Prisežen.
Čestitam zastupniku na položenoj prisezi. … [[Pljesak.]] I njemu i kolegi Goranu Mariću želim uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti.
Dobar dan svima, jel se slažemo ima malih tehničkih problema, jel se slažemo da počnemo bez displeja ja ću pročitati imena, mjerit će vrijeme i mislim da smo svi suglasni oko toga imamo povjerenja u mjerenje vremena kolege ovdje. Znači prva točka dnevnog reda je: - Prijedlog Zakona o genetski modificiranim organizmima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 666 Ona je u prvom čitanju naravno, budući da je prijedlog zakona. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja, gospodin Željko Plazonić, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva uzeti riječ da daje dodatno obrazloženje? Dobar dan, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborski zastupnice i zastupnici, izradi ovog novog zakonskog prijedloga pristupilo se nakon analize odredbi važećega Zakona o genetski modificiranim organizmima jer je utvrđeno kako isti ne predstavlja odgovarajući normativni okvir za provedbu europskog zakonodavstva u području uvođenja genetskih modificiranih organizama u okoliš ili za stavljanje na tržište GMO proizvoda koji sadrže ili koji se sastoje ili koji potječu od genetski modificiranih oblika. Na osnovu nivoa EU, dana 8. ožujka 2018. godine donesena je Direktiva komisije, pa onda izmjena Direktive iz 2001. Europskog parlamenta i vijeća o procjeni rizika genetskih modificiranih organizama za okoliš, te i izmijenjeni su prilozi 2, 3 i 4 Direktive iz 2001. Europskoga parlamenta i vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetskih modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage prethodnih Direktiva vijeća i to u području koji se odnosi na procjenu rizika za okoliš. Naime, dugogodišnjim praćenjem na osnovi ažuriranih podataka Vijeća EU zaključilo se da je potrebno izmijeniti postojeće zakonodavstvo, a s ciljem unapređenja procjene rizika GMO-a za okoliš s naglaskom na procjenu dugoročnih učinaka na okoliš na način da će se u njih uključiti i odredbe smjernica o procjeni rizika genetski modificiranih biljaka u okoliš, a koji nisu bili pravno obvezujuće, a predstavljale su temelj za provedbu procjene rizika. Direktivom komisije iz 2018. ažurirat će se prilozi 2 Direktive i uključivanjem i nadogradnjom strožih smjernica koji će se sada primjenjivati na sve genetski modificirane organizme, a ne samo na genetski modificirane biljke. Na osnovi tehničkog napretka i stečenoga iskustva iz područja procjene rizika GMO-a za okoliš, a sa ciljem pojednostavljena cjelokupnog postupka autorizacije GMO-a potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri uskladiti prikupljanje informacija među svim dionicima u procesima autorizacije GMO-a na području EU, a samim time i u RH. S obzirom na utjecaj GMO-a i veliku primjenu u raznim područjima djelatnosti, navest ću samo neke znači u znanosti, medicini, farmaciji, agronomiji te prehrambenoj industriji ovim zakonskim prijedlogom razradit će se postupanja u vezi s primjenom i uporabom GMO-a u svrhu znanstvenih istraživanja u vidu ograničene uporabe GMO-a u zatvorenim tzv. sustavima te procedure u svrhu uvođenja GMO-a u okoliš različite od stavljanja na tržište, npr. eksperimentalni pokusi ili tzv. pokusna polja odobravanjem primjene lijekova, medicinskih proizvoda jasno koji sadrže ili koji se sastoje od GMO-a ili kombinacija GMO-a te procedure stavljanja tih proizvoda na tržište, ograničavanje i zabrana uzgoja ili kultivacije i te stavljanja na tržište GMO-a i proizvoda koji sadrže ili imaju kombinaciju GMO-a te njihova sljedivost, označavanje, rukovanje, prijevoz, pakiranje te gospodarenje sa otpadom koji je nastao uporabom GMO-a te odgovornost za štetu nastalu nedopuštenom uporabom GMO-a te se utvrdit na kraju i nadležna tijela i njihove ovlasti i obveze kao i propisat će se upravne mjere i prekršajne odredbe za provedbu ovoga zakona. Uskladit će se u daljnjem tijeku i odredbe vezane uz ovlašćivanje i obveze službenih i nacionalnih referentnih laboratorija za GMO sa Uredbom Vijeća Europe iz 2017. na način da će se produžiti rok ovlaštenja sa 2 na 4 godine te će se tijelu državne uprave nadležnom za poslove zdravstva dati mogućnost revizije rada navedenih ovlaštenih laboratorija. Također će se razraditi kriteriji za uvrštavanje zatvorenih sustava ograničene uporabe GMO-a u razine opasnosti, standarda za zatvorene sustave, mjere sprječavanja i druge sigurnosne mjere, zatim načini rukovanja i drugi uvjeti za rad u zatvorenim sustavima ograničene uporabe GMO-a, a s obzirom na vrstu klasifikacije genetski modificiranih mikroorganizama prema razinama opasnosti. Također će se unaprijediti i sustav procjene rizik prilikom uvođenja GMO-a u okoliš. Naime, proširivanjem i osnaživanjem odredbi procjene rizika GMO-a prilikom uvođenja u okoliš stvorit će se mehanizam procjene kako kratkoročnih tako i dugoročnih namjernih i nenamjernih učinaka na okoliš, zdravlje ljudi, životinja i biljaka. Razradit će se i postupci prijave prvog stavljanja na tržište GMO-a kako u EU tako i u RH. Također stvorit će se pravni temelj za donošenje provedbenih akata koji su potrebni za ograničavanje i zabranu uzgoja GMO-a ili kombinaciju GMO-a na području RH. Također će se propisati i odredbe u vezi sa kliničkim ispitivanjem lijekova, medicinskih proizvoda razno raznih za tzv. naprednu terapiju, a koja se sastoji ili sadrže GMO ili kombinaciju GMO-a prema kojima će podnositelji zahtjeva za provedbu takve vrste liječenja morati udovoljiti zahtjevima o namjernom uvođenju GMO-a u okoliš ili odredbama o ograničenoj upotrebi GMO-a. Uvest će se također i obveza uspostavljanja pisane procedure sljedivosti GMO-a i proizvoda koji se sastoje ili koji sadrže GMO ili kombinaciju na tržištu RH, kao i obveze označavanja tih proizvoda sa identifikatorskim kodovima svakog GMO proizvoda koji će se staviti na tržište. Dodatno će se razraditi odredbe koje su vezane uz jedinstveni upisnik GMO-a, naime, uskladit će se odredbe koje su vezane za prijavu podataka o GMO-u od strane podnositelja toga zahtjeva i te prijave. Dodatno će se razraditi nadležnost odgovornih inspekcijskih tijela za provođenje službenih kontrola ili inspekcijskih nadzora u području GMO-a na tržištu RH. Također, razradit će se i odredbe koje su vezane uz prava i obveze osoba koje su ovlaštene za provedbu službenih kontrola ili inspekcijskih nadzora. Dodatno će se razraditi prekršajne odredbe, kako za pravna, tako i za fizičke osobe, sukladno vrsti počinjenja prekršaja, a s ciljem poštivanja odredbi ovoga zakona u vezi sa zaštitom zdravlja ljudi, životinja i očuvanja okoliša RH. Zakonskim prijedlogom utvrđuju se nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, uređuje se postupanje sa GMO proizvodima, koji sadrže ili se sastoji od GMO-a u ograničenim oporabama, odobravanje primjene lijekova medicinskih i ostalih proizvoda koji se sastoje od GMO-a ili kombinacije, namjerno uvođenje GMO-a u okoliš u svrhu koja je različita od stavljanja na tržište, ograničavanje ili zabrana uzgoja, stavljanje proizvoda koji sadrže ili se sastoje od GMO-a na tržište, rukovanje, prijevoz, pakiranje i gospodarenje sa otpadom koji je nastalo uporabom GMO-a, kao i odgovornost za štetu koja je nastala nedopuštenom uporabom GMO-a, a utvrđuju se i nadležna tijela za provedbu inspekcijskih nadzora i službenih kontrola te njihove zadaće, propisi, uprave, mjere i prekršajne odredbe za provedbu ovog zakona. Evo, toliko za prvo čitanje. Hvala na pažnji.
Hvala i vama g. Plazoniću. Imate nekoliko replika, prvu repliku je tražio g. Jovanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, jedno pitanje za početak ove rasprave. Obzirom da smo nakon nedavnih izmjena zakona bili izloženi jednoj histeriji da smo tim izmjenama osigurali da Hrvatska postane pokusni kunić za Monsanto i druge velike kompanije koje promoviraju GMO. Zanima me što se dogodilo? Je li Hrvatska postala pokusni kunić? Jesu naše police preplavljene GMO proizvodima i da li su se pojavili neki GMO free deklarirani proizvodi?
G. Plazonić, izvolite odgovor.
Vrlo kratki odgovor, koliko ja znam, nismo postali pokusni kunići jer to naše uvođenje direktive od EU i implementacija te direktive u naš ondašnji zakon ni na koji način ne dopušta, tako da taj strah je praktično bio, ja bih rekao apsolutno neopravdan, kao što i ovim zakonom neće biti straha od bilo kakve zlouporabe, nego dapače, jedne potpune kontrole svih onih organizama koje možemo podnijeti pod nazivom genetski modificiranih organizama. Nemojmo samo misliti na biljke, mislimo na ono što danas koristi pacijent ozbiljno bolestan, pogotovo u proizvodnji medicinskih i uporabi medicinskih proizvoda na bazi genetskih modifikacija. Sjetimo se od cijepljenja pa na dalje, pa će valjda biti jasno koliko takvi organizmi su spasili milijune života, prema tome s te strane bi trebalo ponekad gledati na GMO, a ne samo uzimati u obzir ono što je možda daleko najrizičnije za upotrebu u smislu poljoprivredne ili ine proizvodnje.
G. Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče. U medijima se pisalo, tj. govorilo se stručnjaci da u urinu u Hrvatskoj 40% građana ima glisofat u krvi, što znači da je spoj od koga je Monsanto napravio znači proizvode, herbicide koje je proizvode koji tretiraju se usjevi, kao što je npr. cidokor koji uništava u Hrvatskoj korov. U Hrvatskoj oko 400 proizvoda već na policama GMO. Nije GMO samo cijepljenje voćke, GMO je i ti opasni herbicidi na kojima milijarde zarađuju i Svjetska zdravstvena organizacija je kazala da je glisofat u biti štetan za zdravlje ljudi. Potencijalni uzročnik teških bolesti. Imamo čak i presude u SAD-u u kojima Monsanto milijardama plaćaju, a njihovi proizvodi su i u Hrvatskoj i zbog toga sam ja predložio bio zakon zabrane GMO-a, osim u medicinske svrhe [[Upadica: Hvala g. Bulj.]] Velike štete su na zdravlje ljudi.
Hvala. Hvala lijepo. G. Plazonić, izvolite.
Pa mislim ovaj, trebamo razlikovati GMO od pesticida koji se koriste i upotrebljavaju u svakodnevnoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda. To nije jedno te iste i tu je velika razlika i ja ne bih se baš tako olako opredjeljivao za nekakve znanstvene podatke koje nikada nismo nigdje čuli niti vidjeli nego bih se radije bazirao sa onim dokazanim učincima i efektima, poglavito pesticida koji su dokazano štetni za ljudski organizam, izazivaju čitav niz, na prvom mjestu, malignih poremećaja i malignih bolesti. Koliko ja znam, postoji samo jedan proizvod u Europi koji je registriran za GMO upotrebu.
G. Križanić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, upravo na tragu ovoga što je govorio kolega Jovanović, i ja sam bio sudionik te histerije koja se događa od prije donošenja ovog zakona i s obzirom na opravdanu zainteresiranost hrvatske javnosti za svaku promjenu ovakvog zakona koji se tiče GMO-a, mene zanima, da li je, je li se uvijek smatra da se proba nekakvim novim zakonom potiho legalizirati GMO na području RH. Mene zanima da li je smjer i nakon ovog zakona, meni se čini da je i dalje da Hrvatska ostane GMO free zemlja što se tiče sijanja odnosno što se tiče vezano uz uzgoj, to je važno reći. A ovo ostalo ćemo elaborirati kasnije.
Uvaženi tajniče.
Što se tiče uvođenja GMO-a ili zabrane upotrebe u poljoprivredne svrhe GMO-a, mi smo i do sada imali zakon i ova direktiva koju smo mi usvoji od Europe upravo tom cilju i teži da se svakoj zemlji koja želi zabraniti uzgoj GMO-o modificiranih poljoprivrednih biljaka to i omogući. Bez uvođenja te direktive mi ne bismo bili u stanju kao članica EU da taj zakon uopće primijenimo. Mi često puta moramo ipak znati u našim obraćanjima da smo mi dio EU i svi zakoni koji vladaju u EU moraju na neki način vrijediti i u Hrvatskoj. Prema tome, nije opravdan strah da će EU dozvoliti da nekontroliranu upotrebu pogotovo poljoprivrednih proizvoda unose GMO koji potencijalno mogu biti opasni za svo stanovništvo EU.
Hvala lijepa. I sada gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče. U svom izlaganju ste spomenuli nešto što ja cijenim da je izuzetno važno, a to je način prikupljanja informacija i imati informacije u realnom vremenu, tako da ne samo što se dešava u Hrvatskoj kada je vezano uz GMO nego što se dešava i na razini EU. Dakle u doba digitalizacije u doba kada imamo zaista brdo informacija, zanima me kako to funkcionira? Da li zaista postoje mogućnosti da vi isti čas vidite što se dešava, koje su stvari, koje programe mi imamo, kojim aplikacijama se može doći? I meni se čini da je uvijek dobro da je to otvoreno i javno i za građane jer na ovaj način kada nemate informaciju vi zapravo baratate različitim informacijama i međusobno se strašimo. A s jedne strane se ne trebamo strašiti, ali s druge strane moramo znati realno stanje. Hvala lijepa.
Uvaženi državni tajniče, izvolite.
Ovako, postoji mreža Extranet GMO na nivou EU i svi podaci se moraju u tu mrežu unositi i na taj način u istom vremenskom trenutku sve zemlje EU imaju informacije o svim posljedicama, rezultatima i eventualnim negativnim događanjima upotrebom bilo kojeg oblika GMO-a. To je danas ja bi rekao najuobičajeniji način da se sve te bitne informacije u istom trenutku u istom vremenskom momentu šire među svim zemljama EU.
Posljednja replika gospodin Lovrinović.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče. Vi ste nama donijeli prijedlog zakona i kažete, naknadno ćemo mi propisati procedure zaštite, sljedivosti hrane itd. Upravo zbog toga ja ovo vidim i stranka Promijenimo Hrvatsku kao Trojanskog konja u uvođenju GMO-a na mala vrata. Ona je već uvedena, a ona na veliko u Hrvatskoj. Umjesto da ste donijeli prijedlog zakona o ekološkoj hrani, o ekološkim proizvodima da moraju biti na policama trgovačkih lanaca koji su preuzeli stranci, vi ovdje praktički ste nam donijeli ovo na dnevni red. Bog dragi zna koliko smo tisuća tona mesa pokvarenog iz europskih skladišta, južnoameričkih pojeli ovdje u Hrvatskoj. Nemamo sada slijedvost hrane, a vi kažete pisat će što je od GMO-a. Sve što vi kažete, rekli ste nedavno 67 previše… razorit će mirovinski sustav, a sada kažete neće sve je u redu. Lažete, jednostavno ova Vlada laže narodu.
Hvala. Uvaženi državni tajniče, izvolite.
Hvala lijepo. Malo brkamo sljedivost GMO proizvoda, bez obzira na njihovu etiologiju i na njihovu biološku aktivnost od lijekova pa na dalje i Zakon o hrani. Zakon o hrani je nešto drugo i time se mi praktički u ovome trenutku ne bavimo. Mi ovim zakonom upravo pojačavamo sljedivost svih GMO proizvoda. Ovaj zakon nije da bi bio Trojanski konj, on nikakve darove ne donosi, on samo pojačava, postrožuje uopće kontrolu i sljedivost svih proizvoda bez obzira na etiologiju i njihovu biološku upotrebljivost od stavljanja na tržište ili u bilo koji oblik korištenja tih lijekova pa i do trenutka kada treba te proizvode ili posljedice upotrebe GMO-a uništiti. Prema tome, ovo je samo zakon koji postrožuje sve etape kontrole sljedivosti uporabe, korištenja i efekata na ljudski organizam GMO-a koji ne moraju biti uvijek samo i isključivo i negativni.
Hvala državni tajniče. Tražio je riječ gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče u ime kluba MOST-a tražio bih 10 minuta stanku po ovoj točki zato što se radi o vrlo bitnom prijedlogu zakona. Svjedoci smo da sam ja dao zakon o zabrani potpunoj zabrani GMO-a osim u medicinske svrhe koja je većina zastupnika nažalost nije prihvatila. A moramo znati da u RH tj. u EU od šezdesetak i jednoga proizvoda kojeg oni uvoze GMO one iz drugih zemalja da je polovica otrovana tj. da je otporna na lisofat. Mi moramo znati da uvozimo svinja milijardu kuna koje koriste soju i koje je jeftino na policama, a šta je GMO 100%-tni proizvod. Mi moramo štititi svi župani, sve županije su protiv GMO-a, a mi ovdje svako dva, tri mjeseca od vas nekakve nove zakonske inicijative koji ne štite našu ekološku proizvodnju zbog toga imamo pad proizvodnje jel štetnu GMO hranu koja je zatrovana sa Monsantovim herbicidima i njihovim proizvodima i prevelika dominacija Monsanta i na sjeme i na proizvodnji u cijelom svijetu je sada prevlast i borba za hranu. Mi isključivo moramo se baviti domaćom proizvodnjom, zaštitit se od GMO proizvoda koje Monsanto gura preko svojih lobista, preko svih Vlada i sad je borba, borba je prevelika, moramo znati da je Austrija već zabranila glifosat kao spoj kojega je '74. g. gurnuo Monsanto, to je cidokor koji je za korov, znate šta je to i to je povezano i ista strana medalje GMO i ta proizvodnja, apsolutno ista strana. I mi ne smijemo biti pokusno kunići i ne samo to, nego i Svjetska zdravstvena organizacija je kazala da proizvodi koji su tretirani time su opasni po živote i ljudi, hvala lijepo.
G. Bulj, vrijeme, hvala lijepa. Odobravam stanku do 10 sati i 5 minuta, hvala. STANKA U 9,55 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Nastavljamo sa raspravo ali najprije žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu, prvo su na redu klubovi, Klub zastupnika GLAS-a, gđa. Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pred nama je Zakon o genetski modificiranim organizmima. Za početak uvijek valja reći neke stvari a to između ostalog vi ste se odlučili ne ići ponovno u neku izmjenu nego ste se odlučili napraviti nakon niza izmjena koje je bilo, novi zakon i mi cijenimo i mislimo da je to bolji model, bolji način, bolji način snalaženja, u krajnjoj liniji bolji način snalaženja i za svih, za vas koji radite po tom zakonu. Kad govorimo o ovom zakonu, tad zaista treba donijeti nekoliko odluka i to su odluke koje trebate na razini politike jedne zemlje. Jedna zemlja se treba odlučiti i ima mogućnosti pravit se kao da sve što se dešava u svijetu ne postoji, pravit se da klimatske promjene nisu činjenica kao što su činjenica, kao što se recimo neki uvaženi dužnosnici pa i predsjednik Amerike se pravi da klimatske promjene nisu činjenica ali ne treba biti stručnjak, ne treba raditi analizu da vidi da se to stvarno dešava. Jednako tako i GMO je činjenica. Stvar je u tome kako se će se pojedina zemlja prema tome odnositi. Postoji mogućnost da se pojedine zemlje odnose na način kao da toga nema, zabranite sve i što zabrana sve dovodi? Dovodi do toga da će to bez obzira tajnim kanalima, švercom, na drugačije načine dolaziti tu i nećete ju moći kontrolirati ili odlučite i kažete ok, donijet ćemo zakon, bit ćemo vrlo oprezni, vodit ćemo računa, stvorit ćemo sve moguće uvjete, mehanizme, načine kako da to sve zajedno iskontroliramo. Što mislimo mi svi zajedno što će se desiti dakle? Mi Brexit gledamo tamo negdje, dešava se nešto s nekom velikom Britanijom, dešava se neki Brexit, to nas dosta zabavlja i g. Johnson pa jel' ima Parlament ili nema Parlament. Činjenica je da će Velika Britanija jer Velika Britanija je bila sastavni dio EU-a, činjenica je da će se taj Brexit desiti prije ili kasnije i činjenica je da iz dobrih odnosa Velike Britanije i Amerike će Velika Britanija niz stvari koje nama nisu prihvatljive a njima zbog dobrih odnosa sa Amerikom će biti prihvatljivo. Dakle, mi moramo napraviti zaštitne mehanizme, mi moramo voditi računa ali ne na način da kažemo u Hrvatskoj je sve nedopustivo ili bit će dopustivo. Ja vam mogu reći samo jedan primjer vrlo tako, uvijek volim ispričati primjere. Moja dobra prijateljica živi u Nizozemskoj od 90-ih godina. Inače se bavi hortikulturom, agronom je po struci i tamo kuću i ima prekrasan vrt no naravno puno prije nego što je kod nas bilo niz ekoloških proizvoda, ti ekološko proizvodi su bili u Nizozemskoj i naravno da su te ruže bile pune uši i ne znam čega sve ne i kad sam ja dolazila, ja sam ju pitala šta hoćeš da ti donesem, ona kaže donesi mi sve one pesticide koji su u Hrvatskoj, dakle to je bilo negdje 2000.