Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Ja ću sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda 7. Sjednice sa 5 novih točaka. To je: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 147. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 148. Prijedlog Zakona o dodatnim poslovima, prvo čitanje, P.Z. br. 149., to je predlagatelj Marko Milanović Litre. Godišnji Izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2020. g. I 5. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2020. g. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničnim putem, čl. 227 Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206 Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje, to je točka 1 predložene dopune. Sukladno čl. 206 st. 1 Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225 st. 4 Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke dopune, prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 7. Sjednice. Sljedeći je Klub zastupnika Domovinskog pokreta u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice, poštovani kolege, hrvatska javnosti. Ovoga trena u svojim rukama imam jedno otvoreno pismo i to pismo premijeru Vlade RH, predsjedniku Vlade koje ću pročitati u ime Hrvatske udruge oboljelih od cistične fibroze. Dakle, poštovani predsjedniče Vlade RH obraćamo vam se ispred Hrvatske udruge oboljelih od cistične fibroze sa apelom da se osobno uključite i podržite borbu da lijekovi za 150 oboljelih od ove smrtonosne bolesti konačno i u našoj zemlji budu stavljeni na listu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Naime, prošla su već dva sastanka Povjerenstva HZZO-a za lijekove i to bez pozitivnih i konkretnih poteza. Jedno je bilo 11 svibnja, a drugo 8. lipnja ove godine. Dva mjeseca traje borba da se kampanjom KAFTRIO Udah života osvijesti važnost lijekova pod imenima KAFTRIO … [[Govornik se ne razumije.]] za oboljele uglavnom djecu, jer odraslih osoba gotovo da i nema. Bolest ih nemilosrdno ubije na tome putu i ne dožive ono što je danas u svijetu moguće, a to je živjeti sa ovom teškom dijagnozom. Ovim se lijekovima ne utječe na uzrok bolesti. Prvi od njih već je desetak godina u primjeni u svijetu i u Europi, u susjednoj Sloveniji od prošle godine sva tri lijeka su na listi dok naši oboljeli mogu samo pogledom gledati preko granice i biti svjesni vlastite nemoći jer mi smo u Hrvatskoj. Radi se o lijekovima čiji rezultati su nedvojbeni i transparentno mjerljivi u dokumentaciji koja je dostavljena u HZZO. Kandidati za transplantaciju pluća nakon primjene lijeka skidaju se sa liste. Oni ovisni o boci kisika više je ne trebaju. Organi više ne propadaju jer se utječe na uzrok i ispravlja se greška nastala na proteinu te isti postaje funkcionalan. Za sada bolest se samo liječi, skraćuje se životni vijek. Izuzetno su visoki troškovi transplantacija koji se uglavnom obavljaju u inozemstvu. Troškovi čestih hospitalizacija oboljelih i troškovi lijekova koji samo privremeno krpaju rupe nastale zbog napretka bolesti. Hrvatska je zemlja u kojoj je lijepo živjeti kada nemaš dijete čiji život ovisi o nečijoj odluci. Je li vrijedan da se novac na njega potroši ili imamo druge prioritete – avione, žičare, mostove. Nitko ne kaže da bez njih moramo, ali novac za ovo naći moramo. Hrvatska je zemlja u kojoj se treba boriti za život, jer se ne podrazumijeva da će to sustav sam prepoznati. Riječ je o zajamčenim ljudskim pravima i pravima djece, jer oboljeli su na žalost uglavnom djeca. Dječja su prava zajamčena dokumentima kako UN-a, tako i EU pa i najvišim aktima RH. Dakle, ponavljam još jednom u ime Hrvatske udruge oboljelih od cistične fibroze. Premijeru Plenkoviću apeliramo na vas kao najvažniju osobu u državi, kao roditelja dvoje djece da od HZZO-a zatražite status o stavljanju lijekova proizvođača Vertex Pharmaceuticals na listu. Podržite i nas u borbi kao što i mi podržavamo sve one oboljele od ove teške bolesti jer svaki spašeni život odluka je sa kojom se već sutra možemo ponositi. Svjesni trenutka, svjesni činjenice da je ministar Beroš najavio rezove u zdravstvu, pa čak i skidanje lijekova sa liste, a kamoli uvrštavanje novih. Poručit ćemo još jednom kao zastupnici i zastupnice Domovinskog pokreta koji u potpunosti podržavamo ovo otvoreno pismo. Smanjite korupciju, namještene natječaje, dovedite zdravstveni sustav u red, tu su uštede koje vi i mi želimo, a vi vladajući ih možete napraviti. Ne štedite na onom najvrednijem ljudskim životima. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prošlo je tjedan dana otkako je aktivist Toni Bedalov na svom Youtube kanalu objavio izvještaj strašan i mučan u kojemu je raskrinkao nadriliječničke predatore iz kulta koji na Facebooku odnosno sad na novoj društvenoj mreži operira pod nazivom Detoks. U tom izvještaju Bedalov opisuje do detalja manipulativne metode kojima se mreža na čelu s izvjesnom Helenom Begenišić služi da bi zarađivala na muci ljudi koje je naš zdravstveni sustav iznevjerio. Te metode između ostaloga uključuju klistiranje autistične djece klorovim dioksidom. Izvještaj Tonija Bedalova prenijeli su svi relevantni mediji u Hrvatskoj. Prošlo je kažem tjedan dana otkako je cjelokupna javnost dobila detaljne dokaze o evidentnom kaznenom djelu nadriliječništva i čitavog niza kaznenih djela zlostavljanja i zanemarivanja djeteta. Ono što ne znamo, a morali bismo znati je gdje su institucije koje bi na ovo trebale reagirati, gdje je policija? Je li netko uhićen? Gdje je Ministarstvo zdravstva? Je li objavljena ikakva uputa za javnost, ikakvo upozorenje da halo ne klistirajte svoju djecu klorom pobogu. Gdje su socijalne službe? Jesu li reagirale? Je li ijedno dijete zaštićeno od ovakve prakse? Udruga Sjena koja se bavi djecom s autizmom i za svoj rad su dobili priznanje Ponos Hrvatske, godinama javnost upozorava na ove predatore, godinama. Reakcije institucija i dalje nema i ako ih ima one su potpuno neadekvatne i neučinkovite jer eno Detoks grupa živi na novoj društvenoj mreži, broji 10-tke tisuća članova, 10-tke tisuća ljudi koji žive u potpunom uvjerenju da će klistiranjem klorovim dioksidom izliječiti svoju djecu od autizma. 10-ci tisuća ljudi koji su zato što ih je sustav iznevjerio žrtve ovih manipulativnih predatora. Država koja djecu i njihove roditelje nije u stanju zaštititi od ovoga nije država jer je sigurnost i zaštita građana temeljna funkcija država. Zato pozivamo ministra Josipa Aladrovića i ministra Vilija Beroša da hitno učine nešto i da o tome što su učinili izvijeste Hrvatski sabor.
Hvala lijepa. Time bismo završili sa današnjim radom. Mi ćemo sjednicu nastaviti u srijedu 16. lipnja u 9 i 30 sati, a prva točka bit će Prijedlog Zakona o tržištu električne energije, prvo čitanje, P.Z. broj 146. Želim vam svima ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 12,28 SATI. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i Glasa u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege, danas ću govoriti o onome što je evo, izašlo na naslovnici Slobodne danas, a to je, evo što smo sve ovih dana uništili. Dakle, uvalu Vruja, Latković betonira biser Jadrana. Imamo tu i Dinaru, koja je dakle, raskopali smo park prirode, ali danas ću se koncentrirati samo na Vruju. Vruju koja je jedna skrivena jadranska uvala, jadranski biser, kako ga zovu, između Brela i Omiša i koja se uništava već 20 godina. O tome sam postavila pitanje i postavila zastupničko pitanje na 6 ministarstava i evo, prikupili smo sve odgovore, a pitanje je išlo ovako: Kako namjeravate riješiti nelegalnu situaciju koja traje već punih 20 godina u uvali Vruja ispod Biokova? Poduzetnik Stipe Latković, vlasnik tvrtke Point koja kao koncesionar upravlja uvalom Vruja, podno Biokova već 20 godina devastira tu uvalu nelegalnom gradnjom. Možda vam je on poznat kao kum Stipe Mesića, prijatelj Ive Josipovića, prijatelj Zorana Milanovića koji je, malo-malo, pa laže da nije nikad bio u toj Vruji, ali dakle prijatelj razno raznih visokopozicioniranih političara. Dakle, prije 20 godina počeo je krčiti tzv. vatrogasni put od Jadranske magistrale do svojih apartmana u uvali u koju se stoljećima prije moglo doći samo brodom s mora. Od samih početaka njegove nelegalne gradnje, prijavljivane su inspekcijama i od tada traje ping-pong između Latkovića i državnih institucija. Izdavana su brojna rješenja o zabrani radova i uklanjanju nelegalnih objekata 2011., '13., 14., '17. I '19. g., ali on bi se žalio svaki put i nastavljao raditi i tako smo dogurali do 20 godina neprekidne gradnje. Napomena, sve što radi, radi zapravo na vlasništvu RH. Krajem 2018. g. Skupština Splitsko-dalmatinske županije jednoglasno odlučila da oduzima koncesiju Latkoviću na pomorsko dobro na Vruji, što znači da se njime mogu koristiti svi građani. Hrvatske šume imaju nadležnost na određenim dijelom površine iznad uvale te su i one podnijele prijave, obračunale šumsku štetu i pokrenule 3 postupka pred Trgovačkim sudom u Splitu, jedan prekršajni postupak koji je po žalbi u tijeku pred Visokim prekršajnim sudom te kaznene prijave policiji i nadležnoj inspekciji. Ništa to ne priječi g. Latkovića da gradi i dalje. Hrvatske vode su prijavljivale vodopravnoj inspekciji. Dakle, ovo je ogledni primjer neefikasnosti cijelog sustava hrvatske države, svih ministarstava, agencija, institucija i cijelog pravosuđa. G. Latković ruga se svima nama i svime već 20 godina. Dakle, što je on počeo raditi ovaj vikend? Ovaj vikend je počeo asfaltirati taj protupožarni put, dakle betonirati i asfaltirati i čini se da je sam stavio, valjda ima tih žutih, žutih ovaj, kako se zove, trakica, stavio je sam, građevinska inspekcija da, je li, ne bi bilo sumnjivo šta radi i onda on nastavlja dalje asfaltirati i betonirati i zapravo se ruga svima onima, evo, ovdje i novinaru koji pokušava doći do njega, hrvatske, djelatnik Hrvatskih šuma je tamo izašao, pokušavao to spriječiti, ali gospodin, dakle očito ima prijatelje na visokim funkcijama, može se ping-pongati, je li, zanimljivo je, ove odgovore od svih 6 ministarstava ću objaviti javno. Zanimljivo je što kaže Ministarstvo pravosuđa. Dakle provode se upravni i inspekcijski nadzori, pa onda se tužba koja se protiv Pointa podnijela, nekoliko puta je određen zastoj postupka, pa taj zastoj postupka traje 60 dana. Sad je najnoviji zastoj postupka određen 11. ožujka 2021. g. na vrijeme od 60 dana, to je treći zastoj, dakle, pokušava se mirno riješiti spor. Dakle, dok se država ping-ponga s njime, čovjek nastavlja nelegalno raditi i graditi u najljepšoj uvali našeg Jadrana. Hvala.
I kao što sam najavio ovaj već prije 2-3 sata … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] što se mene tiče samo izvolite, pa će onda ovaj, sad mi prelazimo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika, molim vas, molim vas, hajdmo, hajdmo malo, malo još strpljenja ovaj, prelazimo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, HS mi je ukazao povjerenje izabravši me kao jednog od dva člana DSV-a i nisam ni slutio da će biti ovoliko dinamično. Po prvi put u hrvatskoj povijesti USKOK je predložio pritvaranje troje sudaca jednog županijskog suda. Suci kao i zastupnici u HS uživaju imunitet i bez odobrenja, u slučaju sabora je to plenarna sjednica odnosno MIP ako ne zasjeda sabor, a u drugom slučaju DSV, se ne može pokrenuti postupak. Ta odredba barem što se tiče sudaca unesena je u ustav kako bi ih se zaštitilo od toga da ih stranke koje su nezadovoljne njihovim presudama beskonačno tuže i na neki način vrše mobing u najmanju ruku nad njima. Nešto slično se dogodilo i sada, dakle jedna stranka koja je osuđena bori se dalje za svoja prava na način kako smatra da treba, ali je optužila troje i više sudaca, u ovom slučaju USKOK je predložio za troje, za korupciju. Pred DSV došao je zahtjev koji je za dvoje od troje sudaca po mom mišljenju bio opravdan, a za jednog je bio nepotpun. I po mome shvaćanju rada pravosuđa DSV trebalo bi biti brana ne samo nezadovoljnih stranaka nego i od USKOK-a i državnog odvjetništva koji šalju alibi zahtjeve nakon višemjesečnog ne postupanja, kako ih je predsjednik republike nazvao „simpatični medo“. Ja bih se dosta loše osjećao kada bih u HS govorio jedno za zastupnike, a u DSV-u drugo za suce. Dakle, osim od stranaka nezadovoljnih u pravosuđu treba ih jednako tako zaštititi i od drugih pravosudnih tijela koje svoj nerad žele opravdat tako da se svide javnosti i pošalju zahtjev za pritvaranje kojega je istražni sudac odbio. Ja mislim da je sramota DSV-a da istražni sudac odbija, a da oni nisu prepoznali, da su trebali tu zaustavit i poslat poruku USKOK-u ne može tako, popravite se. Ne može DSV bit poštanski sandučić, pa ako je već bio poštanski sandučić za predsjednika vrhovnog suda jer je to stavljeno u zakon, to u ustav u tom smislu nije stavljeno. To je moj stav koji sam imao potrebu izložiti pred HS. Što se tiče objekcije predsjednika HDZ-a koji je trenutno i predsjednik vlade o HDZ-ovom pravosuđu ja mogu samo reći sljedeće. Doista možda nisam jer su i HDZ-ove članove upravni sudovi presuđivali protiv njihovih zahtjeva za povredu Zakona o sukobu interesa dok nije došao Plenković. Onda su promijenili praksu. Tako da više je njegovo nego njihovo. Jer njih se osudilo, a ove druge nije. Dakle, pravosuđe je nečije. Mediji su pak protiv njih stalno, a recimo ja se sjećam da je jedan dnevni list u petak pred parlamentarne izbore, dakle dan prije izborne šutnje na svojih prvih sedam stranica imao intervju sa šest HDZ-ovih kandidata. Onda su nas iz oporbe da im se ne bi puno zamjerili stavili na 7 i 8 stranicu. Toliko i o medijima. Hrvatska je začuđena istupima, dakle predsjednika Vlade u zadnje vrijeme nakon kolosalne pobjede na izborima. Hrvatska je malo već, dakle već i zabrinuta. Naime, njegov ego očito ne može toliko više podnijeti. Te ne može slat veleposlanike jer se mora s nekim dogovoriti, te ne može izabrati predsjednika Vrhovnog suda jer se mora sa nekim dogovorit, te sad mora i dijelit vlast tamo gdje su izgubili gradonačelnike i župane ili većinu u skupštini. Ali zato nisu krivi mediji. I ja pozivam medije da se još jednom, dakle da budu kritičari svega onoga što treba kritizirati, da budu neovisni. Jer mediji, neovisni mediji, neovisno pravosuđe i neovisna akademska zajednica su tri stupa društva koja trebaju biti a čini mi se da se sva tri u ovom trenutku mogu dovesti u pitanje. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo prije nekoliko trenutaka ovdje u HS-u završili smo raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjena i dopuna Zakona o otocima. Želim još jednom istaknuti izuzetno važnu činjenicu koja dodiruje naše građene s invaliditetom i djecu s teškoćama u razvoju. Ovim zakonom uređujemo još jedno pravo koje do sad bilo, ali nije bilo utvrđeno na način kako je to trebalo biti, dakle da bude razvidno točno tko to ima pravo na besplatni otočni prijevoz. Tako da je sada ovim zakonom detaljno utvrđeno da pravo na besplatni otočni cestovni prijevoz imaju sva djeca s teškoćama u razvoju i sve osobe s invaliditetom koji žive na otocima. Međutim, ono što je izuzetno važno, a to je da je Vlada ovim člankom zakona dozvolila i besplatni otočni cestovni prijevoz i osobama s invaliditetom i djeci s teškoćama u razvoju koji ne žive na otocima, dakle onima koji imaju 80% tjelesnog oštećenja na donje ekstremitete ili onima dakle i djeci s teškoćama u razvoju i osobama s invaliditetom koje imaju 3. i 4. stupanj funkcionalnog oštećenja. Naravno tu su i HRVI sa 100% tjelesnog oštećenja i njihove pratnje. Dakle, obuhvatili smo sve one kategorije kojima je doista potreban besplatni cestovni prijevoz. Vlada je ovim načinom osobama s invaliditetom i djeci s teškoćama u razvoju omogućila izjednačavanje njihovih prava. Tako postupno uvodimo Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom dakle prilagođavamo naše zakone konvenciji i uvodimo ona prava koja je konvencija zagarantirala u svojim odredbama. Vlada RH osim što je ovim zakonom to učinila, dakle izjednačila mogućnosti za osobama s invaliditetom to čini i drugim zakonima. Stoga ćemo, evo želim ovom prigodom i najaviti u ponedjeljak na povjerenstvu Vlade RH za osobe s invaliditetom, sigurna sam utvrditi potvrdu, dakle i donijeti, usuglasiti se oko potvrde kojom ćemo konačno moći dokazivati svoj invaliditet. To će biti potvrda koja će biti ujednačena, jedinstvena za cijelo područje RH tako da će osobe s invaliditetom ne samo za ovaj zakon nego i za mnoge druge zakone odnosno za sva prava kojima će morati dokazivati dakle invaliditet moći ostvariti potvrdu kojom će konačno biti jasno tko je osoba s invaliditetom i na taj način će moći ostvarivati svoja prava na području cijele RH i iz svih zakona koja prava reguliraju za osobe s invaliditetom. To je bio jedan dugotrajni postupak, ja sam ponosna da smo evo došli konačno do njegovog kraja i ovom prigodom želim svim osobama s invaliditetom zahvaliti na njihovom doprinosu i na suradnji [[Upadica: Hvala.]] i reći da smo evo nakon dugog niza godina [[Upadica: Hvala lijepa.]] konačno uspjeli zajedno postići jedan veliki rezultat. