Dame i gospodo, poštovani gosti, otvaram 69. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Kolegice i kolege poslanici, preskočit ću uvod, kao i svake prethodne sjednice, pozdravljam sve prisutne, konstatujem da sjednica ima kvorum za punovažan radi i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna predloženog dnevnog reda, sa dnevnog reda se skida – Prijedlog zakona o protivminskom djelovanju u BiH (drugo čitanje), na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Na dnevni red se dodaje nova tačka, tačka 3. – Zahtjev Savjeta ministara BiH o razmatranju Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o klasifikaciji djelatnosti u Bosni i Hercegovini, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika. Istovremeno, tačka 9. je nova – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH i ona se dopunjuje sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet koje je negativno. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko. Želim postaviti nekoliko pitanja kod utvrđivanja dnevnog reda na osnovu kojih ću se odrediti o nastavku svoje diskusije. Prvo pitanje je upućeno vama u Kolegiju Predstavničkog doma PSBiH i zanima me jako kakav će biti vaš odgovor na ovo pitanje. Naime, za tačku 22. današnjeg dnevnog reda postavljam pitanje Kolegiju – Da li je moguće da danas uvodimo praksu da ovakve tačke dnevnog reda ulaze u dnevni red sa ovakvim obrazloženjima kao što je to danas urađeno? Podsjećam, kada smo mi iz SDP-a podnosili čitav niz inicijativa posljednjih godina, bila su vrlo jasna upozorenja šta treba da inicijativa sadrži, itd. Ovdje, kao što znate, nema nikakvog pisanog obrazloženja, već postoji stenogram sa izlaganjem jednog od poslanika. Dakle, ja očekujem sada da pružite odgovor na ovo pitanje, kako bi se i ostali mogli unaprijed odrediti oko budućih sjednica Parlamenta BiH, jer na ovakav način podnositi inicijative, svaki poslanik može 2 najmanje pet inicijativa, na svakoj sjednici, na ovakav način da predloži. Samo, dakle, da ustane, da to izdeklamuje, da poslije uzme stenogram i da to postane inicijativa. Drugo pitanje je Klubu Stranke za BiH – Da li iza ove inicijative stoji Stranka za BiH ili ne stoji? Mi u Klubu SDP-a moramo znati odgovore na ova pitanja, kako bismo mogli reagovati na adekvatan način. Hvala.
Zahvaljujem. Ovo nije diskusija, pitanja i odgovori, ja ću shvatiti Vaše pitanje kao pitanje Kolegijumu u vezi sa tačkom dnevnog reda koju ste spomenuli, 23., da li je u skladu sa Poslovnikom, 22., da li je u skladu sa Poslovnikom uvrštena u dnevni red? Ja ću Vas obavijestiti da smo u Kolegijumu saglasni da je u skladu sa Poslovnikom došla na dnevni red, jer je u pitanju inicijativa koja je u pismenoj formi dostavljena Kolegijumu. Kao i sve inicijative u dosadašnjem radu ovoga parlamenta, kada bude upućena ili Kolegijumu ili ovdje, u sklopu poslaničkih pitanja, u pismenoj formi dostavljena, mi iz Kolegijuma šaljemo inicijativu automatski u komisiju. Nakon pribavljanja mišljenja od komisije, tada je u skladu sa Poslovnikom ona tačka dnevnog reda, što ne znači da ovaj parlament, kada uvrsti to kao tačku dnevnog reda, se izjašnjava o toj inicijativi u smislu inicijative sa materijalom, nego se izjašnjava da li će ići korak dalje, i tu komisiju, koju inicijativa predlaže, formirati, a tada se zadužuje, ili predlagač inicijative, ili Kolegijum, ili nadležno ministarstvo, određeni organ, da pribavi materijal. Prema tome, mi na ovoj tački dnevnog reda možemo da raspravimo o tome da li za iduću sjednicu..., kada to dođe kao tačka dnevnog reda, i ko je dužan da pribavi materijal za tu tačku dnevnog reda. Mi smo u Kolegijumu tako shvatili tu tačku dnevnog reda, kao i sve dosadašnje inicijative. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, replika. Izvolite.
Ustvari, više je pojašnjenje. Ja bih volio da uvaženi poslanik Denis Bećirović nam pojasni šta znači to – odgovor na adekvatan način? Kako to, jel to neka vrsta ovako prepadanja, šta je to odgovor na adekvatan način? Šta je to adekvatan način?