-te jer ja u Nizozemskoj već njih ne mogu imati a sa ovim ušima ne mogu na kraj. Naravno, ja sam otišla u najnormalniju biljnu apoteku, rekla tamo dajte mi to sve što treba, donijela u Nizozemskoj, odjedanput su njene ruže bile najljepše u cijelom tom djelu ali i najljepše, dakle na kraju je i susjedima dalje nosila. Dakle, to su činjenice, ne postoje kineski zidovi, Kineski zid je postojao, ne postoje kineski zidovi, sve ono što vam se dešava u okruženju, dešava se i vama. Sve ono što će se desiti u nekim drugim zemljama EU-a, desit će se i nama, htjeli-ne htjeli ali ono što moramo, mi moramo znat što hoćemo. Dakle s jedne strane naravno da bi rasprava koju će bilo tko voditi u smislu, GMO ne, ne, ne, na način da tu ne može, to su vam rasprave koje vam izazivaju puno više interesa ali ajdemo ljudi moji, probati u ovoj zemlji biti razumni. Ajdemo vidjeti da svaka zabrana dovodi do toga da bez obzira na zabranu kao što sam ja nekad nosila pesticid u Nizozemsku gdje ih nije bilo će netko iz Nizozemske nešto donijeti tu, to je činjenica, to je sve stvarno stanje. Stoga je neusporedivo bolje da mi znamo što hoćemo, da znamo što ćemo raditi, da znamo kako ćemo raditi, da imamo dobre kriterije kontrole, da ti kriteriji kontrole isti čas kad se vidi da se nešto dešava reagiraju, da zaista koristimo neke komparativne prednosti, da zaista imamo, dakle mi tu uvijek čitamo sve vezano uz poljoprivrednu proizvodnju. Dakle, oni koji se bave svojom poljoprivredom koji je GMO free, da su to proizvodi s kojim se RH hvali, da je to proizvodi s kojim vi možete izaći van, da su to proizvodi koji su nekako bazično jedna priča koju imamo i to je naša komparativna prednost. Prema tome, ajdemo probati iskoristiti komparativne prednosti, a u situacijama u kojima je to treba ajdemo biti razumni. Ja imam dosta godina i naučila sam se da svaka isključivost rezultira lošom situacijom. Vi ako ste u bilo kojoj priči isključivi, to nikad neće rezultirati dobro. Dakle, tu treba razlikovati i nekoliko grana, nekoliko opcija, naravno da svi mi pogotovo kad je riječ o hrani smo vrlo oprezni. Oprezni smo iz razloga što zaista imamo iskustvo da ne znamo što jedemo. Dakle, sve što je vezano uz poljoprivredu zaista treba biti oprezan. Ja mislim da je oprez izuzetno važan. Nisam slučajno pitala državnog tajnika kako je sa informacijama, informacije se dobivaju u realnom vremenu, informacije su izuzetno važne, treba ih otvoriti i treba zaista do svih podataka imati mogućnost realno brzo doći. Da dođem, da nekako definiram ova osnovna pitanja koja su definirana ovim zakonom, nama se u Klubu GLAS-a čini da je zakon dobro strukturiran, čini nam se da postoje neke stvari koje će se još možda izdefinirati između prve i druge rasprave, čini nam se da je, i to je ono što je naša obveza, a to je detaljno razraditi sve postupke prvog stavljanja na tržište kako u EU i u RH, mislimo da tu treba biti maksimalno oprezan i vidjeti kad se nešto stavlja na tržište EU što to za nas znači. Tu apsolutno treba dovesti i odmah iz ovog zakona, a to su običaji svih zakona da imamo niz pravilnika jer vidjela sam da će svi oni pravilnici koji su vrijedili sukladno bivšim zakonima biti na snazi dok se ne donesu novi, ali tu uvijek treba zaista voditi računa i ono što je najvažnije, mi možemo imati odličan zakon, može biti u zakonu propisano sve savršeno, bitna je primjena zakona, bitno je da se redovito prati, da se zaista obavještava javnost, da kad se vidi da se nešto desilo što se nije trebalo desit da se isti čas reagira jer ćemo u protivnom ponovo imati činjenicu da ćemo imati zakon koji će biti korektan, s kojim ćemo se moći pohvaliti, al da nam je stvarno stanje drugačije. RH ima niz komparativnih prednosti. Mi te komparativne prednosti treba koristit. Te komparativne prednosti su naročito u poljoprivredi koja zaista može se pokazati i biti GMO free, ali u svijetu u kojem živimo nema granica koje ćete vi zatvoriti, nema uvjeta koje ćete zatvoriti, puno bolje je da ste otvoreni, ali da ste oprezni i da kontrolirate situaciju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika HDZ-a g. Josip Križanić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, ja ću samo kratko nešto reći o meritumu ovog zakona s obzirom da sam se javio za pojedinačnu raspravu i žao mi je što nema kolege Lovrinovića i nekih kolega, kolega Bulj je tu, pa da možemo, zato sam se javio za pojedinačnu raspravu, pa da možemo onda i raspraviti, šteta što nema replika u ime klubova. Dakle, pred nama je prijedlog zakona o GMO kojim se nacionalno zakonodavstvo usklađuje s novom pravnom stečevinom EU i određuje se pravni i službeni i inspekcijski aspekt o poslovanju s GMO. O GMO raspravljalo se i u prethodnim sazivima ovog HS, puno smo već o tome raspravili i na odborima i na Matičnim odborima i na Odboru za zdravstvo i za poljoprivredu i za zaštitu okoliša i mislim da smo i na tim odborima uvijek imali otprilike usuglašene stavove, pa onda kad dođe na plenarnu sjednicu onda su tu disonantni tonovi i zato bih rado velim o njima raspravljao i osobno. Analizom važećeg zakona o GMO utvrđeno je da zakon ovaj postojeći ne predstavlja odgovarajući normativni okvir za provedbu europskog zakonodavstva na području GMO-a ili stavljanja na tržite GMO-a i proizvoda koji sadrže GMO. Dana 8. ožujka 2018.g. donesena je direktiva Komisije EU 2018/350 od 8. ožujka koje se izmjenjuju prilozi 2, 3 i 4 direktive 2001/18 Europske zajednice, s ciljem pojednostavljenja cjelokupnog postupka i autorizacije GMO-a potrebno je bilo uskladiti prikupljanje informacija među svim dionicima u procesu autorizacije GMO-a na području EU, a samim time i u RH. Razradit će se postupanje u vezi s primjenom i uporabom GMO u svrhu znanstvenih istraživanja u vidu ograničene uporabe GMO u zatvorenom sustavu procedurom u svrhu uvođenja GMO u okoliš, različito stavljanje na tržište, odobravanje primjene lijekova koji sadrže i sastoje se od GMO procedure stavljanja na tržište, ograničavanja i zabrane uzgoja kultivacije i sljedivosti i označavanja i rukovanja i prijevoz i pakiranje GMO uskladit će se odredbe vezane uz ovlašćivanje i obveze službenih i nacionalnih referentnih laboratorija za GMO razradit će se kriteriji za uvrštavanje zatvorenih sustava, ograničene uporabe GMO-a u razne u razine opasnosti, mjere sprječavanja, načini rukovanja i drugi uvjeti za rad zatvorenim sustavom ograničene uporabe GMO-a. Unaprijed će se sustav procjene rizika prilikom uvođenja GMO-a u okoliš, stvorit će se mehanizam procjene, kako kratkoročnih, tako i dugoročnih učinaka GMO-a na okoliš, zdravlje ljudi, životinja i biljaka. Razradit će se postupci prijave prvog stavljanja na tržište GMO-a, kako EU, tako i RH. Propisat će se odredbe u vezi s kliničkim ispitivanjima lijekova, medicinskih proizvoda za naprednu terapiju, koja se sastoji od GMO-a i sadrže GMO ili kombinaciju GMO-a. Uvest će se obveza uspostave pisne procedure sljedivosti GMO-a na tržište RH. Dodatno će se razraditi nadležnost odgovornih inspekcijskih službi za provođenje službenih kontrola. Razradit će se i prekršajne odredbe kako za pravne, tako i za fizičke osobe. Samo da malo se elaboriram na situaciju kakva je kod nas i na službene kontrole koje su do sad obavljene. Od 2007. pa do 1.4.2019. do kad je nacionalni monitoring prisutnosti GMO-a u hranu bio vođen od strane inspekcija, sad je to prešlo, znamo, s 1.4. u inspektorat, u 2018. g. uzorkovano je od strane sanitarne inspekcije pri Ministarstvu zdravstva 185 uzoraka hrane. U svega 6 uzoraka utvrđena je kontaminacija od 0,1% masenog udjela, što upućuje na tehnološku kontaminaciju. U prva 3 mj. 2019. g. od strane inspekcije Ministarstva zdravstva prije odlaska u Državni inspektorat uzorkovano je 92 uzorka hrane, soje, mesni proizvodi, dodaci prehrani, pšenični proizvodi, konditorski proizvodi, riža, rižini proizvodi. Svi uzorci bili su negativni na GMO. Ministarstvo poljoprivrede provodilo je monitoring GMO-a u sjemenju i zelenoj masi u 2018. Poljoprivredni inspektori su kod 10 pravnih osoba uzorkovali 30 uzoraka sjemena poljoprivrednog bilja. Svi uzorci bili su negativni na GMO. Poljoprivredni inspektori su kod 50 subjekata provodili službene kontrole kukuruza, soje, uljane repice na razini biljne proizvodnje uz uzimanje 50 uzoraka. Niti jednom uzorku nije nađen GMO. EU komisija je do 1.9.2007. odobrila stavljanje na tržište EU, a samim time i na tržište RH 69 GMO-a biljne kulture namijenjene za uporabu za hranu za životinje i to je odobreno. Znači 30 GMO kukuruza, 20 GMO soja, 13 pamuka, 5 uljanih repica i 1 šećernu repu. Znači, to treba vrlo jasno i glasno reći ljudima, da se ne bi lagali, da u Hrvatskoj je dozvoljena, kao i na tržištu EU GMO hrana za životinje i to je, o tome ću kasnije ja vrlo rado elaborirati u svojem osobnoj raspravi, ali su to stvari koje su takve. Za sada je u Europi, to je važno reći, to sam pitao zato našeg državnog tajnika, odobren svega 1 GMO, Monsanto 810, prema Provedbenoj odluci EU komisije 2016/321 kultivacija GMO kukuruza Monsanto 810 je zabranjena u RH jer je RH zatražila izuzimanje RH teritorija od moguće kultivacije GMO-a. Znači, Klub HDZ-a će ovaj zakon podržati, vrlo smo jasni i rezolutni kad govorimo o uzgoju, mi smo protiv uzgoja u RH, ali smo za to, kao i okruženje, tako i mi da se pod kontrolom uz deklaraciju radi i može hraniti životinje sa GMO proizvodima, kao što se to i u cijelom okruženju RH. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu g. Željko Jovanović, koji će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a. Oprostite g. Bulj što sam zaboravio da morate govoriti. Izvolite. G. Miro Bulj ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, ispričavam se.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi tajniče sa suradnicom. Kolegice i kolege. Hrvatska država je 98. godine, ovaj parlament je donio zakon u kojem je se navodilo, znači zakon da će Hrvatska biti bez GMO-a. Naravno da je to bio najbolji zakon, međutim, pod utjecajem ulaska u EU, mi smo te stavove mijenjali pa ne vidim uopće razloga da mi donosimo bilo kakve zakone kad je već ovaj parlament i donio zakon 98. godine, a i u ovome zakonu je rečeno niz neistina gdje se navodi da GMO usjevi mogu biti zajedno sa ekološkom proizvodnjom što je nemoguće jer ne može biti posađen GMO proizvod kukuruz, 100 m ili neko drugo sjeme koje Monsanto forsira i gura, naravno da je to monopol i dominacija tih tvrtki koje su nanijele velike štete i od država kao što se Hrvatska zaista od nas, naše djece su napravili pokusne kuniće i vidimo i povećanje raznih bolesti, a i Svjetska zdravstvena organizacija je rekla da usjevi koji su tretirani sa kemikalijama tj. herbicidima koje proizvodi Monsanto da su znači, kancerogeni i drugi brojni uzročnici bolesti, a moramo znati da RH uvozi recimo, samo svinja, rekao sam milijardu kuna koje sojom se hrane i zato je jeftin taj proizvod, recimo zbog toga i je uništeno naše svinjogojstvo, naša poljoprivreda koja je sad pod korovom i naravno da sad i slijedi od 1.1. zakon, tj. da idemo u prodaju zemljišta stranim, fizičkim i pravnim osobama koje će za sitne pare to kupiti i naravno da će biti tu zasađeni proizvodi koji odgovaraju Monsantovoj ekipi i njihovim lobistima. I znanost se stvarno, znanstvenici se ovdje suočavaju da GMO, ne GMO, ali nije to onaj GMO koji se 10 tisuća godina čovjek bavi, to su cijepljenje voćke ili kako se kaže u mojoj Dalmaciji navrćanje voćke. Nije to to. Nije to to, to je znači jedan proces i postupak je dominacija nad prevlasti sjemena, naravno nezdrave hrane. Mi već u RH imamo oko 400 proizvoda GMO stranih proizvoda koji uništavaju našu poljoprivredu i stvaraju nekonkurentnom naše poljoprivrednike. Ja bih bio sretan da budu pomidore ili rajčice na našim tržnicama da prodaju naše bakice, međutim kada vidimo uvozne one pome i rajčice mogu 3 godine, možete ih držati, uvijek su iste. Sad koji su to razlozi, gospodin Križanić je maloprije meni rekao da je zbog mene, objasnite te razloge zbog čega je propalo svinjogojstvo ili da li GMO sjeme te životinje jedu i da li mi jedemo to meso koje te životinje jedu GMO sjeme i koji su uvozna znači svinjetina. Da li je to uzročnik, taj uvoz, da li je to uzročnik uništavanja naše eko proizvodnje, naše Slavonije, praznih polja. A znamo da žitarice, poglavito soja je 90% GMO i da je tretirana kemijskim sredstvima glifosat kojega je Austrija već zabranila. Da EU se oko toga lomi pa kažu 2023., Njemačka već, druge države su na tome da se zaustavi taj monopol tih korporacija koje imaju ogroman utjecaj vjerojatno i na znanstvenike koji se često ne žele niti potpisati. I još jednom ponavljam, Hrvatska država, ja sam dao taj zakon i amandman i ono što je Sabor izglasao '98. ja sam dao taj amandman i još stojim pred njim, tada rekao sam da zabrana uzgoja, prijevoza i trgovine na području RH a sve ostalo je, mi smo pokusni kunići, znanost se još sučeljava, imamo znanstvenika koji je govorio da je to OK GMO hrana koju Monsanto forsira, naravno jer su moćni, imaju novac mogu utjecati, mogu utjecati pa i na znanstvenike. I to je sad sukob. Ima i drugih razmišljanja i to će biti uvijek sukob. Ali još uvijek je to na razini da su Hrvati pokusni kunići. Sve što je na ladicama od GMO-a mi smo pokusni kunići i ja stojim iza toga. Jer sve što sam pročitao, tražio, razgovarao sa stručnjacima iz Hrvatske, čitao strane stručnjake, izjave, sučeljavaju se. Znači evo ja imam ovdje materijala brojnih što sam vadio i vidim da je to ogroman problem i ogroman utjecaj korporacija. Čak Monsanto u Americi gubi ogromne parnice sa ogromnim iznosima gdje zbog bolesti ljudi imamo evo nedavno je bio u našim medijima i objavljen članak u Slobodnoj Dalmaciji čovjek koji je obolio od njihovoga kemijskoga sredstva glifosat koji je znači glifosat koji je znači obolio i milijune su izgubili zbog toga utjecaja. Znači to oni tretiraju i istraživanja kažu da taj spoj je karcinogen. I kaže to Svjetska zdravstvena organizacija. Pa da li smo mi onda pokusni kunići? Da li smo mi za ekološku proizvodnju, za domaću proizvodnju, da kupujemo u naših baka na tržnicama, ja koji čovjek koji dolazi sa sela, sa svojom bakom sam to prodavao, na tržnicama moga Sinja, drugi su na drugim tržnicama, međutim nema toga više. Ne, sada obrnuto, sad je neisplativo proizvoditi domaće zbog GMO proizvoda, stranih i naravno da sada se čak kombijima ... [[Govornik se ne razumije.]] po selima, razvoza taj, ti proizvodi GMO, umjesto obrnuto. Prije smo mi išli na tržnice, prodavali, vjerojatno i na zadarskoj tržnici je bilo domaćih proizvoda, sad je vrlo malo. Znači mi moramo donijeti političku odluku. Zbog toga sam ja kao i prije 7, 8 mjeseci opet uputio zakon, Prijedlog zakona o zabrani genetski modificiranih organizama, osim u medicinske svrhe, jer to bi trebalo Ministarstvo zdravlja donijeti, oni su tu najkompetentniji jer ondje gdje životi ovise naravno da bi tu trebala struka kazati svoje. I ove rasprave su dobre, dobre su rasprave, ali neka netko kaže svinjetina koja je GMO hranjena sa sojom, ona dostigne veliku težinu u kratkome roku. I vidite po trgovačkim lancima vrat od svinjetine 10 kuna bude a to našem domaćem proizvođaču nije moguće u ekološkoj proizvodnji dostignuti. I šta mi sad potičemo, da li potičemo, gospodine Križanić malo prije ste rekli, ovo nije kao, ovo je sad komunikacija, znam da ste pravilnikom napravili veliki propust šta mi ne možete replicirati, ali to nije problem Mira Bulja nego ove većine koja je donijela pravilnik da se ne može u ime kluba replicirati ali volio bih da mi možete replicirati, da li vama odgovara uvoz GMO svinjetine. I da li kad mi jedemo to meso da li mi jedemo GMO proizvode? Da li mi, mi nismo znači ono što je svinjetina pojela sojine, tone sojine sačme napumpa je se u par mjeseci, bude teži but nego naša cijela svinja koju godinu dana gojimo. Zbog toga nemamo dalmatinski pršut jer više ljudi ne proizvode svinjetinu, znači ne uzgajaju je nego dovoze u hladnjačama GMO meso. To je jedan primjer. Meni je žao evo što u mome Sinjskom polju mi ne uzgajamo ekološku proizvodnju, što u 2019. godini nismo navodnili Sinjsko polje. Zašto? Jer se ne isplati GMO proizvodi strani su jeftiniji, otporniji. Ne trebaju uopće ni hladnjače, ništa ne treba. E mi smo oni koji trebamo odlučiti a sve županije su rekle da su protiv GMO uvoza, prijevoza, trgovine a znamo da naši ljudi, poljoprivrednici nemaju dovoljno sredstava kao što imaju ove multinacionalne kompanije i da te multinacionalne kompanije svojim sjemenom, svojim herbicidima i svim šta imaju jednostavno stvaraju monopol i nad sjemenom i nad našim ljudima. Ja ću još jednom ponoviti, kako se znanost ne može dogovoriti, tako ja još jednom kažem da smo mi pokusni kunići, da GMO ima strašne štete, strašne učinke na hrvatsku poljoprivredu, na zdravlje ljudi i to je onaj zaključak kojeg ja dajem i zbog toga sam uputio u proceduru ovaj put, prošli put je 90-tak zastupnika bilo protiv. Al ako mi oćemo biti država unutar EU, svako zakonodavstvo ima bit pravo, zašto ima pravo donosit svaki parlament. Zašto mi baš ne bi ekološku proizvodnju proizvodili i bilo bi da je to naš brend, da bude naš brend, da se zna da se u RH, u cijeloj RH proizvodi ekološka proizvodnja. Bili to bio nekakav problem? Naravno da bi se mi od interesa teško možemo obraniti, od njihovih novaca tih šporkih koji na zdravlju ljudi zarađuju. Al mislim da se moramo boriti da mi kao saborski zastupnici HS imamo to pravo i predlagati. Ja sam to dao, rekao sam ovaj prijedlog, ovaj vaš zakon uz izmjene ja uvažavam, al je činjenica da je kontradiktoran, da vi govorite da more biti i proizvodnja ekološka i GMO zajedno, nemoguće da bude zemljište na njivi jedno GMO, a na drugo, ne mogu, to jednostavno vjetar nosi, priroda, ne možete, kad bura puše sjeme nosi, znači utjecati na to vi ne možete. Mi se moramo odrediti, pa glasajte mi smo za GMO i usjeve, ali ako to radite onda uvijek morate znati da su županije donijele da su protiv GMO i da je HS, uvijek imajte na umu, '98.g. izglasao da je RH bez GMO-a, proizvodnje, uvoza, prijevoza, trgovine. To je sad na nama odluka. Naravno, kolegice i kolege da evo još ću spomenuti dal će nas taj cidokor il pesticid koji naši seljaci naveliko prskaju polja, karcogen je i otrovan, znači dokazano da su tretirana zemljišta tim herbicidom kojega proizvodi znači Monsanto i činjenica da znanstvenici koji su znači radili istraživanja su dokazali da u urinu u EU 40% građana ima orifosfat, znači jednostavno od '74.g. kada je Monsanto izbacio taj proizvod porastao je na, ogroman broj, puno, stotine i stotine puta se koristi više i u poljoprivredi, a u nas se više koristi za korov, znate ono kad pospete korov, troskut, korov, ništa iza njega nema, ništa iza njega nema i kad se s tim tretira naravno da utječe na zdravlje i to je Svjetska zdravstvena organizacija i rekla, Austrija je taj spoj zabranila već, donijela je odluku, druge države zabranjuju, bila je borba u EU, kažu do 2023. da se zabrani, ali preveliki je utjecaj multinacionalnih kompanija, Bayern, sada i Mosanto, oni se, to triba govoriti otvoreno, zajedno uključili i oni žele prevlast i nad sjemenom i poljoprivrednom proizvodnjom i ovisnost poljoprivrednog i država o njima. Mi moramo čuvati domaću proizvodnju, ali sve više i više to gubimo, jednostavno ljudi više nemaju volje jel država ne potiče to, a da je zabranjeno i da se borimo za ekološku proizvodnju i da donesemo Zakon o zabrani i da RH bude slobodna od RH, vjerujte mi da bi to bio brend, vjerujte mi da bi to bio brend. Imamo li mi snage izborit se danas da naša, da ne budemo pokusni kunići, uvažam i ona druga stajališta koja će reći i kolege koje su govorili pa iza mene i prije mene, međutim, ovo tijelo mora donijeti političku odluku. Ja znam da će gledati sa svih aspekata kolegice šta je mogla, maloprije kazala, ne možemo biti kineski zid, ali ne možemo biti ni otvoreni tolko da budu naša djeca pokusni kunići i mi. Mi jednostavno to ne smijemo dozvoliti, mi moramo sagledati sve aspekte. I još jednom, dao sam uvaženi tajniče Zakon o zabrani GMO-a, očekujem od vas kolege, znam da će Vlada ovaj zakon odbiti jel ga je odbila prije 7-8. mjeseci, al ipak vidim da neke pomake dajete, zbog pritiska javnosti pokušajete se izvući, pa jednostavno i Europske direktive koje utječu na ovo, ali ja očekujem da nećemo dopustiti uporabu GMO-a, ograničenu uporabu, da ćemo ograničiti potpuno tu uporabu, a to je sve zbog očuvanja naše poljoprivrede, zbog očuvanja zdravlja naših ljudi, to je naša obaveza da štitimo zdravlje kao temelj društvene odrednice, to je naše prave. Ujedno štitit ćemo i hrvatsko gospodarstvo i poljoprivredu, našeg poljoprivrednika i stočara i još jednom ja sam osobno protiv GMO-a, uvoza, prijevoza i proizvodnje. Hvala lijepo.
Sada je na redu g. Željko Jovanović ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, odmah na početku Klub SDP-a podržat će ovo prvo čitanje zakona o GMO. Također moram reći da će nakon današnje rasprave neće opet zavladati histerija i neopravdana medijska uzbuna zbog neodgovornih istupa dijela kolega i kvazi stručnih tekstova koje smo mogli čitati, u kojima je bila potpuno izokrenuta bit posljednjih izmjena zakona tvrdnjama da će, citirat ću još jednom, omogućiti se da Hrvati postanu pokusni kunići Monsanto i drugih velikih kompanija koje promoviraju GMO. Dakle, kolegice i kolege kao što sve već i danas čuli kao što smo govorili i ja kao opozicijski zastupnik ponovo naglašavam, tadašnje izmjene bile su upravo suprotno, suprotno od svega što se tvrdilo u istupima i zbog čega smo i mi kao saborski zastupnici bili prozivani na raznorazne načine. Dakle, tadašnjim izmjenama zakona svim članicama EU pa tako uključujući i Hrvatsku dalo se pravo da zabrani uzgoj GMO biljaka na svom području bez ikakve znanstvene argumentacije, što do tada nije bilo moguće. Dakle do tada niste mogli bez znanstvene argumentacije zabraniti GMO uzgoj na svom teritoriju, a upravo u tom smjeru idu i ove izmjene odnosno potpuno novi zakon koji garantira upravo to. Dakle, uvođenjem europskog zakonodavstva u naše zakonodavstvo omogućuje nam se da bez pravnih posljedica, bez da nas progoni Svjetska trgovinska organizacija zabranim odnosno izuzmemo se iz uzgoja GMO-a bez da to moramo znanstveno obrazlagati. Dakle, iako su nas optuživali da uvodimo GMO pokazali su se da su zapravo neznalice i bespotrebni proizvođači histerije, budući izmjene koje smo donijeli prije nekog vremena i ovaj zakon idu u korist protivnika GMO jer se temeljem te deklaracije, temeljem onih izmjena i ovog zakona u Hrvatskoj ograničava, zabranjuje uzgoj GMO-a i Hrvatska je i dalje GMO free od uzgoja zemlja. Isto tako, kolegice i kolege moramo jasno reći, danas nijedna zemlja u svijetu ne može biti potpuno GMO free u punom značenju te riječi jer bi to značilo da u toj državi ne mogu se provoditi biomedicinska istraživanja, ne mogu se proizvoditi lijekovi, ne mogu se proizvoditi antibiotici, a to je složit ćete se nešto što bi bilo pogubno za cijeli svijet. Jednako tako, do danas su provedena brojna znanstvena istraživanja utjecaja GMO usjeva na stoku, poneko na ljudima, međutim niti jedno istraživanje nije donijelo znanstvene dokaze da GMO predstavlja povećani rizik za zdravlje kako stoke i ljudi, dapače možemo gledati i drugačije. Zemlje koje su najveći proizvođači GMO-a u svijetu, poput Kanade na primjer ili u Europi Španjolske ima očekivani životni vijek znatno veći od Hrvatske. Dakle da je GMO toliko štetan onda bi se u Kanadi i Španjolskoj živjelo kraće, međutim u Europi se najduže živi upravo u Španjolskoj. Španjolska i Kanada prosječni očekivani životni vijek 82 godine, Hrvatska 78, dakle i taj jedan podatak pokazuje da je histerija i strah od GMO-a zapravo potpuno neopravdan. Čuli smo uvodno pa neću to puno ponavljati da naš važeći zakon u ovom trenutku još uvijek ne predstavlja potpuno odgovarajući normativni okvir za provedbu europskog zakonodavstva koje nas štitit od GMO. Prema tome, iz tog razloga mi i podupiremo ove izmjene, pri čemu posebno ističemo da će s ovim zakonskim izmjenama se dodatno osigurati kvalitetnija kontrola vezano za GMO proizvode. I ono što još jedanput naglašavam za sve one koji slušaju, dakle donošenjem ovog novog zakona o GMO-u neće jer se i ne smije utjecati na službenu politiku sukladno kojoj je RH deklarirana kao GMO uzgoj free država. Ono što posebno ipak želim naglasiti, najvažnije razlike u odnosu na važeći zakonodavni okvir jer to smatram vrlo bitnim i dobrim odnose se na uvođenje primjene lijekova i medicinskih proizvoda koji se sastoje od ili sadrže GMO ili kombinacije u svrhu provođenja kliničkih ispitivanja, genskih terapija, prevencija i liječenja na ukidanje obveze ovlašćivanja svih laboratorija za ispitivanje, kontrolu i praćenje GMO-a te na dodatnu razradu metodologije procjena rizika GMO, obveze službenih i nacionalnih referentnih laboratorija za GMO, te prava i obveze osoba ovlaštenih za provedbu inspekcijskih nadzora i službenih kontrola u području GMO-a. Na samom kraju pozivam državnog tajnika i ministarstvo da dodatno obrate pažnju i na primjedbe koje su bile u raspravi, posebno neke primjedbe Zelene akcije jer smatram da bi njihovo uvrštavanje u konačni tekst dalo veću kvalitetu tekstu, posebno vezano za javnost, za transparentnost, na uključivanje civilnog društva u neka tijela koja će biti osnovana po ovom zakonu jer ćemo samo transparentnošću i dostupnošću informacijama i preko web usluga osigurati da izbjegnemo histeriju koja se s vremena na vrijeme javlja kada je GMO u pitanju. Hvala lijepo.
