem mislim da ne bi bilo dobro. I upravo takve odredbe koje su slojevite i nije ih jednostavno tumačiti pokazuju da je u prvom fokusu zapravo samo dijete i njegovo pravo. Naravno ne zanemarujući i sva druga. Zahvaljujem.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolegica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo zamjenice ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Bez obzira koliko je Obiteljski zakon i u onom prvom svom obliku, do ovog sada drugog čitanja i konačnog prijedloga izazvao dosta prijepora ali očito svi oni koji su ga napadali tijekom vremena su im se očito izlizali argumenti i nisu nešto previše aktivni u tome jer njihovi argumenti ne stoje. Najprije bih rekla koliko se proslavio Ustavni sud loptajući se s djecom. Mi smo ovdje čuli, ja o smrti djeteta, inače grozne sudbine ne želim ovdje licitirati. Nikada sud ne može tako biti brz kao centri i to je ono što postavlja, to je ta novina čemu akcent daje ovaj Konačni prijedlog Obiteljskog zakona jednako kao i onaj koji je bio suspendiran. Ovdje smo čuli primjedbu uvaženog akademika koji inače ima običaj da kaže nešto pa onda uteče. A da, to obično bude popodne i onda se čudi kako nema ljudi, nije obavijestio kolega da će on doći pa bi vjerojatno došli i u većem broju. On kaže koji su to stručnjaci, nisu stručnjaci, nije struka konzultirana kada je pisan ovaj zakon. E tu je, tu je problem opozicije. I današnje opozicije koja je nekada bila na vlasti, koga smatra strukom, koga smatra građaninom, koga smatra borcem braniteljem. Ako nisi u HDZ-u možeš imati 100 doktorata, baviti se isključivo Obiteljskim zakonom ako bar ne naginješ na HDZ-ovu stranu ti nisi nikakav stručnjak. Mogao si biti u rovu, ranjen, u logoru, ako nisi u HDZ-u nisi ti branitelj. To je ta logika. Dakle ministrica je, potpredsjednica Vlade toliko puta objavila tko je pisao ovaj zakon, tko je na njemu učestvovao. Ništa to ne vrijedi, kaže nije struka. Nije struka. No dobro, ne bih se više bavila takvim argumentima nego ću citirati neosporni autoritet u zaštiti djece prof.dr. Gordanu Buljan Flander čije upravo ideje, temeljne ideje, koja je cijeli svoj život posvetila zaštiti najslabijih i kako mi u Hrvatskoj često imamo predodžbu da ljudi koji su borci protiv mafije, organiziranog kriminaliteta imaju problema velikih i silnih i to je istina, ali ni deseti dio onih koji su zaštitnici djece, vjerovali ili ne koliko su nekom djeca interesantna da bi postizali različite svoje ciljeve ili morbidne neke nagone. Najbolji interes djeteta tijekom i nakon razvoda braka roditelja. Profesorica u nekoliko crta i teza govori o tome i kaže da je najbolji interes djeteta tijekom i nakon razvoda roditelja upravo pozitivan stav roditelja, aktivno poticanje odnosa djeteta s drugim roditeljem, zaštita djeteta od opterećivanja osobnim partnerskim svađama i neprestani trud svih odraslih u kreiranju poruke da je svijet unatoč nevoljama koje se dešavaju sigurno mjesto za dijete. Kako kaže ona kako znamo da se radi o najboljem interesu djeteta? Djetetu su stalno dostupna oba roditelja, prema tome mene ovdje zapanjuje nečija misao da mi moramo respektirati strast roditelja koji se eto razvode. Očito da je bilo strasti u tom braku ne bi se ni razveli. Dalje. Dijete ima podršku oba roditelja da se druži, dakle govorimo samo o mržnji, a to treba itekako razlikovati, dijete ima podršku oba roditelja da se druži i ima dobar odnos s drugim roditeljem. Dijete se osjeća slobodno i reći jednom, drugom roditelju što uistinu želi i misli, osjeća i očekuje, a naročito vezano uz drugog roditelja. Roditelji surađuju vezano uz zajedničke odluke oko djeteta. Dijete je neopterećeno roditeljskim narušenim odnosima. Kaže prof.dr. Gordana Buljan Flander: ako to nije slučaj, naša je odgovornost da reagiramo. Odgovornost svake odgovorne vlasti je da predloži ovakav prijedlog zakona u čijem fokusu je upravo ono što se do sada i događalo. Mi smo imali jednu dobru raspravu i redovito i na Odboru za zakonodavstvo i Odboru za pravosuđe, evo tu se složio i profesor Kregar, mi nešto stariji znamo koliko je Hrvatska i u sastavu bivše države bila cijenjena po tome koliko su njezini uređenje statusnih odnosa, a time se bavi obiteljsko pravo, bilo napredno. Mnoge zemlje u zapadnoj Europi čudile su se koja prava i koji su partnerski odnos u braku imali muškarac i žena. Na papiru je najčešće to i bilo, ali bile su to sjajne poruke. Mi smo čak imali u obiteljskom zakonu koji je donesen zvao se Zakon o braku i porodičnim odnosima, mogućnost da se brak zaključi preko punomoćnika. No dobro, to su opet možda vrlo rijetke situacije. Dakle što se uočilo tijekom svih godina pa i zadnjih izmjena, da često roditelji opterećeni tim svojim odnosima iskaljuju svoj bijes jedan naprema drugom i mržnju preko djece, dakle loptaju se djecom. I kao što smo rekli, država to mora putem zakona onemogućiti, a ujedno i pomoći takvim roditeljima. Dakle odnosi partnerski više nisu, oni su riješeni bili i prije, neke stvari su samo modernizirane ali dakle više nije u žiži ni razvod braka niti što pogrešno interpretira kolegica Holy da će sud ispitivati hoće li neko …, je li su ti odnosi narušeni tako teško ili ne. Nije istina, oni su se dužni miriti i pristupiti medijaciji samo onda ukoliko ima malodobne djece. Pa naravno, jer to su obveze odraslih koji su u braku, koji se žele razvesti, imaju punoljetnu djecu ili djecu nad kojom nije produljeno roditeljsko pravo. Pa briga državu, neka se razvode i neka im se uopće bez ikakvih komplikacija, bez ikakvih dugih postupaka, ali ondje gdje su djeca tu su obveze, obveze roditelja koje se nastavljaju i nakon razvoda braka. Reći da je potrebno najprije i to je osnovni prigovor, o tome upravo se sada savršeno jasno i vidjela je i zorno nam prikazala koji su materijalni učinci odnosno koliko su osakaćeni oni koji su protivnici ovakvog rješenja, a to je rješenje bilo i prije. Gdje god su maloljetna djeca trebalo je mirenje provesti prije ili bar pokušaj mirenja, a ne tužbu pa onda ići na mirenje. Dakle vraćamo se onom prvotnom obliku gdje je bilo angažirano centar za socijalnu skrb, gdje postoje maloljetna djeca ili djeca na kojima je produljena roditeljska skrb, da se obrate medijatoru. I sada nastupa problem, što ako se oni pomire? Savjest je svih onih koji su angažirani, koji su se prihvatili tog posla da ih pomire ili prije svega da se zaštiti primarni interes djeteta, ali mnogima to i u struci nije u interesu. Pa ja kad sam bila ministrica, kad smo radili izmjene Kaznenog zakona dekriminalizirali smo posjedovanje droge. Mene su kolege na nož dočekali, pa šta ti radiš kaže, nama svakodnevni korak, mi dakle ako nam izmaknu veliki poslovi, posjedovanje droga i toga, policija svaki dan toga ima na sudovima i svi su bili angažirani i to je bio jedan solidan redovan prihod. Je l to interes? Prema tome recite konkretno, kažu dakle mi smo čuli nekakve apstraktne floskule, nitko nije rekao u ovoj normi to i to treba promijeniti a bi se zaštitio interes djeteta, a ne interes nekog odvjetnika, ne interes jedne majke ili ne interes jednog oca kada su u pitanju djeca. Dakle ako shvatimo što je bit ovog prijedloga zakona, a svi se kunemo u to da je tomu tako i da tomu tako treba biti, onda tko ima nekakvih primjedbi da bi se na tom tragu, na toj koncepciji poboljšao zakon ja mislim da još uvijek ima vremena. Ali oni koji kritiziraju zakon oni ne govore, govore apstrakcije. Postupci su dugi. U čemu su postupci dugi? Jednostavno ovaj zakon će promijeniti jednu filozofiju postupanja u postupcima, a oni koji nisu vidjeli što se s djecom radi i da zakon mora, da ona jednostavno više ne odgovara potrebama i suvremenoj zaštiti koju su država i društvo dužni pružiti djeci ne može onda ni zamisliti svu težinu te zadaće. A ono što je najžalosnije [[Upadica Zgrebec: Privedite kraju.]] oni koji su prvi pozvani da štite i dužni po zakonu zaštititi svoje dijete kad dođu u takvu priliku da bi iskazali mržnju prema drugome onda dobro posluže i djeca. To je žalosno [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] A još žalosnije je što se najviša institucija loptala s djecom.