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem. Predsjedavajući, ja imam pitanje Vama, predsjedavajući. Da li sam ja, kao predsjedavajuća kluba poslanika, obavezna da odgovorim na poslaničko pitanje? 3
Ja sam rekao da ovo nisu pitanja i odgovori i da nema niko. Ja sam odgovarao, i ja Vas nisam ni prozvao da odgovorite na to, prema tome, niste obavezni da odgovorite. Izvolite.
Pa, evo, mislim, pitanja su bila intonirana tako. Pa samo da razjasnim, jesam li obavezna ili ne, nisam obavezna, dobro. Uvaženi kolega Bećirović, odnosno, evo, sad ću se obratiti i Klubu poslanika SDP-a, kada smo na prošloj sjednici usaglasili dnevni red na Proširenom kolegiju, na početku sjednice bila je jedna od tačaka dnevnog reda čiji ste Vi bili inicijator. Nakon rasprave koja se ovdje razvila povodom usaglašenog dnevnog reda, na Proširenom kolegiju na kome je prisustvovala i predsjedavajuća Vašeg kluba, mi smo dobili odgovor da svaki poslanik ima individualno pravo inicijative. Pa, evo, samo da odgovorim na to. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Prvo da konstatujem da mi je Vaš odgovor jasan i mislim da nije dobro da uvodimo ovu praksu. Znači, Vaš odgovor je, kad pređemo na sljedeću tačku – Poslanička pitanja i inicijative, poslanik, eventualno, ako predloži pet inicijativa i samo verbalno to obrazloži bez više ono da u pisanoj formi dostavi, kao što je do sada bio običaj, dovoljno će biti na narednoj sjednici fino da preuzme stenogram i da to bude na dnevnom redu sljedeće sjednice poredano pet, deset, dvadeset takvih tačaka dnevnog reda. Dakle, konstatovali ste da više pisani, obrazloženi materijal ne važi u ovom parlamentu. U redu. Što se tiče.
Ja ne želim da Vas prekidam, ali da se ne bih ponovo javljao za repliku, želim da Vas upoznam da razlikujete inicijativu od prijedloga tačke dnevnog reda. Za prijedlog tačke dnevnog reda na ovoj sjednici je potreban materijal, za inicijativu, ako je usvoji Parlament, vidjeti ćemo ko je zadužen da nabavi materijal. To je jedina razlika.
Mi se potpuno razumijemo. Dakle, jasno je kakvu praksu uvodite, i na narednoj sjednici ili na nekoj od narednih isto ovako imat ćete priliku da će vam doći u materijalima pet, šest, deset tačaka dnevnog reda, pa ćemo onda to uvrstiti u dnevni red, pa ćemo se izjašnjavati itd. Da li je to dobro ili nije, to je druga priča. 4 Što se tiče ovog odgovora od predsjednice Kluba poslanika Stranke za BiH, jasno je da ona nije morala odgovarati na ovo pitanje, kao što je i sasvim jasno da i mi iz SDP-a pitamo Klub poslanika Stranke za BiH da li stoje iza ovakvog jednog čina? I neodgovaranje je odgovor, na neki način. Adekvatan odgovor je, gospodine Remzija Kadriću, ono što će uslijediti ako ovo prođe u dnevni red. Prošlo ne prošlo i mi imamo pravo da predlažemo inicijative. Vrijeme se je promijenilo, u posljednjih 12 mjeseci štošta se promijenilo, više je novinskih priloga koji govore danas o kriminalu pojedinih drugih ljudi iz drugih stranaka nego što je iz SDP-a, mada, za razliku od Bahtića, meni ne pada na pamet da ja presuđujem i odlučujem o tome, imaju nadležni organi u ovoj državi.
Zahvaljujem. Ja želim svim poslanicima da kažem da nije uvedena nikakva nova praksa. Kada inicijativa dođe sa mišljenjem komisije, ona je tačka dnevnog reda. Kada prijedlog dnevnog reda dođe sa materijalom, to je tačka dnevnog reda. Mišljenje Ustavnopravne komisije je negativno. Možemo usvojiti mišljenje i to neće biti tačka dnevnog reda. Prema tome, ovo nije nikakav presedan niti uvođenje nove prakse, ovako smo do sada radili. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znam, ali imate Mišljenje Ustavnopravne komisije. Na Mišljenje Ustavopravne komisije možete da se reperkusirate i da kažete, usvajamo mišljenje, neće biti tačka dnevnog reda. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite.