Sada je na redu gospodin Davor Vlaović ispred Kluba zastupnika HSS i Demokrata.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Ja vas sve skupa pozdravljam u ime kluba HSS-a i Demokrata i naglašavam da HSS i Demokrati su da i dalje Hrvatska ostane GMO free odnosno da u RH u našem okolišu nemamo GMO-a. I činjenica je da mnogi kažu i pišu da je to tako, da smo mi i dalje slobodni od GMO-a u uzgoju, ali nismo u provozu, nismo u nekim znanstvenim istraživanjima. Ono što iz čega mi crpimo snagu da kažemo da inzistiramo da Hrvatska ostane bez GMO-a u našoj proizvodnji i uopće u prirodi je činjenica da je svih 20 županija u RH podnijelo zahtjev i proglasili odlukama svojih županijskih skupština da žele ostati područje bez GMO-a. Također potrebno je istaknuti da je preko 52% teritorija RH uvršteno u mrežu Natura 2000 koja je također prepreka i morala bi biti prepreka za unos ovakvih organizama u RH. Također da je RH potpisnica deklaracije „Dunav soja“ gdje se zemlje članice EU u slivu toka Dunav zainteresirane za uzgoj soje za vlastite potrebe za svoj razvoj iz vlastitih sjemenskih kuća bez GMO soje. Isto tako, bila je inicijativa i mislim da je Hrvatska potpisala sporazume Alpe Adria znači sa Slovenijom, Italijom, Austrijom gdje želimo da osnažimo taj svoj položaj, da bude bez GMO u svojoj prirodi pogotovo u poljoprivredi. I onda očekujemo da i ovaj predloženi zakon koji otprilike sublimira svih onih 5 dosadašnjih promjena Zakona o GMO-u, koji unosi europski zakonodavstvo niz deklaracija i odluka Europske komisije i Vijeća u ovaj zakon u hrvatsko zakonodavstvo bi trebao biti alat da to tako i ostane obzirom na sve ovo što sam naprijed rekao. Međutim, ono što je u zakonu, što nas brine, što želimo evo javno ovdje iznijeti da se promjene određeni članci u ovom zakonu iz niz razloga, prije svega pitanje ako do sad nije nijedan zahtjev podnesen u RH nit prema jednoj instituciji u RH, ni prema jednoj instituciji da se dozvoli unos ovakvih materijala radi kliničkih ispitivanja, ispitivanja u poljoprivrednoj proizvodnji ili u genetskim istraživanjima, tako bar piše u ovom materijalu kojeg smo dobili, da nijedan do sad zahtjev nije podnesen. Zašto onda moramo ugraditi u zakon tu mogućnost a stoji u članku 8. da se ograničena uporaba GMO-a u zatvorenom sustavu može podnijeti zahtjev nadležnom državnom tijelu, Ministarstvu zdravlja da se odobri ispitivanje u zatvorenom sustavu i navodi se onda niz elemenata što podnositelj zahtjeva mora podastrijeti, na koji način će se s tim upravljati a ono što je nas u tom djelu ako do takovog slučaja dođe je bitno istaknuti da odluka o tome i pravilnik o uvjetima na koji način bi se to radilo, donosi nadležno državno tijelo odnosno ministar pravilnikom. To je jedna opasnost da bez znanja javnosti, što je istaknula evo i Zelena akcija u primjedbama na ovaj zakon, bez znanja javnosti ministar pravilnikom pod pritiskom nekih multinacionalnih kompanija a znamo da imaju puno kapitala, dok bude doveden u poziciju da odobri nekakav takav zahtjev i da se u naš prostor pa i u zatvoreni sustav unese takav materijal. Pogotovo nas brine što u određenim stavcima i člancima stoji da se mogu pozvati i na tajnost podataka. Ja razumijem da svaka multinacionalna kompanija, svaki proizvođač štiti neki svoj patent, neku svoju ideju ali u ovakvim slučajevima kad je riječ o GMO-u, mislim da ne bi smjeli se pozivati na tajnost, da bi morali RH i svima nama podastrijeti sve dosad što su imali u istraživanjima, kakvi su efekti toga i da li je bilo nuspojava. Isto tako je važno istaknuti jedan problem a to je rješavanje otpada koje je GMO zaraženo ili infektivan ili nešto slično. Nema u RH ni u planu gospodarenja otpadom rješenja za mulj iz pročistača otpada, otpadnih voda, nemamo rješenja političkih a da li imamo za ovo, nemamo. Pa onda kad već pišemo to u zakonu, mislim da bi odmah morali inicirati izmjene zakona drugih i plana gospodarenja otpadom i na koji način rješavati otpad ma kakvih ispitivanja GMO-a, pripravaka i slično. Nedorečeno je znači. Ono što nas posebno smeta i protiv čega smo sigurno a to je da se čl. 31 dozvoljava uvođenje GMO-a u okoliš. Ministarstvo zaštite okoliša je nadležno za to, da, definirali bi oni zaštitne zone, imamo pravo mi i to je ono što je ključno da i europsko zakonodavstvo dozvoljava članicama da vlastitim propisima ograniči ili zabrane unos, provoz, ispitivanje GMO-a na svom području i ovaj zakon će biti alat za to. Ali tko garantira nama, vama da ministar a opet ministar pravilnikom u suradnji sa kolegama iz drugih nadležnih ministarstava, donosi uvjete pod kojima se može nekakav GMO unijeti u okoliš u RH? Zašto uopće ostavljamo tu mogućnost, zašto ne nacionalnim zakonodavstvom reći ne, mi u Hrvatskoj ne trebamo istraživanja na poljoprivrednim kulturama i ne dozvolimo na svoj prostor unos takvih materijala niti ispitivanja? Nismo mi iz HSS-a protiv napretka u poljoprivredi, protiv novih istraživanja i znanosti ali činjenica da je 20 županija reklo da ne žele to, činjenica da smo u Naturi 2000, Soja Dunav, činjenica da želimo razvoj ekološke poljoprivrede i da evo ministrica poljoprivrede se hvali, raste broj površina koje su u RH prikazane kao ekološka poljoprivreda iako znamo da počesto to i nije tako, da to nije prava ekološka poljoprivreda jer nažalost imamo površine zasađene višegodišnjim kulturama na oranicama koje nisu predviđene za višegodišnje nasade, prikazane kao ekološka poljoprivreda, ubiru i direktna plaćanja a u naravni društvo nema koristi jer nema proizvodnje, nema prihoda u proračunu RH. Ali svejedno, kad se već sad radi strategija poljoprivrede, a čuli smo da se radi, da je u završnoj fazi, onda bi trebali definirati gdje to želimo razvijati ekološku poljoprivredu u RH. I ovdje u zakonu kažem, mi možemo definirati ekološke zone gdje ne bi smio doći GMO-i u nikakva ispitivanja. Imamo li ih, jesu li definirane? Pa mi nismo nikad u RH napravili rajonizaciju hrvatske poljoprivrede a znamo po nama klimatskim uvjetima gdje bi se što moglo uzgajati i gdje su najbolji efekti te proizvodnje u takvim klimatskim uvjetima i ovo nam je upravo alat ako želimo a i ja predlažem da u ti strategiju ugradimo da sigurno jedna od komparativnih prednosti razvoja poljoprivrede i proizvodnje hrane u RH bude ekološka poljoprivreda i vjerujem da će sigurno i to poglavlje biti u strategiji. Ako već to radimo paralelno onda ne dozvolimo uopće mogućnost da imamo pokuse na otvorenim površinama u RH sa genetski modificiranim sadnim sjemenskim materijalom ili nekim drugim oblicima GMO-a. To je jednostavno nama iz HSS-a nedopustivo i mi tražimo da se do drugog čitanja taj dio izbaci iz zakona, a ako ne mi ćemo sigurno u drugom čitanju uložiti amandmane i da ovdje u članku 31. ne dozvolimo unos u okoliš nikakvog sadnog sjemenskog i bilo kojeg drugog materijala u RH koji bi se koristio kao reprodukcijski materijal. Kolega Jovanović je rekao da nema znanstvenih istraživanja i dokaza koji do sada dokazuju da je materijal koji ima u sebi GMO štetan po ljudsko zdravlje. A čujte, postoje razna istraživanja i uglavnom su plaćena upravo do tih multinacionalnih kompanija koja i proizvode herbicide i pesticide i genetski modificirani sjemenski materijal i naravno da oni određene podatke vjerojatno doziraju prema javnosti, a postoji niz sudskih tužbi i u Americi i u drugim državama gdje se koriste ovakvi organizmi i gdje postoje presude da su određene tvari štetne po ljudsko zdravlje. Ali zašto uopće dovoditi u priliku u RH da građani idu tužiti neku kompaniju koja je stavila to na tržište jer realna je opasnost da zbog klimatskih promjena, zbog elementarnih nepogoda ako negdje nekakav usjev stavimo u pokusnu površinu da nešto od toga pobjegne u prirodu, vjetar, voda, kukci, tko može spriječiti oplodnju križanja u prirodi? Nitko. Onda zašto uopće dovoditi u opasnost i zašto to unositi u hrvatsko zakonodavstvo pogotovo što nam direktive EU upravo kažu da imamo kao članica pravo ograničiti prisutnost takvih organizama na svom području svojim propisima. Pa kada već pišemo propise ja predlažem da uopće u našem zakonu nema mogućnosti da se rade pokusi u prirodi sa reprodukcijskim materijalom, sadnim i drugim materijalom koji je genetski modificiran i organizmima inficiran. Također vas moram upozoriti na to još jedanput da u ovim svim aktima dozvoljava tom prijavitelju koji bi unosio takav materijal u Hrvatsku da se pozove na tajnost podataka. Ma molim te, koja tajnost podataka kad je riječ o takvim preparatima i takvim proizvodima, tu ne bi smjelo biti tajnosti i morali bi sve podastrti nadležnom tijelu kojem podnose zahtjev. A drugo, mora se napraviti plan sanacije terena ako se dogodi neki incident i opet to definira pravilnikom ministar. A rekao sam da nemamo riješeno ni neke druge opasne otpade u RH, a ovo bi sigurno bio opasan otpad i sigurno da treba i onda druge zakone mijenjati i onda bolje u startu reći ne takvim materijalima u RH. Također moram reći da ovo što su prigovorile neke udruge i Zelena akcija da javnost koja je zainteresirana za ovaj zakon je uložila 25 svojih primjedbi na ovaj zakon i prijedloga, ne samo primjedbi nego i konstruktivnih prijedloga i evo svi ste vi to dobili. Odgovor je samo primljeno na znanje. Što znači to primljeno na znanje? Pa to nije fer, to su dobrim dijelom ljudi koji su iz struke. Oni bi htjeli čuti od predlagatelja zakona da li su razmotrili te primjedbe, što od toga uvažavaju, što ne i zašto ne, a ne samo primljeno na znanje. Pa vas molim za drugo čitanje da te prijedloge koji će eventualno biti u javnoj raspravi date kvalitetno obrazloženje kako to rade i druga ministarstva i drugi predlagatelji. Lijepo napišu taj prijedlog ne prihvaćamo zbog tog i tog, već je uvršten u zakon ili je riješeno nekim drugim propisom, a ne ovako primljeno na znanje i mislim da nije fer prema tim ljudima koji su se potrudili u javnoj raspravi koja je po njima trajala samo 15 dana, a zakonska je obveza 30 dana da traje i ako su se već potrudili da im se onda korektno napiše što od toga se prihvaća, a što ne prihvaća. I jedna od glavnih primjedbi je bila javnost rada državnih tijela i uvid javnosti u sve te aktivnosti koje bi se mogle sutra dogoditi, a mi predlažemo da se uopće ne dogode, ali ako usvojite takav zakon onda bi bio red već kada osnivate nacionalno vijeće koje će činiti 17 članova koji će pratiti takve aktivnosti u RH da bude u tom tijelu i civilno društvo. Ako već ne može civilno društvo, mislim da bi mi kao Hrvatski sabor trebali biti, pa onda predlažem da to tijelo broj 19 članova i da bude jedan član pozicije, jedan član opozicije u tom nacionalnom vijeću. Mislim da bi to predlagatelj prihvatiti i za drugog čitanja dodati i to bi sigurno dobro došlo da i Hrvatski sabor bez kojih se ovakvi zakoni ne bi smjeli provoditi u praksi, a ovo bi na određeni način kroz suradnju u ovom tijelu i rad u ovom tijelu bila kontrolni mehanizam gdje bi Hrvatski sabor i mi saborski zastupnici odnosno oni koji bi bili u tom tijelu mogli informirati nas i javnost o tome što se radi i što se događa u RH po ovom pitanju. Evo još jednom ponavljam, mi iz HSS-a nismo protiv napretka, protiv znanosti i protiv istraživanja, ali smo protiv toga sa se u hrvatsku poljoprivredu u hrvatski prostor i okoliš unese bilo koji GMO i naravno tražimo da se taj članak preformulira i da se ne dozvoli nikakve pokusne površine u RH. I drugo, pitanje označavanja GMO-a, i dalje je to nedovoljno praćeno od naših tijela, pogotovo što imamo granicu prema BiH gdje mnogi naši poljoprivredni proizvođači kupuju sjemenski sadni materijal i mislim da treba ojačati te kontrole u svrhu zaštite naše poljoprivrede. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu gospodin Hrvoje Zekanović koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovani državne tajniče, evo danas raspravljamo o zakonu, br. 666, evo interesantan broj, Prijedlog Zakona o genetski modificiranim organizmima. Prvo što mi je zapalo za oči je jedna interesantna stvar a to je da je Ministarstvo zdravstva predlagatelj, zašto nije Ministarstvo poljoprivrede? Nitko nije ovdje rekao a niste vi rekli, znači nije rekao ni kolega Jovanović koji je liječnik ispred SDP-a da su GMO-i štetni, ja to nisam čuo od vas. Zašto onda uopće Ministarstvo zdravstva predstavlja ovaj zakon? Ja bi ga stavio pod Ministarstvo zaštite okoliša, pod Ministarstvo poljoprivrede a ne pod Ministarstvo zdravstva ako GMO-i nisu štetni a zapravo do vas u vašoj raspravi, ja sam vas pažljivo slušao, nisam čuo ni da su štetni, ni da nisu štetni. Znači vi ste onako ostali onakvi nedefinirani. Za razliku od vas, vaš budući koalicijski partner, g. Jovanović je rekao nisu štetni, on je ipak bio onako frajer i mi ćemo to znači, mi smo za liberalizaciju GMO proizvoda, neka GMO proizvodi dođu u Hrvatsku i neka ih bude što više jer to nije štetno. Ja bi volio čuti vaš stav. I druga stvar, ako nisu štetni kako kaže on, a vas nismo čuli, zašto se onda branimo od GMO-a? Zašto ograničavamo tržište? Dakle, jedno jednostavno pitanje vam sad postavljam i očekujem da ćete mi odgovoriti? Dakle, jesu li štetni ili nisu štetni? Želim čuti i vaš stav, ono što vi mislite. Ako nisu, ako vi to kažete da nisu, zašto onda donosimo zakon, znači kojim to ograničavamo, e ako jesu, e, ajmo onda malo razgovarati detaljnije o ovome. O GMO-u se puno govori u javnom prostoru, jako puno, i moram priznati evo ja sam isto za danas malo se pripremao pa gledao sve što ono piše i na društvenim mrežama i na internetu, što kažu stručnjaci i ja bi bio jako oprezan ovdje, ja bi bio jako oprezan jer postoje istraživanja, postoje znači nepobitni dokazi da u nekim slučajevima GMO-i izazivaju neke zdravstvene smetnje kod ljudi, postoje, postoje. Znači postoje, znači izazivaju alergije, izazivaju probavne smetnje a puno toga još nije istraženo. Postoje stručnjaci, liječnici, konkretno kolega Jovanović tvrdi nije štetno, to treba uvesti što više i to je dobrodošlo našem tržištu. Nažalost, ja ću reći, u svijetu danas su GMO-i sveprisutni, znači svugdje su znači, jednostavno ih danas više ne možemo niti mimoići, tu su. I svi oni koji misle da GMO-a nema u Hrvatskoj, nažalost ima ih i to puno. Nedavno istraživanje je pokazalo na 2800 proizvoda u Hrvatskoj da čak 146 proizvoda već ima GMO, već ima GMO, on je tu. I ja stvarno jesam za to da GMO uvedemo u onoj mjeri dok je to za medicinska istraživanja i to stvarno nemam, znači ako možemo pomoći nekom čovjeku, djetetu, bilokojoj osobi, dakle ajde, tu bi ja odstupio i tu bi ja napravio jednu granicu. Međutim, ovo što mi danas radimo, ovo je opet usklađivanje s jednom direktivom EU-a, još jedno usklađivanje, uvijek se usklađujemo nešto, jel tako? Znači sve je to ono što EU nama dirigira a zapravo bojim se da smo mi s obzirom da za sebe kažemo uvijek statistika pogreška, da smo negdje na margini, da nismo bitni, na jedan pravi i adekvatan način razmotrili ovaj zakon. Ja znam i kad bi donijeli zakon kakav je bio i predložen ovdje da ga hoćemo skroz zabraniti, u potpunosti, kažemo evo nema GMO-a u Hrvatskoj. Ja ne znam na koji način bi mi to spriječili jer je on stvarno sveprisutan. Međutim, ja stvarno želim čuti od vas, pošto je upravo Ministarstvo zdravstva ovdje predlagač a ne Ministarstvo poljoprivrede ili zaštite okoliša, pitanje prvo, zašto baš vi? Je li to zato što se sumnja da GMO proizvodi utječu na zdravlje ljudi i ako utječe, ajmo razgovarat o tome. Ajmo neka hrvatska država napravi detaljne analize koliko utječe a onda ajmo se potruditi da GMO-a u Hrvatskoj ne bude i da ga bude što manje. Znači to je jednostavno pitanje i jednostavna dilema. Ovdje samo moram još reći na kraju, Hrvatska ima jednu specifičnu situaciju i njezin geografski položaj je takav da nam je čak preko 50% prostora Hrvatske je unutar ekološke mreže Natura 2000, znači zaštićeno i baš zbog tog razloga, ja mislim da je hrvatski prostor itekako vrijedan, dragocjen i u kontekstu Europe i svijeta pa da moramo na još jedan pažljiviji način pristupiti ovom problemu, hvala lijepo.
Sada je na redu gđa. Božica Makar koja će govoriti u ime Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo danas raspravljamo o GMO-ima odnosno o prijedlogu zakona. To je tema o kojoj u Hrvatskoj a vjerujem i šire, svi smatraju da imaju nešto reći. Ima onih koji su stvarno protiv toga i smatraju da za sve bolesti, za sve ono što nije dobro na ovom svijetu je kriv GMO. Ima i drugih koji stvarno misle da će se GMO-ima, istraživanjima, njihovom primjenom postići veća proizvodnja, da će nestati glad u svijetu, da će se mnoge stvari poboljšati. Mi u RH odlučili smo se da budemo GMO free, da nemamo proizvodnju GMO hrane, bilo za ljude, bilo za životinje i ovaj zakon o kojem ćemo danas raspravljati, jednostavno on bi trebao još više pridonijeti sigurnosti RH i zaštiti ju da bude GMO free zemlja. Analizom važećeg Zakona o genetski modificiranim organizmima utvrđeno je da sadašnji zakon ne predstavlja odgovarajući normativni okvir za provedbu europskog zakonodavstva u provođenju, području uvođenja GMO-a u okoliš, ali izostavljen je na tržište GMO-a kao i proizvoda koji sadrže GMO. Vijeće EU zaključilo je da je potrebno izmijeniti postojeće zakonodavstvo ali s ciljem unapređenja dakle još veće zaštite i to kroz procjenu rizika GMO-a za okoliš s naglaskom na procjenu dugoročnih učinaka na okoliš na način da se u njih uključuju i smjernice o procjeni rizika genetski modificiranih biljaka u okoliš koje do sada nisu bile obvezujuće, a predstavljale su temelj za provedbu procjene rizika. Ima nekoliko bitnih pitanja koja se predlaže riješiti ovim zakonom i koja se mijenjaju. S obzirom na velik utjecaj GMO-a i veliku primjenu u raznim područjima i djelatnostima to smo danas već kroz nekoliko rasprava i čuli da se svi većinom slažemo da ne bi ipak bilo dobro generalno zabraniti sve jer imamo tu znanost, medicinu, farmaciju, imamo tu i agronomiju i prehrambenu industriju. Što se tiče istraživanja neki su samo za to da bude u dijelu lijekova međutim istraživanja su bitna u svim područjima, pa je dobro da je tu i znanost i medicina i farmacija i agronomija kao i prehrambena industrija. Dakle, ovim zakonom predviđa se razraditi kako će se postupati u vezi s primjenom i uporabom GMO-a u svrhu znanstvenih istraživanja, dakle u vidu ograničenja uporabe GMO-a u svrhu znanstvenih istraživanja u vidu ograničene upotrebe. Zatim imamo tu prijedlog koji se rješava ovim zakonom, a to je uskladiti odredbe vezane uz ovlašćivanje i obveze službenih nacionalnih referentnih laboratorija GMO-a s Uredbom EU 2017/625 na način da će se produžiti rok ovlašćenja s dvije na četiri godine te da će se tijelu državne uprave nadležnom za poslove zdravstva dati mogućnost revizije rada navedenih ovlaštenih laboratorija. Dakle, izvršit će se i revizija svih tih laboratorija koji vrše istraživanja na prisutnost GMO u proizvodima. Razradit će se kriteriji za uvrštavanje zatvorenih sustava ograničene upotrebe GMO-a u razinu opasnosti. Standardi za zatvorene sustave mjere sprječavanja i druge sigurnosne mjere, način rukovanja i sve ono što je bitno za rad u zatvorenim sustavima ograničene upotrebe GMO-a. Unaprijedit će se sustav procjene rizika prilikom uvođenja GMO-a u okoliš to je zapravo jako bitno, to sam i na početku već navela te smjernice koje je donio i koje ćemo mi sad prenijeti odnosno predlaže se primjena tih uredbi u zakon. Razradit će se postupci prijave prvog stavljanja na tržište GMO-a kako u EU tako i u RH. Isto tako propisat će se odredbe u vezi s kliničkim ispitivanjima lijekova za naprednu terapiju koji se sastoje od ili sadrže GMO tako da imamo i tu regulirano ovo područje. Također, dodatno će se razraditi nadležnost odgovornih inspekcijskih tijela za provođenje službenih kontrola ili inspekcijskih nadzora u području GMO-a. Evo imamo informaciju da je u 2019. godini bilo kontrolirano 92 uzorka hrane i da u ni u jednom nije pronađeno prisutnost GMO-a. Međutim, normalno da kontrola treba postojati, da mi želimo zaštititi RH i želimo da ona bude RH GMO free, međutim ima i tu druga stvar da Hrvatska je u EU. Mi putujemo, ljudi dolaze tu, ima roba koje prelaze bez bilo kakve kontrole jer imamo zajedničko europsko tržište i apsolutna zaštita sigurno ne postoji, ali ako vršimo kontrolu, ako utvrdimo sve ove laboratorije koji će i dalje sad još daleko stručnije, ali i po točno određenim propisima od uzorkovanja pa kontrole, prijave i svega ostaloga moći vršiti ta ispitivanja vjerujem da možemo ostati GMO free, ali da će GMO organizama uvijek biti u pojedinim područjima bit će. Ne bi sad ulazila u znanstvenu argumentaciju za i protiv već smatramo mi u Klubu HNS-a da se radi o jednom dobrom zakonu kojim je regulirano mnogo stvari koje do sada nisu bile regulirane i mi ćemo ovaj zakon podržati u prvom čitanju. Hvala.
Sada je, su na redu pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Gordan Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, tema koja je uvijek zanimljiva i obično se to postavlja ili-ili, znači dođe g. Bulj obuče majicu, pokaže izrazit svoj stav sa znakom prekriženim GMO ili s druge strane netko kaže da to nije loše, znači da bi se moglo od toga imati neke koristi, a u biti još uvijek imamo premalo znanja i premalo iskustava o toj temi i ja se slažem da RH kao zemlja paradoksa, nažalost kao zemlja paradoksa gdje je moguće da Vlada pojeftini PDV na hranu, na meso, a da meso ne pojeftini i da defakto od tog pojeftinjenja i smanjenja PDV-a najviše koristi imaju trgovci i to su te porezne reforme koje u RH funkcioniraju ili primjerice da se podržavaju određene aktivnosti koje jednostavno nisu svojstvene modernom društvu ili glavnom gradu RH, pa jučer HDZ u skupštini podrži gradonačelnika Bandića kada on govori novinarkama da ga rajcaju, znači u takvoj državi je sve moguće, pa i tako diskutirati, pa tako diskutirati i o GMO-u, znači ili-ili, znači sve što je GMO na kraju netko može prihvatiti kao negativno, to kao kolege koje smo prije čuli, pogotovo kolega Zekanović koji vjerojatno o tome zna kao o nekim drugim stvarima o kojima dosta često govori u HS, ali ono što treba izanalizirati šta hrvatski građani i kako ih trebamo osigurati od određenih mogućih štetnih posljedica, a sa druge strane kako razvijati našu poljoprivredu da pokušamo maksimizirati prihode od poljoprivrede jer smo svjesni da u RH od našeg turizma kojeg se hvali premijer Plenković da je sjajan i izvrstan, a u biti vidimo kako u Dalmaciji ove godine to poluprazno izgleda, ali ajmo reći da i te frizirane brojke možemo prihvatiti kakve su isfrizirane predstavljene, ali mi nemamo koristi od tog turizma koliko bi trebali imati s obzirom da je proizvodnja poljoprivrede u RH svake godine sve manja i manja. Da li je to razlog šta nismo imali adekvatni okvir za određene GMO stvari? U RH toga još uvijek gotovo pa ni nema. Znači, mi nismo maksimizirali svoju poljoprivredu ni na onome šta smo mogli napraviti, a kamoli da bi razmišljali o nekim ovim stvarima. Znači, vodi se tema o jednom okviru koji u RH je po meni je još daleko od nas s obzirom da je naša poljoprivreda na koljenima nakon šta je godinama uništavana i nakon šta godinama nije imala određenu koncepciju. Nakon što se u poljoprivredi koristilo zemljište da se uzmu novci, nakon što se u poljoprivredi koristi i sada, a ne proizvodi, uzmu novci, a ne proizvodi, nakon što se u poljoprivredi i sada tjera načelnike općina da potpisuju sa bivšim Agrokorom ugovore kako bi netko treći od te zemlje imao koristi, a ne hrvatski građani, znači gdje ne može neki poljoprivrednik potpisati ugovor kao šta može sada bivši Agrokor potpisati za korištenje državne zemlje i na neki način uzgajanje na toj zemlji ili stoke ili poljoprivrede. Znači, u takvoj situaciji mi pričamo i ovdje razvijamo teorije da li će, kako će štetno biti, neće bit štetno, laboratoriji kontrola itd. Ja jesam za kontrolu, ja jesam da prije svega se upoznamo sa time što to može biti korisno ili štetno za hrvatske građane, a onda nakon toga i za hrvatsku poljoprivredu, ali sam prije svega za to da vidimo kako da dovedemo našu zemlju u neku normalnu situaciju, kako to da hrvatska poljoprivreda što više inputa da hrvatskom turizmu da defakto mi naš izvoz koji gledamo kao turizam defakto ne punimo izvoz Njemačke, Italije, Austrije i drugih zemalja gdje imaju puno više koristi od svojih poljoprivrednih proizvoda nego što to imaju naši sugrađani. I to su izazovi koji su pred nama i to su teme koje bi trebale biti u jutarnjim satima i koje bi trebale zaokupiti hrvatsku javnost jer nažalost RH je zemlja paradoksa, do jučer premijer Plenković kaže 45 milijardi kuna će vas koštati mirovinska reforma, jučer kaže sve može. Pazite, jel to ozbiljan lideršip? Je li to nešto šta uvjerava hrvatske građane da znamo u kojem smjeru idemo? Je li to uopće RH kakva zaslužuje vodstvo koje će reći, da RH će 2030. biti tu i tu, pa mi ne znamo gdje ćemo bit sutra, ne znamo kako će se premijer Plenković postaviti sutra, ne znamo je li Culej podržava Škoru ili Kolindu? Razumijete koliko je tu paradoksa, kolko je to paradoksa u samome HDZ-u, a mi onda pričamo o GMO-u, evo kolegica iz HNS-a kaže treba kontrolirati laboratorije, pa ćemo vidjeti ovo ili ono. Znači, hrvatski građani nažalost u ovoj konfuznoj zbunjenoj Vladi ne vide nikakvu perspektivu, ne vide u kom to smjeru sve skupa ide, teme koje se nameću iz dana u dan nemaju veze sa perspektivom, sa građanima, sa boljim životom, itd., tako da je ovo jedna od tema koja će biti aktualna tek pred nama, možda za 5, 10 ili 15.g. U RH GMO-a nema, defakto ga nema i sa te strane ja bi pozvao hrvatsku Vladu da da malo tema koje su na dnevnom redu, a koje stoje mjesecima i ne raspravlja se o njima da podrži inicijativu koju su bili dali kolege iz HSS-a, a mi također sada idemo sa time, a radi se o tome da političari moraju opravdati svoju imovinu da se ne dešava da se pašnjaci pretvore iz poljoprivrednog u građevinsko zemljište kao u slučaju Kuščević ničim izazvano, samo izazvano time da je HDZ-ovac neki to odlučio napraviti, to su teme koje su puno interesantnije nego šta je GMO to su teme koje su puno interesantnije nego da li ćemo i kada ćemo i na koji način ćemo kontrolirati i to su teme koje puno više truju hrvatsku javnost i hrvatsku ja bih rekao zbilju i našu zemlju koja nažalost nije onakva kakva bi trebala biti i ni neće biti dok god imamo na ovaj način posloženu koruptivnu većinu u HS-u i sve ono što ide uz to. Kako se kaže u našem narodu, problemi idu odozgora. Nije problem u građanima. Nije problem u ponekoj situaciji koju netko zgriješi, evo kao što je veliki grijeh bio ovaj slučaj g. Duhačeka da ga se privodi zbog toga. To su teme koje u ovom trenutku dominiraju medijima odnosno predstavljaju najveći problem HDZ-u. Problem je sve ovo što sam maloprije govorio i zato kada govorimo o Zakonu o GMO-u, mogu reći da je ta tema po meni ona koja u ovom trenutku ne bi trebala toliko dijeliti hrvatsku javnost odnosno ne bi trebala izazivati toliko emocije u hrvatskoj javnosti. Više bi trebalo izazvati emocije kako da našu poljoprivredu dignemo na način da sve ono što možemo proizvoditi u Hrvatskoj, pokušamo plasirati kod nas u naš turizam, da ne moramo ići po ja bih rekao, veleprodaju odnosno po velikim trgovinama i gledati kako se u Hrvatskoj mogu prodavati njemački jogurti, sirevi i sve ono ostalo što se prodaje, a hrvatski sve manje i manje prostora imaju. A kada treba tim istima dati zemljište državno na korištenje, onda se pritišće preko Ministarstva poljoprivrede naše načelnike da potpisuju ugovore koji su 90-ih već postavljeni kao krive Drine, a sada ih još jednom moraju na taj način postaviti. Znači, sa te strane, evo, tu je nešto što sam ja htio istaknuti. Moram priznati da u ovom zakonu ne vidim toliko veliku zavjeru svjetsku kao što vide neki moji kolege, ali vidim problem u RH što se sa poljoprivredom i sa svim onim što možemo od nje imati, ne radi ono što bi se trebalo. Hvala lijepo.