Kolega Josip Kregar, izvolite.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Počeo bih time da se složim i podsjetim da je doista Hrvatska i hrvatsko pravosuđe, hrvatska pravna teorija u posljednjih 50 godina promovirala, poticala, razvijala, služila drugima kao uzor u modernim rješenjima obiteljskih i bračnih osobito odnosa. U tom smo nešto i naučili. Prije svega jedna od osnovnih pouka je i činjenica da vladanje znači slušanje, ne samo služenje, nego i slušanje osobito onih koji govore ono što ti i nije drago čuti i nešto što je suprotno tvom vrijednosnom možda stavu. Ali tako se donose dobre, prihvatljive, vjerodostojne odluke. Nametnuti rješenja ma koliko ona racionalno u pojedinom trenutku izgledala znači stvarati potencijalni otpor, nerazumni otpor i gubiti snagu možda na nešto što neće biti prioritet. Ja to govorim zbog toga što mi se čini da smo nešto malo previše vremena izgubili na to da raspravljamo o tome da li netko ima drukčije argumente ili nema i kolika je težina pogotovo kad se radilo o struci. Znate stručna mišljenja uvijek donekle pokazuju divergencije u stavovima, nikad nisu baš potpuno ista. Ali prednost stručnih mišljenja se sastoji u tome da ona nisu zamagljena ideološkim ili političkim gledanjem, nego su orijentirana na jedan uski možda previše praktičan segment, pa se onda ne vidi koja je perspektiva i koje su mogućnosti. Ja ovo kažem zbog zakona koji se nalazi pred nama. Zbog toga što je taj zakon i podržao sam ga ranije u čitanju, on nosi sa sobom velike potencijale … [[Govornik se ne razumije.]] U tome svaka pohvala. Međutim, dobre namjere su građevni materijal za sasvim različite puteve od kojih neki ne vode najboljem rješenju. Ja ću se ovdje samo na jednu stvar osvrnuti i to imam kao centralnu temu koju želim u ovoj raspravi, a to je činjenica da mi možemo zamisliti buduće efekte ovog zakona. Ne, ja za razliku od nekih mojih prethodnika mislim da Ustavni sud bez obzira što se radi o jednoj stvarno neobičnoj odluci je pokazao u velikoj mjeri kakav će biti njegov stav. Ovdje u tih 769 točaka jest da se navode i zahtjevi tužitelja i stručna mišljenja i mišljenja ministarstva i drugih tijela pravobraniteljice. Ali činjenica je da će biti dovoljan jedan, jedan mali detalj koji će zaustaviti ovaj zakon i napravit ćemo umjesto koraka naprijed korak nazad. Ustavni sud držat će se ja mislim tri važna stava od kojih ću istaknuti možda nešto što je naročito naglašavalo stručno mišljenje Pravnog fakulteta u Rijeci. Prvo je stav o tome da se radi o važnom pitanju autonomije. I gospođa Holy je to naglašavala, hvala joj za njenu raspravu jer će i omogućiti da neke stvari ne moram ponavljati. Da se radi o nečemu što je važna stvar u autonomiji pojedinca. Kaže … [[Govornik se ne razumije.]] obiteljskog prava delikatan su primjer zakona koji moraju poštivati i osigurati poštovanje i autonomiju pojedinaca u odnosima s državnom vlašću jer ovdje se radi o tome tko će arbitrirati i o tome je bilo riječi u situacijama. To su osobito one suprotnosti i svađe koje idu na štetu djeci. Dakle, pitanje autonomije će biti osporavano. I da li smo napravili jedan korak previše tu. Druga je stvar na koju stručno mišljenje ukazuju je zapravo niska razina političke kulture koja se vidjela u javnoj raspravi o prijedlogu zakona, a mislim i u reakcijama. Ne, ja ne mislim da je konsenzus sam po sebi nešto što u politici je dobro. Lijepo je kad se može postići, ali se radi i o tome da se ovdje previše polariziralo između političkih alternativa. Jer ovdje se radi i o pitanjima koja ne smiju se politizirati, nego tehnički riješiti. I treće što ću isto pročitati jer predstavlja jaku točku i uporište. Kaže, dobar dio zakona bi se mogao rušiti na račun povrede interesa djeteta unatoč forsiranoj utemeljenosti zakona upravo na dječjoj zaštiti. Pojedini dijelovi su spojeni zbog potpune nepripremljenosti materijalnih i kadrovskih uvjeta, ali i nepostojanja normativne podloge na kojoj bi trebale profunkcionirati neke novine. Da ne čitam dalje. To su tri argumenta iz kojih mi možemo naslutiti kakav će biti tok daljnjeg postupka, kakva će biti odluka Ustavnog suda. Ja zbog toga bih htio ovdje obrazložiti stav koji mislim zauzeti, da ne bi trebalo odbaciti prijedloge koji osporavaju ovaj zakon i koji će dovesti do toga da će izgledati da je on isforsiran. On je dobar u svojoj namjeri. Treba možda otvoriti baš ova pitanja kao politička pitanja na kojima se oštre naše razlike. Ako to znači treće čitanje neka bude treće čitanje jer ćemo mi naći se u situaciji da ćemo morati se boriti za ova rješenja koja ovdje se predlažu. Zbog toga eto i pozivajući se i podržavajući ono što je kolegica Holy rekla ne mogu podržati ovaj zakon zbog toga što želim da on bude podržan od sviju. Jer zakon koji se nametne, a tiče se obiteljskih odnosa, bit će smatran nepravednim, bit će smatran neutemeljenim i preuranjenim. Zbog toga predlažem da razmotrimo tu mogućnost.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu. Poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić, 10 minuta.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospođo zamjenice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo danas smo iz diskusija vidjeli dosta polemike s jedne i druge strane. Nije ni čudo, ovo područje, odnosno ovaj zakon uređuje jedno vrlo široko područje, uređuje osjetljivo područje, područje obitelji. Široko kažem zbog toga što uređuje s jedne strane obiteljsko pravo, a s druge strane i obiteljske zapravo sudske postupke bilo da se radi o sudskim procedurama ili parničnim ili izvanparničnim a ovdje ću naglasiti to da se izvanparnična procedura dosada su se primjenjivala pravila iz Zakona o izvanparničnom postupku iz 1934. godine. Danas je isto tako bilo govora da nema odgovornosti ovim zakonom. Ja mislim da je baš suprotno. Zakon bi, ovakav zakon bi trebao prevenirati niz problema u sustavu te isto tako odrediti pojedinačne odgovornosti jer on kaže tko je za što zadužen pa onda prilikom primjene ako se nešto dogodi zapravo mi vidimo tko je odgovoran za to. Ovaj zakon sigurno štiti najugroženije pojedince, najugroženije članove društva, a to su djeca odnosno osobe s invaliditetom. Kad gledamo djecu obitelj im znači sve. Pratimo djecu oko sebe pa ćemo to primijetiti. Moja mala unučica je već sa 2 godine u svim predmetima je tražila obitelj. To je bila stolica mama, stolica tata, stolica beba i bilo što drugo. Prema tome, vidimo od početka što djeci znači obitelj i što im sve može zapravo donijeti razvod, kakve traume im može donijeti razvod braka. Prema tome, koncept razvoda braka uvijek se treba voditi zapravo računa prije svega o djeci. Na taj način vodeći računa o djeci zapravo vodimo brigu o cijeloj obitelji koja ostaje obitelj nakon razvoda braka. Danas je bilo govora isto tako da treba očuvati brak. Da, apsolutno brak treba očuvati, međutim tom se očuvanju braka moramo pristupati isto tako dobrim prikladnim instrumentima. Znači, ne može se štititi samo na onaj formalan način pa vrlo često na takav način zanemarimo interese djece. U praksi se pokazalo da se dosadašnjim mehanizmima da se nisu uspjeli smanjiti zapravo odnosno broj djece koja dolaze tražiti pomoć, psihosocijalnu pomoć koju dolaze tražiti kod dječjih psihijatara koji su zapravo dobili zbog traume iz konfliktnih razvoda. Prema tome smo kao društvo dužni spriječiti da se takvi konflikti u konfliktnim razvodima da se manifestiraju na dijete. Nažalost, i danas smo čuli par puta i ja ću ponoviti vrlo često djeca postaju oružje u rukama neodgovornih roditelja. Razvodi su dugi, sukob traje jako dugo i taj jedan emocionalni naboj koji postoji između takvih ljudi zapravo se prenosi na djecu, djeca to preuzimaju i upravo to dovodi do traume djece. Mirenje koje je prema Zakonu od 2003. godine isto tako se pokazalo u praksi da mehanizam takav mirenja koje se provodi u centrima za socijalnu skrb gotovo ne mogu reći da je bez uspjeha ali je zapravo vrlo malo uspjeha donosi. Prema tome, ovim zakonom uvodi se i plan o zajedničkoj skrbi roditelja, obavezno savjetovanje, obiteljski medijatori. To su sve zapravo obavezni koraci koji se rade prije odlaska na sud. I ovdje ću ponoviti to stupanje na snagu 2014. godine mjesečno je bilo 150 parova koji su se razvodili bez sporazuma, a od primjene ona tri mjeseca 10 parova je podnijelo tužbu radi razvoda braka. Prema tome, vidimo na koji su način učinkoviti upravo takvi instrumenti. Naš je cilj sigurno pomoći i roditeljima i djeci u trenutku raspada njihove obitelji jer je naravno traumatično za obje strane. I možemo slobodno reći da se štedi i roditelji i djeca, štede se i materijalno, štede se od dugotrajnih sudskih postupaka, štede se isto tako u zdravstvenom smjeru od zdravstvenih tegoba koje su zapravo uzrokovana sredstvom. Sada nešto o zajedničkoj roditeljskoj skrbi, može se reći da je zajednička roditeljska skrb ideal nakon razvoda braka, međutim mi znamo da imamo visoko konfliktne roditelje, da imamo obitelji koje se rastavljaju i u kojima je bilo nasilja, da imamo dijete često koje im služio kao oružje. U takvim slučajevima je zajednička roditeljska skrb najgore rješenje. Prema tome, novi Obiteljski zakon on ima instrumente i ti instrumenti potiču upravo sporazume roditelja a ako sporazumi izostanu onda sigurno daje i ovaj obiteljski zakon smjernice i rokove prema kojima se dalje postupa. Znači zna se tko što radi u kojim rokovima. Još nešto o mjerama za zaštitu djece, one se nisu mijenjale u Obiteljskom zakonu od prije od više 30 godina. Dakle mogu reći na kraju da se trebaju podržati svi ovi novi instrumenti koji su navedeni u ovom zakonu i u ovom drugom čitanju trebamo pozdraviti promjene i redefiniranje članka 65. i novog stavka koji zapravo govori o priznanju očinstva nakon smrti djeteta ali naravno isključivo prije upisa u državne matice. Pravobraniteljica za djecu je naravno, prihvaćene su i te primjedbe, prihvaćene su primjedbe autonomne ženske kuće. I na kraju ja vjerujem da će se uvijek raditi na poboljšanju pa i ovaj zakon kad se izglasa ako se vidi u praksi da se zapravo, da postoji problematika u provođenju ovog zakona, obzirom da je, ponovit ću, citirat ću i kolege koji su rekle "Da je promišljen i mudar". Ja vjerujem da će naravno i ovom ministarstvo ako bude potrebno napraviti i izmjene i dopune zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana kolegice. Da li će predstavnik predlagateljice? Da. Poštovana zamjenica ministrice Maja Sporiš završna riječ predlagateljice.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Pa evo da ne ulazim zapravo u nekakvu diskusiju oko toga da li je moguće uopće oko obiteljskog zakonodavstva postići konsenzus u generalnom smislu riječi. Ja bih zapravo ponovila riječi uvažene zastupnice Antičević-Marinović a to "Djeca su nam ovim zakonom u fokusu." Ovim zakonom djeca i doista jesu u fokusu i ja bih upravo u ovoj završnoj riječi podsjetila koji su to sve benefiti koje upravo za djecu donosi ovaj zakon. To je omogućavanje rada Centra za posebno skrbništvo, da ne ponavljamo ovdje oni su posebni skrbnici koji zastupaju djecu, to su ljudi sa pravosudnim ispitom, to su ljudi koji imaju veliko iskustvo upravo u zastupanju djece i čiji je to posao. Također, već ovdje spomenutu pa nekoliko desetaka puta obiteljsku medijaciju koja doista postizanjem dogovora među roditeljima i postizanjem plana o zajedničkoj roditeljskoj skrbi se izbjegava traumatizacija, daljnja traumatizacija djece. Dijete je traumatizirano kada mu se roditelji razvode kako god. Treba li mu još priuštiti daljnju traumatizaciju kroz sudski postupak? To je benefit koji donosi ovaj zakon. Evo i ponovit ću zbog odredbe također po kojoj se dijete koje boravi u ustanovi socijalne skrbi i jako teško se realizira posvajanje zbog toga što njegov roditelj biološki ne želi dati pristanak da dijete bude posvojeno a ne obilazi ga i ne naziva tu ustanovu gotovo, zapravo recimo vrlo rijetko, onemogućava se posvajanje tog djeteta. E pa ovaj zakon je i tome našao lijeka. Pristanak takvog roditelja može nadomjestiti odluka suda. Konačno spominjalo se ovdje i ovaj tragični slučaj od prije nekoliko tjedana pa i zbog između ostalog i te odredbe o mjeri žurnog izdvajanja djeteta kada mu je ugroženo zdravlje i kada mu je ugrožen život, i kada mu se u roku od 72 sata dodjeljuje posebni skrbnik koji od tog trenutka radi isključivo u njegovom najboljem interesu. Eto to su sve razlozi zbog kojih vas molim da podržite ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Time smo raspravu o tekstu zakona završili. O konačnom prijedlogu zakona glasovat ćemo kad se steknu za to uvjeti. Idemo odlučivati. To namjerno kažem, jer nam prigovaraju da ne odlučujemo kako hoćemo, pa da vidimo kako ćemo. Konačni prijedlog Obiteljskog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 847. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. U skladu sa prijedlogom Kluba zastupnika HDZ-a dajem na glasovanje sljedeći zaključak. 1. O Konačnom prijedlogu Obiteljskog zakona provest će se treće čitanje. 1. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da zaključak nije dobio potrebnu većinu, 28 glasova za, 2 suzdržana glasa i 77 glasova protiv. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i poštovani zastupnik Željko Reiner. Molim zamjenicu ministrice i potpredsjednice Vlade, poštovanu Maju Sporiš da se očituje o amandmanu Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman Odbora za zakonodavstvo se prihvaća.
Hvala lijepa. Postao sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Idemo na amandmane poštovanog zastupnika, potpredsjednika Doma Željka Reinera. Amandman broj jedan na članak jedan.
Amandman se ne prihvaća. Predmetni stavak sukladan je jedinstveno metodološko nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor, a koje je Hrvatski sabor usvojio i objavljena su u Narodnim novinama br. 74/15.
Hvala lijepa. Nema poštovanog potpredsjednika Doma, pa ćemo odlučivati o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujte o amandmanu broj jedan kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da amandman broj jedan nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj dva istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao za prethodni amandman.