Ja sam kao poslanik pokrenuo inicijativu što je sasvim moje pravo, imali smo do sada iks inicijativa, posebno gospodina Bećirovića. I ja, kao predsjednik Komisije za finansije i budžet, to sam tad kazao, bila je top tema, imaju stenogrami snimljenih razgovora predsjednika SDP-a. Je li ovo direktno podrivanje ekonomskog sistema BiH šta oni rade? Oni su spriječili investiciju od 350 miliona maraka. Moja dužnost, kao predsjednika Komisije, je da ukažem da je to jako negativna pojava za ekonomiju BiH, jer to rade svi njihovi načelnici, u svim općinama gdje je SDP na vlasti. To je moja obaveza, kao poslanika i predsjedavajućeg Komisije. A očito da vas je uhvatila panika, gospodo iz SDP-a, očito je, imali ste čak i nekih vanrednih zatvorenih sjednica i imaju čvrsti dokazi, imaju stenogrami, ja imam stenograme takođe, nemate vi samo pristup obavještajnim službama. I zašto se vi bojite nešto, (ako ste sa 3 miliona i 600, hajde može 2 i 200 u kešu da uzmete pare.)
Samo malo, molim vas, ne raspravljamo o biti tačke dnevnog reda. 5
Pa raspravljamo zato što oni prijete, ja se vas nikada ne bojim, niti ću vas se kad bojati.
Rekao sam sad.
To je moja lična stvar, ako prođe inicijativa, ja ću prikupiti dokaza dosta, podijelit ću svim poslanicima sa stenogramima...
Samo malo. SADIK-
...gdje je Zlatko Lagumdžija, kolovođa i glavni organizator te reketaške mafije i građevinske...
Molim vas, to nije tačka dnevnog reda, raspravljamo o dnevnom redu. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković je imao poslovničku intervenciju. Ja sam već upozoravao.
Evo, ja sam zaista u dilemi da li uopšte ovako treba da počne ova sjednica. Dakle, poslovnički nije moguće da vodimo raspravu ako ne bude ovo na dnevnom redu. Znači, to poslovnički nije moguće. Tako da bi bilo dobro da ne vodimo raspravu. Naravno, ja nisam zaista obavezan da slušam različite gluposti ovdje na parlamentu, pa i ovu inicijativu takvom tretiram. Dakle, ja ne moram ovo slušati, ja bih molio, zaista, ako kolege imaju potrebu na ovaj način da raspravljaju, da oslobode nas ostale, pa nek oni to završe i bez kvoruma, a onda kad dođe na dnevni red rasprava o ovom pitanju, onda ćemo vidjeti kako ćemo raspravljati.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite.
Pa, evo, ja hoću samo da podsjetim, ja sam maloprije mogla odćutati pitanje vezano za dnevni red, ali sam za svaki slučaj priupitala da li imam obavezu da odgovorim na poslaničko pitanje, više iz poštovanja prema kolegama u Parlamentu BiH. I jednako tako sam samo 6 podsjetila šta se dogodilo prošli put, više možda u svrhu boljeg razumijevanja. Međutim, upravo u kontekstu ove priče, ja ne bih dalje da širimo priču, bilo bi logično, ustvari, da smo od kolege, odnosno od bilo koga ovdje ko se ne slaže sa predloženim dnevnim redom, dobili prijedlog da se eventualno neka tačka skine s dnevnog reda ili da se uvrsti neka nova tačka dnevnog reda.
Ja želim da podsjetim poslanike da tačka koja je došla sa mišljenjem komisije je obavezna tačka dnevnog reda. Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika druga. Izvolite.