4 replike. Prvu repliku je tražio g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Maras. Svatko ima pravo na svoj stav, naravno, ja sam protiv GMO-a, poglavito što je to dominacija Monsanta koja proizvodi sjeme, GMO sjeme i naravno i pesticide i naravno da to utječe na našu poljoprivredu. Mi uvozimo svinjetine koja se hrani tko zna kojom sojom, vjerojatno sa GMO sojom, naravno da mi tu imamo različite stavove. Naravno, ja sam dao i Zakon o zabrani GMO-a u RH osim u zdravstvene svrhe, međutim, vi niste glasali. Nije ni kolega evo, maloprije je govorio Zekanović, to je demokratko pravo i mislim da je ovo vrlo bitna tema za hrvatsku poljoprivredu i razvoj hrvatske poljoprivrede i zdravlja. Jer u ovoj fazi gdje se znanstvenici sukobe i gdje je prevelik utjecaj multinacionalnih kompanija, da je trebamo donijeti trezvenu odluku koja je bila 98. u ovome Saboru izglasana. Hrvatska bez [[Upadica: Odgovor.]] GMO-a.
G. Maras.
Hvala lijepo g. Bulj. Upravo ste rekli ono što sam ja u svojoj raspravi isticao. A to je da kad uvozimo hranu i kad uvozimo određene stvari u poljoprivredu u Hrvatsku, da u biti ni ne znamo na koji način su te stvari uzgajane, odnosno hranjene van Hrvatske i sa te strane upravo ono što sam vam ja rekao je najbitnije. Kako da stvorimo uvjete da u Hrvatskoj mi tovimo svinje a ne da ih uvozimo iz drugih zemalja, iz Južne Amerike, itd. Znači, iz Nizozemske, još gore, znači evo, moguće je jeftinije toviti svinju u Nizozemskoj nego u Hrvatskoj. Kako je to moguće? Moguće je ako je nesposobna Vlada, ako nema koncepciju, ako nema koncepciju kako raditi posao u poljoprivredi, onda je naravno, nažalost sve moguće u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
G. Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras. Iznijeli ste dosta različitih tema, širih od teme GMO-a. recimo, kolega Vlaović je imao vrlo argumentiranu raspravu iako se ne slažem sa svime što je on govorio. Ja se slažem s vama da ne treba stvarati nikakvu paranoju i govoriti da je Zakon o GMO-u zakonska dozvola za trovanje hrvatskog naroda i ono što bih ovdje spomenuti, dakle, imamo pravo na različita mišljenja, ova rasprava jest stručna, ali ona i politička. Ne bih je uspoređivao recimo sa temom kao što je antivakcinacijski pokret, ipak je to malo drukčije. Definitivno ova tema zaslužuje široku raspravu, ali ne bih nikako govorio o tome da ona predstavlja u ovom trenutku sigurnosnu ugrozu za populaciju RH.
G. Maras, odgovor.
Hvala lijepo. G. Ćeliću, ne znam zbog čega ste spomenuli g. Vlaovića i pohvalili njegovu stručnost, niste vi Milka Babović da komentirate ovdje ocijene od 1 do 10 i evo sad čekamo svi kolegu Ćelića da kaže da li je ovaj bio za 10 ili za 9. Ili za 2. To nije vaš zadatak. Vaš zadatak je da kao odgovoran političar, da Hrvatsku pokušate izvući iz paradoksa gdje vi u zagrebačkoj Gradskoj skupštini ne želite osuditi izjavu gradonačelnika da ga novinarke rajcaju. Pa kaj to nije sramota? Pa ja, meni bi se prije ruka osušila nego bi glasao protiv toga zaključka. Vi kao odgovoran političar koji promovirate demokršćanske vrijednosti bi trebali zaštiti žene, zaštiti to da se netko seksistički u Skupštini Grada Zagreba ne plaća [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] to je recimo zadatak nas u politici [[Upadica: Vrijeme, gospodin Ćelić je tražio povredu Poslovnika.]] te standarde malo, malo povećamo. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika, izvolite.
Povrijeđen je Članak 238. omalovažavanje zastupnika dakle, moje je potpuno pravo, vi ste dobro to ovaj iščitali kolega Vlaović je pripremio se i pročitao ovaj zakon za razliku od vas koji politikantski namećete teme s jedne strane Trga Sv. Marka prema drugoj. Ja znam da vi imate određene frustracije, ali nisam ovdje kao psihijatar nego kao političar i kao saborski zastupnika tako da vam tu ne mogu pomoći.
Dat ću vam naravno riječ, ali međutim u replikama je moguće, moguća su takva mišljenja, ću dat naravno gospodinu Marasu kako se ne bi on naljutio dat ću vam, znam što će govoriti, ali dat ću mu, dat ću mu naravno ima pravo na povredu Poslovnika, jel ne?
Hvala lijepo, 238. je povrijeđen članak, hvala lijepo što ste to primijetili. Znači nije kolega Ćelić ni psihijatar ovdje, al bogami nije ni Milka Babović. Znači ja bi tu vrstu ocjene ostavio onima koji nas gledaju. Oni će glasati ili neće glasati. Znači sa te strane ja se ovdje samo, ja samo apeliram na kolegu Ćelića da unaprijedi naš grad i naše društvo ne podržavajući seksističke izjave gradonačelnika [[Upadica: Hvala lijepa.]] to je ono što sam ja htio i [[Upadica: Hvala, hvala.]] i nadam se da će to slijedeći put napraviti [[Upadica: Gospodin Maras, vrijeme gospodin Maras.]] ovaj put je glasao da je …/nerazumljivo/… dozvoljeno [[Upadica: Vrijeme gospodin Maras.]] ponašanje u javnom prostoru.
Neću dati povredu Poslovnika ni jednome ni drugome. Idemo dalje. Gospodin Davor Vlaović.
Kolega Maras, rekli ste u svojoj raspravi da je ovo tema za raspravu ili, ili. Za nas HSS-a i mene nema ili, ili. Mi smo protiv unosa genetski modificiranih organizama u RH i to većina naših građana u RH želi da tako ostane. Argumenti da će se hrvatska poljoprivreda poboljšati sa takvim organizmima, sa takvim sjemenskim materijalnom ne stoji jer postoji niz pokusa koje su radile znanstvene institucije i poljoprivredni proizvođači da se sa genetski modificiranim sjemenom ne postižu veći prinosi, da nije smanjena upotreba pesticida i da nije smanjen trošak proizvodnje odnosno da evo primjer mi u Hrvatsku uvezemo preko 160 tona soje merkantilne iz Argentine. Cijena merkantilne soje, kolika je u Hrvatskoj i kolika je ove uvozne, tu su cijene približno iste, a naš stav iz HSS-a je da mi možemo štiti domaću poljoprivredu i proizvodnju samo sa domaćom znanosti [[Upadica: Hvala lijepa.]] i čistim tlom.
Gospodin Maras odgovor.
Hvala lijepo gospodine Vlaović. Ja respektiram vaš stav i ne želim s njime previše ni polemizirati nego ću se složiti, da želim čistu proizvodnju, želim da ona bude što viša, što veća u RH i za to se treba boriti, kao što se treba boriti da naša zemlja bude i bez GMO-a i bez korupcije. Znači to je otprilike na istoj razini na žalost našu, na žalost našu dok korupciju i HDZ maknemo proći će još dugo, dugo vremena ali zato ne znači da se za to ne trebamo boriti i evo htio bih vam čestitati da je u vašoj raspravi stručnost prepoznao kolega Ćelić, ja vjerujem da ćete danas mirno zaspati i da će vam to biti velika, velika potvrda onoga što ste raspravljali. Hvala lijepo.
Jedino bi bilo dobro da kad se replicira nekomu, da se replicira toj osobi, a ne nekoj drugoj od prije. Gospođa Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, vi ste govorili o svemu samo ne o GMO-u, dakle o cijeloj situaciji u državi itd. i kudite uspjehe ove Vlade, a turizma čini 20% ukupnog BDP-a. Ovo što bih ja htjela reći da svi zaboravljamo da je prvi gen koji je stvoren iz bakterije GMO-a je 1973. Herbert Boyer a 16 kultura je tretirano do sada i ljudska vrsta se bavi križanjem biljaka, dakle nije bitan smo GMO, dapače ovo zakonodavstvo i ova Vlada hoće napraviti još bolju kontrolu nad svime što se događa, ali mutiranje i križanje biljaka postoji puno prije.
Gospodin Maras odgovor.
Moram priznati da pošto je kolega Ćelić prepoznao da to nije baš moja tema GMO-a, a da vjerojatno vi tu dominirate i dugo ste proučavali tu tematiku ovaj i imate vjerojatno i uspjeha određenih znanstvenih na tom području teško mi je sad s vama tu voditi polemiku pogotovo kad kažete i uspoređujete križanje biljaka sa genetskim modificiranjem. Znači to je, ne znam da li ste svjesni da to što ste rekli jedno sa drugim nema baš previše veze. Znači morate biti svjesni kada nešto govorite da onda budete potpuno precizni da ne odemo opet u područje gdje će nas kolega Ćelić iskritizirati. Evo, hvala vam lijepo.
Tiho, tiho, tiho. Idemo dalje. Gospodin Ivan Lovrinović, pojedinačna rasprava.
Poštovane kolegice i kolege, postavlja se na početku pitanje zašto uopće postoje genetski modificirani proizvodi od hrane, pa dalje dakle u svim područjima ljudskog života. Riječ je o tome da neke zemlje, a i znanstvenici, neki svjetski lideri, smatraju da se broj ljudi na zemlji povećava takvim tempom da jednostavno neće se moći svi prehraniti na postojeći način uz postojeći način obrade zemljišta, poljoprivredne proizvodnje, klimatskih promjena, pojave novih bolesti itd., itd. Ja razumijem određene zemlje i narode koji upravo imaju problema sa klimatskim promjenama i oni očito će neke stvari što se tiče prilagodbe otpornosti žitarica i ostalih proizvoda posegnuti za tim GMO. Međutim, drugo mišljenje postoji da na zemlji ne treba uopće genetski modificirana hrana jer je planeta dovoljno velika da postojeći čak veći broj stanovnika može prehraniti, ali zato je potrebna jedna druga politika, jedan drugi pristup. Pa uzmimo primjer Izraela npr. tamo kada pogledate kakav je ambijent, kakvo je zemljište pustinja, polupustinja, oni su od pustinje dobili ravnicu, zeleni se pustinja. Znači jedna super organizirana država sa tehnologijom navodnjavanja i svega ostalog financiranja oni su naprosto, ne da je njima dovoljno nego izvoze u druge zemlje svijeta. E sada se postavlja pitanje kada bi druge zemlje recimo koje su također pustinje, polupustinje imale takvu tehnologiju, izvore financiranja očito da bi one mogle uglavnom sebe prehraniti, međutim takve očito neke faktore proizvodnje hrane nemaju. Ono što želim reći ispred stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se mi, naš je stav sljedeći, Hrvatska je mala zemlja sa velikom površinom obradive zemlje mi možemo najmanje još jednu, dvije Hrvatske hraniti to svi znamo to i ptice na grani znaju. Ali se postavlja pitanje zašto Hrvatska već do sada nije proglašena GMO free zemljom i na ulazu na svim graničnim prijelazima da nemaju velike table, ploče kada dolaze turisti i posjećuju Hrvatsku da odmah znaju da je to oaza, zemlja zdrave hrane u EU. To mora, Hrvatska mora biti oaza odnosno zemlja zdrave hrane u Europi. Nama uopće ne treba GMO proizvod. Ovdje se kaže ima ih, nema ih, mi možemo vjerovati jednima i drugima kao toga još nema, međutim dolazak određenog sjemena prije svega soje iz Argentine, a mi znamo da je Argentina bila prvi pokusni kunić velikih multinacionalnih kompanija iz sfere proizvodnje GMO-a, posebno glede soje i tamo su odradili svoj posao. Zašto mi ne možemo vjerovati ovoj Vladi i ovim ljudima? Pa zato što su i oni i prethodne vlade niz puta prevarili građane i taj stupanj povjerenja u zakone koji se donesu je vrlo nizak ili nikakav. Sjetimo se proteklih mjeseci i godina koliko je tisuća tona mesa prastarog, starog iz tko zna kojeg dijela svijeta uveženo pa povlačeno, zabranjivano. Sjetimo se kako je organizirano, pitajmo se kako je organizirana zaštita kvalitete i ispravnosti prehrambenih namirnica odnosno hrane u Hrvatskoj. Toga više nema na onoj razini kakva je bila prije. Prije se to na granici, bili su pokretni laboratoriji u specijaliziranim vozilima, ta su vozila nestala. Sada caruju šverceri, uvozni lobij koji su došli u poziciju da mogu kontrolirati i određene segmente same kontrole, državne kontrole. To je ono što nas građane brine i zanima. Pa u tom smislu mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku mi se zalažemo za banke sjemena u Hrvatskoj, domaćeg sjemena svih kultura koji su na ovim prostorima bili od vajkada kako znamo, naši pradjedovi, prabake koje su koristili. Nas ima malo i kao takvi specijalizirati se u poljoprivrednoj proizvodnju za proizvodnju zdrave hrane čija cijena svake godine raste, ponavljam čija cijena svake godine raste. Ali pošto mi znamo da poljoprivredna politika u Hrvatskoj ne postoji u proteklih desetak godina uloženo je oko 34 milijarde eura u poticaj, pardon oko 34 milijarde kuna u razne subvencije, poticaje, a Hrvatska nikad manje hrane nije proizvodila nego evo recimo danas. Čitamo naprosto nevjerojatne podatke o zabrinjavajućem padu proizvodnje mlijeka, o broju goveda, svinja, svega ostalog, a sve to skupa govori koje god mi područje otvorimo da o njima raspravljamo da ova država ne funkcionira. Zašto? Jer političke elite koje su vodile i vode Hrvatsku pa one ne žele rješavati ovaj problem, one su prepustile interesnim skupinama da radi što tko hoće i da ovo bude tržište i lovište za multinacionalne kompanije i trgovačke lance. Kaže se imamo mi, vi kažete imamo već sljedivost hrane, hoćete da zajedno odemo pa vam kažem kupite na ovom mjestu pa jedite mjesec dana pa bi vidjeli kako bi to izgledalo. U tom smislu želim reći da je GMO sjeme, prije svega sjeme novac i energija. To su najmoćnija tri instrumenta svjetske geo politike odnosno najvećih svjetskih sila. U svake od ovih segmenata što sam rekao financije, novac, energija, GMO hrana to je ta moć i vodeće sile svijeta na tome žele i grade, ne da žele, nego grade svoju poziciju u svijetu hegemona odnosno blaže rečeno lidera. Zato se mi zalažemo za kontrolu, sljedivost, ali to ne mogu raditi ljudi koji sada rade, koji su iskompromitiran jer ovaj sustav i ova Vlada i prijašnje političke stranke koje su vladale Hrvatskom sve su se kompromitirale. Pa zašto se jedan broj ljudi u Hrvatskoj plaši cijepljenja i ne želi cijepit djecu? Pa zbog toga što nema povjerenja na uvozno cjepivo, znate, nemaju povjerenja. Zašto? Jer je možda ušlo tko zna kojim kanalima. Zato se mi zalažemo za pokretanje ponovo Imunološkog zavoda koji se može ponovo vratiti u život samo prodajom svojih nekretnina, a to je zemljište na najatraktivnijem dijelu u Zagrebu, ali se mora izmjestiti izvan Zagreba jer su komunalnije jeftinije. Mi to znamo kako riješiti, a recimo ovi žetoni, žetončići oni samo svakih mjesec dana jedno dva puta ponove da bi trebalo i time obmanjuju građane i nikad ništa neće tu napraviti. I da dakle ovdje završim, nama uopće moramo biti strahovito osjetljivi na GMO proizvode, oni su najprisutniji u prerađevinama, mi nismo sigurni u to što se uvozi, pa ni ovo što se kaže obični, a posebno prerađevine i sve dok ne dođu novi ljudi koji će biti pošteniji koji neće biti dijelovi interesnih skupina i članovi, neće biti povjerenja u ovo što vi predlažete. Hvala.
Hvala. Prvu repliku ima gospodin Ćelić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani profesore Lovrinović, slažem se da se naša poljoprivreda treba usmjeriti prema ekološkoj proizvodnji i razvoju obiteljsko poljoprivrednih gospodarstava, međutim ono što je sada na snazi, a ostat će i donošenjem novog zakona je činjenica da GM sjeme ima status zakonski zabranjenih droga u Hrvatskoj. To moramo znati. Sjetva GM sjemenom je ilegalna. S druge strane prema navodima ljudi koji se bave poljoprivrednom, Hrvatska je vrlo neprikladna zemlja za uzgoj GM usjeva i nije privlačna niti za biotehnološke kompanije i malo trebamo spustit loptu i umanjit te rasprave o pitanju GMO da ili ne, GMO postoji, ali GM sjemena u Hrvatskoj nema, sjetva GM sjemenom je ilegalna, točka.
Odgovor gospodin Lovrinović.
Pa uvaženi kolega Ćeliću, znate što je problem, vi ste dio vladajuće koalicije. Jel tako? Vi ste visokoobrazovan čovjek doktor, pa svi ovdje u Hrvatskoj mi znamo, znate koliko postoji zakona za zaštitu ovoga onoga, a nikad nismo bili nesigurniji, pola. Prema tome to je problem, problem u onome tko ne izvršava zakone, tko ne čuva nacionalnu sigurnost, a pitanje zdrave hrane i GMO-a prvorazredno pitanje nacionalne sigurnosti u Hrvatskoj. I ne mogu ljudi imati povjerenja u zakone, pa čak bili oni dobri, ako ljudi koji su u izvršnoj vlasti su kompromitirani, korumpirani, klijentelisti, prema tome tko će vjerovati u takvu zaštitu, takvu državu, takve institucije. Zato se ljudi iseljavaju, zato vlada pravna nesigurnost, kada bi to bilo tako sve kako treba vjerujte da mene ne biste vidjeli u saboru ja bi se bavio nečim drugim.
Gospodin Kirin, replika.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, uvaženi zastupniče Lovrinović, u stvorenom informacijskom kaosu građani gube orijentaciju i sposobnost razlikovanja činjenica od dezinformacija. Genetski modificirana hrana od prvog dana izaziva velike kontraverze. Da li izaziva bolesti, uništava okoliš, da ili ne? Vi ste postavili pitanje zašto se počelo proizvoditi GMO organizme, ali niste rekli zašto. Da li je to konkretno agronomska svojstva koja je trebalo uništiti herbicide i poboljšati otpornost biljaka na štetnike, poboljšanje njihovih svojstava, a u trećoj generaciji se razgovara o tome da bi se razvila veća tolerantnost na [[Upadica: Vrijeme.]] sušu i bolja apsorpcija dušika i fosfora. Recite mi da li je za vas [[Upadica: Doktore vrijeme, ajde završite rečenicu.]] više, dobro, štetni GMO organizmi ili oni koji su tretirani herbicidima, što izaziva veću štetu?
Hvala lijepo. Gospodin Lovrinović odgovor.
Poštovani kolega Kirin, evo nisam vas uspio sresti ovih dana, ja vam najprije želim od srca čestitati na vrhunskom uspjehu koji ste postigli neki dan sa svojoj ekipom operiravši, spasivši čovjeku šaku, ruku iz vašeg kraja. Zaista, iskreno to govorim i tko god tako nešto i bilo što pozitivno napravi svi se trebamo diviti. Ako ste me pažljivo slušali ja sam na početku rekao da ima zemalja kojima će određeni GMO sjeme ili proizvodi odgovarati neko vrijeme da pokušaju prehraniti i spriječiti odumiranja i gladi jedan dio svojih stanovnika. Dakle, to sam rekao. Međutim mene ne zanimaju drugi krajevi, druge zemlje, govorio sa o Hrvatskoj, Hrvatskoj to ne treba, ne treba, naša klima, naš pojas u kojem se nalazimo pokazuje da mi trebamo jednostavno biti žestoko protiv toga i poticati proizvodnju zdrave hrane. Evo, hvala.
Hvala. Gospodin Križanić, zadnja replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Lovrinović vi ste postavili pitanje zašto mi već nismo proglasili Hrvatsku GMO free zemljom. Vi i ja znamo da to ne možemo de facto napraviti sve dotle dok smo članica EU, ali isto tako znamo da su sve jedinice regionalne samouprave, znači sve naše županije tražile status GMO free, kad govorimo o sjemenu i uzgoju i to nama nitko ne može i neće zabraniti dok god mi to želimo mi ćemo to i biti. Hvala.
Odgovor gospodin Lovrinović.
Pa ja ne znam onda u čemu je problem, zašto niste već postavili velike table fino ukrašene gdje piše GMO free Croatia i tako nešto, prema tome očito niste ni sami sigurni, a ako netko kaže da ne smijemo zbog EU, pa to govori o prirodi jednog sluganskog odnosa zastupnika u ovom parlamentu koje nisu birali drugi narodi nego je birali su hrvatski građani i oni očekuju da se mi prije svega borimo isključivo za njihovo dobro, njihovo zdravlje, njihovu sigurnost, njihovu budućnost. U tom smislu mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi ćemo se žestoko zalagati i boriti, ustvari zalagati protiv, za zdravu hranu, protiv modificirane hrane, a posebno kontrolu i kažnjavanje, svih onih, a vjerujte da i njih ima popriličan broj i oni su po mom mišljenju, preuzeli kontrolu, što se tiče distribucije hrane.
Hvala. I sad nastavljamo s pojedinačnim rasprava. G. Križanić je na redu.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Evo, upravo u svojoj raspravi u ime kluba sam govorio o meritumu, a sada mi dozvolite malo i moje opservacije vezano na ovaj zakon i vezano uz ovo što sam maloprije upravo i govorio. Dakle, bitno je naglasiti da RH kao država članica EU preuzela neka prava i obaveze koje trebamo ispoštivati ako želimo biti odgovorna i punopravna članica EU i izbjeći povrede EU prava, a istovremeno pri tome zaštiti interese RH uz temu GMO-a. Želimo ovdje podsjetiti upravo ovo što sam rekao maloprije da su sve naše jedinice regionalne samouprave proglasila se GMO slobodnim, slobodnim od GMO-a i takav smjer potvrđuje RH pri čemu mislim na uzgoj. Dakle, nedvojbeno smo protiv uzgoja GMO-a na cijelom području RH i to želim da se jasno zna. Neovisno o tome, donošenje ovog zakona izaziva ogroman interes javnosti, ali i određenih opravdanih sumnji u mogućnost sprječavanja utjecaja globalizacije, a posebice jedinstvenog europskog tržišta na čuvanje državnog suvereniteta po pitanju unošenja GMO-a u vidu sjemena te zabranu uzgoja istih. Tu moramo biti energični i rezolutni i to se sa svima do sad, dosadašnjim raspravama slažem jer i sama pomisao na mogućnost bilo kakvog pokusnog polja, makar i u kontroliranim uvjetima i u malim količinama, mogla bi izazvati posljedice, a da takvo GMO sjeme izmakne kontroli. Hrvatska je mala država i stoga sam, što se tiče bilo kakvog unosa ili najmanjeg GMO sjemena i unosa GMO sjemena i za pokuse i u najstrožim uvjetima osobno protiv. Dakle, poduzeti sve mjere zaštite od sjetve GMO sjemena koje mjere strogo kažnjavanje prekršitelja. Sa strane pak, s druge pak strane, sukladno već naprijed navedenom, RH je članica jedinstvenog europskog tržišta. Samim time je preuzela prava i obaveze tako da je nemoguće zabraniti uvoz mesa od životinja hranjenih GMO hranom i o tome sam do sada govorio i ponavljam to stoti put. Tu nema uvoza, tu nema uvoza nego je to unos iz EU. Stoga nije korektno i to vidim da je tu jedan kolega iz HSS-a, oni se zalažu za to da se zabrani korištenje stočne hrane koja ima GMO. To je nemoguće, to nije korektno i nije dobro. Nije korektno da se zabrani uvoz nama ako znamo da brod koji pristane u luci Koper, to ponavljam svima i ponovit ću još 500 puta. Dođe sa GMO sojom, pohrani se po cijelom okruženju RH, ta ista hrana, dakle to meso od životinja hranjenih s tom stočnom hranom dolazi u RH, nismo li onda u tom slučaju mi licemjerni? Zato je izuzetno važno po izboru na druge članice EU maksimalno poticati i tu se slažem s kolegama iz HSS-a, maksimalno poticati sve moguće načine GMO free proizvodnje, dodatno jasno propisati obvezno označavanje deklaracija prehrambenih proizvoda, to je ono što je važno, propisati prehrambene proizvode, sve koji sadrže GMO ili koji su GMO free. U tom slučaju će biti izbor na potrošaču i neće biti zabune. Još jedanput, na kraju, čvrsto, vrlo čvrsto ne uzgoju GMO-a, pa čak niti za pokuse i najstrože kontroliranje u laboratorijskim uvjetima, osobni moj stav. Hrana za životinje, da, uz obavezne deklaracije i sad, bilo je u onom prvom, nije bilo toliko tu zastupnika da još jedanput velik što se, kakva je situacija trenutno. Znači, od 2007. do 2019. je Ministarstvo zdravstva, sanitarni inspektori su provodili nadzor. Do sad je provedeno 185 uzoraka hrane, u 6 ih je bila nađena prisutnost GMO soje u manjoj količini, dakle 0,1% masenog udjela, što znači tehnološka kontaminacija. Dalje, u prva 3 mjeseca 2019. godine od strane sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva napravljena su 82 uzorka, na proizvodima na bazi soje, mesni proizvodi, dodaci prehrani, pšenični proizvodi, konditorski proizvodi. Svi uzorci bili su negativni. Dalje, Ministarstvo poljoprivrede provodilo je monitoring GMO-a u sjemenju i zelenoj masu u 2018. g. Poljoprivredni inspektori su oko 10 pravnih osoba uzorkovali 30 uzoraka, na sjemenu poljoprivrednog bilja. Svi uzorci bili su negativni na GMO. Poljoprivredni inspektori su kod 50 subjekata proveli službene kontrole kukuruza, soje i uljane repice na razini biljne proizvodnje uz uzimanje 50 uzoraka. Niti u jednomu nije nađen GMO. I zadnje i važno reći, ali da znamo o čemu razgovaramo. Dakle, EU komisija je od 9.7.2019. odobrila na stavljanje na tržište EU, a samim time na tržište RH, 69 GMO biljnih kultura namijenjene za uporabu kao hrana za životinje. 30 GMO kukuruzu, 20 GMO soja, 13 pamuka, 5 uljanih repica i 1 šećernu repu. To je fakat tako i to je činjenica i mi možemo od toga bježati ili ne. Ta, svi ti proizvodi koji su odobreni na tržištu EU odobreni su i u Hrvatskoj kao stočna hrana. Još jedanput, protiv protiv sam sjetve vrlo čvrsto ne uzgoju ali jesam za to da se hrana za životinje uz obaveznu deklaraciju i označavanje dozvoli za stočna hrana, hvala.