Hvala lijepa. Moramo odlučivati o amandmanu broj dva kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, amandman broj dva. Idemo na amandman broj tri istog zastupnika potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. Predloženu izmjenu u stavku prvom predlagateljica smatra nepotrebnom, obzirom da se isti pojam koristi i u Obiteljskom zakonu iz 2003. te je ustaljen već u primjeni u odnosu na dio amandmana kojim se predlaže brisanje stavka trećeg. Napominjemo da je pojam partnerski odnosi ustaljen u međunarodnim dokumentima i nema potrebe isti mijenjati.
Hvala lijepa. Glasujemo o amandmanu broj 3. poštovanog zastupnika Željka Reinera kojeg Vlada ne prihvati. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj četiri istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Amandman se ne prihvaća. Predloženu izmjenu predlagateljica smatra nepotrebnom obzirom da se isti pojam koristi i u Obiteljskom zakonu iz 2003. i ustaljen je u primjeni.
Hvala lijepa. Nema podnositelja amandmana. Idemo glasovati o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 5. istog zastupnika potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. Predlagateljica zakona smatra da bi prihvaćanjem ovog amandmana došlo do neosnovane diskriminacije osoba koje su sukladno važećim propisima promijenile spol i tu činjenicu upisale u maticu rođenih.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 5 zastupnika Željka Reinera kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 6 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Amandman se ne prihvaća. Radi usklađivanja Obiteljskog zakona s odredbama Zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola potrebno je kao zapreku za sklapanje braka predvidjeti postojanje registriranog životnog partnerstva.
Hvala lijepa. Idemo odlučivati o amandmanu br. 6 kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 6 nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 7 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Amandman se ne prihvaća. Predlagateljica ističe kako je građansko-pravno pravilo rebus sic stantibus primjenjivo na ugovorne odnose te da nema zapreke da se mogućnost izmjene sudske odluke propiše zakonskom odredbom.
Hvala lijepa. Idemo glasovati o amandmanu br. 7 zastupnika kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 7 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 8 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. U pravnom poretku RH nije poznat pojam promjene iskaza spola pa ovaj amandman nije moguće prihvatiti.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 8 zastupnika kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman br. 9 istog zastupnika potpredsjednika Doma Željka Reinera.
Ne prihvaća se. Predlagateljica smatra da je navedeni stavak potreban radi preglednosti zakona.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 9 kojeg Vlada ne prihvaća istog zastupnika. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 9 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 10 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. Obrazloženje je isto kao za prethodni amandman.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 10 istog zastupnika kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 10 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 11 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. Predlagateljica smatra da je potrebno predvidjeti iznimku koja je propisana ovim stavkom kako bi se omogućilo priznanje očinstva onog djeteta koje je umrlo nakon rođenja a najkasnije do trenutka upisa činjenice rođenja u državnu maticu.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 11 kojeg Vlada ne prihvaća istog zastupnika. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 11 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 12 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. Predlagateljica smatra da je navedeni stavak potreban radi preglednosti zakona.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 12 kojeg Vlada nije prihvatila istog zastupnika. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 12 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 13 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. Obrazloženje je isto kao za prethodni amandman.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 13 istog zastupnika kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 14 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. Predloženi amandman nije u skladu s namjerom predlagateljice jer zadire u temeljna ljudska prava.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 14 istog zastupnika kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 14 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 15 istog zastupnika, potpredsjednika Doma.
Ne prihvaća se. Sve navedeno je već obuhvaćeno člankom 94., stavkom 1.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 15 istog zastupnika kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 15 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 16 istog zastupnika, potpredsjednika Doma Željka Reinera.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku na način da glasi: "U članku 116. stavku 6. riječ uzima zamjenjuje se riječima uzima se."
Hvala lijepa. Glasat ćemo na preostali dio amandmana poštovanog zastupnika Željka Reinera kojeg Vlada nije prihvatila. Hvala lijepa. Rezultat? Preostali dio amandmana poštovanog zastupnika Željka Reinera nije prihvaćen. Prema tome dio koji je prihvaćen postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 17 istog zastupnika.
Ne prihvaća se. Predlagateljica ističe da je normativno rješenje sadržano u konačnom prijedlogu Obiteljskog zakona potpuno primjereno te jednako onom koje postoji u Obiteljskom zakonu iz 2003.
Hvala lijepa. Molim glasujmo o amandmanu br. 17 istog zastupnika, potpredsjednika Doma Željka Reinera. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 17 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 18 istog zastupnika, potpredsjednika Doma Željka Reinera.
Ne prihvaća se. Predlagateljica smatra da izmjena terminologije u ovom smislu nije potrebna i ne utječe na primjenu instituta na koji se odredba odnosi.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 18 kojeg Vlada ne prihvaća potpredsjednika Doma. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 18. nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 19 istog zastupnika, potpredsjednika Doma Željka Reinera.
Ne prihvaća se u konačnom prijedlogu Obiteljskog zakona u članku 164.ne postoji uopće stavak 6.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu broj 19 istog zastupnika potpredsjednika doma Željka Reinera kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 19 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 20 istog zastupnika potpredsjednika doma Željka Reinera.
Ne prihvaća se. Predloženu izmjenu predlagateljica smatra nepotrebnom obzirom da se isti pojam koristi u Obiteljskom zakonu iz 2003., te je ustaljen u primjeni.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu broj 20 istog zastupnika kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 20 nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 21 istog zastupnika potpredsjednik doma Željka Reinera.
Ne prihvaća se. Predlagateljica smatra navedenu izmjenu nepotrebnom obzirom da je predmetna odredba potpuno jasna.
Molim glasovanje o amandmanu broj 21 istog zastupnika potpredsjednika doma Željka Reinera kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 21 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 22 istog zastupnika potpredsjednika doma Željka Reinera.
Ne prihvaća se. Predloženi amandman nije u skladu s namjerom predlagateljice u opisanim situacijama. Nema potrebe da odluka bude obrazložena.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu broj 22 potpredsjednika doma Željka Reinera kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 22 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 23 istog zastupnika potpredsjednika doma Željka Reinera.
Ne prihvaća se. Predloženi amandman nije u skladu s namjernom predlagateljice, a sukladno praksi Europskog suda za ljudska prava potrebno je djeci i osobama u odnosu na koje se vodi postupak za lišenje poslovne sposobnosti osigurati neovisnog i nepristranog zastupnika.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu broj 23 potpredsjednika doma Željka Reinera kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 23 nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 24 istog zastupnika potpredsjednika doma Željka Reinera.
Ne prihvaća se. Predlagatelj napominje da je rok stupanja na snagu zakona smatra primjerenim obzirom da su svi instituti koje je ovaj zakon donosi bili u potpunosti u primjeni puna 4 mjeseca prije donošenja rješenja Ustavnog suda o suspenziji Obiteljskog zakona iz 2014.godine.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu broj 24 zastupnika Željka Reinera kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 24 poštovanog zastupnika Željka Reinera nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakon. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za, 8 suzdržanih i 22 protiv donesen Obiteljski zakon u tekstu kako ga je predložila zajedno sa prihvaćenim amandmanom. A sada prelazimo na raspravu o: - Konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći, drugo čitanje, P.Z.br.826. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona ste primili. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje, to su članci 194. do 202. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o konačnom prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ovih radnih tijela Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Želi li predstavnica predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. To je zamjenica ministrice socijalne politike i mladih poštovana Maja Sporiš. Izvolite zamjenice.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici konačnim prijedlogom Zakona o humanitarnoj pomoći predlaže se stavljanje izvan snage Zakona o humanitarnoj pomoći koji je donesen 2010.godine. Naime, aktualni Zakon o humanitarnoj pomoći tijekom 4 godine primjene pokazao je niz nedostataka u svom funkcioniranju, a neki od njih su sljedeći, praćenje tijeka novca prikupljenog u organiziranim humanitarnim akcijama, kako u dijelu koji se odnosi na trošenje sredstava po završetku same akcije, tako i u dijelu koji se odnosi na postupanje s preostalim sredstvima koji su prikupljeni u određenoj humanitarnoj akciji, primjerice u slučaju smrti krajnjeg korisnika humanitarne akcije. Također i veliki broj organizacija koje ima izdano rješenje za tzv. stalno prikupljanje i pružanje humanitarne pomoći, a koje su ne aktivne ili tek povremeno aktivne. Pojava humanitarnih akcija koje nisu organizirane u skladu sa važećim zakonom kao i problemi vezani uz korištenje telefonskih brojeva s posebnom namjenom za prikupljanje financijskih sredstava. Također i teškoće u organizaciji i provedbi inspekcijskog nadzora na razini nadležnih ureda državne uprave u županijama. Ne postojanje odredbi koje reguliraju raspolaganje preostalim sredstvima nakon što je humanitarna akcija završena, a njena svrha ispunjena. Ne postojanje regulative koja je organizator humanitarnih akcija koje su usmjerene na više korisnika obvezuje da unaprijed odredi kriterije i načine raspodjele prikupljenih sredstava i materijalnih dobara između tih više korisnika itd. Imao je zakon i još nekih nedorečenosti i manjkavosti u kojima ste u krajnjoj liniji kroz ove 4 godine njegove provedbe u više navrata mogli čitati i u medijima. Konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći rezultat je široke javne rasprave, te naravno neophodnog usuglašavanja svih dionika kako iz reda jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave, tijela državne uprave, nevladnih organizacija, znači udruga, zaklada, profitnih