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Bliži se kraj školske godine. Druge školske godine u kojoj je pred učiteljima i učiteljica, profesorima i profesoricama u jednakoj mjeri drhte učenici, ali i njihovi roditelji jer su ovu školsku godine sve jednadžbe, zavisno složene rečenice, fizikalne zakone, tehničke projekte i latinske gramatičke iznimke naučili zajedno. To je ono što nam je korona donijela. Roditelje koji su morali postati profesori i profesore koji to nisu smjeli biti, jer su u prvom redu bili epidemiološki stručnjaci. Prema uputama HZJZ-a njihov je zadatak bio detektirati kliconoše, nehumano ih izolirati, paziti na količinu dezinfekcijskih sredstava, a sadržaj nastave i mogućnost njegove kvalitetne apsorpcije bačen je u drugi plan. Bliži se kraj školske godine. Godine u kojoj roditelje strepe pred jedinicama i godine u kojoj učenici ne znaju tko su im profesori, a tko su im roditelji. Stoga je došlo vrijeme da svedemo račune i kažemo što nam je konkretno ova školska godina donijela. NCVVO proveo je 5 velikih ispitivanja vezanih za nastavu na daljinu u školskoj godini 2019./2020. Dva su bila usmjerena na maturante, tri na učitelje i roditelje u osnovnim školama. Gotovo 90% maturanata izjavljuje da im je nemogućnost izravne komunikacije s nastavnicima otežavala svladavanje gradiva. Oko 80% maturanata imalo je poteškoće s organizacijom vremena uvjetima nastave na daljinu, a gotovo 90% imalo poteškoće s koncentracijom. Čak 75% ih je izjavilo da je nastava na daljinu od njih iziskivala više napora nego uobičajena nastava. Gotovo 80% roditelja izjavilo je da je nastava na daljinu iziskivala velik trud od njih, a više od polovice tvrdi da su djeca zbog nastave na daljinu bila pojačano napeta. A sada to želim povezati s nedavnim tragičnim slučajem dječaka koji je popio energetsko piće i preminuo zbog neotkrivene srčane mane. I dok u tom slučaju opravdano raspravljamo o tome treba li ta pića učiniti djeci nedostupna, nitko nije postavio ono ključno pitanje jel je riječ samo o dječjem nestašluku odnosno zašto djeca uzimaju takve stimulanse. Nažalost budući da sam i obiteljski okružena djecom tog uzrasta i sama mogu svjedočiti da je njihova konzumacija postala uobičajenom, djelomično zato jer je to cool, nešto dostupno, ali nezdravo, poluzabranjeno i stoga izazovno između soka i piva, pravi inicijacijski izazov za dokazivanje hrabrosti prilikom stupanja u svijet odraslih. No tu je još nešto, danas su djeca pod izrazitim pritiskom uspjeha, dok se on nekad kod njih očekivao tek u odrasloj dobi kao nekakav karijerni uzlet, a potom se spustio na odabir fakulteta, sada već petaši plaču zbog četvorki jer ih je strah da zbog hiperinflacije odlikaša i različitih načina skupljanja dodatnih bodova koji su zakonski dozvoljeni, ali moralno upitni neće upasti u željenu gimnaziju, stoga treba zapeti brže, više i jače, treba biti budan, treba biti stimuliran. U covid krizi u kojoj nastava većinom nije postojala u kvalitativnom smislu pa je nagomilano gradivo valjalo samo obraditi, ali se rezultat i dalje očekivao učenicu su zapeli, ali uz malu energetsku pomoć. Dakle, treba jasno reći što nam je ova kriza donijela ili barem potencirala. Djecu ovisnike o energetskim stimulansima koji ne služe samo za igru i dokazivanje nego i odrađivanje nastavnih obaveza i djecu ovisnu o mobitelima i ostalim elektroničkim napravama koje sada zbog već ozbiljnog defekta koncentracije nisu u stanju rješavati ni jednostavne matematičke operacije. Naime, donedavno smo još mogli kontrolirati njihov boravak u virtualnoj stvarnosti jer je stvaran život bio važniji, no u trenutku kad aje nastava prešla on line tko više djeci može reći da se isključe ili da je Internet nezdrav pa njegovu uporabu treba ograničiti. Virtualna stvarnost je brža, intenzivnija i podražajnija, baš kao i čovjek na nekom stimulansu, danas onom dozvoljenom energetskom, a sutra, brže, više jače. A sada dolazim do ključnog problema. Znate li da je tijekom prošlogodišnjeg lockdowna čak 2,4% maturanata izjavilo da su imali suicidalne misli, iako se taj postotak ne čini osobito visok u ovom se istraživanju radilo o preko 300 mladih ljudi, preko 90% maturanata imalo je poteškoće se koncentracijom, više od polovice imalo poteškoće sa spavanjem. Sve su to podaci koji ukazuju na ozbiljno psihološko stanje mladih ljudi, ti su podaci objavljeni na stranicama Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje i poslani ministarstvu, ministarstvo nikada nije reagiralo. Što čekamo? Čekamo li da suicidalne misli postanu samoubojstva. Hoćemo li to prešutjeti kao ministarstvo ili ćemo se usuditi suočiti s time što je korona učinila mentalnom zdravlju naše djece i time potencijalno spasiti izgubljene i ranjene mlade živote?
Sada bismo prešli na prvu točku današnjeg rada, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, drugo čitanje, P.Z. br. 87; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85 Ustava RH i čl. 172 u svezi s čl. 190 Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica Spomenka Đurić. Izvolite.
Cijenjene zastupnice i cijenjeni zastupnici. Sve vas skupa pozdravljam u ime Ministarstva regionalnog razvoja. Pred vama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima s ciljem stvaranja što boljih uvjeta za daljnji održivi razvoj otoka izradom pravnog okvira za provedbu ciljeva i mjera otočne razvojne politike. Pred vama je, kao što sam rekla, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima. Svrha izrade ovakvog akta bila je u svakom slučaju poboljšati dodatno kvalitetu normativnog okvira i postići balans između svih subjekata i svih činitelja otočne razvojne politike kako bi provedba mjera bila još učinkovitija i postala imperativ, kako za lokalnu, tako za regionalnu, ali i nacionalnu razinu. Snažna otočna nacionalna razina politika, kao svoj glavni cilj ističe održivi razvoj otoka kontinuiranim korištenjem cjelokupnog otočnog potencijala u gospodarskom, tehnološkom, društvenom i svakom drugom smislu. Ovakvom politikom se s jedne strane, štite neprocjenjiva prirodna bogatstva naših otoka odgovorno koristeći njihov potencijal do mjere koja ne ugrožava osjetljivi otočni okoliš, a s druge strane osigurava se stabilan gospodarski rast, rast i poboljšanje kvalitete života na otocima koja i koji treba potaknuti demografski razvoj kao krajnji cilj i imperativ prosperiteta otoka. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU kao nositelj politike otočnog razvoja sustavno provodi mjere, aktivnosti i projekte na otocima u svim područjima otočnog života, ulaže financijska sredstva u realizaciju niza kapitalnih i infrastrukturnih projekata, sufinancira javni otočni i cestovni prijevoz, subvencionira cijenu vode otočanima čija kućanstva nisu spojena na sustave javne vodoopskrbe, dodjeljuje potpore male vrijednosti otočnim poslodavcima, provodi program „Hrvatski otočni proizvod“, te financijski podupire projekte, mnogobrojne projekte otočnih udruga koji svi skupa doprinose, kao što sam rekla, podizanju kvalitete života otočnog stanovništva. U razdoblju od 2016. do 2020.g. iz nacionalnih sredstava je uloženo ukupno više od 6 milijardi kuna za mjere, aktivnosti i projekte na hrvatskim otocima dok je dodatno iz sredstava EU za projekte na otocima ugovoreno približno 7 milijardi kuna iz Operativnog programa konkurentnosti i kohezija '14.-'20., Operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali '14.-'20., Program ruralnog razvoja, Operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo, te Programa europske teritorijalne suradnje. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o otocima riješit će se potreba za doradom onih odredbi zakona kojima su propisane pojedine mjere i aktivnosti, kao i potrebu usklađivanja pojedinih odredbi zakona s drugim propisima, a što je sve, naglašavam, uočeno tijekom provedbe postojećeg Zakona o otocima. O svemu se je već nedavno raspravljalo u ovom uvaženom domu kroz prvo čitanje, no samo kratko ću ponoviti šta je sve u ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima i uključeno. Izmjene i dopune se prvenstveno odnose na prenošenje odredbi Uredbe o izmjeni Zakona o otocima u zakonski okvir koja je stupila na snagu 4. srpnja 2020.g.. Uredbom je izmijenjen čl. 33. Zakona o otocima kako bi se žurno osigurale dodatne potrebne količine vode za ljudsku potrošnju po subvencioniranoj cijeni za otočane s prebivalištem u otočnim naseljima ili dijelovima naselja koja nisu spojena na javni vodoopskrbni sustav odnosno mrežu. Voda se za ta naselja i te dijelove naselja dostavlja ili brodovima vodonoscima ili autocisternama. Količina se povećala sa 45 kubičnih metara na 85 kubičnih metara na godišnjoj razini po svakom otočaninu. Dodatno je proširen i opseg korisnika s tim da je za nove korisnike, otočne poslodavce odnosno gospodarstvenike koji svoju djelatnost obavljaju u otočnim naseljima ili dijelovima naseljima koja nisu spojena na javnu vodoopskrbnu mrežu. Ova mjera je dodatno uređena, te im se kroz javni poziv dodjeljuje državna potpora. Inače u ovu mjeru je uključeno čak 4234 otočna kućanstva odnosno više od 7200 otočana, a za što je u 2020.g. isplaćeno 17 milijuna kuna. Usklađuju se dodatno i odredbe čl. 11. Zakona o otocima kojim se propisuje ustrojavanje otočnih urbanih područja, usuglašavaju sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH, mijenja se sastav otočnog vijeća isto tako u svrhu usklađivanja razine predstavnika koji sudjeluju u radu otočnog vijeća. Izmijenjene su odredbe čl. 26. Zakona o otocima vezane za nadležnost nad donošenjem planova razvoja otoka, tako da sadržaj plana razvoja otoka postaje sastavni dio plana razvoja obalno otočne jedinice regionalne samouprave. Zakonom se također ukida obveza donošenja otočnog godišnjeg programa kako bi se dodatno olakšalo funkcioniranje otočana i smanjilo administrativno opterećenje, a sve u skladu sa Zakonom o strateškom planiranju i upravljanju razvojem RH. Radi usklađivanja sa Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu daje se ovlast Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture i nadležnom tijelu jedinice regionalne samouprave za provedbu mjere povlaštenog cestovnog prijevoza i provedbu mjere ostvarivanja prava na nadoknadu troškova vlastitog prijevoza za osobe s invaliditetom. Obzirom da je HS nedavno donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu donošenjem ovog zakona konačno je stvorena i zakonska osnova za provedbu mjere povlaštenog javnog otočnog prijevoza u okviru javne usluge koja se u skladu s EU regulativom vrlo skoro treba uspostaviti na čitavom području RH. Nakon prvog čitanja prijedloga ovog zakona u HS ministarstvo je za konačni prijedlog zakona provelo ponovno e-savjetovanje i uključilo neke od važnih i vrijednih prijedloga, posebice onaj koji je došao od Ustanove za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanja osoba s invaliditetom URIHO iz Zagreba na temeljem kojeg je dodatno uređen opseg i prava opsega korisnika na besplatni javni otočni cestovni prijevoz. Zakon dodatno uređuje i provedbu aktivnosti „Hrvatske otočni proizvod“ kojim se otočni proizvođači potiču da proizvode i plasiraju na tržište izvorne otočne proizvode koji su proizvedeni iz otočnih sirovina, te tima ujedno i reafirmiraju tradicionalnu otočnu proizvodnju. Zakonom se dodatno također propisuju uvjeti i postupak dodjele potpora male vrijednosti poslodavcima koji gospodarsku djelatnost obavljaju na otocima u svrhu očuvanja radnih mjesta ili pokretanja djelatnosti, kao i za novootvorena radna mjesta. I sukladno raspravi na plenarnoj sjednici HS u odnosu na tekst prijedloga zakona uvrštena je u tekst konačnog prijedloga izmjena čl. 37. Zakona o otocima u smislu propisivanja uvjeta i postupka dodjela potpora male vrijednosti poslodavcima koji svoju djelatnost obavljaju na otocima u svrhu očuvanja radnih mjesta ili pokretanja djelatnosti. Dodjela potpora će se također provoditi sukladno odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Ovaj konačni prijedlog zakona usklađen je svim resornim tijelima, predstavljen je tijelima također regionalne i lokalne razine javne uprave, regionalnim koordinatorima kao i široj javnosti u postupku ponovnog javnog savjetovanja kako bi provedbe koje se donose bile usuglašene na horizontalnoj i vertikalnoj razini provedbe otočne politike. Kao ni dosadašnjim izmjenama normativnog okvira ni ovim se izmjenama i dopunama zakona prava otočnog stanovništva koja se ostvaruju još od 1999.g. stupanjem na snagu prvog Zakona o otocima ne ukidaju već se dodatno proširuju, nadograđuju, unaprjeđuju, osuvremenjuju kako bi se umanjile razlike u troškovima života i rada te dostupnosti osnovnih usluga na otocima u odnosu na kopnu. I na posljetku još jednom ističem kako su otoci jedan od prioriteta razvojne politike RH te su kao ključno područje intervencije prepoznati i u Nacionalnoj razvojnoj strategiji RH za koje se trenutno izrađuje i nacionalni plan razvoja otoka, a eksplicitno su uključeni i u izradu svih planskih i programskih dokumenata radi korištenja europskih sredstava iz Višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.-2027., što u prethodnim razdobljima nije bila praksa. Dakle, otoci i dalje ostaju u fokusu našeg djelovanja s ciljem osiguravanja njihovog daljnjeg i neometanog razvoja. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo na vaše izlaganje više replika, prva je poštovanog zastupnika Cappellia.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Državna tajnice. Pa 24 trajektne linije, 15 brzobrodskih, 12 klasičnih dakle 51 linija, 4 milijarde i 300 u 2020.kriznoj ulaganja na otoke što bespovratnih, što eu fondova, što kreditnih sredstava, mene zanima vi ste uvršteno je kao što ste i napomenuli u izmjenama čl. 37. Zakona o otocima u smislu propisivanja uvjeta i postupaka dodjele potpora male vrijednosti poslodavcima koji gospodarsku djelatnost obavljaju na otocima u svrhu očuvanja radnih mjesta. Dakle, malo sam htio da to dodatno objasnite, dakle da li je to u ciframa ovim recimo u 2020. što su tu spomenute, da li su to posebne cifre koje su izvan toga i ako imate neke podatke koliko se u prosjeku iz godine u godinu podupire taj vid potpore za pokretanje gospodarstva malog poduzetništva. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem na vašem pitanju. Sredstva dodijeljena u 2020.g. za otočne poslodavce su uključene u ove iznose, taj poziv i taj način dodjele bespovratnih sredstava otočnim poslodavcima ostaje i dalje. Kao što ste i čuli dodatno se uredio način dodjele potpora tako da će se one dodjeljivati sukladno odredbama Zakona o općem upravnom postupku, dakle raspisat će resorno ministarstvo program, raspisat će poziv otočni poslodavci će se javiti. Svi oni u odnosu na prethodne zakonske odredbe svi oni koji se mogu javiti za dodjelu ovakvih potpora bitno je ne moraju imati sjedište na otoku, moraju imati provedbu svoje aktivnosti, svoje djelatnosti, svog registriranog poslovanja na otoku, a svi onima kojima mogu dodijeliti potpore to su njihovi zaposlenici koji su otočani, imaju boravište na otoku, rade kod poslodavca najmanje 12 mjeseci u kontinuitetu [[Upadica Reiner: Hvala.]] i za njih svaki poslodavac može dobiti …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice, poštovani potpredsjedniče HS-a. Kao što znamo fokus prvog čitanja je bio upravo transponiranje vladine uredbe za podizanje količine subvencionirane vode sa 45 kubika na 85 kubika, rekli ste da to do sada koristi preko 7.300 ljudi na otocima. Kakvi su odjeci na Otočnom vijeću i od stanovnika otoka na taj dio uredbe? Isto tako ako nam možete malo nešto reći, vodili ste i eu fondove odnosno Operativni program konkurentnost i kohezija u Ministarstvu regionalnoga, koliko se ulaže posebice za luke i razvoj luka? Bivši ministar Cappelli je govorio o trajektima 4,3 milijarde kuna samo u prošloj godini, ali ključno je povezanost i osiguranje usluga kako bi osigurali jednakopravni kvalitetu života naših sugrađana na otocima. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepo na vašem pitanju. Dakle, kao što smo rekli uredbom Vlade se žurno interveniralo i povećala se količina subvencionirane vode po otočaninu sa 45 m3 na 85 na godišnjoj razini po otočaninu. Ove količine su naravno povećanje količina je rezultat usuglašavanja i odgovora na iskazane potrebe otočanina, s tim da se sama količina i same cifre su se odredili temeljem što povijesnih podataka temeljem usporedbe sa europskim prosjekom, a onda i odgovorom na sve iskazane potrebe naših otočana. Dakle, uredba je stupila na snagu 5.7.2020.g. i sad ju transponiramo u zakon. Što se tiče ulaganja u otočne luke iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija [[Upadica Reiner: Hvala.]]