Hvala lijepa. Ali još niste gotovi jer imate niz replika, prvu repliku ima g. Lipošćak.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Križaniću, ovo je svakako jedna od tema o kojoj je potrebno raspravljati bez senzacionalizma, bez širenja nekakve masovne histerije kako je to znalo biti u ovom Visokom domu pa i šire i zapravo upravo direktive EU-a nam omogućuju da se izuzmemo od GMO-a, od uzgoja GMO-a i da budemo zapravo GMO free zemlja i na temelju toga ako se ne varam, Hrvatska je tražila izuzimanje od GMO-a na cijelom svom teritoriju. Ono što smatram da valja ponavljati čak i bez ulaženja u polemika da li je takav uzgoj štetan ili nije jest to da na području RH nema uzgoja GMO-a ali evo i na kraju jedno pitanje za vas kao dr. veterinarskih znanosti i kao čovjeka od struke, možemo li zaštititi i možemo li zapravo učiniti konkurentnom našu osobito stočarsku proizvodnju bez korištenja GMO-a u prehrani životinja a osobito genetski modificirane soje? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem kolega. Dakle, upravo smo prošlim zakonom omogućili, imamo dalje mogućnost da naša Vlada zatraži da mi postanemo GMO free zemlja što se tiče uzgoja, to je odgovor na vaše prvo pitanje, to smo si mi omogućili onim prošlim zakonom. Što se tiče uzgoja životinja, da li je moguće, moguće je. Da li je moguće da se mi vraćamo u prije 100 g.? I to je moguće. Neko mi je tu govorio da će mi prodati lucerku djetelinu koja je ekološki uzgojena. Nema takve lucerke djeteline, moguće je to uzgojiti međutim ako je nitko ne prska, prerasti će u korov. Prema tome, mi možemo govoriti šta hoćemo, moramo biti jasni i glasni. Možemo u Hrvatskoj proizvoditi bez GMO soje, možemo ali se to ne radi. To je istina.
G. Lenart.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Križanić, kako komentirate da se već 12 g. vodi sudski proces sa tvrtkom Pioneer zbog unošenja i tj. prodaje GMO sjemena kukuruza koji je bio posijan i uništavan? Sjećate se te afere. Kako komentirate to da naši poljoprivrednici moraju donijeti potvrdu i deklaraciju da soja koju siju nije GMO a da se prilikom predaje u silose kroz uzroke pronađe GMO soje u tome? Znači da netko potajno gura sjemenski materijal u tu cijelu priču. I što govorite oko uvoza GMO soje iz Brazila, pa mi svoju hrvatsku soju smo prošle godine prodali u Srbiju a uvezli smo sojinu sačmu iz Brazila, iz Argentine. Pa smatram da bi bilo kvalitetnije da smo stoku hranili sa sojinom sačmom koja je proizvedena u Hrvatskoj i prodana je po istoj cijeni kao i ova što je uvezena. Hvala.
Odgovor, g. Križanić.
Zahvaljujem g. Lenart na vašem komentaru. Što se tiče unosa GMO sjemena u RH, sve je teoretski moguće, može se uvesti i droga međutim mi smo tu da se maksimalno, znamo za taj slučaj, znamo da je navodno, da je presuda i da su drastične kazne tu kod ovog slučaja ali da to moramo maksimalno sprječavati, moramo, mi smo za to da to maksimalno sprječavamo. Kad govorite o unosu odnosno uvozu soje i hranjenje naše stoke sa sojom iz Argentine ili Brazila, ako je ona po istoj cijeni, sigurno da nitko normalan nije za to ali je činjenica da se ta soja iz Brazila uvozi, da pristaje u luci Koper i da se s njom hrani u cijelom okruženju a mi jedemo meso od tih životinja, to je činjenica.
Ja bih molio sve vas koji imate bilateralne razgovore da ih obavite vani tako da možemo nastaviti sa radovima, me čujete? Hvala lijepa. G. Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Vidimo da će uskoro glasanje pa je malo šušur. Kolega Križaniću, činjenica je da tvrtke i korporacije kao što je Monsanto spominjem, koja želi kontrolu sjemena i proizvodi sjeme kao i pesticide koji su opasni po ljudske živote, koji se tretiraju i to je Svjetska zdravstvena organizacija i upozorila, mi jednostavno se moramo odrediti, da li smo mi za ekološku proizvodnju ili smo za GMO? Ako je 1998. ovaj Sabor donio zakon da će Hrvatska biti bez GMO-a a sad pod utjecajima naravno multinacionalnih kompanija koje imaju veliki utjecaj u lobiranjima smo pristali na to da imamo trenutno u RH GMO proizvode, preko 400 proizvoda imamo na policama a koje je uglavnom pod kontrolom Monsanta.
Hvala g. Bulj, bili ste jasni, hvala [[Upadica Bulj: Umirite ih malo, molim vas, nije čovjek čuo.]] Ali bili ste jasni, čuo je g. Križanić, molim vas malo, dajte da, zaustavite molim vas malo vrijeme. Dajte molim vas malo tiše tako da si oni koji si imaju replicirati nek javnost čuje, jel da, možda je netko i zainteresiran za te replike, izvolite.
Zahvaljujem kolega Bulj na vašem pitanju. Što se tiče Monsanto sjemena, znate da taj jedan jedini kukuruz koji je u EU-u odobren, Hrvatska nije ga odobrila i nije uvezen u Hrvatsku i nije dozvoljeno sjeme odnosno uzgoj u Hrvatskoj i to smo svi za to. Što se tiče pitanja vašeg da li sam ja za proizvodnju GMO sjemena, rekao sam vam da nisam, ali za održivu proizvodnju, za održivu a ekološka proizvodnja za opće uvjete u cijeloj RH sigurno nije moguća da imamo samo ekološku proizvodnju. I što se tiče Monsanta još jedanput vam govorim, taj jedan jedini kukuruz koji je u EU odobren, kod nas u RH nije.
Sada je na redu g. Ćelić, povreda Poslovnika, g. Bulj, izvolite, članak?
Hvala lijepo predsjedavajući. Ja bi vas zamolio [[Upadica: Članak? Članak?]] Članak 238 [[Upadica: 236? Neka bude 236.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Nisam ništa čuo g. Križanića od ovih što dolaze petkom glasati pa bih zamolio oni što dođu dizati ruku što su sad došli, dobili popis da dignu, ja ih ne poznajem jer inače bih imenovao. Nisam čuo odgovor od ove buke glasačke mašinerije ovdje u parlamentu. Ja bih vas zamolio ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] čuo.
Hvala lijepo. Mogu vam reći da imate pravo. G. Križanić, možete sažeti ono što ste rekli jer g. Bulj nije čuo. Izvolite.
Zahvaljujem. Sad zbilja molim kolege da kolegi Bulju odgovorimo da me čuje. Dakle, kad govorimo o GMO, Monsanto sjemenu kukuruza koje je odobreno u EU, jedan jedini za sjeme mi u RH ga nismo odobrili i on je zabranjen i neće se sijati i protiv smo GMO sjemena. Kad govorimo o sjetvi, da li sam za to da se sije samo ekološka proizvodnja, ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] da nisam za to da se sije samo ekološka proizvodnja, sjetva, nego sam odgovorio da sam za održivu proizvodnju, znači da sijemo ono što god možemo, a da prehranimo naciju, a ne samo ekološku. Zahvaljujem.
U redu, hvala. G. Ćelić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Križaniću, mene zanima vaše mišljenje o glifozatu, naime dokazano je u Americi da je on kancerogen, poznat pod nazivom cidokor u Hrvatskoj, da uzrokuje No-Hodgkinov limfom, EU komisija je nagovijestila zabranu od 2022. g., kako vi vidite modernu poljoprivredu bez tog herbicida?
[[Upadica: Pa dobro, ovo smo sad već prošli.]] G. Križanić, možete sad odgovoriti, izvolite.
Hvala lijepo. Ispričavam se [[Upadica: Izvolite.]] Teško mi je reći, mogu vam reći samo osobno mišljenje. Ako je bilo koji supstrat koji se koristi u poljoprivrednoj proizvodnji dokazano kancerogen, ja jesam za to da se nađe alternativa, uvijek se može naći i da se takvi preparati izbace iz proizvodnje.
G. Sabolek, izvolite. Sabolek, gđo. Sabolek, ne čuje se. ... [[Upadica: Da, ne čuje se.]] Zastupnica ne čuje kad je ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Dajte molim vas…
Uvaženi kolega Križanić, označavanje na deklaracijama daje zapravo konzumentima na izbor, ali naravno da bi tu proizvođači GMO proizvoda izvukli deblji kraj pa se to neće dogoditi. Takvi proizvodi se vrlo rijetko označuje i time se ekološki čisti proizvod stavlja u nepovoljniji položaj. Ja ću vam reći da Živi zid već bezbroj puta naglasio da se GMO proizvodi moraju označavati velikom naljepnicom, građani imaju pravo znati što konzumiraju. Hvala.
Hvala vam lijepa i na strpljenju. Izvolite g. Križanić.
Hvala lijepa. Ja se apsolutno s vama slažem, nisam vas do kraja sve čuo što ste govorili, ali ako govorimo o tome da bi trebalo GMO proizvode označiti i to sa 5 cm velikim slovom, apsolutno se slažemo u tome, ako o tome govorimo jer nisam shvatio točno vaše pitanje, nisam vas dobro razumio, a, deklaracija je nešto o čemu govorimo u ovom Saboru već 5 godina. Okej, dajmo izbor našem kupci koji dođe na policu, a ako netko hoće GMO proizvod kupiti, neka ga kupi, ali mora znati da to GMO proizvod da je on zato jeftiniji, a čisti proizvod, ovakav ekološki neka košta više i to je izbor na našem potrošaču.
Sada je zadnja replika, ima, zadnju repliku ima g. Kirin, da.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Uvaženi zastupniče, Kissinger je rekao, onaj tko kontrolira naftu, kontrolira državu. Ako kontrolirate hranu, kontrolirate narod. GMO sigurno povećava poljoprivredu proizvodnju. Da li vjerujete u štetnost GMO-a i da li prihvaćate tu isključivost kao što neki tvrde jer križanje postoji još od Mendela kao jedan jednostavni i prvi oblik genetičkog inženjeringa. Hvala.
G. Križanić, izvolite.
... [[Govornik se ne čuje.]] pitanju. Kad, ako me pitate da li ja, što mislim o štetnosti GMO-a, znam da do sada nigdje nije znanstveno dokazano da je GMO štetan. Znam i to da je vrlo teško, usudit ću se reći nemoguće na nivou svjetske populacije zabraniti u ovoj fazi, u 21. st. zabraniti GMO proizvodnju. Vi vrlo dobro znate na koji način se proizvodi u Brazilu, na koji način se proizvodi u Nizozemskoj, ali to ne znači da mi u maloj Hrvatskoj ne možemo napraviti sve moguće da zabranimo uzgoj. Mi to ne trebamo uzgajati na području RH, to imamo pravo zabraniti i možemo. I za to sam. Hvala.
I sada bismo, bih molio g. Mira Bulja da svojim baritonom nadglasa ove ovaj auditorij koji je inače koliko glasan. Možete govoriti visokim tonom koliko god hoćete, izvolite.
Pa evo, drago mi je što su ovdje kolege koje doslovno neke i ne poznam. Dođu petkom, ne znam ni razloge zbog čega sada se u 12 nije glasalo, vjerojatno nedostaje kvorum, tj. nedostaje većine dovoljno glasova ili se nisu još uskladili. Međutim, ovdje govorimo o prijedlogu zakona, o GMO-u, a naša je obaveza, a i moja je obaveza bila i osjećao sam potrebu jel ako išta ima značajno u RH kao resurs to je poljoprivredno zemljište, to je voda, to je zrak i prema tome to moramo štititi. Genetski modificirani GMO u RH je već na policama, imamo priko 400 proizvoda, znači multinacionalne kompanije, opet ponavljam, kao što je Monsanto isključivo gura svoje proizvode, pa čak i svoje van ovoga i svoje herbicide koji se znači pesticide, njima je interes i sjeme da preuzmu, RH nema banku sjemena, ona jednostavno postat će ovisna o toj multinacionalnoj kompaniji i jednostavno glisofat koji je u, jednostavno herbicid koji je se znači već '74.g. pustio kroz razne proizvode jednostavno on je, da lakše narod razumi, to vam je, to se nalazi u cidokoru pod više, u cidokoru tko zna šta je to kad se korov polijeva i vidimo da imamo velike posljedice, čak u Americi ljudi oboljevaju od tumora koji su bili zaštićeni i dobivaju sporove od Monsanta, a velike površine u svijetu se koristi taj Monsantov proizvod i naravno da imamo i po tome pitanju problema, poglavito po pitanju problema sojine sačme, kukuruza koji se tretiraju te površine, a znamo da je RH postala i ogroman uvoznik, poglavito evo primjera svinje, mi danas imamo brendove, dalmatinski pršut ili vrgorski pršut ili drniški pršut imamo te pršute, ali nema svinja. Mi uvozimo baš svinje koje se hrane isključivo s tom sojom i koja se uvozi u RH 100% jel je dozvoljeno da se dozvoli, možete mavati glavom, ali jednostavno vidimo do čega je dovedena naša poljoprivreda, da je ciljano dovedeno da naše obradive, 700 000 hektara zemljišta je pod korovom, ciljano, ciljano od 1.1. će se moći prodati poljoprivredno zemljište, kad sam davao amandman kod kolege da se ne prodaje poljoprivredno zemljište stranim pravnim i fizičkim osobama, niste pristali, sad ste nešto pod pritiskom, tražite odgodu ili moratorij. Međutim kad govorimo o GMO proizvodu, ako je sabor hrvatski '98.g. donio Zakon o zabrani GMO na području RH i proizvodnjom čistih ekoloških proizvoda, ne vidim niti jedan razlog zbog čega smo mi uopće mijenjali te zakone. Mi smo tribali biti GMO free država, država gdje se sve županije u ovoj državi RH koja ima poljoprivredno zemljište kao ključni resurs, mi je nismo zaštitili jel jednostavno utjecaj multinacionalnih kompanija, kao što je Monsanto je ogroman da bude dominantan, poglavito po pitanju sjemena. Mi moramo imati i banku sjemena i očuvati tradicionalnu proizvodnju jel danas na tržnicama, spomenuo sam u ime kluba, na tržnicama, na Sinjskoj primjer Peškarija, tako širom tržnica, vrlo malo vidite bakica koje prodaju svoje domaće proizvode, više su uvezene, primjera rajčice ili pomidore i činjenica da ja nisam imao izbora nego dati Zakon o zabrani GMO osim u medicinske svrhe u proceduru, davao sam i amandmane, 90 zastupnika nije podržalo taj moj prijedlog, ali jedino što imamo, imamo trenutno poljoprivredno zemljište koje će očito za mali novac otići u strane ruke, u mešetarske ruke koji će saditi Monsantove proizvode. Ja vidim da je nervoza ovdje, pa me nećete da slušate, a vrlo bitna je tema za hrvatsku poljoprivredu, za Slavoniju, možda je veći vama problem šta nema žetončića bandićevih, nema Bandića i nemate većine i sad zbrajate i galamite. Ja se ne želim ovdje predsjedavajući nadglašavati, ja želim ovdje da razgovaramo o vrlo bitnoj temi, a to je tema Zakon o GMO, tema o GMO, pa poštenije bi bilo i korektnije da ste zatražili stanku, nego da se sada nadglašavamo. Kolegice i kolege…
Imate pravo, možete nastaviti.
Kolegice i kolege, RH se treba biti ekološki poljoprivredne proizvode, treba biti oaza, a nikako ne smije biti interesna površina od GMO proizvođača sjemena i herbicida tj. pesticida kao što je Monsanto. U ovome trenutku ti lobisti su prejaki. Glisofat koji koristi Monsanto zabranile su brojne članice već, evo npr. Austrija, već je zabranila, al se i dalje tretira zemljište i dalje, pa evo istraživanja, mi vidimo da se znanost sad sukobi jedni s drugima, znanost se sukobi, jedni su za, jedni su protiv, al je činjenica da su naša dica pokusni kunići, jel ako se tretira nešto opasnim spojevima, mi pristajemo da naša djeca budu pokusni kunići.
Oprostite g. Bulj. Dajte imajte malo poštovanja prema zastupniku koji govori, molim vas imajte malo poštovanja prema zastupniku koji govori, to je vaš kolega, moj kolega i vaš kolega.
I vrlo bitna tema.
Bez obzira koja je tema, kolega govori i vi i mi moramo slušati, oni koji ne žele slušati neka idu vani na kavu, pa nek se vrate, izvolite.
Ja znam u čemu je problem, ja ću vam reći, nema znači Stranke solidarnosti rada…
Molim vas g. Bulj dajte nastavite sa temom, pa onda na kraju kažite šta hoćete, izvolite.
Pa ja mogu sa temom, volio bi da Milan Bandić, pošto je imao, vidimo da je i predsjednički kandidat, vidimo da imamo tu dosta Milana Bandića, da bi volio da čuju i ti saborski zastupnici, da čuju ovu temu, [[Upadica: Gospodine…]] žao mi je što nisu ovdje, žao mi je što je panika … [[Govornik se ne razumije]]
…možete dat poslije povredu Poslovnika isto, ali nije tema to, tema je ono što ste govorili prije, znači GMO, izvolite.
Evo još jednom da kažem kolegice i kolege, uputio sam danas možemo odlučiti, možemo uvijek odlučiti jesmo li za GMO ili smo za ekološku poljoprivrednu proizvodnju u RH. Interesni lobiji su, ponavljam još jednom su za GMO proizvođače poglavito za Monsanto i multinacionalne kompanije koje imaju prevelik interes koji prodaju nama pesticide, herbicide koji su vrlo opasni. Hrvatska još ima puno neobrađenog zemljišta, 700 tisuća hektara, to je njihov interes. Njihov interes je iseliti, to ste napravili. Drugo je bilo da ne zabranimo poljoprivrednog zemljišta strancima dok su Mađari to napravili. I treće je da se preuzme to zemljište i da oni za sebe proizvode zdravu ekološku hranu, a da nam iz svojih zemalja koje su onečišćene tim herbicidima da nama to ovdje izvoze i da mi kupujemo. Još jednom ponavljam, uništili smo poljoprivrednu proizvodnju i stočarstvo. Mi imamo dalmatinski pršut, slavonski kulen, ali iz uvoznih svinja koje se hrane GMO sjemenom, a naša poljoprivredna zemljišta su zapuštena. Nije to slučajno, nije slučajno da je Sinjsko polje zapušteno, da je Slavonija zapuštena, da se omalovažava i Dalmatinska zagora i Slavonija i Gorski kotar i ta zemlja koja je čista, 700 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta. Još jednom na kraju bih kazao da sam po drugi puta uputio u proceduru svoj zakon o zabrani GMO-a, to je moja obaveza kao saborskog zastupnika, a i kluba Most-a da naša djeca ne budu pokusni kunići trajnih multinacionalnih kompanija, interesnih skupina, zalažemo se za ekološku proizvodnju. Ovaj Sabor je ponavljam '98. donio zakon da je Hrvatska bez GMO-a, ne vidim niti jedan razlog da mi imamo GMO. Ali ne GMO i križanja inženjering nego GMO koje kontrolira Monsanto i slične kompanije koje kontroliraju sjeme. Mi nemamo apsolutno ni banku sjemena koji su naši stari sadili niti to uvažavamo. Zbog toga smo u ovome trenutku po poljoprivredi na dnu. Evo samo od 2017. na 2018. 10,8% manje mlijeka proizvedeno u RH, a povećaje se uvoz mliječnih proizvoda 16,8% je manje proizvedeno mlijeka iz OPG-ova, svake godine na milijarde uvozimo svinjetine. Znači trenutno u RH sve se radi na iseljavanju našeg stanovništva sa područja gdje je poljoprivredno zemljište, da se proda strancima zemljište ono što u Mađarskoj nije dozvoljeno i da tvrtka kao što je Monsanto američka tvrtka koja dominira sjemenom i herbicidima i pesticidima da ona bude ona koja će kontrolirati sve nas, jel bez sjemena, bez banke sjemena nema ni države. Znači kontrolirat će nas oni od koga ćemo tražiti sjeme. Hvala lijepo.
Hvala, vrijeme. Prije nego što dajem povrede Poslovnika, replike i sve što je bilo, glasovanje će biti u 13 sati, a oko svih drugih pitanja obratite se predsjedništvu Sabora. Gospodin Maras je prvi dao povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kršite članak 251. Poslovnika Hrvatskog sabora koji govori da je za donošenje odluke na sjednici Sabora dovoljna nazočnost većine zastupnika. Svima je vidljivo u sabornici da je većina zastupnika prisutna i ja vas molim da pristupimo glasanju kao što ste najavili, da će biti glasovanje u 12 sati. Većina je ovdje, zbog čega se ne može glasati? Zbog toga što Milan Bandić ucjenjuje Andreja Plenkovića. Pa na šta ste vi sveli državu? Gospodo, većinu vam drži optuženik sa desetak i više kaznenih prijava [[Upadica Radin: Bili ste jasni.]] ne date Saboru da funkcionira … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Dajte, molim vas bili ste jasni. Bili ste jasni, ja nisam obavijesti da će biti glasanje u 12 sati nego u 13 sati ako ste dobro čuli. Izvolite gospodin Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče. Nije povrijeđen samo članak 251. nego članak 228. stavak 2. znači na početak svakog radnog zasjedanja predsjednik Sabora objavljuje o kojim će se točkama dnevnog reda glasovati, ali objavljuje i kada će biti glasovanje. Nama kao saborskim zastupnicima je glasovanje najavljeno u 12 sati i sasvim je jasno da ste se našli u jednoj neugodnoj situaciji u kojoj koalicijski partner i vaš i premijera Plenkovića ucjenjuje vladajuću većinu. Odbio se sa svojim žetončićima pojaviti ovdje u Hrvatskom saboru i sada mi ne znamo uopće što će se događati [[Upadica Radin: Vrijeme.]] i kakav je raspored …
Ali vrijeme je. Dobro, kao što sam vam rekao glasovanje će biti u 13 sati. Ja sam glasnik takvih vijesti i kao što se kaže glasnik nije kriv za vijesti koje donosi. Gospođo Glasovac i vi imate povredu Poslovnika. Izvolite.
Imam povredu Poslovnika jer mi se čini gospodine potpredsjedniče da vi kanite i dalje kršiti članak 251. Poslovnika i ne osigurati glasovanje koje je bilo najavljeno za 12 sati, unatoč činjenici da su stvoreni preduvjeti za isto, da je u sabornici prisutna većina zastupnika i zastupnica. Žalosno je zapravo da rad ovog Sabora ovisi o Klubu zastupnika Milana Bandića i žalosno je ovo što su naveli kolege da Milan Bandić ne ucjenjuje samo vladajuću većinu nego i cijelu Hrvatsku i svi smo taoci Milana.
Vrijeme. Gospodin Lovrinović, ne, ne poslije. … povreda Poslovnika. Izvolite gospodine Bulj.
Pa molim vas uvedite, ne čuje se ništa.
Gospodine Lavrovinović, prije gospodin Bulj jer ima povredu Poslovnika, onda ste vi, poslije ste vi… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Vi ste digli ruku samo, imate povredu Poslovnika. Žao mi je, prvo je g. Bulj dignuo palicu povredu Poslovnika, ja sam mislio da vi tražite, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] mislio sam da tražite stanku, oprostite, izvolite g. Bulj, oprostite, g. Bulj.
Evo hvala lijepo. Povrijeđen je Poslovnik 228. jer je po prvi put po povijesti Hrvatskog sabora, većina ruši kvorum. Ovo se nije dogodilo, oporba je spremna da se glasa, evo g. Milijan Brkić ovdje je, g. Milošević i oni što se sad pojavili, ne znam im imena po prvi put, po prvi put da većina ruši kvorum zbog toga što im Milan Bandić drži kako se kaže u kožaračkom kolu „Svi plešu, a nitko ne pušta.“ Hvala lijepo.
Hvala. U ovom Saboru većina je rušila i Vlade a kamoli kvoruma. Izvolite, g. Lovrinović, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, ja prosvjedujem ispred stranke Promijenimo Hrvatsku zbog Poslovnika, narušavanja, i vidite u kakvu smo situaciju dovedeni ovdje. Vi nama sad kažete u 13 sati dođite a sva oporba je ovdje, pobjegli su, ova trgovačka koalicija, možda su oni otišli kod Bandića da to požure, dajte uvedite reda ovdje, molim vas. Ne možemo mi ovdje u 1, u 2 sata, ovo ne funkcionira, sačuvajte obraz u ovom Saboru, raspišimo izvanredne izbore, ovo je neodrživo, ovo je trgovanje kalkulacije, to naprosto ne može funkcionirat.
Dobro, imate pravo reć vaše mišljenje ali naša radno vrijeme radno vrijeme traje.
Oprostite molim vas, pozivam oporbu da napustimo Sabor zbog ovoga.
Dobro, imate i na to pravo ali naše radno vrijeme traje i dalje i u 13 i u 14 i u 15. Šta je to, rimski pozdrav? Šta je to? Ne, ne znam šta je to? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ali šta je to? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Jel' pauza? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ali dignite se, molim vas, izvolite.
G. potpredsjedniče, zahvaljujem što ste mi dali riječ, [[Upadica Radin: Izvolite.]] predlažem vam da odredite stanku do 13 sati iz dva razloga.
Ma ne, imamo još dva, obećao sam vašem predsjedniku stranke da ćemo imati još, ... [[Govornik se ne razumije.]] jel istina da sam vam obećao?
Prvi je razlog g. potpredsjedniče …
Ne bi htio da dođe do razdora između vas i predsjednika stranke. Vašem predsjedniku stranke sam obećao da ćemo završit to i onda da ćemo ići na glasanje, izvolite.
G. potpredsjedniče, i vama je s ovim dugogodišnjim …
Hvala lijepa, hvala, hvala, ne, nije uvaženo.
S vašim dugogodišnjim iskustvom je jasno da neće se održat normalna rasprava…
Repliku je imao gospodin, ne, ne uvažavam [[Upadica Bauk: Ne uvažavate?]] Ne [[Upadica Bauk: Dobro.]] G. Maras je imao repliku.
Hvala lijepo. G. potpredsjedniče. Molim vas da prekinete sjednicu jer ja želim raspravljati pred puno sabornicom, kad se vrate kolege u 1 sat, odglasaju da čuju ovo šta ću reć kolegi Bulju. Znači ovo je neregularno … … /Upadica Radin: Nemate, nemate…... [[Govornik se ne razumije.]] šta radite, ja vas molim…
G. Lenart je tražio pauzu, vjerojatno, jel' da? [[Upadica Maras: Ne, ne, ne, samo malo.]] G. Lenart, izvolite [[Upadica Maras: G. Furio.]] Nemate repliku, jeste rekli da nemate repliku? [[Upadica Maras: Ali dajte da možemo raditi.]] Ne, nemate repliku, ne možete govoriti, izvolite g. Lenart. G. Lenart, izvolite [[Upadica Maras: Pa dajte, pa…]]
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, evo ja tražim stanku u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata jer očito su ovi GMO-i u obliku Bandićevih žetončića zatrovali situaciju u Hrvatskom saboru i potrebna nam je pauza, evo hvala lijepa.