i fizičkih osoba kako bi se postigao što širi konsenzus oko normativnog uređenja ovog područja. Tijekom rasprave o prijedlogu zakona u prvom čitanju iznesene su vrlo konstruktivne primjedbe koje su razmotrene, te smo ih stoga i ugradili u konačni prijedlog zakona kao npr. to su proširuje se mogućnost prikupljanja i pružanja humanitarne pomoći radi ublažavanja i sprečavanja mogućih uzroka socijalne isključenosti, to smo uveli kao novu kategoriju za koju se može, bio je propust u prvom čitanju i uveli smo tu kategoriju kao još jednu od kategorija za koju se može prikupljati humanitarna pomoć. Također u cilju transparentnosti praćenja tijeka novca prikupljenog u okviru određene humanitarne akcije u ovaj prijedlog smo dodali odredbe prema kojima se korisniku humanitarne akcije po njenom završetku ili iznimno tijekom njezinog trajanja mogu izvršiti isplate na temelju pisane izjave korisnika odnosno njegovog zakonskog zastupnika. Iznimno ako korisnik nije u mogućnosti dati izjavu, a nema zakonskog zastupnika isplate korisniku vršile bi se na temelju pisane izjave člana obitelji korisnika. Također u zakonu je definirano da se humanitarnom akcijom ne smatra prikupljanje pomoći koju fizička osoba organizira za vlastite potrebe ili za potrebe redovnog poslovanja pravne osobe odnosno prikupljanja pomoći koju organizira pravna osoba za podmirenje vlastitih troškova redovnog poslovanja ili podmirenja troškova redovnog poslovanja bilo koje druge pravne osobe i takvih primjera je bilo. Radi osiguravanja maksimalne razine transparentnosti u prikupljanju sredstava, ali učinkovitije prevencije zloporaba u prikupljanju i pružanju humanitarne pomoći kao još jedan kontrolni mehanizam kojim bi trebao dodatno vratiti povjerenje građana u humanitarne akcije koje se provode u konačnom prijedlogu zakona definirali smo i obvezu javnog objavljivanja izvješća organizatora prikupljanja i pružanja humanitarne pomoći na mrežnim stranicama nadležnih ureda državnih ureda u županijama. Isto tako u zakonu su jasno određeni rokovi u kojima se nadležni uredi državne uprave u županijama dužni ministarstvu nadležnom za socijalnu skrb dostaviti podatke iz evidencija o stalnim prikupljateljima humanitarne pomoći, te odobrenim humanitarnim akcijama. Također propisali smo i da članovi Odbora za dodjelu državne nagrade za humanitarni rad nemaju pravo na naknadu za rad u odboru. Ako se sjećam dobro to je bila primjedba nakon prvog čitanja na Odboru za ljudska prava. Nisu imali naknadu ni do sada, ali propustili smo propisati zakonom da nemaju i neće imati pravo na naknadu. Konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći koji je pred vama predstavlja veliki iskorak kojim država preuzima odgovornost i jamči svim građanima da će svaki njihov doprinos, svaka kuna koju odvoje za pomoć drugoj osobi biti zaista i usmjerena u prave ruke. Prema ovom prijedlogu zakona svaka humanitarna akcija mora biti kao i do sada odobrena od nadležnog ureda državne uprave u županiji, no novina je da će svaka humanitarna akcija uz rješenje kojim se odobrava njezino provođenje dobiti i klasu tj. vrstu oznake koja ima tri glavne namjene. Prva namjena joj je vizualna prepoznatljivost za građane, kako bi građani bili sigurni da je to akcija koja se provodi u skladu sa zakonom, a to znači da država jamči potpunu kontrolu sredstava. Objavljivanje klase u obliku oznake i loga bit će obvezno prilikom prikazivanja na svim javnim događanjima i reklamama na televiziji i u medijima bilo gdje gdje se plasira informacija o toj humanitarnoj akciji. Također druga namjena ove klase, oznake vrste je da se dodjeljuje s obzirom na vrstu humanitarne akcije. Ja ću sada nabrojati koje su to vrste: liječenje djece, liječenje odraslih osoba, nabava medicinskih uređaja, nabava ortopedskih i drugih pomagala, zadovoljenje stambenih potreba socijalno osjetljivih skupina, zadovoljenja potreba za prehranom i odjećom, unapređenja uvjeta školovanja, obnova javnih i drugih objekata, smanjenje uzroka i posljedica, katastrofa velikih nesreća i kriza uzrokovanim ljudskim djelovanjem, podizanjem kvalitete usluga koje socijalno osjetljivim skupinama pružaju ustanove i neprofitne organizacije i ostale aktivnosti. Zakon propisuje da se neutrošena financijska sredstva po završetku humanitarne akcije preusmjeravaju u prvu sljedeću humanitarnu akciju iste klase odnosno iste oznake vrste. Drugim riječima ukoliko su građani uplaćivali sredstva za liječenje djeteta. U slučaju viška neutrošenih sredstava iz te humanitarne akcije sredstva će se samo prebaciti na račun druge humanitarne akcije kojom se sredstva prikupljaju opet za istu klasu, za liječenje djeteta. I treće, prema klasi odnosno oznaci vrste humanitarne akcije definirati će se i nadležnost inspekcijskog nadzora. To će jamčiti potpunu kontrolu nad zakonitosti te humanitarne akcije. Ako se radi o humanitarnoj akciji koja se organizirala za primjerice, sredstva su se prikupljala za neko liječenje biti će nadležna inspekcija Ministarstva zdravlja. Upravo će taj model klasa humanitarnih akcija omogućiti namjensku kontrolu svih sredstava i svih akcija za koje jamči država i koje ispunjavaju sve kriterije iz Zakona o humanitarnoj pomoći. Ono što je nesumnjivo najveća vrijednost svake akcije jest ljudska solidarnost, empatija, povjerenje. A povjerenje i vjera u ljude je upravo ono što i želimo sačuvati. Iz toga će se razloga svaka aktualna humanitarna akcija moći provjeriti na mrežnim stranicama Ministarstva socijalne politike i mladih, njezino trajanje, njezina klasa, odnosno oznaka vrste, telefon i sve druge informacije koje su relevantne. U konačnom prijedlogu zakona kao što je vidljivo naglasak je stavljen na humanitarne akcije tako da se propisuju jasni uvjeti za dobivanje rješenja kojim se odobrava organiziranje humanitarne akcije. Organizatorima humanitarne akcije daje se širi vremenski okvir za njihovo provođenje, uvodi se pojačana kontrola provođenja akcije i raspolaganja prikupljenim sredstvima te razvrstavanja humanitarnih akcija s obzirom na svrhu njihova organiziranja ali i obveza organizatora humanitarne akcije da unaprijed odredi kriterije prema kojima će prikupljenu pomoć dijeliti korisnicima. Uvode se odredbe koje reguliraju upravljanje neutrošenim financijskim sredstvima prikupljenim u humanitarnoj akciji na način da je organizator humanitarne akcije dužan neutrošena sredstva zadržati na računu te u okviru izvješća o provedenoj humanitarnoj akciji obavijestiti nadležni ured o preostalim sredstvima. Na temelju takvog izvješća nadležni će ured naložiti organizatoru humanitarne akcije da preostala sredstva uplati na račun prve sljedeće humanitarne akcije koja je odobrena sa istom oznakom vrste. Jasno se propisuje način povrata nenamjenski utrošenih sredstava prikupljenih u humanitarnoj akciji te se definirana uloga nadležnog državnog odvjetništva u postupcima koji se pred nadležnim tijelima vode radi povrata nenamjenski utrošenih sredstava. Naime, sredstva koja su prikupljena u okviru humanitarnih akcija utrošena su nenamjenski vraćaju se a potom se preusmjeravaju na račun prve sljedeće humanitarne akcije koja je odobrena opet pod istom oznakom vrste. Također jasnije se definiraju uvjeti za dobivanje rješenja za stalno prikupljanje i pružanje humanitarne pomoći što će dovesti kao što sam već rekla do profiliranja neprofitnih pravnih osoba koje se doista ovom aktivnosti i bave. Kroz nadzor provedbe trogodišnjeg programa rada i mogućnost ukidanja rješenja o odobrenju za stalno prikupljanje i pružanje humanitarne pomoći onim organizatorima koji ne provode svoje program odnosno nisu aktivni u prikupljanju i pružanju humanitarne pomoći omogućiti će se dodatno profiliranje organizatora, prikupljanja i pružanja humanitarne pomoći. Kao što sam rekla uvodi se logotip za stalno prikupljanje i pružanje humanitarne pomoći te logotip humanitarne akcije kao zaštićeni znak koji služi za prepoznavanje organizatora prikupljanja i pružanja humanitarne pomoći. U cilju transparentnosti u prikupljanju i pružanju humanitarne pomoći uvodi se i obveza isticanja logotipa u procesu prikupljanja humanitarne pomoći što će građanima dati sigurnost da je organizator prikupljanja ishodio potrebna rješenja odnosno da će se sredstva prikupljena u akciji upotrijebiti za istu svrhu za koju su prikupljana. A uvode se i odredbe koje reguliraju prikupljanje humanitarne pomoći putem humanitarnog telefonskog broja što do sada nikada nije bilo regulirano te prikupljanje humanitarne pomoći na javnim mjestima primjerice postavljanjem kutija ili štandova. Također uvodi se i odredba o nemogućnosti nasljeđivanja humanitarne pomoći. Poštovane zastupnice i zastupnici, dakle pred vama je Konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći kojem je osnovna svrha da država preuzme odgovornost za očuvanje visoko razvijene ljudske empatije koja postoji u hrvatskom društvu. Ta se odgovornost može preuzeti samo jasno uređenim zakonskim okvirom koji će omogućiti da humanitarna pomoć što brže dođe do onih kojima je najpotrebnija i da se onemogući bilo kakav oblik zloupotrebe dobrih namjera, dobrih ljudi u pomaganju svojim sugrađanima. Jednostavnije rečeno da se te dobre namjere, da se ta empatija ne može izigrati. I stoga vas pozivam da podržite Konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministrice. Da li izvjestitelji radnih tijela Hrvatskoga sabora žele iznijeti svoja izvješća? Ne žele. Hvala lijepa. Onda otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika ORAH-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Mladen Novak.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena zamjenice sa suradnicom. Klub zastupnika ORAH-a će podržati ovaj prijedlog zakona ali ćemo malo i se osvrnuti na neke stvari. Činjenica je da iako, što je normalno, nigdje se ovdje ne govori koji je bio glavni razlog donošenja ovog zakona, ustvari onaj jedan slučaj ako ćemo biti iskreni prema sebi koji je uzdrmao cijelu Hrvatsku i doveo pod znak pitanja na neki način sve humanitarne akcije, bez obzira što nitko nije dvojio opravdanost tih akcija, ali pokazalo se da je stvarno potrebno na neki način uvest reda u pitanje humanitarnih djelatnosti. Zakon sam po sebi, zahvaljujem i to što su prihvaćene primjedbe koje su zastupnici odnosno klubovi iznosili za vrijeme rasprave u prvom čitanju i iskreno rečeno može bit idealan teško jer idealnog pitanja da l postoji, može bit odlično, može bit vrlo dobar. Ali ono što je uvijek u pravilu problem je provedba i kontrola, prvenstveno kontrola. Vi ste ovdje sa iznesli nekoliko primjena na koji način će se kontrolirati primjena odnosno realizacija ovih nekih stvari, no problem je u tome što to opet ovisi o ljudima i nisam baš siguran da li je u pravoj mjeri pogođena razrada na koji način će se vršit ta kontrola. Ovo što ste rekli isto u početnom izlaganju na početku vašeg izlaganja transparentnost. To je nažalost izraz koji su vjerojatno najčešće upotrebljavali upravo političari i pri tome naglašavali kako je to nekakav preduvjet za ajmo reći poštenje. Ja se slažem da sve mora bit transparentno, ali pod uvjetom da to stvarno onda i bude, a ne da to bude samo deklarativno da mi kažemo evo, transparentno je nešto pa se podrazumijeva da to je tako. Zbog čega to govorim? Govorim zbog opet jednog slučaja koji smo imali ne tako davno kada je cijela Hrvatska disala kao jedno, a to je slučaj poplave u Gunji. I onda imamo onu reakciju koja, ja uopće ne ulazim da li je bilo nepravilnosti, nezakonitosti, ne ulazim u to, ali ona rasprava oko prikupljenih novaca i neimanja rješenja na koji način distribuirat odnosno podijelit ta sredstva, to je napravilo, stvorilo kod ljudi izuzetno veliku sumnju prvenstveno u Crveni križ, ali s druge strane i općenito u humanitarne sve akcije koje su vođene u Hrvatskoj. Da bi vi stekli ne samo u ovom pitanju nego općenito u životu, da bi stekli nečije povjerenje treba proći vremena, treba se to pokazat kroz nekakva djela, to nije nešto što će netko izgovoriti povjerenje je tu. Kad jednom izgubite povjerenje e onda ga je puno teže vratit nego što ga je bilo u početku steći. Mislim da je kod građana Hrvatske ne da poljuljano povjerenje nego je uopće upitno da li ga ima više u Hrvatski crveni križ nakon one blamaže. Da li se to moglo i dalo izbjeći, ja vjerujem da je, ali sad smo tu gdje jesmo. Ima još jedan detalj o kojem čisto par riječi. Neke akcije koje su organizirane, humanitarne akcije, ja se mogu složit sa idejom da je humana bila inicijativa, da je cilj bio human, ali mi je upitno da li to uopće treba bit humanitarna akcija, a to su recimo što mi prvo pada na pamet, one pužnice. A gdje je tu država, gdje je tu sustav? Mislim sad je, imali smo prošli tjedan raspravu Zakon o socijalnoj skrbi, tamo smo isto imali primjere ja sam prilikom branjenja amandmana naveo slučaj. Nelogično mi je da država neke svoje obaveze prenosi u onom slučaju na saveze, u ovom slučaju na humanitarne akcije. To nije kritika na Zakon o humanitarnim akcijama, ali je kritika na sustav države odnosno na ako ćemo baš iskreno i na vaše ministarstvo, ali i Ministarstvo prvenstveno zdravlja u ovom slučaju. Sve u svemu vratit ću se na onaj početak, klub ORAH-a će podržat ovaj zakon mada mislimo da je bit svega provođenje zakona i kontrola provedbe. Zakon sam po sebi može bit dobar, manje dobar, više dobar, bit svega je da li će kontrola bit obavljena na kvalitetan i primjeren način. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovana kolegica zastupnica Martina Banić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Kad govorimo o humanitarnoj pomoći neupitno je i s tim se svi slažemo da su hrvati vrlo složni kada je riječ o humanitarnim akcijama. Gotovo da ne prođe mjesec bez humanitarne akcije koje često puta spašavaju mnoge ljudske živote. Možemo reći humanitarne akcije pokazuju zajedništvo o kojem vrlo često govorimo, a koje nam nedostaju u ostvarenju nekih drugih projekata. U svakom slučaju humanitarne akcije u Hrvatskoj imaju vrlo dobar odjek i putem njih spašene su mnoge obitelji, no s druge strane pitanje pružanja humanitarne pomoći osim što je vrlo bolno za one kojima je pomoć potrebna nerijetko je pitanje koje otvara prostor za malverzacije onima koji vide korist kroz ljudsku nevolju. Područje prikupljanja i raspodjele humanitarne pomoći zato je posebno osjetljivo i nužno je da bude dobro zakonski propisano. Svjedoci smo da u najtežim ljudskim trenucima dolazi da se pojedinci bogate i ostvaruju osobnu korist. Zato je potrebno mijenjati manjkavosti i nedorečenosti koje su primijećene u sadašnjem Zakonu o humanitarnoj pomoći. Ako se malo vratimo unatrag prisjetit ćemo se da je prvi Zakon o humanitarnoj pomoći donijet još 2003. godine, a njime se uredio način prikupljanja i raspodjele humanitarne pomoći u Hrvatskoj. U smislu tog zakona humanitarna pomoć su prikupljena i pružena materijalna i financijska dobra i humanitarne aktivnosti u svrhu zaštite i spašavanja žrtava katastrofa, velikih nesreća, žrtava kriza izazvanih ljudskim djelovanjem kao i prikupljena i pružena materijalna i financijska dobra i humanitarne aktivnosti u svrhu podmirivanja potreba socijalno osjetljivih skupina. Kako svakodnevno ima sve više potrebe za novim humanitarnim akcijama Zakon o humanitarnoj pomoći nužno je dorađivati i poboljšavati, ali pritom uvijek voditi računa da se radi o najosjetljivijem pitanju koje je vezano uz ljudsku patnju i pomoć u najtežim trenutcima. Mnoge humanitarne akcije su nakon završetka potaknule sumnju i otvorile pitanja onima koji su se uključili u akciju jesu li ispravno postupili. Također, mnoge humanitarne akcije u kojima smo gotovo svi sudjelovali, a koje su davno završile još i danas su vrlo žive, jer postoje pitanja koja do danas nisu zatvorena. Nećemo nabrajati pojedinačne akcije, ali vjerujem da svatko od nas može se sjetiti nekih koje su u prvi tren povezale Hrvatsku, a kasnije razjedinile, te joj ostavile gorak trag, te otvorile pitanje treba li se uopće uključivati u takve projekte. Upravo ovdje dolazimo do pitanja koja su temeljna kad govorimo o Zakonu o humanitarnoj pomoći. Kao prvo, to je pitanje transparentnosti. Svi ćemo se složiti da je praćenje tijeka novca prikupljenog u akcijama temeljno pitanje, mjesto s kojeg krećemo kad se želimo uključiti u humanitarnu akciju. To je ujedno i pravo svakog pojedinca da zna kuda je novac otišao. Također, pravo je da znamo i gdje je neutrošeni novac završio. Problem je i do sada bio u velikom broju organizacija koje su imale izdano rješenje za stalno prikupljanje i pružanje humanitarne pomoći, a i ono o čemu uvijek govorimo su i teškoće s telefonskim brojevima za prikupljanje financijskih sredstava. Kad govorimo o humanitarnim akcijama uvijek na prvo mjesto stavljamo povjerenje i transparentnost. Vlada je najavila da je cilj donošenja ovog zakona vratiti povjerenje građana u humanitarne akcije, te da će država jamčiti da će svaka kuna prikupljena u akcijama doći upravo tamo gdje treba. Neupitna je važnost održavanja humanitarnih akcija, jer najčešće je to jedina opcija za obitelji koje se nađu u bezizlaznim situacijama. Međutim, još je važnije da kad se uključimo u takve akcije da znamo da novac koji smo donirali odlazi u prave ruke. Zakon predviđa da se novac koji eventualno ostane na računu nakon održavanja humanitarne akcije za neku oboljelu osobu mora upotrijebiti za liječenje neke druge osobe. Taj novac će se moći naknadno iskoristiti samo za istu svrhu za ono što je prikupljen, a ne za nešto drugo. Neutrošeni novac organizator zadržava na računu, a potom bi trebao to uplatiti za prvu sljedeću akciju koja će imati isti cilj i istu svrhu. Ali najvažnije je kontroliranje novca od akcije do akcije. Također akcije će se morati prijaviti uredima državne uprave. Državno odvjetništvo dobiva mogućnost pokretanja postupaka protiv onih koji su nenamjenski iskoristili novac. Predviđeno je i razvrstavanje humanitarnih akcija s obzirom na svrhu njihovog organiziranja. Uvode se logotipi humanitarnih akcija što su i druge europske zemlje prepoznale kao klasifikaciju humanitarnih akcija. U ovom slučaju taj logotip bi trebao značiti da je organizator prije pokretanja akcije ishodio određene dozvole. Nadam se da će se na taj način riješiti problem lažnih štandova u trgovačkim centrima koji nas pozivaju na sudjelovanje u humanitarnim akcijama, ali i da će se smanjiti broj nepoznatih uplatnica koje se odnose na nepoznate humanitarne akcije a kojih su puni poštanski sandučići. Ovim zakonom se nadalje propisuje da se korisniku humanitarne pomoći mora osigurati zaštita osobnih podataka. Pitanje je kako se ta zaštita podataka može osigurati. Ako se neka akcija održava javnost mora znati podatke ako pruža pomoć nekome. Kome pruža pomoć? Predloženo je i da humanitarne akcije traju duže, to je do sad bilo mjesec dana. Prijedlog je da može ipak trajati duže. Što se tiče inspekcijskog nadzora kad se radi o stalnom prikupljanju i pružanju humanitarne pomoći to bi trebalo provoditi Ministarstvo socijalne politike i mladih, a nadzor nad humanitarnim akcijama provodilo bi nadležno ministarstvo u čiji djelokrug rada pripada akcija s obzirom na njenu svrhu. Međutim, novi zakon i dalje ne predviđa kaznenu odgovornost samo prekršajnu. Drugim riječima, tu postoji prostor za malverzaciju. Vrlo lako se može dogoditi da se potroši velika svota novca, kasnije plati kazna u iznosu od 10 do 30000 kuna. Na tu odredbu su nas upozorili iz zaklade Nore Šitum u dopisu koji su dobili svi klubovi zastupnika. Oni upozoravaju da će se primjerice dogoditi da neka udruga potroši 2 milijuna kuna i za to će platiti kaznu u iznosu od 10 do 30000 kuna. Iz iste zaklade nas upozoravaju i na odredbu iz zakona koja govori o tome da humanitarna pomoć nije nasljediva, te ističu da je takva odredba protivna Ustavu RH. To su neke od primjedaba koje su iznesene i u prvom čitanju. Naravno, ne znače da nam nije potreban Zakon o humanitarnoj pomoći, nego te primjedbe nas upozoravaju da neke stvari trebamo još doraditi ili razraditi posebice kad govorimo o jačanju povjerenja u humanitarne akcije, te o transparentnosti. Humanitarnih akcija će uvijek biti. One su nužne i one su potrebne. Mnogi naši sugrađani su preživjeli upravo zahvaljujući humanitarnim organizacijama i akcijama. Stoga imperativ mora biti sigurnost građana kako bi se i dalje odazvali na humanitarne akcije i pomagali onima kojima je najpotrebnije, a da pritom ne bi trebali misliti jesu li pogriješili i gdje će njihov novac na kraju završiti. Kao što sam više puta naglasila područje humanitarne pomoći vrlo je osjetljivo što smo do sada imali priliku u više navrata i vidjeti. Upravo zato bi trebalo ukloniti sve manjkavosti i stvari koje su nedorečene kako bi građani i dalje sudjelovali u humanitarnim akcijama bez straha da će njihov novac završiti na nekom sporednom ili krivom mjestu. Zakon svakako treba doprinijeti da se humanitarne akcije i dalje održavaju, da im ljudi vjeruju i da se rado odazivaju. Stoga je nužno otkloniti svaku sumnju koja bi na bilo koji način utjecala na građane u njihovoj namjeri da doniraju sredstva i pomognu onima kojima je to najpotrebnije.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Nastavljamo raspravu po kubovima zastupnika. Na redu je klub Socijaldemokratske partije Hrvatske u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, zamjenice ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržati će konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći i odmah na samome početku reći ću da smo zadovoljni sa svim onim pozitivnim promjenama koje su se dogodile između prvog i drugog čitanja. Sukladno Poslovniku Hrvatskoga sabora neću danas ovdje govoriti o svemu tome što obuhvaća ovaj zakon i što mi podržavamo jer to smo već rekli u prvom čitanju ali dotaknut ćemo se nekoliko detalja koje smatramo bitnim. U svakom slučaju imali boljeg dana, ima li boljeg trenutka da u Hrvatskom saboru progovaramo o Zakonu o humanitarnoj pomoći od dana u kojem je Hrvatska širom otvorila vrata i zapravo je spremana humanitarno i stvarno pomoći ljudima u potrebi. Upravo ta jedna situacija koja je solidarizirala Hrvatsku i koja na neki način vraća uspomene na trenutke kada su i hrvatski građani bili u nesreći, kada smo i mi sami kao izbjeglice ili prognanici tražili pomoć drugih zemalja vrlo je aktualna danas. I zapravo ovaj zakon kao što je to rečeno u prvom čitanju novina je u europskoj legislativi pa eto tako možda i primjer Hrvatske jest jedinstven i poseban primjer i među mnogim članicama EU. Ono što kroz ovaj zakon svakako je naglašeno to je empatija hrvatskog stanovništva, empatija koja je zapisana duboko u povijesti, empatija koja se zapravo odražava svaki dan kroz niz humanitarnih aktivnosti kojima smo svjedoci ili kojima smo na neki način i akteri. Ono što je bitno za primijetiti u Hrvatskoj je tijekom svih ovih godina bilo i zlouporaba situacija i provedbi humanitarnih aktivnosti i upravo iz tih razloga je došlo i do potreba izmjena i donošenja novoga zakona. Smisao i bit ovog zakona je u tome da je odgovornost predlagateljice odnosno Vlade Republike Hrvatske bila u tome da se pristupi izmjenama onoga segmenta koje će i nadalje prepoznati transparentnost i odgovornost sustava prema svakoj humanitarnoj aktivnosti koja se događa na području RH. Mi u klubu SDP-a smatramo da je to iznimno bitno zato što svaka humanitarna aktivnost leži na javnom novcu, na novcu građana koji su izdvojili onoliko koliko su mogli da bi pomogli najčešće nepoznatoj osobi koja se je našla u određenom problemu, da li je taj problem egzistencijalne, zdravstvene ili druge, neke druge prirode to nije bitno za provedbu humanitarne aktivnosti, bitno je da smo voljni i željni pomoći i da za to postoje zakonski okviri. I kada govorimo na taj način o javnom novcu, o novcu hrvatskih građana onda moramo biti upoznati sa njegovim tijekom od samog