Pa ja moram reći da sam očekivao da će neko u ime predlagača, ili predlagač, ipak, povući ovu tačku dnevnog reda. Ja još ne znam za ove tri i po godine, ili tri godine, da je predložen ovako jedan kontradiktoran zaključak, da formirate istražnu komisiju, pa joj onda kažete da utvrdi razmjere korupcije. Pa valjda istražna komisija treba da istraži ima li ili nema, ne, ovdje se formira istražna, a u drugom dijelu rečenice već je rečeno, to još nije bilo ovdje na dnevnom redu Parlamenta BiH. Očekivao sam, takođe, da će se barem neko ograditi od ovog stenograma koji je, izgleda, materijal za ovu tačku dnevnog reda. Pazite, čovjek je ovdje doslovce naveo, navodi gore razne neistine, itd., a onda kaže, citiram – kako su pisali pojedini mediji, a, evo, i danas pišu. Pa, znate, mi jako dobro svi u ovoj zemlji znamo da ti koji to pišu, mnogo više u zadnjih 12 mjeseci pišu o kriminalu, recimo, ministra Vahida Heće, Silajdžića, itd. Pišu, ja ne govorim o tome je li to ili nije kriminal, postoje nadležni organi koji se bave time. Kako se ovaj predlagač nije sjetio da i to kaže, da o tome pišu mnogo više nego o ovome i da o tome ima više novinskih članaka. Ali to što pišu nije istina. Imaju, ponavljam, organi koji o tome odlučuju u ovoj zemlji. Stoga sam očekivao, ponavljam, da se ovo skine s dnevnog reda, jer je ovo krajnje neozbiljno.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se, gospodine predsjedavajući. Ja se nisam mislio javljati na ovu temu, mislio sam da će se stvari mnogo jednostavnije razriješiti, međutim, ponukan onim što sam ovdje čuo, prije svega citiram jednog kolegu koji je konstatovao da je imao pristup obavještajnim službama, kada je u pitanju ovo o čemu je sada riječ, i direktno implicirao da ima od obavještajnih službi uvid u nešto za šta je ustvrdio da bi vjerovatno i ja mogao da imam i da na osnovu toga sve ovo radi. Ja želim pred ovim parlamentom da izjavim, ja nisam imao nikakav uvid ni u jednu instituciju u ovoj zemlji koja se bavila ovim slučajem koji se ovdje implicira. Nisam imao uvid ni u jedan dokument, niti sam upoznat sa tim od nadležnih institucija, nadležnih ministarstava unutrašnjih poslova, nadležnog državnog Tužilaštva i obavještajne službe koja još uvijek ima samo državna, bar zvanična. 7 Dakle, želim da se konstatuje da ja ne znam ni o jednom ... Želim, takođe, da se konstatuje da sam ja poslanik, da sam član Komisije za nadzor nad obavještajnim službama i da bi po tom osnovu mogao biti upoznat sa nekim činjenicama koje smatram relevantnim. Konstatujem da kao poslanik i kao član te komisije nisam tražio ni od obavještajne službe, ni od jedne, da mi se da uvid na bilo šta što ima veze ili sa mnom ili sa ljudima koji politički dolaze iz grupacije iz koje dolazim i ja. S tim u vezi, ja želim da modificiram svoju diskusiju i želim, prilažem vam diskusiju, smatram da ovo treba utvrditi, smatram da ovo treba istražiti, smatram da ovo treba istražiti na pravi način. I smatram da je vrijeme da ponovo otvorimo stvar na način na koji smo otvorili svojevremeno kada su neki ljudi, neke institucije i neki među nama zloupotrebljavali državne institucije. I tada smo formirali aferu koja se zvala, Komisiju za aferu “Državni udar”. Ovo je afera “Državni udar – drugi dio”. Ja zato predlažem, gospodine predsjedavajući, daću Vam obrazloženje, slažem se da pod tačkom 22. razgovaramo, između ostalog, i o ovome što je ovdje rečeno. Zato vam predlažem da bude u skladu sa Poslovnikom formulacija tačke 22. Da vas podsjetim, po članu 29. i 30. Poslovnika, kod formulacije tačke dnevnog reda se moraju znati ciljevi i zadaci. Ja ću vam dati jednu blagu preformulaciju ove tačke. Predlažem da se izjasnimo o tačci 22. i predlažem da se ona, da ovo što je predloženo da se i to utvrdi, ali da se utvrdi i sve ono što je ovdje danas rečeno. Daću vam pismeno, sad vam čitam, kako se zove tačka, blaga preformulacija, vjerovali ili ne, samo treba prebaciti pet rečenica naprijed, riječi, pardon, pet riječi prebaciti naprijed i sve je uredu. Objasniću vam i ciljeve i zadatke. Da ponovim, da potvrdim, da još jednom kažem, pred ovim parlamentom, kad je ovaj slučaj u pitanju, mi smo, kao politička stranka, još prije nekoliko mjeseci zahtijevali od državnih nadležnih institucija da rade svoj posao bez pritiska i da, što