Što je to bilo, oprostite, morate objasniti što je to bilo [[Upadica Glasnović: Ja bi tražio stanku također, samo stanku bi tražio]] Ne, ovo dizanje ruku, šta je to bilo? [[Upadica Glasnović: Pa tražio bi stanku 10 minuta.]] Izvolite.
Molim, hvala. Samo tražim stanku 10 minuta da nas spasite od ove sodoagronoma iz HSS-a, lokalnih glava koji ne mogu ... [[Govornik se ne razumije.]] zasaditi i da ubrzate ovo glasanje, samo to, ovo je teror, neviđeni teror.
Hvala vam lijepa, hvala lijepa. G. Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku u trajanju od 10 minuta iz jednostavnog razloga što je u nizu institucija u Hrvatskoj koje se urušavaju upravo Hrvatski sabor postao još jedna. Dakle, u vladajućoj koaliciji očito nema suglasja ni oko čega pa je tako najnoviji ovaj slučaj pokazuje zapravo da su u vladajućoj koaliciji vlada jedan kompletan razdor i da se ta vladajuća koalicija ne može dogovoriti ni oko termina održavanja glasovanja. Kakva je to koalicija? Bandić protiv HNS-a. Bandić protiv HDZ-a. HSLS protiv SDSS-a. Dio HDZ-a protiv Milorada Pupovca. HDZ protiv HDZ-a. Dakle ovdje se radi o isključivom interesu, snažnoj želji samo da bi se ostalo na vlasti …
G. Bernardić, moram vas prekinuti a sad ću vam reći i zbog čega.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ja imam pravo obrazložiti stanku od 2 minute.
Dajem stanku, sad ću vam reći zbog čega. Dajem stanku u trajanju od 10 minuta samo zbog zahtjeva g. Lenarta koji je tražio stanku u vezi sa dnevnim redom, vi niste tražili stanku ... [[Govornik se ne razumije.]] i to je protivno Poslovnika. Izvolite, do 12 sati i 40 minuta imamo stanku, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] nije u dnevnom redu, nije dnevnom redu, oprostite [[Upadica Bernardić: Poštovani potpredsjedniče Sabora…]] 10 minuta stanke g. Lenart, uvažavam vašu stanku, izvolite. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, sada je na redu s raspravom poštovani kolega Stevo Culej, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, svi nazočni, kako počet ovu temu, nisam se pripremao puno, al mi pala jedna ideja, Ned Lud. U Engleskoj u 19. stoljeću, u vrijeme industrijalizacije postojao je jedan čovjek radnik koji se zvao Ned Lud. Taj isti Ned Lud je osnovao ludistički pokret Ludite sa kojima je uništavao strojeve koji su u to vrijeme zamjenjivali određeni broj radnika, pa je Ned Lud zajedno sa svojim istomišljenicima optužio te iste strojeve da su oni krivi zbog čega oni dobivaju otkaze, pa su tako uništavali te strojeve dok nisu skužili u čemu je problem. Vidim ja, ovdje se javljaju mnogi koji bi htjeli zaustaviti kotač povijesti, a koji neumitno ide naprijed, on ide naprijed, melje, mljet će i on će doći do svog cilja na našu korist ili na našu štetu, to će budućnost odrediti. Danas je vrijeme globalizacije, vrijeme kada se podržavaju razno razna ujedinjenja, razno razna križanja, razno razna miješanja, ali to nije problem, tu se ne traži šta bi moguće mogla biti posljedica, mada dobro znamo šta bi moglo bit kad se dobro promiješamo u određenom omjeru kud će nas taj omjer odvuć, da li ka dobrom ili zlu. Kaže, protiv GMO-a, tko je protiv GMO-a i zašto je netko protiv GMO-a? Protiv GMO-a i protiv napretka kotača povijesti su većinom oni koji o ničemu nemaju svoje mišljenje, već u biti se povode za nekim populizmom ne bi li tu određene političke bodove pokupili, a baš njih briga i za ekološku proizvodnju o kojoj i tako ne znaju ništa jer nikad u životu nisu ništa ni proizvodili, nego su možda vidjeli na placu neku kumicu iz Zagorja kak je donijela nekakav vugarek grbavi, pa su rekli kako vam je taj, niš ne velja, poglejte kak je grbav i onda je otišao i kupio onaj lijepi stakleni, proziran, gladak, lijep, velik i kupila je taj krastavac na placu, a onaj mali grbavi vugarek nije htela zeti. I tako mi imamo svakodnevno primjere kako neki shvaćaju šta je GMO, a šta je borba protiv GMO-a. Šta znači genetski modificirane sjeme uopće? Pa nije problem ni u sjemenu, nije problem ni u GMO-u, nego način na koji će se on primjenjivati i u kojem obliku i do kojeg omjera, to je jedini problem. Kažu zapuštene livade, pašnjaci i zemlja po Slavoniji. U Slavoniji nema jedan pedalj slobodne zemlje koji bi netko mogao kupiti da je slobodan, a prodao ju, a i taj ako se pojavi u tom trenutku istom već je prodan i za njega se vrši natječaj tko da više i ta cijena često ide do neba. Znači, što se tiče slobodnog zemljišta nema, što se tiče zapuštenosti, nema, sva je zemlja obrađena, nema toga pedlja koji se iz Arkod sustava ne može vidjeti da je sve obrađeno, možda postoji pokoji kanal i šikara nepristupačna, pa da nije obrađena. Tko obrađuje tu zemlju i na koji način? Tu istu zemlju obrađuju hrvatski seljaci. Na koji način? Kada bi je obrađivali na onaj način kako su to radili njihovi stari, kada bi sijali sjeme tavanušu, ne bi imali prihoda 5, 10 m po jednom hektaru, sigurno ne bi imali. Kada ne bi uzimali sjeme licencirano od kuća koje proizvode to sjeme, ne bi sigurno imali ni 40 m, 50 m i više po jednome hektaru, dal žita, dal kukuruza, ostale bi na onih 4-5 m. Kada ne bi stavljali to sjeme, kada ne bi špricali herbicidima koji su potrebni da zaustave sve one korove, u šta bi se pretvorile te njive. Kada bi ona poznata biljka koju je nemoguće iskorijeniti, partizanka, a koju mi poznajemo kao ambrozija, kada ne bismo tu biljku svake godine čupali i špricali, zamislite kako bi se ona namnožila, kao neprijatelji RH, ona bi se toliko namnožila. Kada ne bismo obrađivali zemlju na taj moderan, napredan način, mi bismo bili u zapećku svih proizvođača cijeloga svijeta. Tu joj nije bitna ni škola, hrvatski seljak dovoljno je pismen i prepismen, ali oni zakoni koje mi donosimo ovdje u HS često su na štetu tih istih seljaka. U Americi postoji jedan narod koji za sebe kažu da su oni Amiši, oni pripadaju Bogu i sebi, ti isti Amiši imaju svoje male zajednice gdje često nemaju ni struje, nemaju nikakvoga tehnološkoga napretka, ali su oni jedni od najvećih proizvođača mlijeka. Na koji način oni proizvode mlijeko? Pa oni imaju farme 55 + 10, 55 mliječnih krava + 10 zamjenskih koje su predviđene za zamjenu onih isluženih, istrošenih koje idu na daljnju obradu ili klanje i konzumaciju. Te iste farme na koji način funkcioniraju? Pa svaka ta farma kad iz satelita pogledate, ona ima 3 velika silosa, svaki taj silos košta 50 000 dolara. I on sa 150 000 dolara i ono zemlje što ima oko sebe on opservira, opslužuje tih 55 krava + 10 i imaju ekstra prihode i prinosi, od toga jako dobro žive i mogu reć i da su bogati. A zamislite sad jednu stvar, ti isti Amiši, oni nemaju više od osnovne škole, ono što im je zaduženo da moraju završiti, rijetki su od njih koje ćete vidjeti, prepoznati u svijetu kao pripadnike te zajednice, a da oni imaju više škole i da su otišli uopće iz svoje sredine. Znači, oni su samo dostatni, oni su ekološki osviješteni, oni žive na korist onom prostoru gdje oni žive, a nisu na štetu nikome nego su na dobrobiti. Da smo ostali na onim autohtonim pasminama i ekološkoj proizvodnji o kojoj mi ovdje volimo pričati, onda biste bili na mome nivou, bili biste u debelom minusu, jer ja sam eto ekološki osviješten i volim agroturizam, volim seoski turizam i bavim se proizvodnjom crnih slavonskih svinja u slobodnom vremenu. Te svinje ne možete naterat do klaoničke mase u dvije godine, bez kvalitetnoga križanja sa Durok pietren ili nekom drugom pasminom, vi to ne možete nikako postić jer ta svinja je masna, debela, ima ona svoje kvalitete, ima ona svoje prednosti, u zaštitu očuvanja dobra tradicije, ali nema napretka. Budemo li mi čekali kulen od te crne slavonske svinje, tanko ćemo papat, nema. Bit će taman u toj ekološkoj proizvodnji, a taj kulen mora biti ne 250, nego 350,00 kn, pa nek izvoli onaj tko hoće jest ekološke proizvode, kupiti taj kulen, pa da se i tom seljaku tj. meni sličnima isplati uopće održavati tradiciju i ekološku proizvodnju. Da nije bilo napretka kroz povijest u selektiranju sjemena, u zaštiti herbicida, zamislite vi koliko bi iz Afrike onih koji ovih dana prelaze naše granice, već bilo ovdje, pa već bi nas davno preplavili da im upravo oni koji imaju i banke sjemena i ove GMO proizvode uznapredovale da ih ne hranimo time, već bi nam svi bili za vratom ovdje. Pa zamislite, mi ni RH ne bismo mogli prehraniti sa onim što bismo mi na ekološki način održavali. Jedini problem u cijeloj ovoj priči očuvanja gorskih pašnjaka, ja sam vidio u onim letećim kravama, onim nestabilnim kravama koje se pojavljuju i nestaju u određenim Vladama kod određenih ministara, a na koje je hrvatska država isplaćivala masne poticaje. To je meni jedini GMO proizvod koji nije nikako prihvatljiv za hrvatsku proizvodnju. Toliko i hvala.
Jedna je replika, poštovani kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Culej, zapravo otvorili ste jednu dobru temu, a to je što mi zapravo tamo ćemo uspjeti proizvesti na istoku RH, u Slavoniji, a da to može prehraniti RH, da može prehraniti npr. i sve turiste koji dođu, uvijek govorimo o toj plavo zelenoj liniji, al ovdje sad postavlja se pitanje ako je to kvalitetna hrana koja nastane, ako je taj kulen najbolji, koliko ljudi njega proizvodi, koliko ljudi uspijeva uzgojiti svinje tamo koje će ga, iz kojih će nastati ono ili ćemo doći do toga da zapravo ćemo shvatiti da to kulenje koje nastaje, ono je zapravo iz mesa koje se uveze. Znači, da nije više tamo nastalo, jel to nije utovljenik od 100 i koju kilu, nego to bude 180, 200 kg. Sad smo ušli u srž problema da jednog dana ćemo morati reći i taj kulen i on ima tragove GMO jel je došao [[Upadica: Hvala]] odnekud dalje gdje nemamo kontrolu.
Odgovor, izvolite.
Opće je poznato u Slavoniji da kod nas svakih peti, deseti, dvadeseti, nebitno je, koji nema šta radit, uvati se, pa pravi kulen, na koji način? Pa ode u Kaufland, Lidl, Bilu ili ostalo i kupi po 20,00 kn oćeš vratine, oćeš plećke, oćeš buta, on kupi carskog mesa po 12,00 kn, donese ga kući, malo ga usoli, stavi na dim i evo on prodaje slaninu, na kućnom pragu ili na pijaci i to je njegov izvor prihoda. Pa mi svi znamo kako se to radi, ljudi nemaju nijednu svinju u dvorištu, a prave tone kulena. Jedino ja poznam jednoga zove se Ferbežar iz Otoka, neću ga puno reklamirat, ali ja znam da on pravi pravi kulen, i ako kupujem, ja jedem njegovo, a neću od nekih drugih, a njih neću spomenit, nikad od njih neću uzet kulen.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. g. Predsjedniče, tražim stanku u ime kluba u trajanju od 10 minuta jer moramo se konzultirati vezano i uz ovaj Zakon GMO, ali ono šta je još važno napomenuti je da je ovo ne, ne viđena situacija u hrvatskom parlamentu gdje hrvatski građani imaju pravo znati s čime Milan Bandić ucjenjuje HDZ, da li je to zagrebački Manhattan odnosno GUP, da se dignu ruku u Gradske skupštine, da li im je došao i rekao ukoliko ste oslobodili Kalmetu možete osloboditi i mene, s čime to Milan Bandić ucjenjuje HDZ da HS ne može normalno funkcionirati, ne možemo glasati, ne možemo donositi odluke, pa ni o GMO-u, s čime Milan Bandić našu zemlju drži za vrat i zbog čega ova institucija, HS mora doživjeti ovakvo poniženje, poniženje koje mu je priredio g. Andrej Plenković, HDZ i njihov sudrug Milan Bandić. Znači, sa te strane hrvatski građani moraju znati koliko će to platiti. Da li će to platiti Zagrepčani na velesajmu sa GUP-om jer očito je da gradonačelnik Bandić ucjenjuje HDZ i zbog GUP-a u Gradu Zagrebu i zagrebačkog Manhattana. Da li ih ucjenjuje sa time jer je vidio jučer na televiziji kako sudstvo oslobađa HDZ-ovce, g. Kalmetu, jer nemojte se zavaravati, nije Kalmeta oslobođen jučer nego kad je postao pomoćnik tajnika, g. Jandrokovića. Tada je on dobio već oslobađajuću presudu, tako da sa te strane očito je da postoje neki dogovor između gradonačelnika Bandića i HDZ-a s čime on njih ucjenjuje. Hrvatski građani to moraju znati. Hvala vam lijepo.
Kolega Maras, dobit ćete stanku, ali vas molim da pazite što govorite jer klevećete, tako da, samo upozorenje. Ništa, ništa, samo to što sam vam rekao. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, ali ne iz razloga koji vi navodite, vrlo su, vrlo neprimjereno što govorite. Dakle, stanka 10 minuta, kao što mora biti po Poslovniku, nastavljamo u 13,10. STANKA U 13,00 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 13,15 SATI.
Budući da više nema prijavljenih za iznošenje stajališta, vraćamo se na točku dnevnog reda Prijedlog Zakona o GMO-u. Za pojedinačnu raspravu prijavio se poštovani kolega Ivan Ćelić. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, evo čuli smo dakle da se s novim zakonom, kao i sa starim zakonom o GMO-u truje hrvatski narod, da se otvaraju vrata stranim agrokompanijama da zavladaju poljoprivredom, a oni koji se nazivaju suverenistima, ja bih im rekao da ovaj novi zakon omogućuje jaču i veću samostalnost Zagreba u odnosu na Bruxelles jer za buduće zabrane GMO usjeva nisu više potrebni znanstveni dokazi o štetnosti nego je dovoljno proglasiti GMO proizvod, npr. nekompatibilnim i neprikladnim za javni interes RH. Isto tako, jača samostalnost Zagreba od Parme gdje je središte Europske agencije za sigurnost hrane koja ima monopol nad znanstvenim procjenama rizika, novim Zakonom o GMO-u ta pitanje procjene rizika je puno bolje regulirano i puno više je u našim rukama. Ja bih se kratko htio samo osvrnuti na pitanje laboratorija, dakle, zakon prepoznaje službeni laboratorij i nacionalni referentni laboratorij. Mislim da je to jako dobro regulirano, ono što je po meni sporno, to je u čl. 14. st. 2, dakle, tijelo državne uprave nadležno za poslove zdravstva može imenovati jedan ili više nacionalnih referentnih laboratorija za GMO. Ja znam da je to bilo i u starom zakonu isto tako, ali čini mi se da bi bilo logično da postoji samo jedan nacionalni referentni laboratorij za određenu problematiku i tu je zapravo sada pitanje dakle, odnosa javnog i privatnog sa otvaranjem i osnivanjem Državnog inspektorata. Imamo situaciju dakle, da privatni laboratoriji, dampinškim cijenama idu i dobivaju natječaje i onda sa podugovorima pokušavaju dogovorit sa Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo, koje je uistinu najbolje ekipiran i događa se naime, situacija da imamo, da dobijemo rezultate, a da adekvatna interpretacija tih rezultata ostaje sporna kod tih privatnih laboratorija. Ipak, nadam se dakle da će ovako regulirani članci koji govore o obvezama službenih laboratorija i nacionalnih referentnih laboratorija učiniti to da uistinu interpretacija tih rezultata koje dobijemo a koji su uistinu u niskim postocima bude kvalitetna. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Ćeliću. Završna riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi tajniče, evo na kraju zakona, naravno da ja kao onaj koji je predložio zakon o zabrani GMO-a se protivim GMO-o. Naravno da znanost kaže jedni su za, jedni ne, brojne materijale sam proučio, sa brojnim stručnjacima razgovarao, brojne stručne članke sam pročitao jer me to zanimalo. I naravno da sam ovaj zakon jednostavno ne prihvaćam uza sva ograničenja koja se sada stavljaju jednostavno u realnosti nije tako. Trenutno u RH imamo previše GMO proizvoda, ali nisu to GMO proizvodi koje spominje netko nego to se jednostavno koji spominje da se to isključivo cijepljenjem, križanjem nekakvim, nego to je isključivo monopol nad sjemenom, guranje iz toga svega i pesticide i herbicide i naravno da i sve što se treba upotrjebljavati u poljoprivredi gura jedna te ista skupina. I naravno protiv te skupine se bore čak oni iz Amerike građani, u Americi. Pa čak su dobili i presude zbog teških oboljenja, to opet ponavljam, to je Monsanto a sada se uključio u to i Bayer. Mi moramo razmišljati o tome i odlučiti politički i to je pravo. Vlada kaže da je za GMO, vi kažete da ste za GMO i ujedno i ekološku proizvodnju, vi to kažete ali to je nemoguće. Znači nemoguće je da bude jedna njiva, jedna tabla da bude GMO a druge da bude ekološka. Mi moramo odlučiti i u ovome trenutku to je vidljivo da mi nemamo više proizvodnje svoje da smo tu proizvodnju ekološku u biti ona koja bi trebala biti brend, jer opet ponavljam, '98. godine, 1998. 21 godina je, ovaj Sabor je donio Zakon o zabrani GMO-a, tj. da nema, RH je zemlja bez GMO-a. Mi ulaskom u EU smo prihvatili ove uvjete što po meni nije dobro premda se i EU pokušava sad jednim djelom otrgnuti ali je prejaka ta industrija GMO poglavito što se tiče sjemena, sjemena i ovih preparata koji se troše tj. glifosata. Jer jednostavno šta se događa, događa se da u RH se još uvijek jer imamo 700 tisuća hektara zemljišta koje je neobrađeno i ne koristi toliko svi ti pesticidi i to sjeme ali ono je već ušlo, ušlo je na naše police i ušlo je u sjeme. To je sigurno da soja se uvozi. Ja garantiram da je soja i ne samo to, nego mi kroz stoku tj. evo samo svinjetinu koliko uvezemo GMO jer oni jedu tu GMO hranu. I naravno da treba se ovome posvetiti, treba slušati znanstvenike ali po meni mi ne smijemo biti pokusni kunići. Hrvatska ne smije biti pokusni kunić i naša djeca. Mi moramo napraviti sve barijere jer ako u krvi se nalazi tj. u urinu, ako se provjerava i da je 40% Hrvata ima u urinu glifosat onda govorimo o tome da je to vrlo opasno. Da narod razumije što je to, to vam je cidokor, cidokor se od toga radi. Znate kada polijete korov onda ništa ne ostaje iza njega. Znači ja sam dao zakon u proceduru isto, ići će u zakon o zabrani ovoga pesticida je to austrijski donji dom već i napravio u Austriji je zabranjen a to vam gura Monsanto i te industrije. Prema tome borimo se za domaću proizvodnju, ekološku proizvodnju. Mi imamo, mi smo mali ali imamo bogato poljoprivredno zemljište, zaustavimo prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima što ide od 1.1. pa se sad tek sjetio premijer, od iduće godine za nekoliko mjeseci, sad se tek sjetilo Ministarstvo da zaustavi tu prodaju poljoprivrednoga zemljišta strancima. Zašto? Jer Mađari su zabranili kupnju stranim, fizičkim i pravnim osobama poljoprivrednog zemljišta. Kada? Kad su vidjeli da im je kupljen veliki dio poljoprivrednoga zemljišta. Jer u nas su brojne ostale parcele tako kako su ostale i onda postoji mogućnost mešetara Monsanta koji gura uporno svoje sjeme na tržište i svoje pesticide, gura na naše tržište. Znači moramo zabraniti to, to čak i EU, Komisija sad nalaže, međutim ja kad sam to govorio prije pola godine onda nije bilo dobro. Iza toga je Europska komisija donijela, tj. određene smjernice i Europski parlament, vidimo određene države EU su također protiv. Prema tome, osobno sam protiv GMO-a a vjerujem da ćete jednoga dana biti i vi ali da ne bude kasno. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bulj na završnoj riječi. Imamo završnu riječ u ime predlagatelja. Poštovani državni tajnik g. Željko Plazonić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo ja na kraju bih prije svega htio se zahvaliti svim saborskim zastupnicama i zastupnicima koji su uzeli učešća u ovoj diskusiji, u ovoj točki dnevnog reda, pogotovo onima koji su se držali te točke dnevnoga reda i koji su na osnovu toga dali vrlo korektne i konkretne svoje savjete, prijedloge i razmišljanja. Ja sam se javio ne samo da se zahvalim onima koji su učestvovali u diskusiji nego da na neki način i odagnam sve one strahove koje su neki od zastupnika uputili prema našim građanima a koji nisu osnovani na bilo kakvim dokazima, na bilo kakvim znanstvenim pokazateljima ili uopće ne odgovaraju pravoj, pravcatoj istini. Naime, mi i danas jesmo gospodine Bulj genetski slobodna zemlja od uzgoja genetskih modificiranih sjemena. Genetski modificirani organizmi je jedan vrlo širok pojam i samo je poljoprivredni ... [[Govornik se ne razumije.]] jedan mali, relativno mali segment genetskih modificiranih organizama i kad bi išli baš govoriti u detaljima šta to znači to bi nas jako, jako daleko odvuklo. A ovaj zakon koji smo mi sada predložili u ovom Saboru na usvajanje upravo ima za cilj zaštitu cjelokupnog našeg stanovništva, kontrolu uzgoja genetski modificiranih organizama, kontrolu svih ostalih upotreba genetski modificiranih organizama i u medicini, biotehnologiji općenito znanosti kao takvoj i sljedivost i kontrolu toga. Upravo sa ovim zakonom mi ćemo obuhvatiti sve ovo što sam rekao i na taj način učiniti maksimalnu sigurnost za kompletnu sljedivost, kontrolu i zaštitu našeg stanovništa od svih neželjenih efekata ako oni budu dokazani od genetski modificiranih organizama. Eto toliko, hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Plazoniću. Iscrpili smo sve rasprave. Zaključujem raspravu. Još jednom zahvala državnom tajniku gospodinu Željku Plazoniću i gospođi Valentini Zoretić Rubeš, voditeljici službe iz Ministarstva zdravstva na obrazloženjima prijedloga zakona. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Idemo sada na glasovanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Prvi je Prijedlog zakona o genetski modificiranim organizmima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 666, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o genetski modificiranim organizmima i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 100 glasova „za“ i 10 glasova „protiv“ donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Sada idemo na Izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka.
Hvala predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3. i članka 161. stavka 1. i članka 273. Poslovnika Hrvatskoga sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora predlaže Odluku o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskoga sabora. Za člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora predlaže se predlaže se Miro Totgergeli. Odluka o izboru člana i članice prestankom mandata članice Odbora za obitelj, mlade, sport Hrvatskog sabora za članicu Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora predlaže se Marija Mačković. Za Odbora za Hrvate izvan RH i Hrvatskog sabora predlaže se Ante Babić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za prostor uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora Mira Totgergelia, a za člana Odbora za prostor uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora predlaže se Tomislav Klarić. Predlaže se za predsjednicu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora dr.sc. Irena Petrijevčanin Vuksanović jer je danom 19. srpnja dužnost predsjednice Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora prestala obnašati dr. Vesna Bedeković zbog prestanka zastupničkog mandata. Za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora predlaže se Josip Borić jer je 18. srpnja 2019. godine dužnost članice Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora prestala obnašati Sanja Putica zbog prestanka zastupničkog mandata. Za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora predlaže se Lovro Kuščević jer je dana 24. srpnja 2019. dužnost člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora prestao obnašati Mato Čičak zbog prestanka zastupničkog mandata. Predlaže se razrješenje člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora Damira Felaka, a za člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora predlaže se Tomislav Tolušić. Za člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora predlaže se Martin Baričević jer je 24. srpnja 2019. godine dužnost člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora prestao obnašati Mato Čičak zbog prestanka zastupničkog mandata. Predlaže se člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora Damir Felak jer je dana 18. srpnja 2019. dužnost člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora prestala obnašati Sanja Putica zbog prestanka zastupničkog mandata. Predlaže se razrješenje potpredsjednice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora dr.sc. Irene Pretrijevčanin Vuksanović, a za potpredsjednicu Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora predlaže se Ljubica Maksimčuk . Predlaže se razrješenje članice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora Ljubice Maksimčuk, a za članove Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora predlažu se Grozdana Perić, Marija Mačković i Martin Baričević. Za člana izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a predlaže se Tomislav Lipošćak jer je 18. srpnja 2019. dužnost članice izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a prestala obnašati Sanja Putica zbog prestanka zastupničkog mandata. Za voditelja izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe predlaže se Tomislav Tolušić jer je dana 18. srpnja 2019. dužnost voditeljice izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe prestala obnašati Sanja Putica zbog prestanka zastupničkog mandata.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu imamo dva zastupnika koja su se javila, prvo ćemo u ime kluba. To je prvo. Poštovani kolega Grmoja u ime Kluba nezavisnih lista.