Hvala to ćete u nekom drugom odgovoru. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana državna tajnice. Mene zanima, dakle postoji Deklaracija o pametnim otocima koja govori o tome da otoci imaju svoju posebnost, ali i niz problema koji na otocima postoji, prvenstveno se naglašava način upravljanja, potrebnom infrastrukturom, problem rješavanja otpada, problem rješavanja vode koji je i naša tema i izmjena i dopune zakona. Ono što mene zanima dokle se je došlo sa uopće ugradnjom u dokumente koje trebaju biti na razini RH, ali onda me zanimaju i konkretno pojedine aktivnosti? Te aktivnosti prvo i osnovno su da možemo upravljati podacima koje imamo jer na temelju tih podataka onda možete dalje nešto raditi. Neke stvari neće se moći napraviti, mislim da smo to i na jednom odboru diskutirali. Ako trebate za jednu obitelj dovesti vodu svjesni smo toga da nećemo, ali moramo znati gdje smo, što smo da bi pametno mogli upravljati otocima. Hvala lijepo.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem vam na vašem pitanju. U pravu ste, o tome smo raspravljali na odborima. Pametni otoci kao cilj i prioritet ulaganja su na taj način i eksplicitno navedeni u Nacionalnoj razvojnoj strategiji. Samim time trenutno je u izradi i u završnoj fazi izrada Nacionalnog plana razvoja otoka gdje će se neke od prioritetnih aktivnosti dodatno elaborirati i dodatno artikulirati. Sve to je isto tako preduvjet za fazu u kojoj se trenutno nalazimo vizavi programiranja slijedećeg višegodišnjeg financijskog okvira gdje konkretan iznos alokacije će biti određen za ulaganje na otoke, prioritetna ulaganja i prioritetni cilj je, jedan od njih su pametno upravljanje otocima, a sve to će biti usuglašeno zajedno sa predstavnicima otočana. Do sada je prikupljena baza od nekih 900-tinjak projekata i projektnih ideja u suglasju sa otočanima koji će se onda dodatno artikulirati kroz višegodišnje financijske dokumente. Hvala.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Dretara.
Hvala vam lijepa g. predsjedavajući. Poštovana gđo. državna tajnice, evo jedno pitanje vezano uz čl. 36.a. koji se dodaje ovim prijedlogom. Dakle, uvjeti za dodjelu bespovratnih sredstava iz st. 1. nije precizirano za određenu, bila to udruga, savez udruga, zadružni savez ili turistička zajednica, smiju li se prijavljivati za potporu samo na otoku gdje su registrirani, jel znamo da tijekom, najčešće ljeta, imamo puno raznih manifestacija po drugim otocima, dakle mislim da tu samo čl.36.a. nije jasan, možda da im dozvolimo naravno da sudjeluju i na drugim otocima jer to u ovom članku nije baš objašnjeno odnosno nije uopće navedeno da im omogućimo jednostavno da idu i na druge otoke na kojima nisu registrirani osim svojih matičnih.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem na vašem komentaru. Da, pogledat ćemo gdje je, u kom dijelu je potrebno dodatno pojasniti ovaj članak. No otočne manifestacije se ne održavaju samo na otocima. Otočni proizvođači se mogu javiti za sudjelovanje na manifestacijama bilo na njihovom otoku, bilo na nekom drugom, bilo na kopnu. Mi to sve podržavamo, kroz program se to definira, onda se oni javljaju na poziv i dodjeljuju im se bespovratna sredstva. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Lukačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, evo čl. 13. izmjena ovog zakona izmijenili ste čl. 31. i na taj način omogućili osobama s invaliditetom i djeci s teškoćama u razvoju u cijeloj RH, dakle ne samo otočanima, nego i onima koji nemaju prebivalište na otoku da imaju povlašteni odnosno besplatni javni otočni prijevoz. Time, evo ja zahvaljujem jer vlada time šalje pozitivnu poruke svim osobama s invaliditetom u RH na način da izjednačava njihove mogućnosti i time poštujemo i provodimo Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom jer evo i ovaj zakon usklađujemo s konvencijom. Hvala vam lijepa na tome i ovoj pozitivnoj poruci.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem vama na komentaru. Kao što znate do se do sad provodilo kao posebna mjera subvencioniranje troškova u otočnom javnom prijevozu putem našeg ministarstva. Sad će to sukladno europskim standardima biti u ingerenciji resornog ministarstva jedinica regionalne samouprave. Koliko sam vidjela već jučer je ta odluka i donesena na vladi, osigurana su sredstva i provedba ide dalje.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom. Pa evo spomenuli ste ove izmjene koje su se dogodile i kao što je voda osnova zapravo za razvoj i gospodarstva, a i osiguravanje što boljih uvjeta za život na otoku, tako je i ovo važno da je u čl. 37. promijenjena zapravo mogućnost potpore upravo tih osoba koje su ostale na otoku koje razvijaju gospodarstvo koje na taj način i zapošljavaju osobe koje su na otoku i to je jedan od važnijih mjera kojim se evo stimulira u ove 3 skupine da zaista jako značajno se poboljša i da li imate saznanja o tome da li je došlo do povećanja tih zahtjeva i povećanja broja poslodavaca?
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam na ovom pitanju poštovana zastupnice. Dakle, u izmjenama ovog zakona i u doradama otočni poslodavci odnosno gospodarstvenici su po prvi puta uključeni kao mogući primatelji potpore. Zato smo išli na ovakav način obzirom da smo njihov interes ispitali temeljem mini anketa prethodne godine i dvije da vidimo da li postoji interes, interes postoji. Sad smo uveli mjeru, mjeru ćemo provesti ove godine, za to osigurana sredstva, a onda ćemo učinke i mjere moć valorizirati kroz provedbu barem jedne godine ili ćemo ju dorađivati ukoliko se za to pokaže potreba. Ono što je bitno naglasiti da svi otočni poslodavci zainteresirani za ovu subvenciju će se javiti na program koji će biti izrađen, dakle ima javni poziv i imat će mogućnost dobijanja subvencije u 50%-tnom iznosu troškova koje su oni prijavili za opskrbu otoka. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zatupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kao što ste rekli i zaista i za svaku pohvalu je povećanje količina vode koje će biti isporučene po subvencioniranoj cijeni od 45 na 85 kubika. Ali evo ja bi ovom prilikom vas molila da razmotrite način na koji bi trebalo subvencionirati i druge energente, naime omogućiti možda korištenje plavog dizela za pogon brodica kojim će se vlasnik OPG-a ili naši otočani prevesti do svog maslinika. Znamo da je mogućnost korištenja poljoprivrednih strojeva po subvencioniranoj cijeni odnosno smanjenje trošarine dok npr. taj naš poljoprivrednik koji treba doći do svog maslinika brodom ne može koristiti subvencioniranu cijenu odnosno taj plavi dizel. Jednako tako postoji poduzetnici koji ne mogu koristiti te jeftinije cijene [[Upadica Reiner: Hvala.]] bez obzira što su udaljeni i nisu priključeni na električnu javnu električnu mrežu.
Poštovana državna tajnica.
Pa evo da naravno nažalost postoje i drugačije potrebe koje se mogu i moći će se i uzet će se u razmatranje prilikom vrednovanja učinka ovog zakona, prilikom razmatranja mogućnosti za njegovo unapređenje. Kao što sam rekla i u uvodnom izlaganju on je kompleksna materija, on je multisektorski zato smo ostavili prostor i široko je postavljen i ostavili smo time prostor i poslali poruku da smo spremni ga unaprijediti u svakom trenutku u onom segmentu za koji se pokaže potreba, a sve u suglasju i u dogovoru sa predstavnicima otočnih zajednica, poslodavaca, vijeća i samih otočana, ali i otočnih regionalnih samouprava. Hvala vam na ovome.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Baričević.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS-a. Uvažena državna tajnice. Evo Vlada RH svake godine povećava ulaganja u razvoj otočnih područja, pokazujući tako da život na otocima prepoznaje kao i područje od posebnog državnog interesa, ali dapače kao i područje od velikih prirodnih i gospodarskih i turističkih potencijala. S obzirom da dolazim iz Splitsko-dalmatinske županije velika sredstva i značajna se ulaže upravo u otoke Splitsko-dalmatinske županije tako je i nedavno prijavljeno 17 projekata u kojima je evo samo s otoka Brača 8 ugovorenih projekata u iznosu od milijun i 350 tisuća kuna i to je za svaku pohvalu, isto kao u sklopu izrade nacionalnog plana razvoja otoka ministarstva vezano i u suradnji sa otočnim koordinatorima po onom novom zakonu kojem ste uveli, tako da je prikupljeno s područja samo Splitsko-dalmatinske županije 426 projektnih prijedloga [[Upadica Reiner: Hvala.]]
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnica.
Hvala vam na vašem komentaru. Mi kao što sam rekla i na prethodnih komentar i pitanje otvoreni smo za svaku suradnju, sudjelujemo kako mi u funkcioniranju otočana kroz njihova predstavnička tijela tako i oni kod nas u našim savjetima, vijećima, radnim skupinama u sve su uključeni. Planiranje i financiranje sljedećeg višegodišnjeg okvira je u tijeku, otoci nisu izostavljeni, dapače po prvi puta za razliku od prethodne prakse su eksplicitno navedeni kao jedno od područja s razvojnim posebnostima za koje će se osigurati i posebni i specifični pozivi tako da na taj način ćemo nastojati odgovoriti ciljano na vrlo specifične potrebe otočana, otoka i otočnog područja. Hvala vam lijepo.
Poštovana zastupnica Peović ima također repliku.
Dobar dan. Hvala gospođo Đurić. Zanima me ovi članci 33. i 37., što se tiče čl. 33.da li je u toj subvencioniranoj mjeri omogućen nekakav imovinski cenzus, da li se može govoriti i o svrsi same vode odnosno korištenja vode za kako se kaže ljudski potrošnju ili se tu može uistinu izjednačiti i izjednačuje se korištenje vode za bazene i za konzumaciju? A što se tiče čl. 37., da, gospodarska djelatnost koja ide prema malim gospodarstvenicima svakako je ovdje deklarirana, ali možemo li govoriti o potrebi i u skladu sa Nacionalnom razvojnom strategijom potrebe da se ulaže u solare, dakle da se postavljaju solari i na privatnim posjedima, ali i na gospodarstvenim posjedima? I možemo li govoriti o velikim privrednim subjektima u koje bi se ulagalo, znači prevladavanje tog malog i srednjeg [[Upadica Reiner: Hvala.]] poduzetništva kao …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle, prvo ćemo čl. 37., otočni poslodavci, otočni poslodavci su svi oni koji obavljaju svoju djelatnost na otoku bez obzira na središte njihovog poslovanja. Dakle, potpore se daju otočnim poslodavcima za sve one otočane koji su kod njih zaposleni u kontinuitetu 12 mjeseci, bez obzira na broj otočanina koji su zaposleni kod njih. Dakle, svaki od njih može podnijeti zahtjev bez obzira na veličinu poduzeća. Naravno radi se o državnoj potpori, radi se o de minimis izraženoj potpori koja je ograničena na iznos 200 milijuna eura u tri godine i radi se o ograničenju da mora proći najmanje 12 mjeseci između trenutka dodjele potpore i zahtjeva za sljedeću potporu. Što se tiče količina vode odnosno čl. 33., radi se o naseljima ili dijelovima [[Upadica Reiner: Hvala.]] naselja koja nisu spojena na javnu mrežu [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]]
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Glamuzine.
Zahvaljujem. Što se tiče odredbi o opskrbi vodom one otkrivaju jedan temeljni problem pristupa razvojnim politikama u Hrvatskoj, a to je korištenje proračunskih sredstava novaca poreznih obveznika u krpanje nekakvih problema nakon što se oni dese umjesto da se ulaže u razvojne kapacitete lokalnih zajednica kako bi one svoje probleme mogle rješavati dugoročno i samostalno. Zašto se npr. ne provode inovativna i tehnološka rješenja kakva predlaže Water Saving Challenge priručnik napravljen upravo za hrvatske otoke? Kad bismo to pokušali napraviti možda ne bi bilo potrebno dizati broj subvencioniranih kubika vode po otočaninu i time produljivati njihovu ovisnost o javnim novcima i o rješenjima s kopna. Količina utrošenog javnog novca ne bi baš trebala biti indikator uspješnosti.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam i ja se slažem s vašim komentarom, količina utrošenog novca ni u kom slučaju nije osnovni i jedini indikator. Mora se znati koliko se ulaže i zašto se uložilo, no ovdje govorimo o otočnim naseljima ili dijelovima naselja koji za sada još nisu spojena na javnu vodoopskrbnu mrežu i opskrbljuju se ili brodovima vodonoscima ili autocisternama. Međutim, proces izgradnje vodoopskrbnih sustava, proces izgradnje završetka izgradnje aglomeracija na otocima je u tijeku. To su velika linijska infrastrukturna ulaganja. Ona se dešavaju kroz ovo financijsko razdoblje, ona će se dešavati i kroz slijedeće financijsko razdoblje. I što je prije moguće će se nastojati osigurati jednaka dostupnost čiste vode za ljudsku potrošnju za svakog otočanina. Tim više dok se to ne desi pored ovakvih načina radi se i na razvoju i primjeni alternativnih načina opskrbe vode [[Upadica: Hvala.]] primjena desalinizatora je jedan od tih načina koji je trenutno u razvoju i [[Upadica: Hvala lijepa.]] priprema se za primjenu. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Spajić.
Hvala predsjedavajući. Poštovana gospođo Đurić, vi ste do sada u svom djelovanju potpisali 1700 štetnih rješenja za RH i samim time ste oštetili proračun RH. Mene zanima da li ćete u svojoj budućnosti stati na tih 1700 rješenja ili ćete nastaviti praksu i dalje potpisivati štetna rješenja za RH? Hvala.
Poštovana državna tajnica, ovo naravno nema nikakve veze sa ovaj temom, nema, nema nikakve veze, ako želi odgovoriti državna tajnica odgovorit će, ja vam neću dati opomenu ali molim da se diskusija vodi o temi. Ako želi državna tajnica će odgovorit, a ako ne, ne treba.
Poštovani zastupniče ja ću vam samo odgovorit kao što sam i odgovorila, niti jedno rješenje nije bilo štetno za RH, niti jedno rješenje nije potpisano sukladno procedurama i pravim propisima.
Kolega Pavić odustaje od povrede Poslovnika, pa ćemo, hvala vam lijepo gospođo državna tajnice. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, onda bih prije prelaska na raspravu, molim [[Upadica: Da.]] da, da predsjednik Odbora za regionalni razvoj i fondove EU, poštovani zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana državna tajnice, jutros smo imali odbor gdje smo raspravili ovu točku, bilo je zadovoljstvo čuti da je između dva čitanja bila i javna rasprava. Državna tajnica je u svom uvodnom dijelu izvijestila što je sve unaprijeđeno u samom zakonu. Posebice veseli da su prihvaćene i primjedbe URIH-a posebice za djecu sa osobama, sa posebnim potrebama i prijevoz na otocima. Svi znamo i u raspravi ćemo raspravljati o samom sadržaju posebice o tome da se cijena količine subvencionirane vode povisila, ali na samom odboru ovaj zakon dobio je potrebnu većinu sa 7 glasova za i 1 suzdržanim te će odbor kao matično tijelo, Odbor za regionalni, kao matično tijelo preporučiti saboru usvajanje ovog konačnog prijedloga. Hvala.