je moguće prije, izađu u javnost, izađu pred nadležne institucije sa onim što je o ovome slučaju tačno i da ovo doživi sudski epilog. Ja odgovorno tvrdim da će sudski epilog biti takav da će onaj koji je u ovom gradu napravio 20 hiljada bespravnih kvadratnih metara, po svom vlastitom priznanju, za 27 miliona, bez i jednog papira, da će na kraju sud pokazati ko je tu šta uradio. I kao što je svojevremeno u Šilerovoj se rušio jedan objekat koji je bio nelegalan, tako će se i ovdje nelegalno rušiti neki objekti koji dolaze od građevinske mafije. Tako se to radi, a ne da se kojekakvim borcima strehe skidaju zato što su, (na mobu, ih stavili bez odgovarajućih papira), to neće moći. Zato treba o ovome da se razgovara. Mislim da je ovo loša ideja, da je još lošije izvedena, ali mislim da je odlična osnova za pravo i da joj je potrebna izvedba, ja ću vam dati u tom svijetlu prijedlog. Ja Vas podsjećam, gospodine predsjedavajući, ja sam u ovom parlamentu dobio tri potvrde, potvrdu da nisam pravio državni udar, na inicijativu kolega sam prozivan da sam čovjek koga tužilaštvo i nadležne institucije proglašavaju za šefa organizovanog kriminala, dobio sam potvrdu, kao poslaničko pitanje, da to nisam i da se nikakve istrage ne vode protiv čovjeka koji se zove Zlatko Lagumdžija i dobio sam treću potvrdu ovdje, da nisam čovjek koji negira poreske obaveze, nego sam jedini ovdje koji imam potvrdu da sam, otkad je rat završen do danas, platio sve i jednu marku poreza na sve legalne prihode koje imam, koji su prikazani. Hoću i četvrtu potvrdu, da vidimo gdje smo. Predlažem da se tačka zove, gospodine predsjedavajući, – Formiranje Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje ponašanja, vidite isto, i razmjere korupcije u organima 8 vlasti, dakle, svim organima vlasti, znaš šta su, policija, tužilaštvo, sud, nadležne opštine, nadležni grad, kantoni, itd., razmjere korupcije u organima vlasti sa posebnim osvrtom na Grad Sarajevo i onim općinama na čijem se čelu nalaze kadrovi iz SDP-a. Dakle, da se napravi jedna cjelovita informacija, istražna komisija koja će prvo uzeti SDP-ovce. I prvo uzeti slučajeve u gradu i sve naše načelnike prvo, onda, zarez, dodajem, - te slučajevima definisanim u ciljevima i zadacima Komisije. Čitam vam ciljeve i zadatke Komisije: 1. Formira se istražna komisija koja ima zadatak da ispita po tri lidera iz svake parlamentarne stanke sa stanovišta njihovog imovinskog stanja, po principima koji važe u zemljama EU, po zakonima o oduzimanju opljačkane imovine. 2. Komisija treba da utvrdi koje je imovinsko stanje onih koji su predmet istrage, kao i članova njihove uže porodice, sa konstatacijom šta imaju, kako je to stečeno, da li oporezovani prihodi opravdavaju imovinu, sa prijedlogom pravosudnim istražnim organima za dalje aktivnosti. 3. Pored devet članova komisije iz reda parlamentaraca, zadužuje se Administrativna komisija da provede proceduru i predloži listu potrebnih stručnjaka koji bi bili od pomoći komisiji. To ima uporište u Poslovniku. 4. Komisija ima zadatak da utvrdi razmjere korupcije u organima vlasti sa posebnim osvrtom na Grad Sarajevo i onim općinama na čijem se čelu nalaze kadrovi iz SDP-a. Za početak, komisija treba, takođe, i da utvrdi razmjere korupcije u organima vlasti u slučajevima: zgrada Vlade RS-a, Razvojna banka Federacije BiH, reketiranje direktora HT Mostar i ostale aktivnosti vezane za kriminal vezan za HT Mostar, prodaja Rafinerije Bosanski Brod i izbor strateškog partnera za energetiku u Federaciji BiH. Ukoliko komisija ocijeni da je još neki slučaj potrebno uvrstiti u ovaj djelokrug rada, to može učiniti kao i za navedene slučajeve. Zašto sam naveo ovih šest slučajeva? Pa iz jednog jednostavnog razloga, pored grada Sarajeva, htio sam da obezbjedim ono što se ovdje uvijek traži, da bude makar jedna trećina iz RS-a. Zato sam našao dva iz RS-a, čisto radi ravnopravnosti oba entiteta u ovom parlamentu, inače, nemam nikakve druge razloge. Ukoliko smatrate da neki slučaj treba izbaciti, ja sam saglasan da to modificiramo, s tim što ne pristajemo da se modificira slučaj Grada Sarajeva i organa u kojima sjede ljudi iz SDP-a, to se mora ispitati. I u toj komisiji će SDP dati svog jednog člana koji će biti isto važan kao i vi, a to neću biti ja. Eto, hvala vam lijepo.