otvaranja svake aktivnosti a to je ono što je silno unaprjeđeno ovim konačnim prijedlogom zakona, a to je ono što je okarakterizirano i kroz klasifikacijski broj same aktivnosti, kroz vizual aktivnosti i kroz niz drugih detalja koji su ovim zakonom određeni a nadalje i sam tijek aktivnosti. Sada je potpuno jasno tko je nadležan za provedbu, tko je nadležan za kontrolu i što se događa u trenutku ako humanitarna aktivnost iz nekih opravdanih razloga nije završena na način da je korisnik za kojeg je novac prikupljen taj novac mogao i primiti, odnosno utrošiti za namjenu za koju je prikupljen. Danas kroz ovaj zakon jasno određujemo koje slijednik tog novac i te aktivnosti odnosno znamo da se novac upućuje na prvu slijedeću aktivnost odnosno potrebu istoga sadržaja ili istoga karaktera. Dakle, vrlo je važno za nas u klubu SDP-a iskazati upravo tu odgovornost institucija prema javnom novcu, novcu hrvatskih građana koji je eto upućen za humanitarne aktivnosti. Socijalna isključenost dio je izmjena koje su se dogodile između prvog i drugog čitanja na prijedlog pučke pravobraniteljice na Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina definirana je još jedna dostatna svrha u koju se može prikupljati humanitarna pomoć a to je humanitarna pomoć radi podmirivanja životnih potreba socijalno osjetljivih skupina. Danas u Hrvatskoj zasigurno ima puno ljudi, puno ljudi u potrebi i treba se sa njima solidarizirati i treba omogućiti i da se i za takve skupine ljudi prikuplja humanitarna pomoć. S druge pak strane imamo i dodatnih novina u hrvatskom zakonodavstvu koje ne proizlaze isključivo iz ovoga zakona, ali koja je usko sa njim povezano pa je tako i u ovom zakonu dodan novi stavak koji propisuje da je temeljem Zakona o poljoprivredi doniranje hrane i hrane za životinje regulirano posebnim pravilnikom pa samim time izlazi iz domena ovoga zakona. No, to ne znači da ga ne trebamo spomenuti jer velika humanitarna djelatnost i aktivnost upravo se kreće preko puno humanitarnih udruga koje skrbe za osobe u potrebi i samim time hrana je osnovna živežna namirnica koju svakako treba sačuvati. I zato veseli činjenica da baš eto ovih dana, sutra ili tijekom početka slijedećega tjedna će u javnu raspravu doći i pravilnik o doniranju hrane koji proizlazi iz Zakon o poljoprivredi koji nosi mnoge porezne olakšice upravo porezom na dohodak koji se odnosi na obrtnike primjerice pekare, mesare ili ribare u slučaju kada doniraju svoje proizvode ili pak s druge strane porezne olakšice kroz porez na dobit za prehrambenu industriju i trgovačke lance a očekujemo da će biti i nekakvih novina u oslobađanju od PDV-a. To bi značilo da konačno sva ona hrana koja je završavala u kontejnerima ili na smetlištu će u potpuno zdravstveno ispravnim uvjetima i stanju doći do krajnjih korisnika i zasigurno pomoći u nizu situacija kada je ljudima upravo hrana potrebna jer treba naglasiti da će ta hrana biti zapravo spremljena za daljnje potrebe, distribuirana posebnim pravilima i skladištena u posebnim centrima prije trenutka njenog isteka. Dakle, mi u klubu SDP-a smatramo da su to isto važni elementi koji se naslanjaju na ovu tematiku, na tematiku kada govorimo o empatiji hrvatskoga stanovništva. Nadalje, sve ono što poboljšava ovaj zakon u odnosu između, znači ovaj zakon od prvog do drugog čitanja je pozitivno. Svakako je pozitivno i naglasiti da svaki humanitarni rad u RH je častan rad, da ga treba prepoznati, da ga treba vrednovati i da ljudi koji se bave humanitarnim radom zavređuju posebnu zahvalnost društva. Stoga ni nema smisla i to je definirano i ovim konačnim prijedlogom zakona da članovi Odbora za dodjelu državne nagrade za humanitarni rad ostvaruju bilo kakvu naknadu za rad u odboru koji upravo predlaže ljude, institucije ili udruge koje se bave humanitarnim radom i prepoznaju ih. Naglašavam još jednom na samom kraju ovog izlaganja u ime kluba SDP-a da je za nas najvažnija preglednost ili transparentnost koja je propisana kroz ovaj zakon, a koja se vidi u osiguranju, zaprimanju godišnjih izvještaja i praćenju svake humanitarne aktivnosti na području RH. Nama je cilj da svaka humanitarna aktivnost bude primjer da iz jedne izrastaju dvije ili tri nove i da zapravo ono što je u duhu hrvatskoga naroda, hrvatskoga društva, građanskoga odgoja i onoga kako mi danas živimo bude zapravo definirano i kroz zakonske osnove. Još jednom naglašavam klub SDP-a podržat će ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na raspravu zastupnika, pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovana kolegica zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministrice sa suradnicom, poštovani ministre i kolegice i kolege. Evo ono što je najbitnije već rečeno ovim konačnim prijedlogom Zakona o humanitarnoj pomoći ali ja bih rekla da Hrvatska od svog začetka ustvari nažalost i u onim nevoljama agresije koja ju je zadesila pokazala je dakle i sve te nevolje i ratne nedaće bile su olakšane upravo humanošću na djelu. Ja bih rekla da nam je ovaj zakon potreban, pogotovo da bi se i spriječile zlouporabe o čemu su svi govorili. Jer naravno dok je nekom rat bio metak drugom je zaista bio brat. Srećom da smo izmijenili Ustav, bez obzira koliko ga i na koji način ga Ustavni sud tumačio mi znamo što smo donijeli, da ratno profiterstvo ne zastarijeva. A mnogi su svoj temeljni kapital koji su kasnije pročistili stekli nažalost, bar tako po pisanjima i ondašnjih medija, upravo zlouporabom humanitarne pomoći i izvlačenjem novca i različitih dobara od humanitarne pomoći. Ti i dan danas ne mogu mirno spavati. Posebno bih htjela i taj aspekt i dan danas naglasiti da ako išta ima gore, a to je zlouporaba humanitarne pomoći jer to onda odvraća ljude upravo da se angažiraju da svoju onu empatiju, želju da se pomogne onom drugom, da tu svoju elementarnu potrebu solidarnosti na djelu naprema grubom egoizmu kojem svjedočimo iz dana u dan koji često poprima i degenerativne oblike da ne spominjemo sada banke i druge financijske institucije, dakle s druge strane imamo ono što je toliko dragocjeno. Zato svaka zlouporaba i zato nam je i ovaj prijedlog zakona toliko potreban o čemu su svi kolege govorili bez obzira iz koje opcije dolazili da se energično onemogući takva zlouporaba jer to ima dalekosežne posljedice da odvraća onda ljude od onog humanitarnog poriva kad osjećaju koliko je samo ne potrebno da se drugom pomogne nego koliko to zadovoljava i njih same. Vidimo u svijetu da se taj humanitarni rad pa i dobrovoljni i dragovoljni rad da bi se drugom pomoglo do te mjere razvio da se sada plaća uopće mogućnost da se drugome pomogne u mnogim akcijama ili kada se to radi u različitim misijama po svijetu. Evo ovdje govoreći u ime kluba SDP-a uvažena kolegica napomenula je upravo i ono o aktualnostima i današnjeg dana, dakle o velikom broju izbjeglica da nikad ne zaboravimo da smo i mi bili izbjeglice. Ne samo u vlastitoj zemlji iz jednog kraja Hrvatske u drugi kraj Hrvatske nego diljem Europe i diljem svijeta. Ja mislim da naši ljudi to već pokazuju. Možda najbolji primjer odmah prije nekoliko dana to su pokazale žene Slavonije. Dakle, mi se deklariramo i kao kršćanska zemlja, evo i oko toga smo se danas svi i složili. Sve znanje i o Bibliji tamo neće puno pomoći ukoliko naša pomoć ne bude djelotvorna. A nikada nitko i pojedinačno i kao narod, kao građani nije toliko siromašan da ne može pomoći drugim ljudima. Evo, ja svesrdno podržavam ovaj zakon a pogotovo njegova rješenja da sve ono što se u dosadašnjem radu pokazalo dakle kao manjkavo odnosno što treba regulirati ovaj prijedlog zakona ima. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana kolegice. I zadnji se prijavio poštovani kolega Josip Kregar. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pozdravljam predstavnice ministarstva. Nastojat ću samo kratko. Reći ću da sam sudjelovao u mnogim humanitarnim akcijama i uvijek imao na neki način rezervu prema organizatoru i tome koliko se nadzire svrha koja se time postiže. Ja neću tu sada govoriti o svim elementima koje ovaj zakon rješava, ali mi se čini da su vrlo inteligentno postavljeni nadzorni mehanizmi i u tom smislu nisam sklon podržati kritike koje su u tom pogledu ovdje navedene. Ja bih međutim i javio sam se zbog toga da jednu stvar koje se ne tiče izravno ovog zakona posebno naglasim. Kolegica Antičević-Marinović je dobro rekla, mi ulazimo u jednu intenzivno razdoblje u kojem ćemo morati pokazati širokogrudnost u prihvaćanju izbjeglica, a pogotovo će to biti sasvim neorganizirana i nadam se spontana aktivnost hrvatskog naroda. Ali ovdje se javljam zbog toga što postoji jedna poteškoća koja nije u direktnoj vezi sa zakonom kažem, koja se tiče davanja u naturi. Pravilnik i gospođa Posavec-Krivec je o tome govorila, pravilnik koji bi to trebao regulirati kasnit će, a situacija nije takva da se treba čekati. Mi imamo već sada zahtjeve, ja dobivam takva pisma, različitih zainteresiranih i to prilično velikih kompanije koje bi htjele u naravi donirati ono što bi inače za njih bio višak koji se ne može prodati, ali se može iskoristiti na ovaj način za humanitarne svrhe, recimo dječja hrana. To je nešto u čemu ja apeliram na vaše ministarstvo da koordinirano sa Ministarstvom poljoprivrede koje je tu zaduženo brzo donošenje tog pravilnika. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani kolega Kregar. Da li predstavnica predlagateljice poštovana zamjenica ministrice želi završnu riječ? Da. Poštovana zamjenica Maja Sporiš, završno.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Hvala vam lijepo na sadržajnoj raspravi, hvala vam na svim pohvalama koje ste uputili na ovaj zakon i još jednom pozivam vas da Zakon o humanitarnoj pomoći podržite. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministrice. Konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći, drugo čitanje, P.Z.br.826. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu s člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim glasujte. Tko je za? Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova 84 glasa za, 3 glasa suzdržanih i 26 glasova protiv prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika ili predstavnicu predlagateljice da obrazloži, predstavnicu poštovanu Maju Sporiš zamjenicu ministrice. Amandman Vlade Republike Hrvatske.
Hvala vam lijepo. Obzirom da je od upućivanja konačnog prijedloga Zakona o humanitarnoj pomoći u Hrvatski sabor do rasprave o istom na plenarnoj sjednici Hrvatskoga sabora proteklo više od 2 mjeseca potrebno je radi primjerenog roka prilagodbe svih adresata koji će zakon primjenjivati odrediti njegovo stupanje na snagu 1.studeni 2015.godine. Navedeno je nužno i radi potrebe donošenja provedbenih propisa na temelju ovoga zakona koji moraju stupiti na snagu istovremeno sa stupanjem na snagu ovoga zakona.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem većinom glasova 86 glasova za, 6 suzdržanih glasova i 22 glasa protiv prihvaćen amandman Vlade Republike Hrvatske i postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Idemo na, poštovana zamjenice ministrice na amandmane Odbora za zakonodavstvo na isti konačni prijedlog zakona. Amandman broj 1 na člana 26.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća.
A amandman broj 2 na članak 46.
Također se prihvaća.
Hvala lijepo. Oba su postala sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 109 glasova za, 4 glasa suzdržana i ništa protiv donesen zakon P.Z.br.826 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom. I sljedeći zakon koji želimo obraditi raspraviti danas je: 3. Prijedlog zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 898 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog zakona ste primili. U skladu sa člankom 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave u skladu sa člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o konačnom prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar uprave Arsen Bauk.