Hvala lijepa. Prije nego što pređemo na raspravu jedna obavijest, nakon završetka rasprave o ovoj točki mi ćemo prijeći na iznošenje stajališta klubova i neovisnih zastupnika, prema tome molim vas da vodite o tome računa i eventualno obavijestite kolege koji su zainteresirani za govorenje u ime, dakle za iznošenje stajališta u ime klubova. Sada ću otvoriti raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani zahvaljujem vam se na prijedlogu zakona i ovome što se pripremalo za drugo čitanje. Ja ću s obzirom na to da nije, nema nekakvih značajnijih promjena u odnosu na ono što smo govorili kad je bilo izvješće o zapravo stanju o otocima, ali isto tako kada smo imali prvo čitanje, ponovit ću nešto što su neki naši osnovni, osnovni prigovori. Prvo dakle, mi polazimo od teze da bi hrvatski otoci mogli biti primjer uspostave samoodrživih zajednica, kružnog gospodarstva i održivog turizma, energetske samodostatnosti kao i Zero Waste politika. Ukratko smatramo da bi oni prvi mogli ući u postkarbonsko i digitalno društvo i osigurati visoku kvalitetu života i svojim stanovnicima, ali i sačuvati resurse za buduće generacije. Međutim, u ovom zakonu ima nekoliko stvari koje u tom smjeru ne idu. I jedna od stvari na koje se zakon poziva, a poziva se na to da otoci jesu pod osobitom zaštitom RH što je ustavna kategorija. A s druge strane tu posebnost brišemo odlukom da otoci više neće donositi svoje planove razvoja. Dakle, planovi razvoja će se donositi na razini regionalnoj jel i isto tako nositelj otočke politike je Ministarstvo regionalnog razvoja što je ok. Međutim, mi smatramo da skupine otoka primjerice oni koji su više udaljeni od kopna, izrada planova za sve njih zajedno bez posebnosti svakog otoka posebno nije dobar put. Mi mislimo da zapravo treba jačati otočne kapacitete da planiraju vlastiti razvoj, da trebamo u to ulagati i da koliko god otoci određene skupine imaju neke zajedničke karakteristike da tako i svaki ima određene posebnosti koje se moraju, koje se moraju adresirati. Drugo, ono što vidimo da također nije adresirano ovim zakonom odnosno nije provedeno do kraja je upravo ovo pitanje koje smo isticali kada smo o izvješću govorili. A to je da mi nemamo pokazatelje otočke razvijenosti, da i pravilnikom koji to regulira i smjernicama koje se rade za praćenje razvijenosti otoka, ti pokazatelji nisu prilagođeni specifičnim potrebama svakog od otoka. Pa tako, primjerice, vam za održivi turizam koji je dio ovdje zakonske odredbe o pametnim otocima, dakle da se ide prema održivom turizmu jedino što od indikatori postoji za sada, za praćenje je broj noćenja, a broj noćenja ne može biti indikator pokazatelja uspješnosti održivog turizma, jer, dakle, šta, što je on veći, to je turizam održiviji? Nije. Je li, masovni turizam nije dio koncepta održivog turizma.. Druga stvar gdje vidimo isto tako da se nije išlo u smjeru dosljedno do kraja, dosljedno do kraja, u smjeru toga da vidimo otoke kao primjer i digitalizacije i razvoja nekih novih koncepata, itd., je taj da npr. za Hrvatski otočni proizvod nemamo specificirano da taj, i niti može, da taj proizvod može biti i znanje koje ne mora nužno biti proizveden na otoku, ali može biti proizvedeno od otočana ili otočanima služiti. Dakle, ono što bi mi tražili je da se naprave zahvati koji će omogućiti da i ono što je znanje, što je pamet, što je softver, tako, pod navodnicima, je li, da također, može biti Hrvatski otočni proizvod i da promislimo da li je koncept gdje sve što je Hrvatski otočni proizvod mora biti napravljeno isključivo na tom otoku, ali da možda resursi moraju doći od negdje drugdje jer ponekad, za neke proizvode moraju doći od negdje drugdje. Na kraju krajeva, naši otoci u povijesti, oni koji su bili najuspješniji su zapravo resurse dovodili od negdje drugdje i recimo, od toga radili primjerice, brodove. Dakle, moramo razmisliti o konceptu hrvatskog otočnog proizvoda na način da on bude prilagođen vremenu, ali i činjenici da otoci imaju ograničene resurse i da ako hoćemo ih razvijati u smjeru više dodane vrijednosti, da moramo prihvatiti onda i možda promjenu tog koncepta. Dakle, isto tako, mi smo već isticali da pristup koji se temelji na ideju da će ovdje, tu u Saboru ili u županijama definirati što otocima treba i kako to izvesti za otočane, da je krivi pristup jer upravo oni imaju komparativnu prednost u ovom dijelu u kojem mi nemamo. Mi smo suočeni s konceptom kružne ekonomije, mi smo suočeni s konceptom, zapravo drugačijeg korištenja modela resursa. Mi zapravo trebamo iznalaziti za sebe šta to za nas znači. Međutim otočani zapravo ne moraju. Oni tako žive stoljećima. Dakle, neke prakse tradicionalne zapravo treba oživjeti i prilagoditi novom vremenu. Dakle korištenje resursa na otoku je potpuno drugačije nego što je korištenje resursa u Zagrebu. Npr. kad smo neki dan govorili o Zakonu o gospodarenju otpadom, vi imate jedinice lokalne samouprave gdje nema biootpada, a kao morali bi ga imati. Nema ga. Recimo, u ruralnim područjima u Slavoniji, u nekim drugim ruralnim područjima, otočnim zajednicama, i tako, zato što su, što imaju ciklus kako koriste taj dio otpada, a mi to zakonima nekad ne prepoznajemo zato što zakone kreiramo ovdje, vrlo često sa pozicije nas koji živimo, mnogo nas, zapravo u gradovima. Dakle, isto tako, ako želimo pametne otoke, a vjerujem da želimo, onda je jako važno da u politici ne dolazimo s implementiranim tehnologijama u gradovima i implementiramo ih onda na otocima pa dolazi do apsurdnih situacija, kao što je bila neka situacija kad se našim otocima nudila pametna regulacija semafora, a nismo primjerice, napravili pametnu regulaciju i sustav obavještavanja o, recimo, trajektnom prometu, ne, koji njima treba, semafore nemaju, uglavnom. Isto tako, smatramo da je jedna od ključnih stvari da ograničimo, pa čak i zakonski, model, način na koji se ide u energetsku tranziciju otoka. Dakle, otoci bi trebali biti pilot projekt građanske energetike. Ako mi dopustimo da se na otocima rade megaprojekti, recimo, solarnih elektrana, koji zauzimaju onda veliki dio prostora poljoprivredne površine ili na zelenim površinama, što se događa, ne samo na otocima, nego i drugdje, u tom slučaju, mi nećemo dobiti onaj efekt koji smo trebali jer ćemo potrošiti lokalni resurs, tamo je taj resurs ograničen, zemlja je ograničena i resurs na otocima. Ali, možemo raditi solarizaciju brownfielda, znači već izgrađenih kuća, stanova, zgrada, hotela, napuštenih industrijskih objekata, itd. Znači, da nam bude pravilo da ulaganje u održivu energetiku na otocima bude upravo na već izgrađenoj infrastrukturi, a nikada ne na greenfieldu. I ja ću vam reći, recimo, nizozemski parlament vam je to pravilo donio za cijelo područje države gdje je greengfield zadnji, 7. opcija od 7, za investicije u primjerice, solare. Dakle, to je ono, to je taj pristup koji bismo željeli imati. Također, željeli bi da se promijeni način, dakle praćenja razvoja otoka. Pazite, vi sad imate situaciju da vam je indikator za razvijenosti otočnih područja, primjerice BDP, a BDP se mjeri na razini regije, županije. I nemamo naravno, podatke o BDP-u za otoku, ne mjerimo ih, a mogli bi ih mjeriti zato što podaci zapravo na temelju kojih bi mogli izračunati BDP postoje. Međutim podatke ima FINA, ima bazu poduzeća, ima bazu obrta, ima OPG-ove, imamo podatke od Porezne, imamo podatke o investicijama. Vi, na kraju krajeva, imate podatke o investicijama. Dakle mogli bismo izračunati i taj i taj element praćenja razvoja otoka ako nam je to bitno, mada ja smatram da postoje i drugi važni indikatori koji se tiču više kvalitete života i primjerice prihoda, rashoda, potrošna strana, mogućnost potrošnje itd., koji bi bolje pokazivali kvalitetu života na otocima. Ali kažem, što god mi napisali u zakonu, ako mi nemamo kvalitetan sustav praćenja tih pokazatelja nećemo dobiti ono što smo željeli. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Ove izmjene i dopune Zakona o otocima su nastavak jedne dobre priče koju ja često kažem ovdje u saboru da je jedna od boljih strana hrvatskih politika koje su se vodile u proteklih 30-tak godina jer bez obzira što neki govore da mi nemamo pokazatelje, mi itekako znamo gdje smo bili '97. kada se napravio Nacionalni program razvoja hrvatskih otoka, '99. kad je napravljen prvi Zakon o otocima sa podosta sličnih odredbi i današnjem zakonu, a onda se on dograđivao, pa da smo onda 2006. radili popuno novi Zakon o otocima nakon jednog razvojnog ciklusa, pa onda 2018. ponovno još jedanput novi Zakon o otocima kroz neke izmjene koje su bile u međuvremenu jer smo se prilagođavali vremenu i nekakvim potrebama i razmišljanjima koje su tada politike davale prema otocima i otočanima. Ono što ja želim reći da vrlo je lako izmjeriti sve. Znači imamo i popise stanovništva i 2001. i 2011., imamo brojna izvješća o provedbi Zakona o otocima koja svjedoče da RH itekako vodi brigu o hrvatskim otocima i da nije to samo neki mali moment u Ustavu RH ili samo ovaj zakon, dapače i mnogi drugi također zakoni doprinose sveukupnosti tog razvoja. Ono što smo imali početkom 2000.-tih godina, znači na otocima praktički nakon rata, početak turističkih sezona, nismo imali dobru prometnu povezanost, mnogi otoci, pogotovo veliki, najveći koji nose najveći broj stanovnika i najviše gospodarskih aktivnosti u 8 sati više-manje su bili zatvarani, otvarali bi se ujutro u 6 sati sa prvim ili 7 sati s prvim linijama, nismo imali brzo brodske linije, nismo imali znači riješeno pitanje hitnih slučajeva u smislu da imamo mogućnost da lete i helikopteri, da imamo potrebnu infrastrukturu da oni mogu slijetati, da imamo uređenu zdravstvenu skrb, socijalnu skrb, obrazovanje, itd.. I na svakom tom području može se vidjeti napredak u odnosu na ono što smo, kažem, imali '97. i 2000., a onda je taj Zakon o otocima naređivao mnogim drugim resorima što da rade i na koji način da pomažu da taj život tamo opstane. I danas imamo 1244 otoka i to smo rješavali jer se nekada govorilo o 1178 otoka, otočića i hridi. Mislim da je Registar otoka u funkciji, to se riješilo i znamo sada točno konačno i sve one osnovne podatke koji su nekada, kažem, bili onako jedan dio ili moment kojeg se onako samo pogledalo. Imamo 59 lokalnih samouprava na otocima, od toga na samim otocima 51, 8 obalnih gradova koji imaju male otoke u svom, ajmo reći, administrativnom ustroju i ja tu vidim onaj najveći moment koji treba sada koristiti i ovaj zakon, ali i lokalne politike da se život na tim otocima sačuva. Tu mislim i na Mali Lošinj i na Zadar i na Šibenik i na Dubrovnik koji tim otocima trebaju svojim također pomoćima i politikama sačuvati život. Imamo 48 naseljenih otoka, koliko sam vidio, znači posebno na malim slabije naseljenim otocima imamo problem i tu hrvatska politika sada mora reći što želi i na koji način sačuvati život da tamo život opstane. Na ovim velikima ne bi trebalo biti većih problema, mnogi i dobivaju dodatno stanovništvo, pogotovo premošteni otoci i tu nema nekakvih većih problema. Mislim da na otoku Krku, ne znam, ili na Viru je to vrlo vidljivo kroz njihovu gospodarsku aktivnost i mnogi žele živjeti na tim otocima, dok ovi koji vise tj. ovise o trajektnim linijama tu manjih problema u doseljavanju zasigurno ima. Ono što je trebalo rješavati kroz, kažem, vrijeme se i događalo, 2003. imamo i cestovni prijevoz i vodoopskrbu otoka i nakon toga uveli smo pomoći i poslodavcima, nakon toga uveli smo i onu oznaku o kojoj mnogi govore, znači „Hrvatski otočni proizvod“, uvelo se znači i otočne iskaznice, na neki način sustav se iz godine u godinu dograđivao i on danas, kažem, može biti mjerljiv u svemu, u svakom momentu i vrijeme koje je sada zacrtao novi Zakon o otocima 2018. sa ovim izmjenama je vrijeme ispred nas i slijedećih nekoliko godina kroz koje moramo iskoristiti ove odredbe da se taj život ne samo sačuva nego i dogradi, kažem, u svim segmentima. Tu radi nakon evo 2.g. i ovaj Zakon o otocima tj. njegove izmjene i dopune jer se uočilo znači da su određene politike napravile poteze u smislu najprije i ovog dijela koji se tiče i same panedmije, pa kad govorimo o cestovnom prijevozu vidimo da nam je znači kroz izmjene Zakona o cestovnom prijevozu dio nadležnosti prešao iz Ministarstva regionalnog razvoja u Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, vidimo znači da se u dijelu planiranja u potpunosti usklađujemo sa Zakonom o strateškom planiranju, sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvoja RH, pa se onda i miču iz ovog zakona određene odredbe. I ono što se pojavilo kao problem to je bila količina vode znači koja se isporučuje na te male slabije naseljene otoke ili na dijelove otoka koji nisu povezani sa vodoopskrbnim sustavima, da se taj iznos tj. količina poveća na 85 m3 po članu kućanstva što je po meni u redu i mislim da je voda osnovna potreba koju moramo imati da bi najprije živjeli, a nakon toga i bavili se određenim gospodarskim djelatnostima. Otoci danas i u tom sustavu čine napredak, pogotovo kroz aglomeracije kad govorimo o velikima. Recimo otok Krk je prvi jedan koji je u potpunosti riješio svoju aglomeraciju daleko ispred svih mnogih drugih, tim putem idu i mnogi drugi veliki otoci i mislim da je to pitanje koje će se riješiti tamo negdje do 2025., 2026. na svim otocima, znači da imamo uređeni sustav vodoopskrbe od koji se jedan dio koristi izvorima na samim otocima kao što su to Cres i Mali Lošinj, a neki drugi su spojeni na vodoopskrbne sustave sa kopna na tzv. regionalne vodovode. Naravno da sustavi odvodnje su onaj dio koji nam treba zaštititi more da bi se mogli baviti turizmom na najbolji mogući način i da imamo očuvan okoliš i prirodu i da na taj način uz sve ono što radimo kroz sustav recimo zbrinjavanja otpada o kojem smo nešto jučer govorili na tim otocima osiguramo preduvjete da onda možemo krenuti u ovu drugu fazu koju je također predvidio Zakon o otocima kada govorimo o zelenim politikama, o pametnim otocima, digitalizaciji itd. Evo mogu reći da mi je drago da su i otok Lošinj, Rab među prvima rješavaju sustav digitalizacije tj. razvoj širokopojasnog Interneta i krajem godine praktički svi ćemo biti na optičkim kabelima spojeni što je jedna velika stvar za nas na otocima. Znamo koliko problema imamo u velikim gradovima koji to možda mogu puno jednostavnije rješavati, ali kažem u mnogočemu otoci prednjače i slažem se s ovim dijelom da možemo biti onaj pilot projekt u dijelu te kružne ekonomije zelenih politika jer se za to pomalo stvaraju svi uvjeti. Ali primarno je sačuvati stanovništvo kroz brojne povlastice i potpore, kroz subvencije i prije svega prometnu povezanost, o njoj najviše toga ovisi. Ako niste dobro prometno povezani vi imate problem. Današnji sustav trajektnih i brzobrodskih linija jednostavno doprinosi tome da vi danas u odnosu na ono što smo imali 2000.govorimo o desecima više državnih trajektnih linija, brodske linije koje su povezivale ove manje otoke sa svojim središtima na otocima ili na kopnu također funkcioniraju i sustav brzobrodskih linija je ono što je nadogradilo apsolutno sve, posebno u sezoni kada sustav u najvećem dijelu privatnom sektoru koji ga obnaša jednostavno stvara dodatnu vrijednost … prometno povezivanje. Ono što ovdje valja istaknuti da se dodatno uredilo i pitanje kroz potpore malim poslodavcima u čl. 37., znači sada je uvedeno da se za prvu skupinu otoka isplaćuje 100% isplaćene bruto plaće godišnje, za drugu skupinu 75, a za treću skupinu otoka 45%. To je do sada bilo podijeljeno u dvije skupine 100 i 50% za prvu i drugu i mislim da je to također u redu, iako najveći korisnici su praktički najveći otoci jer ima najviše gospodarstvenika. Ovo treba podržati, posebno u dijelu i osoba s invaliditetom i njihovih prava i mislim da je konačno evo ovaj zakon sada trasirao prostor razvoja otoka u sljedećih nekoliko godina, ne mislim da će biti nekih većih problema, zbog toga će ih i klub HDZ-a podržati.