Hvala poštovani predsjedniče. Hrvatska javnost je zgrožena s činjenicom da čovjek kojem smo ovdje skinuli imunitet kojeg se optužuje i koji je pod sumnjama za koruptivne radnje, znači HDZ imenuje ovdje i to bismo valjda trebali izglasati Odbor za zakonodavstvo. To je jedna užasna poruka koja se šalje hrvatskoj javnosti, ali to nije prva, mi smo imali čovjeka protiv kojeg je vođen jedan dugotrajni postupak, znači Božidar Kaleta kojeg je Andrej Plenković imenovano za jednog od ključnih ljudi u operativi HDZ-a i to je već bila naznaka ne samo političke nego i pravosudne rehabilitacije koja se dogodila jučer. Povjerenje u pravosuđe je na sve nižim granam, ljudi koji su pod teškim optužbama za korupciju drže ovu Vladu, ljudi protiv kojih se vode postupci znači kazneni postupci su ključni akteri ove Vlade, uostalom mi nismo mogli glasovati u 12 sati jer znači čovjek koji je ključni kotačić ove Vlade to je Milan Bandić bez čijih žetončića, znači ako kao što je on sam rekao, citiram njegove riječi: „Ako jedan žetočić kihne, Vlade nema.“. Dakle, jasno je o kakvoj se trgovačkoj koaliciji radi, jasno je o kakvim se interesima ovdje radi, a ono što me čudi da oni koji se pozivaju na borbu protiv korupcije i klijentelizma i dalje ovdje petkom su dio toga. Znači, oni koji najavljuju obračun sa klijentelizmom i korupcijom u HDZ-u dižu svakog petka ruke ovdje zajedno i sa tim žetončićima i sa svima onima protiv kojih se vode kazneni, kazneni postupci. To govori da ta najava borbe protiv korupcije i klijentelizma nije iskrena ona je vođena isključivo željom za preuzimanjem čelne pozicije u toj stranci u kojoj nažalost stvarne volje za obračun, za tim obračunom nema. Naravno da je nema kad cjelokupna moć te političke opcije od nižih lokalnih razina do regionalnih razina, znači kada govorimo o županima pa nadalje ovisi upravo o korupciji i klijentelizmu. Obračun s korupcijom i klijentelizmom mogu donijeti samo nove političke snage koje su pokazale da imaju obraz da su spremne napustiti vladajuću većinu ako se ruše znači norme transparentnosti, ako se nema stvarne volje za obračun s korupcijom, a nikako znači te stare potrošene strukture koje upravo počivaju na korupciji i klijentelizmu. Ja pozivam sve hrvatske građane da svatko koliko je donjega na svom radnom mjesto u svojoj, u svom okruženju pokaže da ovo društvo i da mi kao hrvatski građani nećemo više dopustiti da korupcija izjeda sve pore hrvatskog društva, to je jednostavno ono što tjera ljude iz Hrvatske. Ne toliko, znači da je problem naravno i zaposlenje i bolje plaće, ali ja mislim da nas i jučerašnji dan, ali i ovo danas što se događa u Hrvatskog saboru zapravo najviše izjeda kao društvo, ruši nepovjerenje u institucije i kvari ja bih rekao cjelokupan dojam onom što se događa u hrvatskom društvu, a zasigurno ima i puno pozitivnih stvari o kojima treba govoriti i koje se događaju. Za kraj, ja vas molim drage kolegice i kolege imamo jedan dobar zakonski prijedlog, Zakon o registru troškova političara koji na jednom mjestu želi objediniti sve troškove političara jer smatramo da je borba za transparentnost preduvjet borbe protiv korupcije. Vladajući su taj naš zakon odbili na jedan zanimljiv način, rekli su da već imamo povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa i ako se podnese zahtjev povjerenstvu, ako samo povjerenstvo zatraži te troškove, putne naloge, da je time to već riješeno, a vidimo da upravo ti siti vladajući koji su takvim argumentom odbili naš zakon ne žele dostaviti dokumentaciju Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa. Osim toga mi imamo situaciju i to ću otvoriti idući tjedan gdje antikorupcijskom vijeću Hrvatskog sabora, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova već mjesecima ne želi dostaviti dokumentaciju vezanu uz putne naloge u Australiji gdje je diplomat Sabljak razotkrio protupravno trošenje novca u tim veleposlanstvima zbog čega je udaljen iz službe da bi ga sada Službenički sud prvostupanjskom presudom vratio na posao. To su sve pitanja na koja hrvatski građani traže odgovore, žele znati kako se troši njihov novac i to je drage kolege iz HDZ-a i vladajuće koalicije stvarna borba protiv korupcije i klijentelizma, ne fraze, ne nadahnuti govori, ne kampanje, znači nego konkretni alati kojima možemo postići veću transparentnost u hrvatskom društvu i u konačnici se obračunati s korupcijom. Ja vas pozivam da podržite taj naš zakonski prijedlog jer jedino transparentnošću možemo ja bih rekao uopće započeti tu borbu protiv korupcije. Hvala.
Idemo sada na pojedinačne rasprave. Prvi je na redu zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici ja neću ulaziti u motive svakoga kluba da predlaže članove odbora za koje misli da mogu najkvalitetnije moguće obaviti zadatak za koji ih je njihova predložila, odnosno klub zastupnika njihove stranke predložilo. To će na kraju ocjenjivati birači u RH i svatko od imena koje predlažemo u bilo koji odbor podložan je i kritici javnosti i na kraju krajeva konačni sud će dati birači i reći će što misli, što misle o pojedinoj stranici, što misle o njihovim porukama, što misle o tome tko se bori protiv korupcije, tko se bori za korupciju. Jer nažalost u hrvatskoj politici postoje ne samo ovaj gospodin Milan Bandić koji se kandidirao za predsjednika RH, postoje nažalost mnogi političari koji promoviraju netransparentnost, korupciju svojim svakodnevnim ponašanjem. Ono što smo danas vidjeli u Hrvatskoj sabornici je također koruptivno ponašanje. Koruptivno ponašanje gdje se ne zna procedura, ne znaju se motivi zbog čega je netko nekome opstruirao glasanje, ne zna se zbog čega uopće gradonačelnik i sa čime gradonačelnik Bandić ucjenjuje HDZ da se, da Hrvatski sabor ne može normalno funkcionirati, to je također netransparentno i koruptivno ponašanje. Ne govorim tu sada o načinu na koji je gradonačelnik Bandić skupio svoj klub, to je nešto sasvim drugo o tom svi znaju sve i o tom velika većina građana, ja bi rekao velika većina građana ima svoje mišljenje koje će također nagraditi ne glasanjem za takve opcije na slijedećim izborima, ali je problem u tome šta je navodno stranka koja se želi brinuti za Hrvatsku i njene interese HDZ pristala da je gradonačelnik Bandić ucjenjuje. Pa i sa ovim glasanjem o izboru i imenovanju članova i članica određenih radnih tijela Hrvatskoga sabora. Danas je vrlo jasna poruka poslana gospodo iz HDZ-a, da gradonačelnik Bandić vas drži na vlasti, a svaka vam čast ako vas on drži na vlasti, pod navodnicima svaka čast. Čovjek koji je promovirao koruptivno ponašanje u glavnom gradu, koji ima jako puno optužnica protiv sebe koje se svaki dan mogu pratiti u medijima. Ja vjerujem da gospodin Bačić kada bi birao kome da vjeruje gospođi Demarin, akademkinji Demarin ili gospodinu Bandiću on bi vjerojatno izabrao gospođu, gospodina Bandića. Ja bi izabrao gospođu Demarin. I ovakvim ponašanjem HDZ u biti tolerira takve političare, ne samo da ih tolerira nego ih podržava, on je sijamski povezan sa njima i na neki način ono čega smo mislili da ćemo se odmaknuti, nažalost HDZ nas vraća sve dublje i dublje u to, a to je politika korupcija. I to je onaj okvir o kojem smo govorili ovaj tjedan i na aktualnom satu i to je onaj okvir koji građani RH nažalost vide. Ja nisam sretan zbog toga, ja bi volio da se možemo maknuti od korupcije, ali ne možemo. Ukoliko je koruptivno, koruptivan način na koji funkcionira većina, kako možemo očekivati da se Hrvatska makne od korupcije. Danas smo trebali kolegice i kolege glasati u 12 sati, ničim izazvani sat vremena pokazivanja mišića čovjeka koji svaki dan sramoti glavni grad RH je pokazao u biti da je on ključni partner, čak je bacio u sjenu i ove koji su prevarili svoje birače iz HNS, on je ključni partner HDZ i samo se svatko od nas može zapitati s čime ucjenjuje HDZ? Da li ucjenjuje sa GUP-om, da li ucjenjuje sa nekim drugim stvarima koje ne znamo? Možda će nam gospodin Bačić u završnom izlaganju u ime Kluba zastupnika HDZ-a s čime to gradonačelnik Bandić ucjenjuje HDZ i zbog čega cijela Hrvatska se zakopala u glib korupcije zbog takve vladajuće koalicije. I pojedinici u HDZ-u poput gospodina Stiera čak i vape da se HDZ iz toga izvuče šalje poruke da to nije nešto u čemu bi njegov HDZ trebao sudjelovati, to su poruke i gospodina Stiera, ima pojedinaca u HDZ-u koji se protiv toga jasno i glasno oglašavaju, ali interes vlasti očito prevladava u HDZ-u da i dalje korupcija bude kamen temeljac Vlade republike HDZ-ove i većine u Hrvatskom saboru. Možda ukoliko ikad gospodin Andrej Plenković dopusti izbore u HDZ-u prije slijedećih parlamentarnih izbora, možda gospodin Stier ili gospodin Kovač pokušaju mijenjati taj i takva HDZ, al o tom potom. Ono što želim reći je da mi u Hrvatskom saboru bi morali poslati vrlo jasnu poruku, da ne postoji niti pojedinac, niti interesna skupina, niti bilo tko drugi tko može utjecati na Hrvatski sabor i kao što je slika u predvorju Hrvatskog sabora gdje je simbolički na stropu naslikano nebo da je samo nebo iznad Hrvatskog sabora. Nažalost nebo nad Hrvatskim saborom je ovih dana crno, zamagljeno, prožeto nevremenom i nadam se da će vrlo brzo zasjati sunce, ali to neće biti moguće dok se ova koalicija ne promjeni. Dok građani RH vide da interesi pojedinaca, bilo u Zagrebu, bilo u nekim drugim krajevima ne prevladavaju na interesima građana koji bi trebali biti jedini legitimni i jedini oni koji bi nas trebali motivirati da ih ovdje zastupamo. Nažalost to tako nije. I zato kolegice i kolege iako je ovo jedna rutinska točka i obično se kod nje samo glasa, nemoguće je nakon tri godine vlasti nakon toliko korupcije u RH koja se dešavala, nakon toliko promjene izborne volje hrvatskih građana, pa zar nije sramota da preko 20 zastupnika u Hrvatskom saboru u početku nisu bili dio vladajuće većine. Zar nije to sramota? I Da se mrtvi hladni ovdje u petak pojavljuju svi i glasuju kao da se ništa nije desilo. Svaki odgovoran premije, političar, onaj koji ima odgovornost prema svojoj zemlji bi već odavno raspisao izbore. I sada pričati o prijevremenim izborima nema smisla jer de facto redovni izbori će biti za 3 mjeseca ako se raspišu u 2020. godini, ali je sramota i ne ponovilo se više nikada da imamo ovakav mandat u Hrvatskom saboru gdje ljudi izdaju svoje birače gdje je korupcija ono što se tolerira, pa čak i u nekim situacijama nagrađuje, gdje se na to odmahuje kao nema veze bitno je da sačuvamo svoje fotelje, sve to treba što prije zaboraviti i to trebamo što prije ostaviti iza sebe. Da ima i malo morala u ovom Hrvatskom saboru mi bi već odavno bili na parlamentarnim izborima, bez obzira tko dobio, tko izgubio, ali hrvatski birači bi trebali biti oni koje zastupamo, oni koji su najvažniji. Nisu najvažnije fotelje, nije najvažnije sačuvati vlast u Zagrebu i na državnoj razini, nije najvažnije biti državni tajnik ili ministar, nije najvažnije predsjedati EU kao premijer i zbog takvog osjećaja zatomiti osjećaje i staviti iza sebe osjećaje svih hrvatskih građana koji osjećaju da stvari ne valjaju i da trebamo ići na nove izbore. I za to će se vrlo brzo i na predsjedničkim izborima pokazati, da politika koju promovira HDZ jednostavno ne može uspjeti, pa čak ni u vlastitoj stranci, pa čak ni u HDZ-u, zbog toga zastupnici HDZ-a govore da podržavaju Škoru, zbog toga će mnogi članovi HDZ-a i simpatizeri glasati za Škoru. Zato što se na silu ne ide, morate pokazati ljudima da radite za njih, a ne za sebe. Nažalost ova većina u zadnje 3 godine nije pokazala i birači će ih vrlo brzo kazniti. Hvala lijepo.
Idemo sad na završna obraćanja prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege ja jednostavno ne mogu vjerovati da naše dvojica kolega ovdje u saboru, mogu po ovoj točci na ovakav način diskutirati. Meni je nevjerojatno da bi zastupnici osporavali drugom zastupniku obnašanje u HS poslova koji su mu Poslovnikom i Ustavom zagarantirani. Naime, kolega zastupnik koji danas postaje članom Odbora za zakonodavstvo imenovanjem u jedno radno tijelo HS, nit je nagrađen, nit je degradiran, nit je veći, nit je manji zastupnik nakon imenovanja u radnom tijelu nego što je bio prije toga. Ustav je RH najveći pravni akt koji se donosi ovdje u HS. Ako netko treba poštivati HS, onda to prije svega trebaju poštivati zastupnici u HS. A za nas zastupnike u HS ako ikoje načelo koje je upisano u hrvatskome Ustavu treba biti Sveto pismo, to su dva načela, načelo presumpcije nevinosti i načelo koje pokazuje da je RH demokratska država, a to je da postoji neovisnost pravosuđa i da niti izvršna, niti zakonodavna vlast trebaju na bilo koji način utjecati na hrvatsko pravosuđe. Na ovaj način, kad ovako diskutirate, kad osporavate jednom zastupniku da postane član, zamislite jednog radnog tijela u HS, da postane član radnoga tijela u HS, već unaprijed želite ga osuditi jer kao nije dostojan biti član jednog radnog tijela i vi to tako olako izgovarate i da vam nije neugodno. Meni je bilo neugodno slušati vas i sagnuo sam glavu jer nisam mogao vjerovati da vi čovjeku protiv kojega nije podignuta optužnica, protiv koga je državno odvjetništvo zatražilo skidanje imuniteta kako bi moglo provoditi istragu, dakle još ni optužnica nije podignuta, a da ne govorim da je to još daleko od prihvaćanja te optužnice, da je to još daleko od presude pravomoćne, od presude, da je to još dalje od pravomoćne presude, vi u startu želite reći on je kriv i kako vas nije sram takvog zastupnika koji je postao zastupnik voljom hrvatskih građana imenovati u jedno radno tijelo. Ja ne mogu vjerovati da to čujem iz ustiju Gordana Marasa i Nikole, Nikole Grmoje. A da ne govorim da bi mene bilo stid to izjaviti ovdje u HS, da ne govorim da je to još i gore od toga, da je to od strane člana predstavničkog tijela, zakonodavnog tijela, grubo mi je zadiranje u neovisnost pravosuđa, jer vi odavde iz HS šaljete poruku hrvatskom pravosuđu on je za nas kriv, pa ga vi osudite jer nama, on po nama ne može biti niti član jednog radnog tijela. Kažem, zbog čega nije, nit je veći, nit je manji, on je jednak zastupnik i, ili član nekog radnog tijela, ili nije član nekog radnog tijela. A kada ovakve riječi dolaze od naših kolega iz MOST-a koji govore o, na ovakav način nastupaju, onda ja u potpuno drugom svjetlu promatram njihove zahtjeve kad smo bili u našoj prvoj koaliciji, kad su se rukama i nogama borili da im pripadne resor pravosuđa i unutarnjih poslova, ja to gledam onda u potpuno drugom svjetlu. Ja vas molim da budemo razumni, da bar mi zastupnici ovdje iz HS ne šaljemo ovakve poruke, poštujmo integritet svake osobe, bio on zastupnik, bio obični građanin, držimo se ustavnog načela presumpcije nevinosti i omogućimo svakome od nas pa bio on osumnjičen, bio u fazi, bio njegov predmet u fazi istrage, da bude jednak pred hrvatskim pravosuđem. Toliko kolegijalni jedni prema drugome moramo biti bez obzira na naše, naš svjetonazor [[Upadica: Hvala vam]] i našu stranačku pripadnost. Hvala.
Imamo dvije povrede poslovnika, kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče HS, povrijeđen je čl. 238. Znači, kolega Bačić tvrdi da sam ja izvršio udar na neovisnost hrvatskog pravosuđa i pritisak, što je apsolutno netočno. Ako netko svih ovih 20 i nešto godina vrši pritisak na neovisnost hrvatskog pravosuđa to su Branko Bačić, Vladimir Šeks i ostali kumovi.
Kolega Grmoja, naravno da nije bilo povrede poslovnika, ali ono što je još apsurdnije što ste vi sad napravili isto za što ste tražili povredu poslovnika i optužili drugu stranu da vrši pritisak. Dakle, molim vas da se suzdržite od takvih komentare, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo, povrijeđen je 238., također nevjerojatan je paradoks da HDZ koji je kreirao pravosudni sustav 90.-tih na čelu sa Vladimirom Šeksom optužuje zastupnike koji kao velika većina građana RH nema povjerenja u taj sustav za pritisak, pa to je, to je nonsen samo takav. Gospodo, 90% naših sugrađana nema povjerenja u ono što se dešava u ovom trenutku [[Upadica: Zahvaljujem se]] u pravosudom sustavu, a za to nismo krivi mi…
Kolega Maras.
…nego je za to kriv HDZ g. … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Maras.
Nažalost … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Maras izvolite sjesti, kolega Maras, kolega Maras…
Mogu ja govoriti, nikog se ja ne bojim.
Samo malo molim vas, samo malo. Kolega Maras sjednite si, ne možete govoriti, vrijeme je isteklo, niste argumentirano potvrdili zahtjev za povredom poslovnika, molim vas sjednite si, molim vas sjednite si, pravosuđe je osim toga neovisno i nećemo odavde ulaziti u meritum presuda jer ako ćemo to raditi onda bi to bilo kao u neka vremena kada je prednica vaše stranke 45.g. maltretirala stanovnike RH. Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Miro Bulj, završno u ime Kluba MOST-a.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege izbor i imenovanje kolege Lovre Kuščevića, inače ja ne volim ljude, nije mi u načelu cipelariti ljude kad ih sad cipelari njihovi ili njegovi, inače to sam tako je bilo u vrijeme Sanadera dok je evo predsjedavajući gospodin Jandroković bio uz njega, poslije uz druge koji su završili isto bilo su pod pritiskom i ja ne bi se utjeco na pravosuđe ja bi samo reko, govorio o zakonodavnom okviru jer sam po prvi put dobio stegovnu mjeru u primjera zbog Lovre Kuščevića da dva dana ne mogu sudjelovati u saboru isključivo zbog toga što je Lovre Kuščević baš ulazio u Odbor za zakonodavstvo, a on je krivac zbog toga, tj. grobar referenduma on je pljuno 400.000 ljudi koji su skupili potpise referenduma narod odlučuje tj. izmjene izbornoga zakona jer ni do dana današnjega ministarstvo, pa onda ni on kao jel mu je dao premijer Plenković tu ulogu da odradi te poslove u ovome slučaju da zaustavi taj referendum i da se da održi Plenković i svi predsjednici stranaka svoju snagu unutar HDZ-a. To je 40.000 nevažećij potpisa nismo dobili. Također kad gledamo lex šerif, lex šerif Bandić iz današnje, ovo što se događalo je u biti uzrok lex šerif. Po naređenju Andreja Plenkovića naravno i Milana Bandića, Lovre Kuščević je sproveo lex šerif. Vidite koju snagu i moć daje gradonačelnicima lex šerif. Tu je obezvrijeđena demokracija, predstavnička vijeća, vi većina koja ste glasali tada svjesni ste što ste napravili. Napravili ste u ovome trenutku takve monstrume da jednostavno predstavnička tijela im ne mogu ništa. Dali ste im tolike ovlasti preko zakona koje je proveo Lovre Kuščević uz naravno blagoslov, tj. naređenje Andreja Plenkovića i Milana Bandića, a to je lex šerif jednostavno, a Ustavni sud na sve primjedbe nije odgovorio naravno i tu je poveznica kumska veza. Još jednom kad spomenemo ulogu Lovre Kuščevića, sjetite se sukoba Povjerenstva o sprječavanju sukoba interesa. Tko je najveće pritiske vršio kad je najavljivao izmjene zakonske, Lovre Kuščević je vršio pritisak ne baš koliko Andrej Plenković sada, ali zasigurno je vršio pritisak prema Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa, na način da je govorio, u biti sama je gospođa iz povjerenstva govorila da je to na nju ogroman bio pritisak. Još jednom kad govorimo o ovome imenovanju, ja bi samo kratko kazao da Odbor za zakonodavstvo i ono što je rekao gospodin Bačić maloprije, svaki saborski zastupnik, grupacija ga može predložiti, ali mi zaista ne možemo glasati. Ja sam pojašnjenja dao ukratko, čovjek je sproveo sve što mu je Andrej Plenković napisao, čak je mene evo predsjedavajući potpredsjednik sabora Milijan Brkić zbog njega dva dana kaznio da ne mogu biti u, pravo govora oduzeo riječ, šta je oduzeo pravo ljudima tj. pravo referenduma našim građanima, narod odlučuje, naravno. I sada kad donosimo o ovome odluku postavlja se pitanje što mi ovdje u saboru radimo? Imenujemo čovjeka koji je grobar referenduma, čovjeka koji je vršio pritiske na Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa koji je donio referendum, koji je donio pardon, koji je donio lex šerif, znamo što je omogućio ovdje u Zagrebu, vidimo šta se događa da vi kolege ovisite o Milanu Bandiću i njegovim ja neću reći žetončićima, ja mislim da je ispod časti ono što je Milan Bandić rekao za svoje saborske zastupnike, kolege zastupnike i naravno da je to katastrofalno. Ali kad se poziva kolega Bačić na demokraciju, kad se poziva na Ustav, na zakonodavstvo, pa evo prije nekoliko dana je novinar, ja se ne slažem s time, zatvoren. Kolegi gospodinu Živkoviću sa 80 godina u Vukovaru je, 2 sina je izgubio, je rečeno, sutkinja mu je rekla da žali u samoći za svojom dvojicom sinova koji su dali život za Vukovar, a čovjek s kojima se vi slažete jer zajedno dižete ruke rekao je za Hrvatsku da je fašistička, da je diktatorska država i da će završiti kao NDH. Što znači gospodo što dižete ruku vi se slažete s njime, a mi zbog ovakvog imenovanja Lovre Kuščevića u ovako bidno tijelo pozivam i oporbu da napustimo ovo, a ujedno evo bi bilo dobro predsjedavajući da vi imate osjećaj i nos da čestitate gospodinu Kovaču čestitate rođendan …/nerazumljivo/ [[Upadica: Ajde, molim vas vrijeme vam je isteklo.]] Hvala lijepo.
Vrijeme vam je isteklo i hvala vam na vrlo mudrom izlaganju. Dobro. Sad ćemo glasovati, pa dajem na glasovanje prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. Nema dovoljno, dobro. Nemamo kvorum koliko me informira suradnica, nema dovoljno tako da ćemo glasovati o ovome kada se steknu uvjeti. Sada idemo na Izbor, imenovanja, imenovanja i razrješenja. Pa molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka. To su dakle nove odluke u odnosu na one koje smo imali prošli puta a o njima ćemo glasovati nakon što čujemo obrazloženja i glasujemo o ovim novim odlukama. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. i podstavka 1. članka 161., članka 273. Poslovnika Hrvatskoga sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove predlaže Odluku o razrješenju i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora Joška Klisovića a za člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora predlaže se Vinko Grgić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora Alena Preleca a za člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora predlaže se Vinko Grgić. Za predsjednika, predlaže se za predsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora Mihael Zmajlović a istovremeno se razrješuje, predlaže se razrješenje člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora Mihaela Zmajlovića jer je dana 2. srpnja 2019. dužnost predsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora prestao obnašati Ivan Vilibor Sinčić zbog prestanka zastupničkog mandata. Predlaže se razrješenje potpredsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora Kažimira Varde na osobni zahtjev a za potpredsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora predlaže se Robert Jankovics. Predlaže se razrješenje predsjednika Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora Mihaela Zmajlovića, te se predlaže razrješenje potpredsjednice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora dr. Irene Petrijevčanin Vuksanović. Za potpredsjednicu Odbora za ravnopravnost Odbora Hrvatskoga sabora predlaže se Marija Puh. Te se razrješuje članica Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora Marija Puh. Za članove Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora predlažu se Grozdana Perić, Marija Mačković i Martin Baričević.
Zahvaljujem predsjedniku odbora. Otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja, zaključujem raspravu i dajem na glasovanje Prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove koje nam je sada upravo predstavio predsjednik Odbora Ante Sanader. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 107 glasova donijeli odluke kako ih je predložio Odbor. Sada prelazimo na glasovanje o prijedlozima 10 odluka koje je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove a o kojima smo raspravili na sjednici 20. rujna 2019. Predlažem da provedemo objedinjeno glasovanje o svih 10 prijedloga odluka. Naglašavam da u Prijedlogu odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za zakonodavstvo danas nećemo glasovati kao i o prijedlogu odluke o razrješenju i izboru potpredsjednice, razrješenju članice, izboru članova i prestanku mandat članica Odbora za ravnopravnost spolova koje je predlagatelj povukao. Dakle, dajem na glasovanje prijedlog 10 odluka Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 110 glasova za donijeli odluke kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Time smo došli do kraja glasovanja. I idemo sada na zadnje, to je Izbor, imenovanja i razrješenja pa bi molio predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka.
Hvala predsjedniče. Na temelju članka 105., stavka 1. podstavka 1. Članka 161. i Članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor i imenovanje predlaže odluku o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora predlaže se Marija Mačković, jer je 24. srpnja 2019. dužnost člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora prestao obnašati Mato Čičak zbog prestanka zastupničkog mandata. Predlaže se odluka o razrješenju potpredsjednice i izboru potpredsjednika Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje potpredsjednice Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora Ane Komparić Devčić, a za potpredsjednika Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina predlaže se Tomislav Žagar.
Zahvaljujem predsjedniku odbora. Otvaram raspravu, javio se je za pojedinačnu raspravu kolega Bauk. Izvolite. Netko ima upaljen mikrofon. Evo ga, izvolite.
Gospodine predsjedniče obzirom da točka po kojoj sam se mislio javiti nije predsjednik odbora pročitao, a tiče se izbora članova otočnog vijeća u tom smislu ja povlačim svoju raspravu. Hvala.