Hvala lijepo predsjedniče. Dakle radi se o zakonu koji se tradicionalno već nekoliko godina donosi negdje u rujnu ili listopadu, a to je da se zakonom da ovlast Vladi RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. U odnosu na slične koji su se donosili jedna je razlika, a to je obzirom na predstojeće parlamentarne izbore da smo u članku 4.predložili da uredbe koje je Vlada RH donijela na temelju Zakona o ovlasti Vlade da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora objavljen u NN 115/14, a koji vrijede na dan stupanja na snagu ovoga zakona ostaju na snazi, a najdulje do 30.lipnja 2016.godine kako bi se Vladi koja će biti formirana nakon sljedećih parlamentarnih izbora omogućilo da ocijeni što je hitno pa da to izmijeni ili stavi van snage, a što da malo da ima malo više lufta da odredi što će sa onim uredbama koje su na snazi. Zakon je predložen da stupi na snagu 1.listopada 2015.godine i u obrazloženju za članak 4.navedene su uredbe koje je Vlada donijela temeljem prethodnog zakona i mislim da je u međuvremenu od upućivanja zakona u Hrvatski sabor donesena još jedna uredba o čemu Vlada podnosi izvješće da to čak i nije tema ovog zakona, ali čisto zbog transparentnosti. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani ministre. Da li žele izvjestitelji radnih tijela Hrvatskoga sabora iznijeti svoja izvješća? Ne žele. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika ORaH-a i poštovani zastupnik Zlatko Tušak.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Kada je u pitanju ovaj zakon onda u njemu stvarno ne bi trebalo biti ništa sporno jel kao što je ministar rekao to je zakon koji daje ovlasti Vladi RH kada ne zasjeda Sabor da pojedina pitanja regulira uredbama i on se jasno svake godine obnavlja. Takav zakon je imala i prijašnja vlada, ima ga i ova. Meni osobno moram reći žao i klubu ORaH-a što u ovom sazivu Sabora nije se uspjelo dogovoriti da dođe do ustavnih promjena koje reguliraju kada zasjeda Hrvatski sabora jer određeni prijedlozi koji su išli u tom u tom smjeru oni su išli na način da i nema ove pauze koja je u ljetnom i onom zimskom periodu od, ljetnom 2 mjeseca, u zimskom 1 mjesec kada ne zasjeda Sabor i onda Vlada pojedinim uredbama regulira to područje. Jasno da ovaj zakon je vrlo bitan da nakon raspuštanja Sabora Vlada tehnički i odradi dio posla koji mora ali sam zakon, klub ORAH-a će podržati i nema na njega primjedbe. Ali ono što želim posebno naglasiti a to je pitanje da Hrvatski sabor kao zakonodavno tijelo i kada su u pitanju zakoni koje on donosi, ovlast koje daje Vladi, Vlada bi trebala to u minimalnom obliku koristiti i samo onda u onim slučajevima kada je to stvarno nužno. Ja moram reći da i iz ovog prijedloga zakona u obrazloženju vidimo da je Vlada u ovih godinu dana 20 puta koristila pojedine uredbe i sada se tu postavlja pitanje i o tome možemo razgovarati da li su te sve uredbe trebala Vlada donositi ili su one mogle ići u normalnu zakonodavnu proceduru pogotovo znajući da ponekad je Vlada ili nekoliko dana prije početka zasjedanja Sabora donosila uredbe ili eventualno kada je prestao rad Sabora onda je nakon vrlo kratkog vremena Vlada isto donosila pojedine uredbe. I mislim da to nije dobra praksa, nije dobra praksa pogotovo kada govorimo da je Sabor zakonodavno tijelo koje mora itekako raspravljati o svim zakonima. Ono što posebno na neki način zabrinjava a to je da od ovih 20 uredbi koje je donesla Vlada praktično 13 uredbi je još uvijek na snazi. Od ovih zadnjih, mi ćemo imati uredba koje je donesla Vlada i zakonom će se praktično te uredbe i pokriti ali dao sam si na neki način malo i truda da vidim kako je to bilo u prijašnjem sazivu Sabora i moram reći da sam se dosta iznenadio da kada je zadnju uredbu donosio Sabor bilo je svega jedna uredba koja je bila na snazi i moram reći da je tada od sadašnjih vladajućih bilo dosta primjedbi i na tu jednu uredbu na način da ipak o zakonodavnom dijelu treba raspravljati Sabor. Danas kada vidimo 13 da ima onda bi 13 puta trebali biti više ljudi od toga i mislim da si Vlada ponekad itekako uzima neke previše ovlasti i to nije dobro, nije dobro za Hrvatski sabor i nije dobro za općenito zakonodavstvo koje eto Sabor treba na neki način kao zakonodavno tijelo i da raspravlja o određenim zakonima ne uvažavajući ovaj dio prostora kada Sabor ne zasjeda da Vlada to regulira sa uredbama. Evo to sam prvenstveno htio reći kao određenu primjedbu na praksu kako se ovlast ova koristi što nije dobro a sam zakon on je takav kakav je i na njega nemamo primjedbe i klub ORAH-a će podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je klub Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Tušak je u svojoj raspravi rekao dio onoga što su i naši komentari na ovaj zakon. Isto tako ministar je rekao da je to, ne možda tim riječima, tehnički zakon koji su koristile mnoge Vlade do sada i to je zakon koji predviđa neke iznimne situacije, dakle vrijeme kada Sabor nije u redovnom zasjedanju da se može intervenirati ako je to neophodno u zakonske tekstove. Dozvolite nam zato da kažemo da s obzirom i na dosadašnju praksu i mi ćemo kao klub podržati donošenje ovog zakona. Ovaj zakon je jedan od onih za koje je i logično da idu po hitnom postupku jer je njegov sadržaj kratak i jasan i ne bi imalo neke posebne svrhe razmatrati ga u dva čitanja. Vlade vrlo često pri kraju, odnosno pri isteku trajanja ranijeg zakona dolaze sa ovakvim prijedlogom da bi produžile rok na iduću godinu dana. Međutim, osim što je kolega Tušak govorio o samo jednoj uredbi koja je na temelju zakonske ovlasti donesena i bila na snazi i sadašnjem stanju kako to izgleda mislimo da treba upozoriti Parlament na nekoliko stvari. Prva je praksa bez obzira što su to uredbe sa zakonskom snagom koje se donose u vrijeme kada Parlament ne zasjeda trebalo bi krajnje restriktivno tumačiti tu ovlast koju je dao zakonodavac iz nekoliko razloga. Prvi je zbog pravne sigurnosti činjenica da uredbama mijenjamo zakone za koje držimo da je izuzetno loša praksa bez obzira o čijoj Vladi se radilo i bez obzira koja Vlada takav zakon predlagala. Drugo kada već se predlaže donošenje tog zakona koji ovlašćuje Vladu na de facto zakonodavnu aktivnost valjalo bi imati na umu da bi Vlada ne samo podnosila izvješće nego svaku uredbu donesenu u tom interregnumu kada nema Parlamenta trebala nakon što Parlament zasjeda pretvoriti u zakon i predložiti Saboru da te uredbe sa zakonskom snagom i tu regulativu ima se prvo prilike o tome očitovati i drugo pretoči u zakonski tekst. Time bismo izbjegli čitav niz problema. Probajte se malo informirati što u praksi znači činjenica mijenjanja zakona uredbama. To nije specifikum ove Vlade, to su radile i druge Vlade i mislimo da to nije dobro, ali na taj način širenje područja pravne nesigurnosti nikome u državi neće biti od koristi. I zbog toga kad već govorimo o ovom zakonu, mada će to opet ostati vjerojatno samo vapaj s ove govornice, čini nam se da moramo razmisliti o tome da se obveže Vladu nakon donošenja uredbi sa zakonskom snagom da je dužna na prvom zasjedanju Sabora te uredbe pretočiti u zakone odnosno ponuditi ih Saboru na izglasavanje i time izbjeći ove prigovore za koje vjerujemo da im se opravdano mogu postaviti. U ovom konkretnom slučaju ovoga zakona pak ima i još jedan dodatak. Podsjetit ću vas sve, bilo je nedavno. Vlada je sa svoje telefonske sjednice, o čemu smo govorili, nismo polučili neke osobite rezultate, dakle Vlada koja nije držala za potrebnim ni sastati se u svom sjedištu i raspraviti pojedine prijedloge, s telefonske sjednice zatražila je izvanredno zasjedanje Parlamenta. Na to izvanredno zasjedanje koje nije bila u stanju ni obrazložit zašto treba, uputila je i pet zakonskih prijedloga da bi samo dan nakon toga zahtjeva Vlada na svojoj sada ne telefonskoj nego oprostite normalnoj sjednici donijela četiri uredbe sa zakonskom snagom kojima je mijenjala zakone koji su vrlo osjetljivi zakoni za čitavu Republiku Hrvatsku, a radi se o onoj čitavoj grupi toplinske energije, električne energije, cijena i svega onog što se već u javnosti propituje koliko je kvalitetno uopće riješeno. Sada smo pred još jednom zanimljivijom konstatacijom. 14. rujna Vlada je donijela uredbu o izmjenama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara isto na temelju zakonske ovlasti, to je bilo prekjučer, kojom je intervenirala u zakon s obzirom na činjenicu plaćanja određene kulturne ili kako se zove rente koju plaćaju stanoviti i fizičke osobe i pravne osobe koje obavljaju određene djelatnosti, ovog puta pohvalno snižavajući taj kako vole reći parafiskalni namet, dakle oslobađajući dio naših poduzeća i fizičkih osoba od višeg plaćanja stanovitih poreza. Ako pak tumačimo ovlast Vlade da donosi uredbe sa zakonskom snagom kako vjerujemo da bi trebala onda Vlada ne može čak ni u tim izvanrednim okolnostima donositi zakone odnosno uredbe sa zakonskom snagom koji uređuju pitanje odnosno uvođenje poreza. Čak ni kada bi dobronamjerno htjeli te poreze smanjivati kao što je slučaj sa Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Sve sam ovo rekao zato da pokažem kako se jedan instrument, pravni institut ako hoćete, koji je smišljen iz vrlo jasnih i logičnih razloga može i zloupotrebljavati. I iskreno govoreći, ne mogu vjerovati da samo dva dana prije redovne sjednice je Vlada morala donositi uredbu sa zakonskom snagom, nije mogla pričekati zasjedanje parlamenta, redovno zasjedanje parlamenta i donosi uredbu koja je mogla biti izmjena zakona samo dva dana kasnije i koja nije suštinsko pitanje za Republiku Hrvatsku da dva dana nije mogla pričekati. Namjera zašto se to radi stvarno mi, moram priznati, nije jasna. Kod ovog tržišta toplinske i električne energije možemo nagađati, za ovo snižavanje rente nisam siguran da si je Vlada trebala priuštiti i ovu krajnje nepotrebnu kritiku. Ali u svakom slučaju s obzirom na ovlasti Vlade da donosi uredbe sa zakonskom snagom što će ostati vjerujem institut i za vlade koje dolaze, čini nam se da je vrlo opasno ostaviti ovakvu zakonodavnu aktivnost Vladi ako ju ona koristi na ovaj način koji sam pokušao u ovom izlaganju opisati. Dakle koristeći se onime što joj se stavlja u mogućnost, Vlada samo dva dana prije zasjedanja kada može uputiti sve u redovitu proceduru, koristi ovu mogućnost i donosi uredbe sa zakonskom snagom mada za njih stvarno ne postoji nikakva potreba. Zbog toga mislimo da ovo nije dobar način, ovo nije dobar princip, osobito s obzirom na činjenicu svih ovih uredbi koje su na snazi, neke su donesene prije godinu i više dana, produžavamo sada njihovu valjanost do 6. mjeseca 2016. godine, a da se Sabor po svim tim de facto zakonskim tekstovima nije uopće očitovao. To ne garantira nego baš naprotiv narušava pravnu sigurnost, da ne govorim o načelu vladavine prava za koju se često barem u izjavama zalažemo i čini nam se da ovaj instrument ako će se ovako koristiti u stvari će bit protivan svojoj svrsi i na koncu će dovesti do toga da ga se ukida sa svim štetnim posljedicama koje iz toga mogu proisteći. S obzirom da smo i onako i na kraju ovog saziva vjerojatno ovaj apel neće doprijeti do onih koji će se time i kasnije baviti, ali mislim da je vrijedilo na ovo upozoriti jer Vlada koja ionako ima i zbog europskih poslova jaku poziciju u državi mislim da dodatno na ovaj način ne smije obezvrjeđivati rad Parlamenta. Kažu mnogi da je parlamentarizam već odavno u krizi. Hajmo se potrudit da joj ne doprinesemo, nego da probamo zadržati onaj minimum osnovnih postulata zbog kojih ovdje i sjedimo. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega. Na redu je poštovani zastupnik Josip Kregar u pojedinačnoj raspravi.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi ministre, dame i gospodo, drage kolege. Velika je šteta što ova rasprava dolazi ovako kasno u danu i kasno u mandatu, rasprava ne prijedlog zakona. Jer meni se čini da pravi kontekst ove odluke koju ćemo donijeti je politička marginalizacija Sabora. Sabor u mnogim elementima postaje samo tijelo iza kojeg se skrivaju odluke. Mi donosimo zakone, ali koliko i kakve zakone donosimo. Poplava zakonodavnog optimizma s kojim se suočavamo zapravo u velikoj mjeri onemogućava koncentraciju rada Sabora na najvažnijim stvarima. Naši dnevni redovi su enormno veliki i ne omogućavaju da se na vrijeme obave razgovori. Ministri, oprostite ministre ne tiče se vas, ministri se nadmeću računajući da je njihov rad bolji, što više zakona donesu. Ja međutim imam sve više upozorenja da zapravo možda bi Sabor trebao prestati donositi na neko vrijeme zakone, jer se zakoni ubrzano mijenjaju. Ne samo da postoje telefonske sjednice koje ja ne mogu zamisliti da će biti ikada u Saboru, ali ne smiju biti ni u Vladi. One mogu biti izniman događaj, ali ne nešto što se učestalo ponavlja. Mi ne možemo se ovdje u Saboru nositi s time da Vlada daje amandmane na svoje vlastite zakonske prijedloge u zadnji čas. Pa mi moramo vjerovati u njihovu dobru namjeru i glasovati prema želji da ih podržimo. Ali to onemogućava da Sabor postane tijelo u kojem se doista politički odlučuje. Zahvalan sam za primjere koje ste naveli i neću ih ponavljati, ali to dobro ocrtava u kakvom se položaju nalazi zakonodavna vlast prema izvršnoj, a to bi bile zapravo grane vlasti koje se međusobno kontroliraju i ograničavaju. Ali ako nije tako kako možemo računati sa odgovornošću. Mi moramo računati i sa nekom vrstom razumijevanja Vlade i želje da se samo ograniči u ovako širokogrudnom ovlaštenju da se donose uredbe sa zakonskom snagom. To je veliki izazov. I onda ti čak ni Sabor ne treba, pogotovo jer nema ove prave potvrde i pretvaranja uredbe u zakon. Ali javljam se zbog jedne druge stvari. Naravno podržat ću zakon. On je tehnički nužan da bi Vlada funkcionirala osobito u ovom prijelaznom razdoblju. Ali postoji još jedan zakon koji ograničava slobodu Vlade u djelovanju. To je Zakon o primopredaji vlasti. Mi ne možemo dozvoliti i neće biti nadam se to slučaj da se u ovom kasnom trenutku pred izbore ili u razdoblju nakon raspuštanja Sabora donose odluke koje se tiču kadrovskih postavljenja, koje se tiču preuzimanja financijskih obaveza, koje se tiču recimo investicije i slično. To je nešto što je suprotno duhu funkcioniranja ovog sistema. Mi moramo računati i s time da će Vlada pokazati razumijevanje i neku vrstu samo ograničavanja, ali ne možemo joj oduzeti ono što je nužno za funkcioniranje države. Mi ćemo preuzeti naravno odgovornost, glasovati za ovaj zakonski prijedlog ali ne možemo sebe lišiti odgovornost za posljedice koje takvo nagrizanje utjecaja Sabora vremenom ima. Ja bih mogao proširiti temu, ali mislim da je treba zaoštriti i fokusirati samo na neke elemente. Ne samo da se radi o jednom ovlaštenju koje se daje Vladi, nego se daje Vladi u posebnom trenutku pred raspuštanje Sabora, a to onda znači da je sloboda samo relativna, a odgovornost velika.