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, u Hrvatskoj imamo 1244 otoka, od toga je 78 otoka, 524 otočića i 642 hridi ili grebena, to je prirodna vrijednost Hrvatske, to je ono što je komparativna vrijednost Hrvatske, a ono što svi zajedno trebamo učiniti i napraviti je da omogućimo zaista održivi razvoj otoka. Jučer smo imali raspravu o Zakonu o gospodarenju otpadom pa se tamo negdje održivost izgubila, ovdje se ne smije izgubiti jer održivi razvoj otoka zapravo se odnosi na unapređenje i razvoj lokalnih zajednica na otocima, povećanje kvalitete i dostupnosti komunalnih, obrazovnih, zdravstvenih, socijalnih, kulturnih, sportskih, poduzetničkih, turističkih te ostalih javnih usluga u sustavu podršku zaštite okoliša, primjene energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije. I to sve na papiru dobro zvuči, to imamo održivi razvoj otoka, ajdemo se s tim zajedno baviti da donosimo i određene deklaracije, donosimo i određene strategije, ali ono što moramo svi zajedno voditi računa kako to izgleda u stvarnosti. Život na otocima, dakle to oni saborski zastupnici koji su tu iz naših redova, a potječu ili žive ili još uvijek žive ili su živjeli na otocima znaju to govoriti emotivno. Ja ne mogu govoriti tako emotivno ali mogu govoriti u smislu toga što Hrvatska treba, želi i mora biti. Dakle, ako imate tako jednu prirodnu vrijednost, ako imate takvu jednu komparativnu prednost u ostalo na nešto drugo o tome se morate brinuti. I zbog toga ne čudi da svaki put ili kad dođe novi Zakon o otocima ili dođu izmjene i dopune Zakona o otocima svi iz naših redova, bez obzira da li su vladajući ili su oporbeni, nastoje o tome govoriti afirmativno i nastoje o tome govoriti treba napraviti još to, treba poboljšati to. Ja sam imala priliku zaista mislim da jedino nisam bila na Palagruži igrom slučaja, na svemu drugom sam bila i u tim nekim vremenima kad niste imali trgovinu na pojedinom otoku. Dakle, ja to govorim kao netko tko je dolazio na otoke. Dakle, tamo kad sam počela jedriti '85., '86. godine onda zaista sam i obišla sam sve otoke i kad sam se i bavila intenzivno prostornim planiranjem pa kad je došao netko s prostornim planom pa bi ja govorila o tome da znam, onda me je pitao kako znam, ja kažem zato što sam obišla, obišla sam kao turist, obišla sam kao netko kom je stalo, obišla sam kao netko tko živi u Hrvatskoj i obišla sam kao netko tko je prepoznao da je to hrvatska prednost. Sve ono što mi vidimo u gradovima i na kopnu, otok, na otocima se vidi puno prije i puno ovaj u na intenzivniji način. Dakle, ako imate problem vode vi taj problem vode na otocima vidite puno brže i puno intenzivnije nego što možete vidjeti na otoku, nego što, dakle puno intenzivnije na otoku nego na kopnu. Jednako tako kad je krenula tema klimatskih promjena na svjetskoj razini tko je prvi reagirao vezano uz klimatske promjene, govorim na svjetskoj razini naravno ne govorim na razini RH, to su otoci. Jedan od hrvatskih otoka kojem prijeti opasnost da zbog klimatskih promjena i zbog podizanja razine mora zapravo nestane je Krapanj. To je naš najniži otok koji je negdje najviša točka mu je ja mislim 5 metara iznad mora. Dakle, to je nešto i to su neke promjene koje jesu. I zbog toga vidjeli ste da i u prvom čitanju smo mi podržali ovu izmjenu i dopunu zakona iz jednostavnog razloga, ja zaista držim da nema zakona koji je uklesan u kamen, da treba voditi računa što je u primjeni zakona koji su problemi priznati, čujte negdje smo nešto malo pogriješili i trebamo zaista napraviti izmjene da budemo i brži i operativniji. Neke stvari su se napravile, neke stvari će se napraviti, neke stvari si budimo pošteni neće napraviti, ako imate jednu obitelj koja živi na jednom otoku, a imamo tih slučajeva i kad stavite koliko je sredstava uloženo, treba uložiti da recimo se dobije ta familija ili jedan čovjek vodu naravno da će postati vrlo upitno da li je moguće i dalje će biti vodonosci koji će morati ovaj donositi, dovesti vodu ali naravno to mora biti u nešto smanjenom obliku i moramo se truditi da toga bude što manje. Dakle, ono što sam u jednom trenutku rekla, vi jednostavno kad danas dođete 2021. godine na bilo koji otok i kad probate, bilo koji zaista govorim bilo koji i probate usporediti u proteklih 40-tak godina vi vidite ipak velike, ne ipak nego radove, vidite neke promjene, dakle sve ono što možete napraviti, dakle sve ono što je nekad izgledalo jako daleko sad je jako blizu. Ali ono što se svi zajedno trebamo potruditi ne samo kroz zakone, kroz donošenje zakona zapravo da tu komparativnu prednost koju otoci imaju pogotovo u novom načinu života, ova korona je rasvijetlila i neke druge stvari. Pogledajte danas kad je, što ljudi u ponudi turizma traže. Traže ili hotele one visoke kategorije dakle ili traže kuće u zaleđu, traže nekakve objekte u izoliranosti tako da ta jedna izoliranost otoka koja je zaista postoji problem, problem u funkcioniraju postaje komparativna prednost. I o tome treba voditi računa. I o tome treba voditi računa kad se, kad je, kad se i omogućava i razvoj otoka. Ono što je uvijek važno, uvijek je važna kvalitetna infrastruktura. Dakle, kvalitetna povezanost, da imate vodoopskrbu ali dakle da imate i energetsku samodostatnost. Ja se moram priznati sad sam u životnoj dobi kad se sve više i više sjećam što je bilo u prošlosti pa se sjećam uopće projekta prvih vjetroelektrana koji su bili na otoku Visu, na južnom dijelu i uopće taj jedan drugi proces da li da, kako da, što to znači. Dakle, ta jedna samodostatnost kad je riječ o opskrbi energetikom je izuzetno važna, izuzetno važna. Jednako tako ono što je u smislu klimatskih promjena bitno, bitno je da se kvalitetno bavimo zbrinjavanjem otpada. Naravno da je zbrinjavanje otpada, vi otpad možete dio reciklirati, dio možete ponovo upotrijebiti, možete imati kompostane, ali uvijek postoji dio otpada s kojim ne možete ništa. Kad je riječ o otocima nema drugog puta nego s otoka odvest negdje drugdje. Prema tome, svi oni problemi kojima se kao država susrećemo u određenom razvoju države, svi oni problemi koje imamo vezano uz klimatske promjene, sve ono što želimo imati i kad govorimo o zelenom planu kad je riječ o otocima mi to na otocima vidimo u vrlo, zapravo vidite u jednim uvjetima na jednom malom teritoriju i vidite kako i probate sve to zajedno riješiti. Kad je bila rasprava u prvom čitanju ne mogu a to ne ponovit onda sam između ostalog rekla da se je ovaj zakon se usklađuje sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH. Riječ je o dva zakona koja su bila iz dva ministarstva i kad je ovaj zakon koji danas mijenjamo 2018. o otocima bio u prvom čitanju onda smo ukazivali na to da probaju uskladiti međusobno sve odredbe odnosno ta dva zakonska prijedloga i onda je čak i bio nekakav amandman koji nije bio prihvaćen, ali dobro došlo se je na naše. Dakle, i ovu izmjenu i dopunu Zakona o otocima mi doživljavamo kao korak naprijed. Voljeli bih da postoje neki čarobni štapići, voljeli bi da netko čarobnim štapićem može neke stvari promijeniti, ali ono što uvijek moramo voditi računa je slijedeće. Da imamo kvalitetan zakonski prijedlog, da imamo zakonski prijedlog koji može biti provediv i da ga provodimo i ono o čemu je najvažnije od svega toga da imamo ljude jer ako nemamo ljude onda sve i ako nećemo imati naše sugrađane koji su spremni živjeti na otocima i kojima će se stvoriti uvjeti pristojnog življenja na otocima možete imati najbolje zakone, najbolje namjere, ali od svega toga zajedno na kraju neće biti ništa. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući, tajniče, gđo. državna tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Proći ćemo naravno na tren kroz, evo, ovaj jedan dosta široki i konačni prijedlog zakona u kojem se, evo, možemo referirati na puno toga. Prvo bi evo, nastavno na izlaganje poštovane kolegice Mrak-Taritaš rekao koliko je bitno da sačuvamo naše otoke, da ih sačuvamo čistim, da ih zadržimo i sačuvamo pogonima za život, da tamo zadržimo ljude i da naravno, gospodarsku djelatnost pametno i strateški planiramo. Koje su opasnosti za naše otoke vidjeli smo jučer kada smo imali jedan, srećom vrlo brzo lokalizirani požar na odlagalištu otpada u Malom Lošinju. Dakle, svima je nama jasno da turizam jednostavno nema alternativu kao ozbiljan predstavnik pogonskog goriva cijele ove naše domovine, ali na otocima, ja, razumije se, jasno je, treba napraviti ravnotežu. Gospodarenje otpadom između ostalog, naravno, podrazumijeva i gospodarenje otpadnim vodama, hoćemo li na hrvatskim otocima krenuti u smjeru razvoja vrhunskog turizma sa lancima hotela, a znamo da su vrhunski hoteli istovremeno i vrhunski zagađivači, naročito zbog tih svojih otpadnih voda u kojima se nalaze razne kemikalije koje se koriste za čišćenje, odnosno dezinfekciju. Stavljati tamo neke skupe i sofisticirane sustave kroz koje bi se takve otpadne vode mogle na kvalitetan način čuvati odnosno njima gospodariti, vjeruje, iznimno poskupljuje te projekte, pa je svima jasno, naravno, da otoci kao djevičanska priroda Hrvatske, moraju zadržati i takav vid turizma, pa čak kroz, u zadnje vrijeme u proteklih nekoliko godina popularan, popularno zvani robinzonski turizma, odnosno sad moderno kažu, glamping. Pogledajmo, iako se naravno ne nalazi na otoku, kako to radi Novska. Tamo je jedan agronom uz pomoć zdravog razuma, vrhunskoga truda i europskih fondova napravio reprezentativnu industriju videoigara i naravno, ostalih stvari iz aspekta elektronike i takve industrije. Zašto tu istu stvar, znanje i primjenu istog tog znanja ne bismo pokretali na otocima. Znamo da su takve industrije izuzetno maleni zagađivači, naravno, potrebno im je osigurati kvalitetne internetske veze, ali vjerujem da će uskoro kroz optičke kablove i 5G tehnologiju i tu biti prostora. Na otoke treba dovesti znanje, a ne odvoditi ljude. Idemo i dalje do nekih članaka, besplatan javni otočni prijevoz, u svakom slučaju u potpunosti podržavamo, pa i činjenicu da se on odobrava i za osobe po određenim kategorijama, invaliditeta ili socijalnog statusa i koje nemaju prebivalište na otocima. Opskrba vodom u količini do najviše 85 kubnih metara godišnje je nešto što apsolutno i svakako treba podržati jer znamo koliko je voda, možemo slobodno reći, čak i strateški energent odnosno preduvjet opstanka na otocima. Gospodarski subjekti na otocima ostvarivat će i državnu potporu do najviše 50% troškova prijevoza vode, što isto, apsolutno treba podržati, no još jednom treba podsjetiti da treba vrlo odgovorno i vrlo razumno planirati razvoj gospodarskih subjekata i jasna je stvar, ipak u jednu ruku prepustiti tržištu, ali u drugu ruku i pokušati pažljivim planiranjem sačuvati okoliš koji je jedan od najbitnijih za razvoj turizma. Što se tiče ovih programa hrvatskog otočnog proizvoda, evo, u replici sam poštovanoj gđi. Državnoj tajnici samo u potpuno dobroj volji, skrenuo pozornost da možda, eto, treba vidjeti gdje se, odnosno mimo registracije smiju prijavljivati svi ti savezi udruga, udruge, zadružni savezi, turističke zajednice i svi oni koji mogu sudjelovati u događanjima koji doprinose ostvarenju ciljeva programa hrvatskog otočnog proizvoda, a znamo da su to sajmovi, manifestacije, konferencije, radionice, seminari i edukacije koji će, vjeruje, sa polaganim otključavanjem, a iskreno se nadam, i jednoga dana, potpunom pobjedom nad pandemijom Covida-19, postati nešto normalno, odnosno vratit ćemo se u ono staro i normalno. Ovdje ima i nekoliko ograničavajućih članaka odnosno stavaka. Korisniku se mogu dodijeliti sredstva za provedbu najviše dvije različite aktivnosti, vjerujem da i tu treba razmisliti, pa možda, naravno, omogućiti nekome tko stvarno želi raditi više, tko želi raditi češće da to i može. Udruge, savezi udruga i zadružni savezi moraju biti, po ovome sljedećem članku, registrirani najmanje 2 godine prije podnošenja prijave. Eto, vjerujem da i tu treba malo razmisliti. Naravno, Hrvatski otočni proizvod, kako je, evo, ovdje rekla jedna kolegica, ne smiju više biti samo sirevi, masline, vino, lavanda te naravno, proizvodi od njih. Jedna od, moram se osobno sjetiti, meni najtežih emisija su oni naši lijepi Plodovi zemlje i kada sam tamo jedne godine vidio prilog o nevjerojatnim količinama ovčjeg runa kojeg vjetar kao u onim vestern filmovima vozi našim otocima i nosi ih, jer seljaci strižu ovce i onda to jednostavno bacaju sa nevjerojatnom rečenicom, vuna se ne isplati. Nemoguće je, meni osobno shvatiti da se nešto što nam je dao Bog i vrijedne ruke našeg čovjeka ne isplati koristiti kao sirovina ili kao bilo što drugo, kao gotovi proizvod. Pretpostavljam da u programu Hrvatski otočni proizvod ima jako puno potencijala i sam sam sudjelovao u manifestacijama koje su se zvali Sajmovi EU fondova. Kao voditelj, prošao sam i obalu i nekoliko otoka i vidio sam koliko ljudi imaju volju, koliko ljudi žele sudjelovati u takvim programima, vidio sam, naravno, i da oni računaju na tu promociju, vidi se da im ona i treba, pa zašto onda još malo ovdje ne otključati odnosno biti malo liberalniji prema njima i dati im jednostavno ako žele neka rade. U ostalim člancima spominju se i prava na dodjele državne potpore za djelatnosti važne za gospodarski razvoj otoka, otočnim poslodavcima. Ovdje vjerujem da će jednako tako biti malo tolerancije. Znamo i sami da se pomalo vadimo iz krize virusa Covid-19, pa evo ovdje u ovom jednom članku vezanom uz potpore da djelatnici koji zapošljavaju rade kod istog otočnog poslodavca najmanje 12 mjeseci, dakle godinu dana, vjerujem da i tu možda treba biti malo fleksibilniji. Vidjeli smo i sami na mnogim zakonima koje ovdje donosimo, odlučili smo neke stvari koje nisu regulirane zakonom regulirati određenim Pravilnicima odnosno podzakonskim aktima, pa mislim da se i ovdje treba izaći ljudima u susret. Cilj je dakle zadržati hrvatske ljude na hrvatskim otocima, cilj je dovesti i nove ljude. Spominjali smo ovdje sa dosta, pa mogu slobodno reći i onako mašte, te neke digitalne nomade o kojima smo evo ovdje i raspravljali i glasovali, pa vjerujem da su hrvatski otoci idealno mjesto i da je razvoj modernih znanosti i modernih tehnologija upravo idealan za razvoj na hrvatskim otocima, dovedimo tamo ljude izvana, zadržimo naše ljude i no nemojmo zaboraviti niti našu poljoprivredu i našeg poljoprivrednika jer kako su i sami žitelji tih otoka, žitelji našeg Jadrana rekli „škrta zemlja čuva svoje blago“, pa eto čuvajmo ga i mi. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem kolegice i kolege. Ovaj zakon i u drugom čitanju sličan je kao u prvom čitanju, ukratko voda palac gore, a ovi otočni razvojni planovi palac dole, to bi bilo otprilike sukus samo ovih izmjena zakona. Prethodni govornici su rekli odnosno kolegica Benčić je to rekla da ne postoji ili da nema nekog pokazatelja razvijenosti otoka. Kolega Borić je malo replicirao, pa ću ja sad pokušat zaokružit. Prvi indikator razvijenosti otoka iznio je 2014.g. tadašnji predsjednik vlade Zoran Milanović u svom poznatom iznijansiranom, suptilnom i pažljivom javnom nastupu koji vam je poznat kad je rekao da se na otocima bolje živi nego na kontinentu osim u velikim urbanim središtima, što je izazvalo opće oduševljenje otočana i naravno ovoga reakcije o tome je li to točno. Opasnost te izjave je da se naravno o tome pita otočane, a ne ljude iz kontinenta iz ruralnih područja gdje se bolje živi i onda se medijski dobije naravno jedna vrsta odgovora kakav se inače dobije u takvom slučaju. Međutim, postoji jedna puno efikasnija i logičnija metoda, nije znanstveno obrađena, ali je politički vrlo utemeljena, a ona glasi da je razvijenost pojedinih krajeva Hrvatske obrnuto proporcionalna broju HDZ-ovih načelnika i gradonačelnika u tim krajevima, počevši od Slavonije, Istre, Dalmacije itd., pa u tom smislu otoci su negdje između Istre i Slavonije, nešto razvijeniji od Slavonije, a nešto manje razvijeniji od Istre, takav je otprilike i broj ovoga čelnika HDZ-a. Mislim da je to ovako jedna metoda koja do sada se pokazala relativno točnom, ali mislim da bi i znanstvena analiza pokazala da je to otprilike tako. Govoreći u prvom čitanju o Zakonu o otocima konzultirao sam se sa određenim brojem ljudi do čijeg mišljenja držim, a dolaze s otoka i spomenuli su mi jedan slučaj što prije nije bilo, a to je slabija dostupnost zdravstvenih usluga. Da to ne bi ostalo samo na impresijama ovoga određenog broja ljudi sa otoka potrudio sam se pronaći što je o tome rekla pučka pravobraniteljica. Ja ću citirati što je rekla: „Nedostupnost zdravstvenih usluga, posebice u ruralnim udaljenim područjima i otocima, u vrijeme epidemije je pojačano došlo do izražaja. Tako su zaprimili pritužbu stanovnika Hvara nezadovoljni jer pacijenti na otoku nemaju mogućnost ostvarivanja prava na fizikalnu terapiju u kući, kako je to osigurano pacijentima na kopnu. Ravnomjerno pružanje zdravstvenih usluga na cijelom teritoriju RH, posebno u izoliranijim i manjim mjestima i otocima, nužno je kako bi svi građani mogli ostvariti zajamčeno pravo na zdravstvenu zaštitu, a to je veliki problem hrvatskih otoka“. Dakle, izvješće pučke pravobraniteljice, prinosim pozornosti resornom ministarstvu. Druga primjedba koju smo dobili tiče se, koju je pučka pravobraniteljica, pardon, ovoga spomenula, došla je od otočkih udruga, a tiče se također u najvećoj mjeri Ministarstva regionalnog razvoja i drugih ministarstava kada se provode natječaji principom tzv. najbržeg prsta. Citat: „No zbog principa najbržeg prsta prednost imaju udruge koje su ranije predale projekte neovisno o njihovoj kvaliteti, te se stavlja u nepovoljniji položaj udruge koje djeluju na ruralnim područjima ili na otocima gdje pošte ne rade svaki dan ili ih uopće nema, a ni internetska veza nije uvijek stabilna“. Prinosim pozornosti izvješće pučke pravobraniteljice i o ovoj temi zato šta su predstavnici vlade po tom izvješću bili iz MUP-a i pravosuđa, a skromna zamolba, dakle i Ministarstvu regionalnog razvoja da onda i njihov predstavnik bude i na toj raspravi. Što se tiče otočnih razvojnih planova ovoga dakle čini mi se da oni ipak na kraju nisu zaživjeli i da je to razlog zbog čega ih ministarstvo, recimo to tako, vraća u okrilje županija, pa sad ovisi o tome koliko će pojedina obalna županija voditi računa o specifičnosti otoka i koliko će dopustiti otočanima da u većoj mjeri ili u potpunoj mjeri utječu na taj dio svojih razvojnih planova, tu recimo imamo bitne razlike Dubrovačka županija, Dubrovačko-neretvanska županija u svom broju stanovništva ima značajni broj otoka pa su vjerojatno oni tako i zastupljeni u predstavničkom tijelu, dok primjerice Zadarska županija ili Šibensko-kninska županija ipak manji broj stanovnika u odnosu na ostatak županija živi na otocima pa će u tom smislu i njihova mogućnost utjecaja, utjecaja biti manja. Tradicionalno se u Hrvatskom saboru neovisno o tome tko čini parlamentarnu većinu, a tko čini opoziciju teme otoka su bile transstranačke dakle ne nadstranačke nego transstranačke i po kad bi zanemarili ova sitna politička i dnevno politička podbadanja po našim raspravama se teško moglo zaključiti tko je iz koje stranke kad smo govorili o toj temi. Nešto slično se sad događa po pitanju možda Banije, Banovine i područja pogođenih potresom. I u tom smislu Klub SDP-a će podržati i ovaj prijedlog zakona. Ocjenjujemo da ovo što se tiče vode je veća korist nego šteta zbog ovih otočnih razvojnih planova. Želim također istaknuti žaljenje što se otočno vijeće nije sastajalo skoro duže od nekih ovaj od nekih tijela sveučilišta u Zagrebu da sad ne spominjem, ne spominjem poimenice i volio bi da se, da se ta praksa promijeni. Naime, malo ovako lokal patriotizma što je meni nesvojstveno al eto, osim naravno što se tiče ostanka Marka Livaje, to je drugo. Ovaj dakle, meni osobno je bilo draže kada je uprava za otoke bila u Ministarstvu pomorstva iako je to 2012., Ministarstvo mora pardon, iako je to 2012. promijenjeno i dalje ovoga nekako se čini bez obzira što nemam ništa protiv državne tajnice Đurić, da je ipak lakše ostvariti međusobnu komunikaciju sa onim kolegama koji dolaze s otoka kao recimo Borić kad je bio ovaj u gdje je već bio u Ministarstvu pomorstva ili negdje drugdje. Uklapanje otoka u cjelokupnu priču regionalnog razvoja je ok, ali nama bi bilo draže da nas se uklopi samo u ovaj dio, u ovaj dio mora. Evo vidim da kolegica Baričević pozitivno reagira na taj prijedlog. Dakle, u tom smislu ako se može ta organizacijska struktura prilagoditi bilo bi dobro. Ne trebamo posebno objašnjavati zbo čega je to tako. Za kraj, dugo sam u Hrvatskom saboru ali osobno najdraža inicijativa koja je na kraju zaživjela ona je u ovom zakonu dakle i dodatno proširena i u stvari jedini zakonski prijedlog kojega sam sam napisao je bio za omogućavanje povlaštenog prijevoza trajektima djeci sa teškoćama u razvoju. I tu je bilo malo politikantstva dakle parlamentarna većina je odbila taj prijedlog, odbori su glasali bili protiv, ali svaki put kad bi neki odbor glasao protiv tog prijedloga onda su, onda su mediji napravili toliki pritisak na zastupnike i na kraju i na Vladu i na ministra Butkovića da se taj zakon morao promijeniti. Taj princip rada Hrvatskog sabora osobno mi nije, nije bio drag, dakle mislim da je bilo logično podržati prijedlog zakona u prvom čitanju, zadužit Vladu da ga napravi u drugom čitanju, pa u tom smislu to je bio jedini zakon koji se ticao otoka koji je predložen, a da nije prihvaćen, ali nećemo biti zlopamtila, dakle ovaj zakon ćemo unatoč tome podržati. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prava će govorit poštovana zastupnica Rada Borić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] kolegice i kolege kao što svi znamo mnoge otočke i države, pa i države s otocima i sama EU pokušavaju naći rješenja za postizanje održivosti i čim većeg stupnja samodostatnosti otoka posebice kada se radi o vodi, dakako i o hrani, dakako i o energiji. Ono što je jako važno kako bismo čuvali ovdje smo govorili o tome kako bismo omogućili više vode našim sugrađanima, međutim mislim da bismo trebali s vremena na vrijeme i upitati znanost što kaže o tome pa recimo danas su tek dijelak samo teksta reći o tome što znači očuvati vodu i kako ju očuvati na otocima profesorice Runko Luttenberger sa Sveučilišta u Rijeci. Kaže ona da očuvati vodu, a javnost ponajprije treba razumjeti razmjere problema, a lokalne vlasti također bi trebale o tome komunicirati sa svojim sumještanima, dakle kako očuvati vodu. Zato što nije dovoljno da li ćemo opskrbiti s više vode, da li ćemo povećati cijenu vode, da li ćemo učiniti neke druge slične mjere pogotovo za vrijeme turističkih sezona i ovdje smo svjedočili u razgovorima prošli puta što to znači budući za vrijeme nekog kratkog boravka nisam sigurna koliko kao turisti imaju razumijevanja koliko je važno štedjeti vodu za one druge koji ostaju ili nove turiste i za ljude koji inače žive na otoku. Pa što se predlaže, što nam znanstvenici predlažu i moje pitanje je koliko uopće koristimo znanost kad radimo i ovakve prijedloge zakona? Dakle, kažu nam ovako i prijedlozi su što bismo trebali raditi kako bismo sačuvali, dakle kako bismo imali, a tekst se zove Održiva vodoopskrbu otoka, dakle kaže ovako daljnji razvoj lokalnih vodnih resursa kod čega treba imati u vidu da će pretjerano iskorištavanje imati za posljedicu prodor morske vode, korištenje podzemnih voda pored obale, misli se tamo gdje imamo na nekoliko otoka i vodu. Dovoženje vode s kopna podrazumijeva potrošnju goriva, energiju i o tome smo govorili što znači dovoz na otoke, što znači proces i prošli puta smo govorili o desalinizaciji, da li je to i najbolji oblik neko će reći desalinizirat ćemo i to je super, dobit ćemo pitku vodu od slane vode, međutim što se događa sa bioraznolikosti, što se događa u preveliki unos energije da bismo upravo to napravili i što to znači uopće u odnosu na obujam proizvedene pitke vode koju tako možemo dobiti. Ono što također zabrinjava i o čemu treba voditi računa, a to nisam sigurna da imamo dovoljno dobro u zakonu, a to je pročišćavanje i ponovno korištenje vode. Ima problema sa lokalnim propisima navodi se u tekstu na nekoliko uređaja za obradu vode isto se obrađuje do standarda koji bi trebao biti viši od standarda koji inače nam nalažu eu direktive, a na nekim mjestima je to lošije, znači trebamo vidjeti koji su nam to dodatni troškovi sada da bismo omogućili da imamo održivu vodoopskrbu. Jedan od bitnih čimbenika za učinkovitu ponovnu uporabu vode je i blizina uređaja za recikliranje vode, dakle tamo gdje ćemo ju ponovo i koristiti. Dakle, kada nešto radimo ovdje smo svi govorili oko plana oporavka i govorimo o kružnoj ekonomiji, što konkretno možemo pokazati na otocima npr. oko održive vodoopskrbe otoka uključujući i ponovo korištenje vode. Svi znamo da inače su to naši djedovi i bake na otocima znali raditi i što su radili sa onom vodom koja je već jednom bila iskorištena i koliko puta i koliko su pažljivo od vode koju su imali u njoj oprali prvo suđe, pa onda zalili vrtal i kako su i sami to znali i što se dogodi u trenutku kada mislimo da je voda da možemo vodoopskrbom dobiti više vode i premalo smo brižni oko toga što s tom vodom činimo i što bismo mogli činiti. Ponovnim korištenjem vode za tako određene namjene mogle bi se napraviti povećava se pouzdanost i održivost vodoopskrbe. I doista je važno da počnemo govoriti i o recikliranju vode na drugačiji način.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Mi imamo Nacionalnu razvojnu strategiju u kojoj je navedeno i u kojoj su prepoznati otoci i govori se o pametnom upravljanju otocima. Jednako tako pametnom upravljanju otocima govori jedna deklaracija na razini EU koja je potpisana koja nije išla od strane naših jedinica lokalne samouprave, ali je apsolutno podržana i koja govori o toj izoliranosti otoka, govori o komparativnim prednostima otoka i govori o tom lokalnom razvoju. U tom lokalnom razvoju otoka, o tome trebamo voditi računa trebaju sudjelovati svi, trebaju prvo i osnovno sudjelovati oni koji na otocima žive, treba sudjelovati javni sektor, mora sudjelovati privatni sektor, moraju sudjelovati naravno različita civilna društva i naravno znanstvena zajednica. Zašto? Da bi dobili što bolju projekciju, što bolje ideje jer pametno upravljanje otocima podrazumijeva, pametno upravljene energetikom, vođenje računa o klimatskim promjena, o cirkularnoj ekonomiji, naravno o transportima i mobilnostima i inovativnim procesima. Oni otoci koji kroz svoje, dakle prvo i osnovno bi trebali imati sa razine države strategiju, a onda iza toga bi pojedine strategije trebali napraviti se i pojedini otoci, oni koji će to imati … korak naprijed. Što znači pametno upravljanje? Znači da znamo što imamo, znači da upravljamo podacima, znači da podatke imamo na istom mjestu, znači da moramo znati koja potrošnja je pojedinih energenata jer naravno kao što sam već u ime kluba govorila, sve što vam se dešava na otocima vam se dešava na jednom manjem, svi procesi koji se inače dešavaju u Hrvatskoj, a ovdje govorim o procesima koji se dešavaju uz obalnu liniju odnosno u tih našim jadranskim županijama, na otocima su pojačani pa su i oni pikovi koji su vezani uz turizam na otocima izuzetno pojačani. Dakle, ako hoćemo biti onako vrlo široke ruke, mi imamo turizam otprilike tri mjeseca na godinu, na otocima to može biti i dalje i one potrebe koje vi imate za energentima, potrebe koje imate za vodom, potrebe koje imate za svim onim što bilo koji turist koji dođe želi imati osim ako imate razvijen jedan drugi vid turizma gdje apsolutno ne želi ništa od toga, vi to morate raditi, projektirati i graditi za te pikove, a cijelu godinu vam ne treba. Tako da tu apsolutno sve kad govorimo o otocima je riječ o jednoj općoj jednoj osjetljivoj ja bih rekla prostoru na kojem morate o svemu tome voditi računa, ali da bi mogli voditi računa morate znati određene parametre i određene stvari. Dakle, uvijek je problem da vi da bilo što projektirate i razvijate nemate dovoljno podataka. Dakle, prvi put kada sam čula za pojam pred dosta godina za pametni grad onda sam naravno ostala onako malo iznenađena što to uopće znači, a onda se tokom vremena shvatite što znači. Nije pametan grad zato što je jako pametan nego je pametan grad onaj koji zapravo zna isto kao i bilo koje domaćinstvo što ima, s čim treba upravljati i kako se treba dalje razvijati. Naravno, kad govorimo o procesima koji idu neminovno ono što mi moramo voditi računa, moramo voditi računa da ljudi koji žele živjeti na otocima da im dajemo mogućnost da to žive što kvalitetnije. Nikad i to moramo jasno reći, nikad neće biti do kraja kao da žive na kopnu. Gledam kolegicu koja je iz Zadra, naravno život u Zadru i na zadarskim otocima bez obzira kolko su blizu, koliko su i dobre i linije i sve zajedno je različit. Ali život na otocima može imati svoju prednost i o tome mi ko država trebamo voditi računa. Moramo voditi računa sa svim onim elementima koje imamo i nastojati da svaki put budemo sve bolji i svaki put kad imamo nove zakone i nove izmjene i dopune zakona kažemo da smo prepoznali neki problem i da taj problem koji smo prepoznali da slijedeći put pokušamo riješiti ili smo ga riješili. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, tu ste spomenuli dva pojma koja su nam izuzetno važna za raspravu za budućnost. Prvo su pametni otoci, puno smo slušali o pametnim gradovima, međutim o pametnim otocima nismo slušali puno i imat ćemo tu veliki problem zato što za gradove možemo prikupiti podatke na jednostavan način, međutim za otoke treba prikupiti na drugačiji način jer imamo i otoka na kojima ima više lokalnih samouprava i trebate … [[Govornik se ne razumije]] sistematizirati i prikupit i napraviti skladište podataka, napraviti pametne podatke na temelju kojih ćemo kasnije donositi odluke odnosno na temelju kojih će sustavi automatski donositi odluke. Druga stvar koju ste spomenuli što je izuzetno važno i što mi je žao što nije u ovom zakonu, to je zelena energija, vi ste zapravo spomenuli energente. Radi se o tome da se trebamo pripremiti za nove turiste odnosno za turiste koji će dolaziti na Jadran sa električnim automobilima i punjenje tih automobila na otocima će biti očito problem jer i danas kad se dole dođe, fizički mislim kad dođu, popune apartmane, problemi … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa. Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa. Dakle, u jednom trenutku mislim da sam izgovorila rečenicu koju ću ponoviti, a to je da imate zapravo da turisti kad dođu žele imati uvjete kao što imaju kod sebe doma. Dakle, turist kad dođe iz Hamburga želi imati uvjete kao i kod sebe doma, ako dođe električnim automobilom želi ga puniti, želi biti dostupan na svim mrežama, on će još dio možda i raditi i sve ostalo i mi često se onako čudimo. Nešto nam se desi i onda se mi čudimo kako se je to desilo. Moramo se za takve stvari pripremati. Za takve stvari se morate pripremiti na vrijeme, a ne da vam se onda desi da vam taj vid turizma, dakle neki ljudi koji će možda 6 mjeseci odlučit živjet na jednom otoku i radit s tog otoka. Danas sve više ljudi rade od doma. Dakle, ono o čemu moramo voditi računa je zaista i ulaganje i u energetiku. Znamo kako se, što treba raditi, ali samo još bi trebali to i raditi.
Hvala. Repliku ima poštovani zastupnik Sačić.
Poštovana kolegice, svakako ovaj podržavam vašu eksplanaciju, vašu argumentaciju u vezi ovog zakona koji je veliki iskorak, kako vidim i najveći dio oporbe u principu podržava sve što se ovdje kvalitetno u odnosu na život naših otočana nudi. Međutim, imamo jedan prozaičan, jedan, jedan svakodnevni problem, baš dole ne znam kolko vam je poznato na otocima Cresu i Lošinju, u toj sezoni dolazi mnoštvo, mnoštvo, mnoštvo ljudi dolazi i donedavno do prije godinu dvije se tu redovno moglo ovaj i smeće odlagat tamo di se trebalo, međutim sad su nekakvi, sad su zaključavanja, posebni su ovaj kontejneri koji se mogu otključat, ali do tih ključeva ne mogu ljudi doći koji se tamo pojave 5-6, 10 dana i možete si mislit s jedne strane imamo želju da se sustavno nešto uredi, s druge strane rastu divlja, šta vi mislite o tome?
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, ono što, ovo je, ovo je zapravo diskusija nastavno na jučerašnju diskusiju koja je vezanu uz otpad. Ja ću vam samo reći način na koji, kad vodite računa o tome da zbrinjavate otpad i da svoj kućni otpad zbrinjavate imate problem. Moja mama ima godinama vikendicu u Novom Vinodolskom, dakle nije otok, sve funkcionira. Ja sad kad idem na vikend ne ostavljam smeće tamo, dakle taj otpad, ja imam onu svoju smeđu i žutu vreću nosim iz Zagreba, uredno odvajam dolje iako u ljetu sve normalno funkcionira i to onda u autu vraćam nazad u Zagreb i bacam u Zagrebu u kontejner. I to sve može funkcionirat za vikend iz jednostavnog razloga što ga ne želim ostaviti da ne leti. To, u ljeti to u Novom Vinodolskom odlično funkcionira. Ali ono što mi moramo voditi računa da i turisti se ponašaju sukladno onom što radimo i tu ću samo iskoristiti malo vremena. Prvi put sam krenula odvajati smeće znate kad, kad sam išla na skijanje u Austriju. Išla sam u apartman, odvajala sam smeće i ponašala se tamo kako je i imala uvjete da se tako ponašam.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Marka Pavića, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, državna tajnice, pomoćnice ministre, ministrice, kolegice i kolege. Pa evo kolega Bauk je upravo u svojem izlaganju u ime kluba naveo kako bi volio da upravo ljudi s otoka budu ti koji će razvijat politike otoka, pa evo možda da mu repliciram da ne treba bit s otoka da se vole otoci i da se brine o regionalnom razvoju, upravo … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] s mora dobro evo, ja sam vam iz Dalmatinske zagore, a glavna, glavna komponenta koja je unutar ovog zakona, uredba kojom smo povisili sa 45 na 85 kubika subvencionirane potrošnje vode evo bio i unutar mog mandata vlade. Prema tome, bitno je da vlada ima, a vlada Andreja Plenkovića ima politiku ravnomjernog regionalnog razvoja i vjerujem da državna tajnica i stručni tim koji ima pomoćnica, koji znam osobno da su odlični i stručni, mogu to kvalitetno raditi. Ne stoji ni komentari Domovinskog pokreta po pitanju isto i ovlaštenja, svi znamo, svi koji smo bili ministri, državni tajnici, da državni tajnici mogu potpisivati, po ovlaštenju ministra, tako da apsolutno ti argumenti ne stoje. No, vratimo se na Zakon o otocima, kao što sam već u ovom uvodnom dijelu rekao, ključna komponenta je povećanje sa 45 na 85 kubika, transponiranje uredbe Vlade koja je bila iz 7. mj. 2019. i ono što vidimo da ta mjera radi, dakle da 7 399 osoba je do sada koristilo tu mjeru, izdvojeno je 17 milijuna kuna i zadovoljstvo je dakle da osiguramo. Život na otocima, znamo da je težak, da, pogotovo u zimskim mjesecima, kada nema dovoljno linija, ali ono što je g. Borić u ime Kluba HDZ-a istaknuo, da su napravljene veliki iskoraci u osiguravanju kvalitetnijeg života, osiguravanju usluga, preko milijarda kuna ulaže se u 15 projekata različitih luka na otocima. Vidimo iz EU fondova da se kupuju i helihopteri kojim će pokrivati i medicinsku skrb na otocima. Mnogi projekti regionalnog razvoja koje provodi samo Ministarstvo, potpore poduzetnicima, potpore Hrvatskom otočnom proizvodu, i složio bih se sa kolegicom Benčić da Hrvatski otočni proizvod i treba proširiti da obuhvaća inovativne usluge, ali prvenstveno je ovo nakon što sam kao ministar regionalnog razvoja obišao cijelu Hrvatsku vidio da treba jačati kapacitete ljudi na otocima i upravo zato i pohvala da ste uključili regionalne koordinatore u otočna vijeća putem ovog Zakona, jer, regionalni koordinatori su produžena ruka Ministarstvu, preko 400 milijuna kuna je uloženo u njihov razvoj i njihove plaće kako bi oni pomogli razvoju projekata na otocima. Ima nekih otoka, poput Raba, Cresa, Lošinja koji su proaktivniji u tome, ali ono što moramo osigurati je da za ovih 24,5 milijarde eura koje nam dolaze, da osiguramo dovoljno veliku količinu projekata na otocima. A tu osim aglomeracija, osobno sam se bavio i radio konferenciju, recimo i na Visu, za vode na Visu, osim dostupnost vode, medicinskih usluga, školstva, kulture, tu su svakako inovativni projekti razvoja gospodarstva, projekti razvoja poput recimo, što sam vidio i uvjerio se, na otočju Orkney u Velikoj Britaniji, u Škotskoj. Trajekata na vodik, na obnovljive izvore energije. Recimo, trajekt za Prvić na kojem osobno često ljetujem, Tijat je proizveden 1955. i moja baka je nekada, s njim iz Zatona dok nije bilo Šibenskog mosta u Šibeniku išla za Šibenik. Prema tome, kolegice koje su, evo, iz Šibensko-kninske županije, znaju koliko je potrebno uložiti u infrastrukturu, u nove linije, u izgradnju brodova, a to se sve može dobiti iz EU fondova, to sve može biti zeleno i obnovljivo. Tako da, i sa stanovišta odbora i kao što je g. Borić u ime kluba, drago mi je da idemo u konačne izmjene ovoga Zakona. Hvala vam lijepo.
Imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Te milijarde eura koje nam dolaze, ti EU fondovi koji će riješiti sve naše probleme, uključujući i one otočne. Pa vi ste bivši ministar, pa molim vas, recite konkretno. Koliki je postotak našeg proračuna EU sredstva i što točno činite za otoke iz proračuna, a da ne ovisi o sredstvima iz EU fondova. To je moje prvo pitanje, a drugo pitanje, budući da nam je potrebna inovacija i kvalitativni zaokret u politici prema otocima, radite li išta na tome da stimulirate projekte poput desalinizacije koji će raditi solarne panele, koji će pretvarati morsku vodu u pitku vodu, itd. jer je to budućnost vodoopskrbe za otoke, a ne ovo što želimo, naravno, povećanje pitke vode, ali koje je tek kratkoročno rješenje.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana kolegice, hvala vam na pitanju jer upravo nacionalna sredstva nadilaze čak EU sredstva. U Izvješću Zakona o provedbi Zakona o otocima za 2020. koji će doći, vidjet ćete brojke da za prošlu godinu u otoke uloženo 4,3 milijarde kuna, od toga EU fondova 1,6. Dakle, nešto oko trećine. Prema tome, EU fondovi su jako razvojna komponenta, ali se jako puno ulaže i sredstava, nacionalnih sredstava, kao što možete u Izvješćima o otocima koje redovito dolaze u Sabor, čitati. Što se tiče desanalizacije, opskrbe otocima, da ugostio sam osobno i prof. Uri Shamir, vrhunskog stručnjaka za desalinizaciju i bivšeg predsjednika Američke geofizičke unije. Ono što moramo, a tu su EU jako dobri, za razvoj takvih projekata gdje ne možemo do svakog otoka dovesti vodovod, ali možemo razviti projekte da osiguramo svakom otoku vodu. Hvala.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani zastupniče Marko Pavić [[Upadica: Prezimenjače.]] Mislim da je ova inicijativa u vezi vode stvarno hvale vrijedna, ali vam postavljam pitanje, koja to četveročlana obitelj u Hrvatskoj troši mjesečno 300 kubika vode? Pa se pitamo što mi to financiramo zapravo otočanima? Da li stvarno njihove potrebe ili nešto drugo. To je prvo pitanje. Drugo pitanje je vezano za probleme na otocima. Definitivno među većim problemima koji su na otocima je otpad i otpadne vode. Vi sigurno imate informaciju koliko je projekata isprojektirano za aglomeraciju, koliko je tih projekata krenulo u izradu, znači koliko ih je pokrenuto, da li su igdje pokrenuti radovi i kolko smatrate da ih neće biti nikad provedena?
Poštovani zastupnik Pavić.
Pa hvala vam lijepa na pitanju kolega prezimenjače Pavić. Što se tiče razvoja otoka cilj regionalnog razvoja je osigurati jednake uvjete u svim područjima RH. Drugim riječima da ako gledamo i BDP, ako gledamo i prosjek plaće, da su vam otprilike dostupnost i vode i zdravstva i svih ostalih usluga isti ili slični u istim dijelovima Hrvatske. Ministarstvo regionalnog razvoja napravilo je te analize. Ako ste čitali zakon vidjeli ste isto tako da postoje određena mjesečna ograničenja kako bi se eventualno spriječilo zloupotrebe, ali ukupno to je 7300 građana. Ja vjerujem da svaka kuna uložena u vodu i subvencioniranje je dobro uložena jel osigurava da tih 7300 ljudi ostane živjeti na tim otocima.
Poštovana zastupnica Peović ima repliku.
Dobar dan. Nisam stigla pitati državnu tajnicu, pa ću ovim putem iskoristiti pitanje, možda ćete znati odgovor. Znači, od prvog do drugog čitanja iz čl. 36.a. se brisalo „zadruge“, znači kao moguće prijavitelje na javni poziv putem kojeg se dodjeljuju bespovratna financijska sredstva za sufinanciranje provedbe aktivnosti i promocije programa „Hrvatski otočni proizvod“. Zanima me zašto su brisane zadruge? Čini mi se da su zadruge jako važan segment u razvoju gospodarstva otoka i da donose jedan sasvim novi model i proizvodnje i proizvodnje viška vrijednosti na otocima i uopće pristupa samom radu i radničkim pravima jer kao što znamo zadruge za razliku od nekih drugih oblika gospodarske djelatnosti imaju jedan demokratskiji oblik odlučivanja u samom poduzeću i što se tiče znači same raspodjele dobiti i ostalih stvari, znači same proizvodne i privredne politike jel.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Peović, mislim da ste u pravu. Zadruge su vrlo bitan oblik udruživanja, vjerujem da će se iz ministarstva referirati. Ono što vam ja mogu reć, moje znanje i moj pogled, naprosto zadruge su u biti trgovačka društva i one se vode na trgovačkom sudu i kao takve podliježu državnim potporama. Ako radite natječaj za neprofitni sektor, zadruge tu ne mogu bit korisnici odnosno treba se izraditi sustav potpora. Prema tome, vjerujem da je radi toga brisano, što ne znači da ne može biti neki drugi natječaj koji će podupirati zadrugarstvo i koji će podupirati rad zadruga jer ja znam za mnoge primjere, evo i braniteljskih zdruga koje su itekako hvale vrijedne i doprinos razvoju društva, ali one se vode kao trgovačko društvo i podliježu državnim potporama i ne možete im dati bespovratna sredstva bez programa državnih potpora koje izrađuje se i prijavljuje Ministarstvu financija.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolega Paviću, da raščistimo ovu priču o vodoopskrbi. Znači što to država radi i zašto radi? Znači po Zakonu o komunalnom gospodarstvu obveza je lokalnih samouprava da osiguraju vodu svim svojim naseljima i svim svojim građanima što god im pripada kroz određena naselja. Što se tiče tih malih i slabije naseljenih otoka gradovi Lošinj, Šibenik, ne znam, Zadar, Dubrovnik itd., dobivaju tu mogućnost i pomoć države da ti građani koji isto plaćaju vodu kao i onaj u Šibeniku i Zadru itd., da im država subvencionira razliku s obzirom da nisu spojeni na vodoopskrbne sustave, da se ne razmišlja o tome da oni nešto dobivaju besplatno ili da oni ništa ne plaćaju. Oni uredno plaćaju vodu kao i svaki drugi stanovnik, a potreba je da se taj sustav dogradi. Onog trenutka kad budu spojeni na vodoopskrbne sustave, kada će to biti ja ne znam, to je također zadatak tih velikih gradova i njihovih administracija, država pomaže da taj sustav funkcionira i da svi imaju dovoljno vode, posebno sada u ljetnim mjesecima da se i oni bave turizmom i žele živjeti dolje.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Kolega Borić, znamo da ste vi bili dugogodišnji načelnik, pa hvala da ste to još jedanput pojasnili. Dakle, građani plaćaju na otocima cijenu vode koja je ista kao iz vodovoda kojega dobivaju, a iz ovog subvencioniranog dijela plaća se vodonosci i plaća se dolazak i opskrba te vode. Prema tome, niko ne dobiva ništa ekstra za to, ali još jednom ponavljam svaka kuna uložena koja je za tih 7300 ljudi osigurava pitku vodu i osigurava da tih 7300 ljudi može opstat. A tu bi se posebno sad naglasio na ove nove, modernije tehnologije i na to da smo i u ovom visokom domu imali i raspravu o NPOO-u gdje širokopojasni Internet će se uvesti za cijelo područje Hrvatske i ona koja nisu isplativa i time ćemo omogućiti, nema razvoja bez širokopojasnog Interneta, da i moderniji poslovi i modernija radna mjesta se mogu otvarati na otocima.
Poštovana zastupnica Borić, ajde nemojmo iz klupa.
Govori iz klupe, pa nisam vas niti čula.
Upravo sam zato zamolio da se ne govori iz klupa.
Poštovani kolega Paviću, evo budući da nema g. Bačića, to je možda zato što nakon ovih izbora Korčula je HDZ free otok, ipak bi me zanimalo, možda ćete znati odgovoriti ili državna tajnica. Naime, vidjeli smo kada govorimo, vi najčešće ovdje govorite o sredstvima iz EU, kako je moguće da je dakle u jednom projektu za luku Polačišće, da je za kilometar ceste koja je trebala biti samo obnovljena, a ne nova cesta, kilometar je koštao 14 milijuna kuna, kakvi postoje nadzori, kako je moguće da dakle cesta koja je trebala biti samo proširena, kako je moguć taj kilometar, zar ćemo sada umjesto tunela imati ceste ili ćete imati ceste, pa više nećete imati otoke?
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Evo žao mi je jučer kad sam govorio odnosno prekjučer, nije vas bilo, ali žao mi je na ovaj način govorit o europskim fondovima pokazujete apsolutno neznanje i pokazali ste to da niste znali ni iščitat iz proračuna jel se ne može iz proračuna iščitati. Recimo program „Zaželi“ koji je milijardu i pol kuna bio je reflektiran u rebalansu proračuna 209 milijuna, treba gledati cjelovito. Ono što se tiče vrijeđanja i g. Bačića nije tu, ali ja vjerujem da će ministarstvo odgovoriti, ali procedure kontrole u eu fondovima su velike, to vjerujem da vam je kolegica Benčić već mnogo puta objasnila, dakle one su na razini pojedinog natječaja, pa ARPA-e koja kontrola, pa Europske komisije i sve. Pojedina nabava ne znam za pojedinu luku, ali postoje četiri razine kontrole, nakon toga Europski revizorski sud i žao mi je da ovako bacate iz ruke, a ako se baš želite bosti, evo mi smo pobijedili u Dubrovačko-neretvanskoj županiji znam da vas to muči i znam da vas muči da smo dobili 15 županija ali evo.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Borić je digla povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
… [[Govornica naknadno uključena.]] kolega ipak na kraju se dodirnuo govorio je o nečem što se dogodilo prije dva dana i o tome da eto ja nisam nešto mogla pročitati jer te razine nije niti bilo u proračunu, pa hoću reći da nisam privilegirana da mogu čitati četvrtu razinu proračuna.
Dobro, znate da to nije povreda Poslovnika, ne da mi se davati opomene iskreno rečeno danas, iako bi zaslužili. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Danice Baričević.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče HS-a, uvažena državna tajnice, načelnice Sektora za otoke u ministarstvu, uvažene kolegice i kolege. Mi često volimo ovdje govoriti kad su ove rasprave u Hrvatskoj kao zemlji s tisuću otoka, a naša obala s otocima zaista jest jedna od najrazvedenijih na svijetu. Hrvatske otočje ima 1244 prirodne tvorbe od kojih je 78 otoka, 524 otočića, 642 hridi i grebena. Stalno je naseljeno 49 otoka i poluotok Pelješac. Područje hrvatskih otoka nalazi se u sedam županija, otoci su administrativno raspoređeni u 59 jedinica lokalne samouprave odnosno 18 gradova, 41 općinu od čega ih je 51 jedinica na otoku, a osam ih je na kopnu. U hrvatske otoke kroz izgradnju potrebne temeljne infrastrukture te različite subvencije i potpore država, godišnje se prosječno ulaže više od 1,6 milijarde kuna, a ovdje govorimo o važnim infrastrukturnim projektima, subvencioniranju cijene vode, otočanima koji nisu spojeni na vodoopskrbni sustav, besplatno javnom cestovnom prijevozu za određene kategorije putnika na otocima, o potporama otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta, o provedbi projekata hrvatskih otočnih proizvoda, od ulaganja u lučku infrastrukturu, podršci provedbi projekata mnogih otočnih udruga. Dakle, Hrvatska sustavno brine o svojim otocima što je i pravno uređeno posebnim Zakonom o otocima koji je prvi put donesen 1999.g. A i ovaj novi zakon koji je stupio u prosincu 2018. koji je izrađen multisektorski kako b mogao upravo ić u korak s vremenom, odgovoriti na sve izazove s kojima se mi otočani suočavamo, a on je podložan sustavnim promjenama kao i ovaj danas konačni prijedlog zakona ispred nas, kojima osiguramo dodatno količine vode po subvencioniranoj cijeni naselja na otocima, koja nisu spojena na sustav javne vodoopskrbe odnosno povećavamo količinu vode s 45 m3 na 85 m3 po otočaninu. A Vlada RH je upravo u srpnju prošle godine donijela uredbu o tim subvencioniranju vode za ljudsku potrošnju po otočanima. Dakle, u Konačnom prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona prenosi se upravo ta vladina uredba te se uređuje provedba prava na vodu za ljudsku potrošnju po subvencioniranoj cijeni do najviše 50% troška prijevoza isporučene vode fizičkim i pravnim osobama koje obavljaju gospodarsku djelatnost u otočnim naseljima, a kojima se voda dostavlja autocisternom ili brodom vodonošcem. Izradi prijedloga zakona i izmjenama i dopuna ovog Zakona o otocima upravo se pristupilo zbog potrebe da se navedena uredba prenese u zakonski okvir, ali i zbog činjenice da tijekom razdoblje mjera i aktivnosti koje su propisane Zakonom o otocima uočeni problemi koji se javljaju njih je potrebno dodatno uređivati, prilagoditi i širiti zakonskim okvirima. Tako je primjerice neusklađenost pojedinih odredbi postojećeg Zakona o otocima s novim zakonskim okvirom koji se uređuje sustav strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH i zakonskim okvirom kojim se uređuje upravljanje regionalnim razvojem upravo dovodi do nemogućnosti donošenja određenih podzakonskih propisa i akata koji se temeljem Zakona o otocima trebaju dodatno donijeti. Danas smo ovdje čuli da su se ukinuli planovi razvoja otoka, nisu se oni ukinuli, već oni moraju biti izrađeni i biti obvezni sadržaj plana razvoja obalno otočne županije. Ovim se zakonom djelomično mijenja i sastav Otočnog vijeća s obzirom na to da je propisano kako u njegovom radu instituciju regionalnog koordinatora može predstavljati isključivo otočni koordinator, ova je odredba strogo izmijenjena u svrhu usklađivanja razine predstavnika svih institucija koje sudjeluju u radu Otočnog vijeća. I svakako za pohvalu je da se iz prvog čitanja do ovog drugog čitanja promijenio u čl. 37. Zakona o otocima vezano za [[Upadica Reiner: Hvala.]] propisivanje i pripisivanje postupaka dodijele potpore male [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] vrijednosti poslodavcima koji obavljaju gospodarsku djelatnost. Hvala vam.
Hvala. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prva ja zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Baričević, dolazite sa otoka i u svom izlaganju spomenuli ste poduzetnike. Vjerujem da ste upoznati sa problemom koji imaju pojedini poduzetnici koji nemaju mogućnost priključka na javnu električnu mrežu i vjerujem da ćete i vi podržati inicijativu da ugostitelji, trgovački obrti i slično koji na takvim mjestima posluju imaju visoke cijene energenata da se na neki način i njima ili subvencionira ili omogući korištenje plavog dizela jer im to iziskuje iznimno visoke troškove.
Poštovana zastupnica Baričević.
Poštovana zastupnice, podržavam ovu inicijativu koju ste kazali s obzirom da dolazim sa otoka Brača tamo djeluju i naši kamenari koji imaju te probleme u svojim poslovnim zonama i nisu priključeni upravo na javnu i električnu mrežu. I svakako podržavam ovaj prijedlog da idemo osigurati da svi oni imaju dostupnu električnu mrežu, odnosno subvencioniranu naftu ili što već koriste za svoje poslovanje.
Replika poštovane zastupnice Selak-Raspudić.
Ovaj zakon govori i o cestovnom prometu, odnosno o cijenama karata čime se pokušava dovesti u ravnopravniji, iako ne može biti potpuno ravnopravan položaj stanovnike otoka sa onima koji žive u priobalnim naseljima. Međutim, čini mi se iz vlastitog iskustva da je mnogo veći ili barem jednak problem na otocima ne samo one cijene karte, nego učestalosti otočnog prijevoza. Dakle, te su linije u odnosu, mogućnost povezivanja otoka pogotovo otoka koji su recimo Čiovo – Trogir i povezani sa kopnom u odnosu na povezanost ostatka obale i drugih mjesta je puno rjeđa. Dakle, ljudi ne mogu konzumirati prednosti cestovnog prometa što ih onda ostavlja na milost i nemilost različitim privatnim poduzetnicima i visokim cijenama u sezoni. Misli li država nešto učiniti po pitanju rješavanja tog problema?