Poslovnička intervencija, predsjedatelj, doktor Milorad Živković. 9
Znam da imate svi, ali jednostavno nisam htio da sa mjesta na kojem predsjedavam kažem da je to prevršilo svaku mjeru. Da jednostavno smo svjesni da je ovdje Poslovnik apsolutno ispoštovan, da je došla tačka u skladu sa dosadašnjom praksom, da se sa izvještajem Komisije stavi izjašnjavanje o inicijativi, što podrazumijeva da to tek treba Parlament da utvrdi da li ima osnova, da li ćemo uvažiti mišljenje Ustavnopravne komisije, da li ćemo oformiti istražnu komisiju i onda govoriti ono o čemu je sad... A ja sam namjerno pustio, gospodin Zlatko Lagumdžija govorio je osam minuta, ne o onome što je tačka dnevnog reda, rasprava o dnevnom redu, nego o inicijativi, istražnoj komisiji. To je radio samo iz jednog jednostavnog razloga što ne može sačekati da 22. tačka dnevnog reda ovdje bude u parlamentu i nama je to svima jasno. Kao što je govorio i o Budžetu, ono što smo svi vidjeli ovdje, i o Sudu i Tužilaštvu BiH, gdje su uvećani novci, jednostavno je izazvao ovdje petnaest replika i svi smo saglasni da je to čista zloupotreba i govornice i poslaničkog mandata. Ja sam to morao izaći i reći, jer nisam htio da zloupotrebljavam mjesto na kojem sjedim, da je to već pročitana priča i da nas već jednom oslobodite tih demagoških načina pristupu rada ovog parlamenta. Ako nam ne možete pomoći, pokušajte da nam ne odmažete. O inicijativi koja je na dnevnom redu izjasnit ćemo se kad to bude tačka dnevnog reda. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite.
Prvo, znači, u potpunosti podržavam inicijativu predsjednika SDP-a Zlatka Lagumdžije, ovo što je predložio. Drugo, ko o čemu, Zlatko Lagumdžija o poštenju, drž'te lopova, a zna se dobro, ja sam zadnji put kazao na ovu njegovu diskusiju... (?) nije uključen mikrofon SADIK- ...pa dnevni red je, neka mi kaže odakle mu tri stana u Općini Centar, vila, ograda milion maraka. To je od te korupcije i ja sam kazao, Zlatko Lagumdžija je mjera za mjerenje korupcije. On je glavni reketaš na čelu sve te svojih mladeži, načelnika koje on postavlja, koji klimaju glavom.
Molim Vas sa uvažavanjem da se odnosimo.
Pa i on je nama čitao lekciju iz morala, a osoba broj jedan koja se bavi kriminalnim i korumpiranim radnjama. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 10 Pa sud će odlučiti, evo, on već prejudicira da će sud osuditi tamo onoga, da će on biti oslobođen.
nije uključen mikrofon
Jelde? De malo ovdje...
Molim vas, molim vas. SADIK-
...odgovorite građanima odakle ti tri stana u Općini Centar, odakle ti vila?