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu, a završnu riječ o konačnom prijedlogu zakona poštovani ministar Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Obzirom da su svi zastupnici koji su raspravljali o ovom zakonu najavili da će podržati zakon jasno je da se radi o tehničkom zakonu i također je jasno da ovlast koju netko dobije se može ekstenzivno i manje ekstenzivno koristiti. I argument koji je zastupnik Tušek iznio o broju uredbi koje su na snazi daje za pravo onima koji smatraju da je barem na osnovu zakona koji je donesen 2014. godine Vlada nešto intenzivnije tumačila i provodila ovaj zakon, iako je također činjenica da se ne radi o razdoblju skorog raspuštanja Sabora da bi u ovome redovnom zasjedanju veliki broj ovih uredbi koje su na snazi bio pretočen u zakone pa bi onda ovaj konačni zbroj uredbi koje su na snazi bio daleko manji od ovoga što smo sada vidjeli. Što se tiče samog postupka nakon donošenja uredbi ja se slažem sa idejom da se u određenoj mjeri kada se raspravlja ono Izvješće o donesenim uredbama da se ustvari rasprave i uredbe. Dakle, sada na koji se tehnički način to može napraviti treba vidjeti jer sam ja mislim dva puta podnosio Saboru Izvješće o uredbama koje je Vlada donijela i svaki put je bila rasprava ustvari o samim uredbama. A ono što je meni bio problem je taj što su uredbe se u pravilu ticale drugih resora tako da nisam ni mogao izložiti Vladino mišljenje kad je već došlo u raspravu o samim uredbama. I to je doista stvar koju treba možda bolje urediti. Ali to se dakle tiče rasprave, ne tiče se jedne vrste kontrole. Ali kontrola javnosti je uvijek prisutna jer Vlada je i kad donese te uredbe one su javno objavljene i uvijek se može povesti u Parlamentu ili na drugi način pitanje njihove kvalitete ili uopće njihove potrebe da se ta uredba tako donese. Također, spomenuo je prof. Kregar i drugi dio donošenja zakonodavne procedure, a to je rasprava o amandmanima. Ja bih podsjetio da smo 2012. godine ili 2013., ne znam jel' bila 2012., promijenili Poslovnik Vlade koji je onemogućavao predstavniku Vlade da prihvati amandman bez sjednice Vlade, bez formalne odluke Vlade a kako je glasanje u petak a u četvrtak je sjednica Vlade dakle većinu takvih amandmana se prihvatilo na telefonskoj sjednici. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne polako. Što se tiče drugog dijela to je rasprava o amandmanima nakon provedene rasprave to je jedan prostor sužene mogućnosti intervencije jer se na taj amandman može raspravljati u ime kluba ali se ne može podnijeti amandman tako da se nakon cjelokupno provedene rasprave osnovni prijedlog može u bitnom promijeniti, a da se o toj bitnoj promjeni ne provede rasprava. To je točno. Nisam siguran da je bilo puno i velikih intervencija nakon provedene rasprave u zakon, dakle uglavnom se radilo o tehničkim amandmanima. Ja se sjećam da sam jednom tu 24 amandmana slušao nomotehničke ispravke jer sam bio sljedeći na redu za glasanje. Ali ne sjećam se da je bilo u toj mjeri, ali dobro to je jedna ja bih je nazvao rupa u proceduri koja utječe na kvalitetu ili barem na transparentnost postupka. Ja sam rekao u ovome dijelu Vladine procedure donošenja, barem prihvaćanja amandmana tu se uočilo da je potrebno formalizirati taj dio prihvaćanja amandmana jer u formulaciji zakona se provede cjelokupna procedura od savjetovanja sa zainteresiranom javnošću do sudjelovanja raznih ministarstava, vladinih koordinacija, Vlade, rasprave u Saboru i to je jako formalizirano i onda se dođe na konačni rezultat a to je ono što će pisati u zakonu i da se tu može bez ikakve procedure prihvatiti amandman. Dakle, vidite da se ipak vodilo računa da se ta procedura napravi transparentnijom i nekako zaokruženijom. I naravno sad u ovoj cijeloj raspravi dolazimo do poslovničkih odredbi i rada Parlamenta, ja bih osobno volio ako me predsjednik ne prekine jer mislim da sam izašao iz teme da više raspravljamo na odborima a manje na plenarnoj sjednici. Ali to je opet pitanje za neki drugi saziv ali prihvaćam sve argumente zastupnika koji su raspravljali o zakonu i da bi doista trebalo u tom smislu nešto napraviti. Prema tome vjerujem evo da će neke od ovih ideja koje su zastupnici iznijeli i koje sam ja iznio biti raspravljene i implementirane u sljedećem sazivu tko god bude sjedio na kojoj strani. Zahvaljujem.
Hvala lijepa ministre. Imamo dvije replike, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa mislim da ova tema naprosto ne može završiti na ovakav način kao što je ministar govorio iz razloga što ja sam bio član Vlade 7 godina, kad tih 7 godina zbrojimo nije doneseno uredbi koliko je doneseno u zadnje dvije godine. Dakle, ovo je termin koji je predviđen zapravo zakonska mogućnost da u vremenu kad ne zasjeda Sabor ako je baš nešto hitno da Vlada može donijeti, izmijeniti zakon sa uredbom sa zakonskom snagom ali s tim da se on raspravi poslije toga. Ja ću samo navesti jedan primjer, a to je onaj famozni Zakon o predstečajnoj nagodbi koji je u ovom Saboru praktički dobio jednoglasnu podršku. Mi smo ga izglasali u petak, to je bio zadnji dan zasjedanja u zimskom periodu, a sljedeći četvrtak je Vlada taj zakon promijenila u 45 članaka svojom uredbom. I zakon je naglavačke okrenut. I sad jedan zakon koji je kasnije praktički eliminirao nekoliko milijardi potraživanja u državni proračun je Vlada promijenila svojom uredbom bez da su saborski zastupnici i hrvatska javnost imali mogućnost raspraviti o tome. A ono što je istina, to su amandmani Vlade. Nije problem ako je on nomotehničke naravi, ali ako on suštinski mijenja zakon u principu puno klubova niti ne zna da ili ne želi raspravljati o tom amandmanu, najčešće je to u principu radio klub HDZ-a, vi na takav način možete nešto što je možda bilo pozitivno i dobro u saborskoj raspravi sa tom izmjenom totalno promijeniti i zakon okrenete naglavačke. Ja ću samo spomenuti jedan zakon, a to je zakon koji je donošen na vrat na nos, a sad kad pogledamo rezultate svega toga skupa i ono što je u državnom proračunu a to je zakon, sad više ne znam točno kako se zove ali radi se o obnovi poplavljenih područja. I onda ćete se sjetiti da sa tri amandmana su tu dosta stvari promijenjene koje kasnije ako čitate proračun ne možete u proračunu uopće naći te stvari.
Hvala lijepa. Druga replika, poštovani zastupnik Josip Kregar.
Sasvim kratko jer me gospodin ministar na to podsjetio. Ovdje se ne radi o nevažnom pitanju i nečemu što se tiče ove Vlade. I ova Vlada je zatekla priličan nered u donošenju zakonskih propisa, osobito u zadnjem razdoblju pred izbore. Ne bi bilo dobro da se to sada ponavlja, ne bi bilo dobro da se prva godina bilo kojeg mandata potroši na traženje kostura u ormarima ili kako se to već zvalo. Zbog toga kada sam apelirao na samokontrolu i suzdržanost mislio sam i na to. Pa bih volio da se u tom kontekstu interpretira i izvjesno upozorenje o tome da se uredbama ne bi trebalo regulirati one stvari o kojima Sabor treba bitno suštinski raspravljati.
Hvala lijepa. De lege ferenda, dakle institut uredbi mora imati parlamentarni nadzor što podrazumijeva da Sabor mora konvalidirati uredbe. Što se tiče amandmana kad su amandmani tehnički onda mišljenje Vlade nam nije ni potrebno, oni su logično tehnički. Dakle ako je ispravak u tekstu, korekcija teksta ili tako to nije potrebno Vladino mišljenje. Kad je suštinski amandman, kad mijenja smisao odredbe zakona ili tako onda treba mišljenje Vlade. Ali zato bismo morali organizirati potpuno drugačiji rad i slažem se s ministrom rad u odborima. Hvala lijepa. Iscrpili smo listu, oprostite mi što sam to rekao, nije za sadašnju situaciju nego za buduću, iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Danas bismo zaključili raspravu i rad Hrvatskog sabora. Sutra bismo nastavili rad u 9,30 i najavljujem raspravu 4. i 5.točke već utvrđenog dnevnog reda. To je prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o kreditnim institucijama s končanim prijedlogom zakona, hitni postupak i 5.prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potrošačkom kreditiranju s konačnim prijedlogom zakona. Dogovor je da se rasprava vodi objedinjena i 20 minuta za klubove zastupnika o toj temi. Hvala vam lijepa. Vidimo se sutra. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, je ali najavit ćemo sutra. I električna energija 2 zakona se spajaju. Hvala lijepa. Isti odnos, isto sve. Hvala lijepa. Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 898. Rasprava o konačnom tekstu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona i molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 108 glasa za, 3 glasa suzdržana, 1 glas protiv donesen zakon P.Z. br. 898 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.