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepa uvažena zastupnice na vašem pitanju. Sigurno da su velike razlike u životnim uvjetima u odnosu na one otoke koji su udaljeniji, manje otoke koji su udaljeniji od kopna negoli one velike. Svakako da tu trebamo voditi računa o većoj među otočnoj povezanosti i dostupnosti i linijskih prijevoznika. Svakako da vjerujem da do 2030. godine upravo u toj Nacionalnoj razvojnoj strategiji i pametnim otocima će biti prilike za poboljšanje istih.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš ima repliku.
Hvala lijepa. Kolegice Baričević vi ste sa otoka Brača, otok Brač ima osam jedinica lokalne samouprave. Dakle, na jednom otoku imamo još osam otoka da se tako izrazim. I ja sam nekako uvjerena da kad se, iako je bila uvijek ideja i probalo se nagovoriti da probaju zajedno neke prostorne planove donositi ali nije to išlo nikako jer znate kao da su kineski zidovi između. Ali šalu na stranu. Dakle, kad govorimo o razvoju otoka, kad govorimo o mogučnošću da ti otoci idu korak naprijed sigurno se treba gledati cjeloviti prostor. I ono što se, jer programi razvoja treba gledati za cjeloviti prostor. Naravno, jedan od najzgodnijih programa je razvoj turizma. Sad ako će svaka jedinica lokalne samouprave činiti svoj razvoja turizma to neće biti dobro. Ja ovu izmjenu zakona i čitam u tom smjeru.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Vi ste u potpunosti u pravu. S obzirom da dolazim s Brača znam da puno tih jedinica, odnosno sve te jedinice osam jedinica lokalne samouprave imaju i različite potrebe, ali imaju i zajedničke ciljeve. Upravo koliko sam upoznata oni često odrađuju te koordinacije gdje se pokušavaju zajednički dogovoriti o važnim temama pa i prostornim planovima i budućnosti razvoja općenito otoka kako ga gledamo svi u cjelini. I nije to uvijek lako, ne mogu se svi dogovoriti. Tako da u budućnosti treba razmišljati kako reformama riješiti nešto, na jedan način i tako budućnost.
Repliku ima i poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, pa poznato je koliko je značajno bilo postizanje zapravo brenda hrvatskog otočnog proizvoda. Ono što je važno da i tu se u okviru tog programa zapravo valorizira i znanje kojem i proizvodnja na samom otoku, pa znamo onda što to je stvorilo ipak značajno da se rade određeni proizvodi ali i da se promoviraju. A evo sada u ovim novim izmjenama ministarstvo dodjeljuje i određena financijska bespovratna sredstva za promociju s tim da je ovdje sada to detaljnije uređeno tko i na koji način može uopće tražiti ta bespovratna sredstva, a da se ta tradicija nastavlja i na jedan način i dalje promovira i turistima i domaćim građanima.
Zastupnica Baričević ima odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice Grozdana Perić na vašem pitanju. Na našim otocima zaista žive vridni ljudi koji svojim rukama stvaraju, obrađuju i svoju zemlju i na taj način nekako njeguju tradiciju, onu otočku tradiciju, a i stvaraju brendove. I naši turisti u ljetnim sezonama vole doći i čuti tu otočku priču. Nije lako živit na otocima, ali evo ja kao otočanka otok te očvrsne i zapravo guštaš i voliš taj život na otoku. Svakako nama je ova promocija programa hrvatskog otočnog proizvoda jako dobro došla, puno je donijela dodatnih vrijednosti našim vrijednim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Svakako u budućnosti treba gledati da se, da se ne nagrađuju samo okusi i mirisi već da se to proširi ovdje smo i danas čuli i kroz znanje i kroz mladost tako da bi trebali gledati da se [[Upadica: Vrijeme.]] proširi upravo.
Repliku ima i poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice budući da dolazite iz istog kluba kao i kolega Marko Pavić, a on mi nije odgovorio na pitanje u vezi aglomeracija ako znate možda taj podatak, ako ne znate vi molim gospođu tajnicu da mi odgovori koliko je do sada projekata aglomeracije izprojektirano na otocima i da li možda imamo informaciju koliko je tih projekata stvarno pokrenuto, koliko je radova pokrenuto na tim projektima ako imamo tu informaciju. Drugo pitanje za vas osobno s obzirom da dolazite sa otoka Brača, da li možda znate koje su aktivnosti do sada pokrenute na otoku Braču u vezi projekta Pametni otok Brač i u kojoj fazi je projekt aglomeracije na otoku Braču. Hvala.
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepa na vašem pitanju, vezano za aglomeraciju će vam sigurno iz ministarstva odgovorit na to pitanje. A vezano za otok Brač evo ja sam zadovoljna da se u programu, u programu uprave za otoke za 2021. godinu na javnom natječaju javilo sa našeg otoka Brača 8 jedinica lokalne samouprave i da se dobilo milion i 300 tisuća kuna za ulaganje u male kapitalne projekte i svakako evo ova Vlada vodi računa o ulaganju u ne samo otok Brač nego u sve otoke u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Katarine Peović. Izvolite.
Dobar dan svima, kao i kod niza drugih rasprava i u ovoj imamo onaj osjećaj da je sve divno kada slušamo prijedloge HDZ-ove strane, ali kao u onom vicu a pacijent jel umro, operacija uspješna, uvijek imamo osjećaj da nešto fali. U svakom slučaju kad govorimo o otocima onda možemo kao i kod svih drugih stvari reći da je najbolji pokazatelj uspješnosti HDZ-ove politike statistika. A statistika je neumoljiva, dakle materijalni pokazatelji deprivacije i siromaštva. Ljestvica na kojoj svake godine na nepopularnoj ljestvici nažalost rastemo. To je jedina ljestvica u kojoj imamo bolje pokazatelje iz godine u godinu. A materijalni pokazatelji deprivacije i siromaštva ako izgledaju dramatično dakle na nacionalnoj razini onda izgledaju najdramatičnije na razini otoka. Sve stvari koje su loše na otocima izgledaju još gore. Ja bi se zadržala ovdje na dvije mjere koje donose ove izmjene i dopune zakona o kojima se najviše govorilo, znači subvencija vode i gospodarstvo, znači Članak 33., Članak 37. i nešto što sam spomenula uz promjenu od prvog do drugog čitanja Članka 36. stavka a). Ono što je najvažnije dakle subvencioniranje vode, a postavili su ovdje i neki drugi zastupnici to pitanje, znači nije riječ samo da se ovdje subvencionira potrošnja vode kućanstava, nego se subvencionira i potrošnja vode gospodarskih subjekata. I postavlja se pitanje da li govorimo o ekološkoj subvenciji vode ako će neki tu vodu koristiti i za bazene. Znači doslovno ćemo bacati vodu na način da se privatnim iznajmljivačima subvencionira potrošnja vode za bazene. Znamo da je država i subvencionirala i izgradnju bazena privatnim iznajmljivačima. Ono što bi bilo važno uvesti je nekakav imovinski cenzus i neki kriteriji dakle za subvenciju vode. Vi možete vidjeti znači kod ovih drugih mjera da postoje kriteriji kao što je Hrvatski otočni proizvod, da postoje kriteriji znači po kojim se nešto subvencionira. Ovdje nemamo te kriterije i nemamo imovinski cenzus. Voda za ljudsku potrošnju kako se ovdje kaže je nedefinirana, dakle u kojem obliku će se ona potrošiti. Također kad govorimo o proizvodnji i akumulaciji vode mogli bismo govoriti o ekološkim oblicima akumulacije proizvodnje koje su na otocima i postojale kao neka tradicionalna, tradicionalni način akumulacije vode tzv. gušterne. Ovdje se govorilo o nekim drugim tehnološkim rješenjima, ali gušterne su također nešto što ekološki, ekološke udruge upozoravaju da bi se trebalo revitalizirati i da bismo potrebnu akumulaciju vode mogli postići kroz taj oblik prikupljanja vode. U svakom slučaju neracionalno trošenje vode ovdje neće biti sigurno, neće biti nadzirano. Što se tiče ovih solara za koje sam pitala, znači to je vezano za drugi članak znači 37. i gospodarstvenike koje će se financirati. Neprestano i u našoj nacionalnoj strategiji i u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti nemamo rješenja za prevladavanje te okoštale privredne strukture koja se temelji na turizmu, na uslužnim djelatnostima koje nemaju mogućnosti proizvodnje dodane i visoke dodane vrijednosti. Ovdje je državna tajnica meni odgovorila znači da ovdje nema strategije u tom smislu odnosno da se svi gospodarstvenici mogu javiti na ovaj poziv no uistinu postoji nedostatak neke razvojne strategije koja bi usmjerila tu proizvodnju u pravom smjeru. I sad ću ovdje reći postoji i kritika SDP-ove vlade što se tiče samog razvoja gospodarstva na otocima nije to samo rezervirano za HDZ, jedna od najružnijih slika koju vežemo uz SDP-ovu vladu je stvarno slanje interventne policije u Jadrankamen na Brač, dakle slika radnika, radništva i proizvodnje je vezana uz takvu sliku. Ali ovdje uistinu ne postoji razvojna politika koja bi išla u smjeru prevladavanja okoštale privredne strukture, znači tih uslužnih djelatnosti što bi recimo se moglo prevladati i intenzivnijom proizvodnjom solara. Imali smo tvornicu u Novigradu, ali je ona bila nekonkurentna [[Upadica Reiner: Hvala.]] kao što će biti ne [[Upadica Reiner: Hvala.]] konkurentno i sve drugo što proizvodimo na ovaj način.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić. Molim vas ostanite kolegice Peović imaju kolege replike, prvo poštovane zastupnice Selak Raspudić. Izvolite.
Slažem se da nam je potreban ozbiljan gospodarski zaokret i on se neće dogoditi čini se jer smo to vidjeli i u ovom novom projektu otpornosti i oporavka gdje se opet temeljno oslanjamo na uslužne djelatnosti i turizam koji nemaju visoku dodanu vrijednost. Međutim, kada govorimo o otocima ako je prioritet doista zadržati stanovništvo na otocima, a većina otočana danas se prebacila upravo u turističku djelatnost, djelomično i zato što se u Hrvatskoj rad ne isplati zbog načina na koji je oporezovan, zašto mislite da bi bilo loše da oni imaju na raspolaganju više vode pa ako će koristiti i ne samo za osobne potrebe nego i posredno u svojoj turističkoj djelatnosti?
Poštovana zastupnica Peović.
Ono što je problematično je ekološka dimenzija znači trošenje vode za bazene u tom smjeru je išla moja kritika, a ako bismo govorili o obnovi privrednih djelatnosti na otoku na način da se uistinu usmjerimo u smjeru proizvodnje više dodane vrijednosti onda svakako ne bismo trebali se zadržavati samo na turizmu. Trebalo bi se obnoviti i revitalizirati poljoprivrednu proizvodnju i prehrambenu industriju, a ono što je jako važno i zato sam reagirala na ovaj čl. 36. st.a koncentrirati se na zadrugarstvo. Znači zadrugarstvo je oblik i način prevladavanja krize u kojoj se nalazimo, kod nas se nedovoljno i akcentira. Kod nas ima užasno malo zadruga u odnosu na EU, mi smo na samom začelju, a zadrugarstvo bi moglo i revitalizirati privredu na otocima, ali stvarno i dovesti jedan demokratskiji oblik načina proizvodnje koji je nama itekako danas potreban.
Repliku ima poštovani zastupnik Bauka.
Zahvaljujem. Kolegice Peović, potpuno se slažem sa vama, barem je to moj subjektivni osjećaj bio da je jedna od najružnijih slika za vrijeme SDP-ove vlade bilo slanje odnosno postupanje policije u ovom slučaju koji ste spomenuli, a obzirom da se radi o mom rodnom mjestu, ali to s SDP-ovom vladom ima veze samo u vremenskom okviru jer policija nije postupala po ničijem nalogu iz SDP-ove vlade, iz vlade i iz državnih struktura uopće nego je postupala po nalogu Trgovačkog suda u Splitu. Onog trena kad policija odbije nalog suda da postupi onda više nemamo ni državu, ni zakone, ni pravosuđe, ni policiju, a kakvi su takvi su bolji su nego potpuna anarhija. Prema tome, obzirom da se sjećam tih dana, slažem se u tom smislu sa slikom, ali to sa SDP-ovom vladom ima samo kalendarski.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa teško mi je vjerovat, moram reći da to nema veze s SDP-ovom vladom. Slike ulaska interventne policije u industrijske pogone ne viđamo često, a viđamo ih prečesto. Ali u svakom slučaju ta slika je itekako bila vezna uz Milanovićevu vladu u to vrijeme i uopće politike koje su se vodile. Ne samo da se moglo i na razini premijerske funkcije na to reagirati nego privredna djelatnost, uopće politika usmjerena na privredni razvoj je u potpunosti bila promašena za vrijeme Milanovićeve vlade kada je privatizirano sve i svašta, pokrenula se privatizacija brodogradilišta koje u tom trenutku nisu bile uopće potrebne da i danas gledamo tek rezultate tih privatizacija, ulaska Končara u Brodotrogir, gašenja Uljanika, znači sve su to posljedice, da ne spominjemo samo promjene ZOR-a, odnosno Zakona o radu koje su donesene 2014 [[Upadica Reiner: Hvala.]] gdje su stvarno suspendirana sva radnička prava.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Sama intencija ovog zakona je pozitivna i u tom smislu naravno da mi kao i većina saborskih klubova podržavamo to da naši otočki stanovnici dobiju veću količinu vode na raspolaganje, gotovo duplo veću, uoči turističke sezone. Međutim, kada postavljamo ono ključno pitanje, a to je pitanje hoće li ovaj zakonski prijedlog općenito riješiti problem vodoopskrbe na otocima i hoće li ga uspjeti riješiti za sve otoke onda dolazimo do onog temeljnog problema da se ovako ovim povećanjem dostupne vode neće riješiti problem na svim otocima jer do mnogih njih ne može niti doći vodoopskrba. Pa onda idemo dalje prema mogućim rješenjima i naglašavamo da je potreban inovativni zaokret koji će omogućiti strateške projekte, projekte od strateške važnosti za Hrvatsku koja je zemlja koja ima preko tisuću otoka koji bi omogućili solarnu desalinizaciju vode. E onda dolazimo do toga da to ipak nije hrvatski strateški prioritet jer ćemo za to koristiti sredstva eu fondova odnosno koristit ćemo ih ako ih doista uspijemo i privući. Dakle, većinu sredstava što sam i postavila u pitanju koje osigurava i koje treba osiguravati hrvatski proračun za kojeg često ne bismo vjerovali niti da postoji ako slušamo rasprave unutar ovih klupa jer samo govorimo o eu sredstvima koja će riješiti sve naše probleme, za ključne razvojne projekte koji bi pokazali inicijativu i omogućili svim otocima trajnu dostupnost vode, ostavljamo nekom drugom da raspisuje, možda i privatnim subjektima i da se natječu za eu sredstva. A ministarstva kao što smo mogli čuti od kolege Pavića su obavila eto tu i tamo neke razgovore na tom tragu. Pitanje dostupnosti vode nije pitanje samo količine vode po otočkom stanovniku, to je pitanje i općenito komunalne infrastrukture koja je potkapacitirana za količinu turista koji se primaju svake godine i to do razine da se doslovno čeka da eksplodira. Mi imamo zastarjelu komunalnu infrastrukturu na cijelom Priobalju i na svim otocima koja je predviđena za nekih 1000 do 2 stanovnika, a za vrijeme sezone, kao što nam je svima poznato, taj broj je deseterostruko veći, pa hoće li te kanalizacije eksplodirati, što čak i nije metafora nego se i događalo u nekim mjestima tokom sezone ili ćemo se sustavno posvetiti konačno rješavanju ovog problema bez isključivog parcijalnog rješavanja dizanja kubikaže vode, a ostavljanja ove cijele dotrajale i ograničene infrastrukture da preživljava, dakle to nam je osnovni problem kada govorimo o količini dostupne vode. Sada smo doista na razini ratnog stanja na otocima, kada vam se netko krene tuširati onda svima pada pritisak toliko da susjedima ili vama u istoj kući ide na razini par kapi vode. Dakle, to je stvarnost života na hrvatskim otocima u vrijeme turističke sezone, tuširanje po satu, a ne u isto vrijeme, dakle imamo ozbiljan problem dostupnosti vode. Drugi problem otoka je što su oni Hrvatska u malom. Kada vidimo kako izgleda obala na otocima, do koje mjere je ona devastirana i kako se na njoj ziđalo i kako se nju ograđivalo tako da svatko ima svoj komad pod nebom onda tek vidimo koje su posljedice višegodišnje HDZ-ove vladavine koja je devastirala obalu do te mjere da ljudi nemaju uopće osjećaj za javno dobro, niti povjerenje prema pomorskom dobru nego se svako brine isključivo za svoj metar kvadratni obale koji štiti i pod cijenu vlastitog života, pa otud i toliki sukobi na otocima oko privatne imovine, a ona javna niti postoji, niti se u kulturi njeguje. Sve to nije slučajno, nije tek tako zaživjelo u svijesti naroda nego je rezultat velikog nepovjerenja u višegodišnju javnu politiku vladajuće strukture. U konačnosti, ovdje smo govorili ne samo o vodi, nego i o prometnoj povezanosti i tu ću ponovo istaknuti onaj ključni problem. Nije problem otoka i prijevoza na otocima jedino cijena, problem je prometna povezanost, što će vam i najjeftinija na svijetu ako vi tim autobusom možete ići nekoliko puta dnevno i rjeđe do onih drugih mjesta na obali, čak i kada ste dobro povezani. Dok se ne omogući da se taj prijevoz koristi u jednakoj mjeri kao na obali ta cijena ostat će mrtvo slovo na papiru za one koji žive na otocima i koji se njima koriste.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci i o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.