Gospodine Bahtiću, otvorićemo tu tačku dnevnog reda. Nema više replika i ja zaključujem raspravu i čitam D n e v n i r e d: 1. Usvajanje zapisnika sa 66. i 67. sjednice Predstavničkog doma PSBiH; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH o razmatranju Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o klasifikaciji djelatnosti u BiH, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-5-103/09 od 6.11.2009. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-4-106/09 od 18.11.2009. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-7-104/09 od 9.11.2009. godine (drugo čitanje); 11 7. Prijedlog zakona o zaštiti novih sorti bilja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-2-111/09 od 1.12.2009. godine (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-4-115/09 od 9.12.2009. godine (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Komisija za spoljnu trgovinu i carine, zakon broj: 01-02- 4-106/09 od 8.11.2009. godine s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Denis Bećirović, Zakon broj: 01-02-7-109/09 od 24.11.2009. godine (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije – predlagač: poslanik Denis Bećirović, Zakon broj: 01-02-7-108/09 od 24.11.2009. godine; 12. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine (prvo čitanje); 13. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanice Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o Sudu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 14. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanice Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 15. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije; 16. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine; 17. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine; 18. Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici (odobrena od Predsjedništva BiH), akt broj: 01,02-04-1347/09 od 27.11.2009. godine; 19. Poslovnik o radu parlamentarnog vojnog povjerenika Bosne i Hercegovine (prijedlog vojnog povjerenika) – akt broj: 01,02-34-6-1365/09 od 3.12.2009. godine; 20. Izvještaj o radu SIPA-e za period januar–septembar 2009. godine i izjašnjenja o određenim pitanjima, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost (akt Zajedničke komisije, broj: 01,02-04-1235/09 od 4.12.2009. godine); 21. Zahtjev za osudu prijetnji i preduzimanje mjera zaštite predstavnika Republike Srpske u institucijama BiH, s Mišljenjem i prijedlozima zaključaka Zajedničke 12 komisije za odbranu i bezbjednost BiH (akt Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 01,02-50-3-1351/09 od 4.12.2009. godine); 22. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Sadika Bahtića da se osnuje posebna istražna komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, čiji je zadatak da utvrdi razmjere korupcije u organima vlasti na čijem se čelu nalaze kadrovi iz SDP BiH, sa posebnim osvrtom na Grad Sarajevo; 23. Razmatranje zaključaka Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH (akt Komisije broj: 01-50-1-187-6-1/09 od 16.12.2009. godine); 24. Dogovor oko realizacije zaključka Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH sa nastavka 64. sjednice Doma, usvojenog u postupku razmatranja Izvještaja Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji institucija BiH za 2008. godinu koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH pokreće inicijativu i poziva Dom naroda PSBiH da, zajedno sa Kancelarijom za reviziju institucija BiH i Savjetom ministara BiH, formiraju interresornu radnu grupu u cilju priprema promjena u zakonima koji će obezbijediti jačanje finansijske discipline i vladavine zakona, u skladu sa preporukama Kancelarije za reviziju institucija BiH i komisija za finansije i budžet Parlamentarne skupštine BiH“. Prelazimo na realizaciju pročitanog dnevnog reda. Tačka jedan, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 66. i 67. sjednice Oba zapisnika ste dobili i želim samo da napomenem da ste svi dobili i dopunu Zapisnika sa 67. sjednice i izvinjenje službe zbog nastale greške. Ima li drugih primjedbi na Zapisnik? Ako ne, prelazimo na tačku dva, 13 Ad. 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Ja sam dobio odgovor od Savjeta ministara BiH.
Izvolite, gospodine Jovičiću.
Ne, ne, samo dok rotacija se završi, čekam.
A rotacija, nije rotacija. 14
Ne, ne, uredu je. Dakle, ja sam dobio odgovor od Savjeta ministara BiH, međutim, moje poslaničko pitanje nije se odnosilo samo na Savjet ministara. Ja sam poslaničko pitanje postavio za državni protokol BiH, a zna se gdje je on i gdje dolaze strane delegacije i drugi predstavnici koji su vezani za moje poslaničko pitanje. Uglavnom je to Ministarstvo inostranih poslova i Predsjedništvo BiH. Dakle, ja od njih nemam odgovora, a dobio sam od Savjeta ministara koji mi nisu trebali odgovoriti. I Parlament BiH, naravno, ima svoj protokol, ja sam tražio od svih koji su u tom lancu da mi dostave – ko to organizuje, na koji način. I ne bih ništa imao protiv, rekao sam, neka me u svaku tu delegaciju priključe, ako je moguće, i baš ću se tu odazvati. Dakle, nisam zadovoljan sa ovim odgovorom, obnavljam poslaničko pitanje na ovaj način, da mi Predsjedništvo BiH, Ministarstvo inostranih poslova, Parlament BiH i svi koji su uključeni u protokol oko organizacije dolaska stranih delegacija u BiH. Hvala lijepo.
Nastavljamo, komentari. Ja ovdje nemam više prijavljenih, ne vidim bez, ja ne znam da, ne vidim... Šefik, izvoli. Šefik Džaferović, komentar.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ja sam dobio odgovor na pitanje vezano za sredstva koja smo dobili od Američke vlade za prodaju ovog dijela placa bivše Kasarne „Maršalka“, odnosno kampusa. I stigao je odgovor od Vijeća ministara BiH u kojem se kaže da je na Parlamentarnoj skupštini BiH, zapravo, da sada završi taj dio posla. Ali iz odgovora kojeg ste vi meni dostavili, Parlamentarna skupština BiH, odnosno, Kolegij mi je dostavio odgovor, vidi se da je, ipak, stvar na Vijeću ministara BiH jer se nije odgovorilo na zahtjev i na akt Doma naroda. Ja tražim od Kolegija da svestrano upozori Vijeće ministara BiH na obavezu kako bi se konačno ovaj posao završio i novac otišao tamo gdje mu je mjesto, to je Univerzitet u Sarajevu. Toliko, hvala vam.