Hvala lijepa. Onda možemo zatvoriti raspravu. Možemo glasovati i objedinjeno o obje točke, pa dajem onda Prijedlog Odluka Odbora za izbor i imenovanja i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 98 za i 1 suzdržani donijeli odluke kako ih je predložio odbor. Time smo završili današnje glasovanje. Nastavljamo slobodnim raspravama, ali prije toga molim da kolegice i kolege koje žele napustiti sabornicu da to učine kako bi mogli nastaviti u miru govoriti. Sada idemo na zadnje glasovanje izbor, imenovanje i razrješenje. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluke. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Temeljem Članka 105. stavka 1. podstavka 1., Članka 161. stavka 1. i Članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora predlaže odluku o izboru i prestanku mandata člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora. Za članak Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora predlaže se Vlaho Orepić jer je dana 18. lipnja 2019. dužnost člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora prestao obnašati Branimir Bunjac zbog prestanka mandata, zastupničkog mandata. Predlaže se razrješenje člana Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora Kažimira Varde, a za članicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora predlaže se Milanka Opačić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora Davora Lončara, a za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora predlaže se Ante Plazonić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora Vladimira Bileka, a za člana Odbora za poljoprivredu predlaže se Damir Felak. Predlaže se razrješenje člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora Davora Lončara, a za člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora predlaže se Dražen Milinković. Predlaže se razrješenje člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora Damira Felaka, a za člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se Vladimir Bilek. Predlaže se za predsjednicu Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora Sabina Glasovac. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku odbora. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu budući se nitko ne javlja i dajem na glasovanje prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 95 za i 2 suzdržana donijeli odluke kako ih je predložio odbor. Prije nego što krenemo, samo vas molim, na slobodni govor i onda još nastavak točke koju smo imali ujutro, informacija dakle da sabor nastavlja s radom u srijedu 6. studenog i taj dan bit će rasprava o rebalansu proračuna, 7. u četvrtak bit će rasprava o prijedlogu proračuna za 2020. i projekcija za '21. i '22. godinu, a u petak bi bila rasprava o Zakonu o blagdanima, spomendanima i neradnim danima. Isto tako, samo zbog rada odbora u srijedu bili bi na dnevnom radu i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanu Državnog proračuna za 2019. i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u oružanim snagama RH, pa molim onda predstavnike odbora da održe svoje sjednice do srijede odnosno četvrtka i petka. Hvala lijepa. Oni koji nisu zainteresirani za slobodni govor molim da napuste sabornicu, pa da kolege koji će govoriti sačekaju.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade mađarske o suradnji u području vojnog zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti, drugo čitanje, P.Z. broj 677 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 207a. Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog Članka 207a. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem Članka 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Molim predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. Poštovani državni tajnik Ministarstva obrane gospodin Tomislav Ivić. Izvolite gospodine Iviću.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici, RH i Mađarska susjedne su zemlje s dugom zajedničkom granicom članice NATO-a i EU. Naša suradnja u području obrane i sigurnosti na zavidnoj je razini. Zajedno smo uključeni u nekoliko važnih projekata te smo na tom tragu potpisali sporazum o suradnji u području zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti 8. travnja 2019. godine u Budimpešti. Predloženi sporazum potvrđuje dobru suradnju u području obrane između RH i Mađarske te ujedno doprinosi nadziranju sigurnosti i zaštiti međunarodnog zračnog prometa. Ulaskom Hrvatske u NATO naša država je postala dijelom NATO integriranog sustav protuzračne i proturaketne obrane NATINAMDS. Temeljna svrha tog sustava je sigurnost savezničkog zračnog prostora, a potpisivanjem ovog sporazuma s Mađarskom napravili smo korak naprijed prema njegovoj punoj funkcionalnosti. Radi povećanja učinkovitosti pri provedi zadaća zaštite nadzora zračnog prostora NATO na svim razinama naglašava važnost međudržavne suradnje i potiče potpisivanje međunarodnih sporazuma između susjednih država članica NATO-a za zajedničku provedbu zadaća zaštite i nadzora zračnog prostora u prekograničnim područjima. Nadležni saveznički zapovjednici konstantno naglašavaju važnost sklapanja ovakve vrste međunarodnih ugovora između susjednih NATO članica pa tako i između Mađarske i Hrvatske. To je potrebno kako bi se osigurala nesmetana provedba zadaća nadzora i zaštite zračnog prostora u prekograničnim područjima na teritoriju saveza. U praktičnom smislu ovakvi bilateralni sporazumi omogućuju nadležnim NATO zapovjednicima u slučaju potrebe korištenje borbenih zrakoplova presretača jedne zemlje u pograničnim zračnim prostorima susjednih zemlja članica npr. hrvatskih borbenih zrakoplova presretača u zračnom prostoru Mađarske ili Mađarskih u zračnom prostoru Hrvatske. U slučaju zrakoplovne nesreće ili incidenta na državnom području države jedne stranke, druga stranka može na zahtjev stranke u čijem nacionalnom zračnom prostoru se zrakoplovna nesreća ili incident dogodio poslati vojni zrakoplov za potragu i spašavanje ili na traženje druge stranke bez podnošenja diplomatskog odobrenja ili plana leta. Stranke uzajamno provode obuku i organiziraju posjete uključujući obuku za prekogranične operacije. Potpisani sporazum daje stalni recipročni legitimitet provedi letačkih aktivnosti jedne zemlje u zračnom prostoru druge zemlje bez prethodne najave i diplomatskih odobrenja što doprinosi efikasnijoj obrani u slučaju takve potrebe. Zrakoplov za nadzor i zaštitu zračnog prostora, uključujući i letove za obuku može koristiti nacionalni zračni prostor druge stranke bez diplomatskog odobrenja ili plana leta. Korištenje nacionalnog zračnog prostora i zračnih pristaša, pristaništa država stranaka u skladu je sa NATINAMDS-om i koordinira se između odgovornih jedinica stranaka. Takve sporazume koji su u izradi planiramo potpisati i sa drugim zemljama. Sporazumom se određuju recipročna temeljna pravila suradnje Hrvatske i Mađarske u okviru NATINAMDS-a, određuju odgovornosti obiju stranu, pravila korištenja nacionalnog zračnog prostora i zračnih pristaništa, traganje i spašavanje te istraživanje zrakoplovnih nesreća, obuka, servisiranje zrakoplova te razmjena podataka u vezi s nadzorom i zaštitom zračnog prostora. To nikako ne znači da smo prepustili čuvanje hrvatskog neba drugima nego da ozbiljno shvaćamo našu odgovornost prema savezu kao i važnost pune funkcionalnosti svih sustava unutar saveza. Važno je naglasiti da nacionalno zakonodavstvo propisuje da Hrvatski sabor putem nacionalnog ovlaštenika prvi daje odobrenje za djelovanje snaga u sklopu sustava NATINAMDS, tek nakon tog odobrenja saveznički zapovjednik može izdati zapovijed za borbeno djelovanje. U konačnici želim istaknuti da ovim sporazumom zadržavamo suverenitet zaštitom našeg neba, ali ono istovremeno postaje još sigurnije što je u našem interesu te u interesu saveza u cjelini. Ovaj sporazum sklapa se na neodređeno vrijeme, može se izmijeniti i dopuniti u svako doba uzajamnim pisanim pristankom stranaka. Predloženim zakonom potvrđuje se sporazum između Vlade RH i Vlade Mađarske o suradnji u području vojnog zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti. Provedba ovog zakona u djelokrugu je Ministarstva obrane te za njegovu provedu nije potrebno osigurati dodatna sredstva iz Državnog proračuna budući da će se odvijati kroz redovne aktivnosti Ministarstva obrane te s obzirom na prirodu postupaka potvrđivanja međunarodnih ugovora predlaže se ovaj zakon raspraviti i usvojiti u jednom čitanju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Iviću na obrazloženju ovog prijedloga zakona. Imamo replike. Kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, glavni tajniče ministarstva, ma jedno pitanje. Raspravljali smo upravo o ovom sporazumu i na samoj sjednici Odbora za obranu i to je bilo malo pitanja s kim planiramo sve potpisati ugovor ovaj među ostalom prvi, ali mene zanima ovaj dio, razumljivo je zašto upravo spajamo, potpisujemo ovakav sporazum i donosimo ga, ali zanima me koja je procedura za potpisati ovakav sporazum i sa državama članica koje nisu u NATO-u a u našem su okruženju, a možda je nama od interesa da potpišemo upravo ovakav sporazum i je li to uopće u planu ministarstva? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Ivić.
Hvala lijepo. To je ovaj prvi sporazum koji će Hrvatska jel tako potpisati sa susjednom zemljom koja je i članica i NATO saveza i EU. U pripremi je i razgovara se o potpisivanju sporazuma i sa Crnom Gorom. Ovakvi sporazumi potpisuju se između zemalja članica NATO saveza. Dakle od susjednih zemalja tu je još jel tako Slovenija ove sve ostale zemlje, Italija, jel tako, ove sve ostale zemlje nisu članice ovaj NATO saveza, tu mislim na BiH, na Srbiju i s njima se neće potpisivati naravno ovakav sporazum.
Zahvaljujem na odgovoru državnom tajniku. Slijedeća replika poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, samo malo da pojasnimo s obzirom da su se u javnom prostoru pojavile koje kakve dezinformacije da je ovo postepeno uvođenje da ratno zrakoplovstvo susjedne Mađarske preuzima zaštitu zračnog prostora Hrvatske, pa potom da će Mađari doslovno danonoćno letjeti po našem zračnom prostoru, što naravno nije točno. Ovdje se samo radi znači o zadaćama u okviru NATO-a i da se što kvalitetnije bolje osigura izvršenje tih zadaća. Odnosno ako hrvatsko zrakoplovstvo dobije zadatak da prati određeni zrakoplov, prati ga tako dugo dok to NATO zapovjedništvo ne da zapovijed da ga preuzme recimo iznad Mađarske, mađarsko zrakoplovstvo ili kontra ako mađarsko zrakoplovstvo prati ulazi u hrvatski zračni prostor tako duboko dok to isto NATO zapovjedništvo ne da zapovijed hrvatskom zrakoplovstvu [[Upadica: Zahvaljujem.]] da preuzima.
Odgovor državni tajnik, izvolite.
Točno, radi se upravo o tome. Dakle, ja sam i u uvodnom izlaganju rekao da ovo ne znači prenošenje obveze zaštite zračnog prostora na Mađarsku, nego da će Hrvatska i dalje naravno suvereno braniti svoj zračni prostor. Ovo je dakle sporazum o prekograničnoj suradnji uz zaštitu zračnog prostora. Rekao sam i to da ovakve sporazume potiče i NATO savez odnosno zapovjedništvo i da druge zemlje naravno imaju potpisane bilateralne sporazume sa susjednim zemljama koje su naravno članice NATO saveza, pa evo recimo primjer Njemačke, Njemačka ima takav sporazum potpisan sa Češkom, Francuskom, Belgijom i Nizozemskom. U fazi ovaj pripreme za usvajanje su sporazumi sa Danskom, Norveškom, Velikom Britanijom, dakle naravno da se ni ovdje ne radi o prenošenju dakle suvereniteta da zaštitu zračnog prostora Njemačke na druge zemlje, nego se radi [[Upadica: Zahvaljujem.]] jednostavno o sporazumu gdje se uspostavlja suradnja u zaštiti.
Zahvaljujem državnom tajniku. Slijedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo ovaj sporazum sa našim susjedima koji također, napomenuli ste da je u NATO-u, to znamo, međutim šta će to u Hrvatskoj letit, di su avioni? Postavlja se ključno pitanje di su avioni? Znamo da su MIG-ovi bili na remontu 2015. il koje i da su iz Ukrajine vraćene u dijelovima u karioli. Znamo da je javna nabava propala. Šta će letit od Hrvatske vojske? Ja sam očekivao nove avione, da mi to letitimo, da tu sposobnost hrvatskom vojniku vratimo sposobnost letenja, nema šta letit. A onda će očito letit Mađarsko, jer ja ne znam šta vi potpisivate. Di su avioni, di su avioni? Evo ža mi je šta nije ovde general Krstičević, ministar obrane pa da reče di su avioni. S čime će letit hrvatski pilot? Jedino more mađarski, ako mi nemamo aviona. Di su avioni? Obećali ste avione i tu sposobnost sačuvat, vlada Zorana Milanovića je ih je vratila u dijelovima u kariolama MIG-ove, a vi niste ispunili obećanje [[Upadica: Zahvaljujem.]] kupnje novih aviona.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik izvolite.
Gospodin Bulj jako dobro zna da Hrvatska i u ovom trenutku naravno ima ratno ovaj zrakoplovstvo i da vijek trajanja MIG-ova koji su sada u funkciji nije istekao i dao oni još određeno vrijeme mogu letiti i da mogu štititi hrvatski zračni prostor. Ono što sigurno znate i to nakon propalog pokušaja nabavke aviona iz Izraela da je osnovana resorna vladina skupina koja će pokrenuti ponovno taj i koja je pokrenula proces nabavke borbenog zrakoplova i ja sam uvjeren da će se relativno brzo s obzirom na proceduru i sve ostalo i to pitanje riješiti. Ono što je ključno Hrvatska se nije odrekla odnosno Vlada RH se nije odrekla borbenog aviona, dapače pokrenula je novi postupak za nabavu borbenog zrakoplova i Hrvatska će sigurno imati ratno zrakoplovstvo.
Hvala lijepo na odgovoru. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih kolega Panenić. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ante Plazonić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske o suradnji u području vojnog zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti. Sporazum između Vlade RH i Vlade Mađarske o suradnji u području vojnog zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti sklopljen je u Budimpešti ove godine 8. travnja, a sporazum se sklapa na neodređeno vrijeme te se može izmijeniti i dopuniti u svako doba uzajamnim pisanim pristankom stranaka. Svaka strana također može okončati sporazum pisanom obaviješću drugoj strani diplomatskim putem te u tom slučaju sporazum prestaje šest mjeseci od datuma kada je druga strana primila obavijest o okončanju. RH i Mađarska imaju visoko uspostavljenu razinu bilateralne obrambene suradnje u području zajedničke obuke, suradnje snaga za specijalno djelovanje, zajedničkog sudjelovanja u međunarodnim vojnim vježbama kao i okviru regionalnih obrambenih inicijativa čemu pridonosi članstvo organizaciji Sjevernoatlantskog ugovoru odnosno NATO-u te EU. Sporazum o suradnji na području zrakoplovstva postiže se bolja učinkovitost i efikasnija te fleksibilnija provedba zajedničkih zadaća hrvatskog i mađarskog zrakoplovstva koje su definirane u okviru NATO-a. Donošenjem ovog zakona RH će ispuniti unutarnje pravne uvjete za stupanje na snagu sporazuma kojim se određuju temeljna pravila suradnje RH i Mađarske, a poradi protuzračne obrane njihove spremnosti u okviru rješavanju drugih pitanja u vezi provedbe nadzora i zaštite zračnog prostora, uključujući prekogranične operacije te obuku osoblja. Primjenom odredbi ovog sporazuma omogućava se proširenje suradnje RH i Mađarske u području protuzračne obrane. Također ovim zakonom se potvrđuje sporazum kako bi njegove odredbe bile u skladu s čl. 141. Ustava RH te po stali unutarnje poretka RH. Kao što ste čuli državnog tajnika za provedbu zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva, obzirom da će se koristiti sredstva iz državnog proračuna koja su namijenjena radu Ministarstva obrane. Sporazum je dobar za obje države i jača sposobnosti i tih država i NATO-a. Hrvatska i Mađarska su bitan i stabilizirajući faktor za Jugoistočnu Europu. Ove dvije zemlje su među najsigurnijim zemljama i to zahvaljujući međusobnoj suradnji koji se kroz ovaj sporazum želi još više produbiti. Međusobna suradnja koja je dogovorena ovim sporazumom imamo priliku razmijeniti ogromno iskustvo i znanje te pridonijeti tome da suradnja između RH i Mađarske bude još bolja. Zbog svih ovih razloga Klub zastupnika HDZ-a će podržati Sporazum između Vlade RH i Vlade Mađarske o suradnji u području vojnog zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti. Što ovaj sporazum znači u praktičnom smislu? Čuli smo kako je govorio državni tajnik. Hvala Bogu ne tako često, ali se događa da u zračni prostor RH ulaze zrakoplovi koji se ne mogu identificirati odnosno oglušuju se o pozive Kontrole zračne plovidbe za identifikaciju. U tom slučaju reagira Hrvatsko zrakoplovstvo odnosno dežurni par MIG-ova koji imaju zadaću presresti, identificirati, utvrditi o čemu se radi. Nedavno smo imali ovakav slučaj negdje na području Splita državni tajniče, kada je zračni prostor negdje oko Visa ušao, kasnije se utvrdilo omanji zrakoplov koji nije odgovarao na pozive Zračne kontrole i naravno MIG-ovi su dobili zadaću i negdje iznad Trilja su presreli ovaj avion. Utvrdili su zapravo da pilot tog zrakoplova nije podesio frekvenciju odnosno nije podesio kanal za komunikaciju i to je bio razlog zašto se nije identificirao. I možemo reći da je ovo jedna benigna situacija, ali je svakako bilo potrebno znati o čemu se tu radi. S obzirom da na granicu kakvu mi imamo da smo relativno stiješnjeni i da čak i zrakoplovi manjih brzina relativno brzo prelaze preko našeg prostora, nužno je brzo i reagirati. Moglo se dogoditi da su naši MIG-ovi dostigli taj avion negdje na području Kamenskog i u toj situaciji kako je netko jučer rekao na Odboru za obranu, bi morali povući ručnu i okrenuti nazad bez identifikacije cilja, zbog toga što nemamo potpisan međudržavni ugovor o ovakvoj suradnji sa Republikom BiH. Da je kojim slučajem ovaj zrakoplov letio prema Mađarskoj, isto bi se dogodilo i upravo je ovaj sporazum zbog toga važan jer bi naši morali i na Dravi povući ručnu. Nakon donošenja ovog sporazuma naš borbeni dvojac će sasvim sigurno moći nastaviti let prema Mađarskoj jer je dežurno zapovjedništvo odnosno nadležno zapovjedništvo podiglo i njihove borbene zrakoplove i naši bi ga pratili sve do trenutka dok ne dođu mađarske kolege svojim lovcima. Ista priča se odnosi iako … leti negdje sa sjevera preko Mađarske i prelazi u naš zračni prostor. Mađarski lovci ga prate do trenutka i dolaska naših MIG-ova. Zašto je važno pratiti cilj? Nisu, možda nisu svi, dobronamjerni. Mi moramo znati tko to ulazi u naš prostor u svrhu zaštite i sigurnosti naših građana, naše imovine na koncu konca. Vidjeli ste što se dogodilo na jednom drugom dijelu svijeta, kada se u nekontrolirano odnosno kada se uđe, ne znam koji izraz bi upotrijebio u ovom slučaju, uđe u zračni prostor neke druge zemlje i kada nastaje šteta koja ima dalekosežne posljedice za gospodarstvo te zemlje, a rekao bih i šire. Pale su ovdje primjedbe kako nemamo s čim letjeti odnosno bilo je pitanje gdje su avioni. Mi znamo točno gdje stojimo točno sa našom avijacijom, nije bez razloga bilo pokrenuto pitanje javne nabave zrakoplova, ali hvala Bogu i ovo malo što je ostalo leti i još uvijek je u stanju presresti ono što nam dolazi sa bilo koje strane naše granice i to je ovog trenutka jako važno. Ovaj sporazum će nam pomoći da u suradnji sa drugim državama budemo i efikasniji, zato je važno da se ovo podrži. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Saša Đujić. Nije nazočan. Poštovani kolega Ante Bačić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolege na uputama, poštovani državni tajniče još jednom i glavni tajniče ministarstva. Mislim da je dobro da nema velike rasprave upravo na ovakve prijedloge zakona i sporazuma i to znači da smo sigurna zemlja i da ova tema nije onako u žarištu i u fokusu. Ja bih samo naglasio u kratkoj raspravi kolika je kvaliteta upravo rada Ministarstva obrane pokazuje ovaj sporazum, pokazuje da je ovo prvi sporazum upravo između Hrvatske i Mađarske koji će se nastaviti i na ostale zemlje u susjedstvu članice NATO saveza. I posebice je nama najzanimljivija i mislim da će među sljedećima nakon Crne Gore biti Italija … upravo kako je i kolega Plazonić spomenuo s kojom imamo veliku morsku granicu, ali tako i zračnu gdje moramo pojačati normalno nadzor, ali s ovim načinom i s ovakvim sporazumom upravo i pojačavamo nadzor našega zračnoga prostora i naših vojska koje surađuju. Ali moramo pogledati aspekt upravo Ministarstva obrane i sve težnje da ovaj sporazum u ovom trenutku mislim da nije slučajan. Sve ovo što smo zadnjih godina posvetili i što pratimo aktivnosti ministarstva i samoga ministra vezano za jačanje i položaja Hrvatske vojske i vraćanje materijalnih prava i statusa i bolje opremljenosti i vidimo razmještaj vojske diljem Hrvatske, vratili smo onako kolokvijalno rečeno, Hrvatsku vojsku na ulice naših gradova i općina gdje pripadaju, gdje pomažu našim sugrađanima. Ali ovaj drugi aspekt kada vidimo što se u zadnjim mjesecima događalo možemo povezati, ponavljam da ovaj sporazum nije slučajan i da ovaj sporazum ima jednu određenu cjelinu, a to je upravo međunarodna aktivnost našega ministarstva. Jel mislim da danas kada gledamo 2019. i položaj našega ministra sa ostalim ministrima obrane EU i NATO saveza i kada vidimo međunarodni položaj i samu snagu naše vojske i položaj u svim međunarodnim organizacijama i količinu operacija sa svojim saveznicima u kojima sudjeluje, mislim da on nikada nije bio bolji. I zato upravo prije par dana smo imali Međunarodnu konferenciju domovinske sigurnosti u upravljanju krizama koja isto nije slučajna. Upravo u ovim trenucima se dogodila u Hrvatskoj gdje su bili svi eminentni stručnjaci upravo iz navedenog područja. Nije ni slučajno da će upravo i prvi međunarodni aeromiting već iduće godine u Zadru po prvi puta gdje jačamo i druge rodove Hrvatske vojske. Ali definitivno nije slučajno da prije nekih pola godine smo imali i združenu vježbu Hrvatske vojske i NATO partnera u Slunju gdje upravo Mađarska i ostali naši partneri su sudjelovali gdje smo iz prve ruke vidjeli da Hrvatska vojska sudjeluje u jednom velikom sustavu u jednom velikom NATO sustavu gdje „granica postaje problem“, znači te operacije postaju sve veće da se pokaže spremnost ne samo Hrvatske vojske nego i NATO partnera. Pa time vidjeli smo da u određenim trenucima prilikom tako velikih operacija ili kopnene ili pogotovo zračne snage moraju preći granicu druge zemlje i to stvara normalno određene administrativne carinske i ostale barijere. I upravo ovakvi sporazumi će i maknuti te barijere među članicama NATO saveza, ali normalno osnažiti i naš položaj unutar NATO saveza, ali i naš položaj ovdje u susjedstvu. Bitno je naglasiti ono što smo na početku čuli da ovo nema nikakve veze sa prenošenjem ovlasti čuvanja zračnog prostora na bilo koga drugoga. Ove sve bojazni naše da neće dobiti nove avione, definitivno ne stoji, čuli smo i ministra da od početka 2020. g. kreće se ponovno tj. krenuo je već ponovno proces nabave i natječaja za nove avione koji će se ubrzati početkom 2020. g. tako da kad kompletiramo sve to, mislim da će do tada bit sklopljeni i ostali sporazumi koji su u planu tako da kad kompletiramo sve to, mislim da ćemo pokazati još jednom da nema premca hrvatskoj vojsci i javio se i za kraj, samo da napomenem, da je danas 28. obljetnica Hrvatske ratne mornarice, obilježavanje je trenutno u Dubrovniku, mislim da jedan kontigent naš je u operaciji „Sea Guardian“ ako se još nije vratio, tako da evo, ovim putem, normalno i svim članovima i članicama Hrvatske ratne mornarice, moramo zaželjet sve čestitke i u obilježavanju svoga dana, hvala.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Ante Plazonić, izvolite.
Hvala g. Bačiću što se zalaže za potpisivanje ovoga sporazuma i ne samo ovog nego i sporazuma sa drugima zemljama u okruženju a koje su u okviru NATO-a i EU-a ono što je jer na taj način sasvim sigurno poboljšavamo efikasnost i našeg zrakoplovstva i mogućnosti obrane. Ono što je dobro u cijeloj ovoj priči, da se prilikom prelaska granice ne moraju tražiti nikakve suglasnosti, dakle to značajno omogućava brzinu dostizanja cilja, to je uvijek važno, ta brzina je uvijek važna a naročito u zrakoplovstvu. Znači nema onih administrativnih zapreka, nema prijetnji da će nam netko reći da smo prorijedili nečiji zračni prostor pa diplomatske note i sto čuda, ovaj sporazum upravo regulira takvu jednu situaciju da zrakoplovi neometano u tuđi zračni prostor i isto tako i ovi dolaze.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bačić.
Hvala kolega Plazonić. Moram se složit s vama i dobro ste vi napomenuli, upravo da i bitan aspekt je da RH ima specifičnu i veliku granicu sa zemljama u okruženju i uzak prostor u pojedinim dijelovima upravo između susjedne države i našega kopna i našega teritorija, tako da je iznimno bitno i radi same reakcije kada se ne daj bože i dogodit takav prelet ili ilegalan ulet da se može i normalno brže reagirati ovi sporazumi će jednostavno i pojačati ne samo osjet i snagu naše vojske nego jednostavno ukinuti barijere u smislu da mogu efikasnije obavljati sve akcije posebice u operacijama i vježbama koje će biti od strane NATO saveza i koje će pokrivati teritorij više država, ne samo provoditi se na području RH, hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću, naglasili ste u svojoj raspravi da je donošenje ovog zakona samo još jedan dokaz dobrog vođenja odnosno kvalitetnog vođenja Ministarstva obrane s čime se apsolutno slažem. Prilog u tome govore brojne pohvale naših vojnika u mirovnim misijama pa angažman hrvatske vojske kod elementarnih nepogoda bez obzira da li se radi o poplavama, požarima, snježnim mećavama pa vraćanje prava vojnicima, potom povratak vojske u gradove, Vukovar, Varaždin, Sinj, Ploče, uskoro i u Pulu. Recimo danas se u Varaždinu obilježava 28. obljetnica oslobođenja grada Varaždina i Dana branitelja Varaždinske županije. Mogu vam reći da nismo smo u prošloj godini vratili bojnu Puma u Varaždin, sigurno ta obljetnica ne bi bila toliko veličanstvena kao ... [[Govornik se ne razumije.]] trg je pun građana, djece koji su došli pozdraviti svoju vojsku i policiju, hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bačić.
Možemo samo naglasiti ovaj aspekt ne samo međunarodne aktivnosti našeg ministarstva i sve što se radi na tom polju, ne samo i prelazak u zračni prostor i dozvola o prelasku u zračni prostor određene zemlje, ovaj sporazum je itekako bitan vezan upravo i za traganje i spašavanje te istraživanje zrakoplovnih nesreća tako da ima malo širu svoju sliku, tako da itekako će koristiti i vojsci našoj ali i cjelokupnoj RH, hvala.
Zahvaljujem. A ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom državnom tajniku u Ministarstvu obrane g. Iviću i tajniku ministarstva na obrazloženjima. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolege, s ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan. Nastavljamo s radom u srijedu, 25. rujna u 9 i 30 sati ujutro sa Konačnim prijedlogom Zakona o mehanizmima rješavanja poreznih sporova u EU-u, drugo čitanje. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 14,58 SATI
Konačni Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske o suradnji u području vojnog zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti, drugo čitanje, P.Z. br. 677, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 107 „za“ i 3 „suzdržana“ Zakon o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske o suradnji u području vojnog zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti. Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Početak je ovog tjedna naše plenarne sjednice i počinjemo kao i uvijek iznošenjem stavova klubova, slobodni govor. Prvi je danas na redu poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSU-a, Nezavisnih zastupnika i Snaga-e. Izvolite.