Dalje komentari. Nema. Zaključujem ovu podtačku. Otvaramo nova poslanička pitanja. Izvolite. 15 Pa ne prijavljujete se, izvini, Naniću, ja zaista tri puta pitam. Jesi li imao komentar? Dakle, sada imam prijavljeno poslanička pitanja. Ja Vas nisam shvatio, jeste li Vi imali komentar?
mikrofon nije uključen
Dobro. Denis Bećirović. Azra, je li neka replika? Kome je replika?
nije uključen mikrofon
Ja se izvinjavam, evo, replika.
Evo, ja se izvinjavam diskutantima, ali u cilju efikasnijeg današnjeg rada ja bih zamolila, ukoliko je to moguće, da se poslanička pitanja dostave u pisanoj formi. Ja predlažem, već je pola dva, donesena je odluka da ćemo raditi do šest sati, puno je tačaka dnevnog reda. Predviđena je i pauza. Evo, ja molim da se izjasni Parlament o ovom prijedlogu.
Pa, evo, ako nema više prijavljenih, dakle, ako zaista nema više prijavljenih, jer smo i prošli put to radili, ja mislim za pet minuta ovo možemo da obavimo, ako nema više prijavljenih. Nema. Pa, evo, idemo, četiri su čovjeka prijavljena, ako nema više prijavljenih da ovo obavimo. Denis Bećirović. Samo brzo, molim Vas.
Kao što znate ja sam na prošloj sjednici pozvao sve poslanike da se kolektivno odreknemo svog diplomatskog pasoša. Nažalost, to nije prošlo. Ja sam juče zvanično kao poslanik vratio svoj diplomatski pasoš i ubuduće koristim obični pasoš BiH, kao i drugi građani BiH, iako opozicioni poslanik, kao neko ko je upozoravao da ne dođemo u ovu situaciju u koju smo došli. Vezano za to, postavljam dva konkretna pitanja i preskačem obrazloženje tih pitanja. 1. Tražim da mi se tačno navede ko sve posjeduje diplomatski pasoš BiH, s posebnim osvrtom, osim imena i prezimena, datuma izdavanja pasoša i osnov po kojem posjeduje 16 diplomatski pasoš. Naravno, pitanje postavljam ministru vanjskih poslova BiH i ministru sigurnosti u Vijeću ministara BiH. Tražim odgovor u pisanoj formi. 2. Koji ministri u Vijeću ministara BiH, poslanici i delegati u Parlamentarnoj skupštini BiH, posjeduju, osim pasoša BiH, i pasoš susjedne ili neke druge države. Isto pitanje na ove dvije adrese i dostavljam ga odmah.
Hvala. Vrlo kratko. Ako si pratio štampu, još je jedan poslanik vratio, ali samo što je to medijski sad registrovano, a bit će vjerovatno i tvoje. Husein Nanić. Izvolite dalje.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, samo zbog stenograma, i ja ću uputiti dva poslanička pitanja i dostavit ću ih pismeno.
Zahvaljujem se. Lazar Prodanović.
Bit ću kratak, neću obrazloženje čitati. Zanima me – Kada će Savjet ministara BiH razmotriti Prijedlog pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH? Radi se o vrlo značajnoj agenciji za koju imamo još od ranije obavezu da se implementira kompletan zakon, tako bih molio da se Savjet ministara BiH o ovome izjasni, kada će biti usvojen, već četiri puta do sada je skidan sa dnevnog reda.
I imamo još Vesnu Šain. Izvolite, gospođo Šain.
Poštovani predsjedavajući. Moje pitanje glasi ovako – Molim Direkciju za ekonomsko planiranje da mi dostavi informaciju o padu, odnosno rastu industrijske proizvodnje u RS-u i Federaciji BiH sa navođenjem najvećih industrijskih proizvođača u 2009. godini. 17
Dakle, na ovaj način smo iscrpili ovu tačku dnevnog reda. Ostaje nam sad da se dogovorimo. Ja predlažem da mi sad odmah pravimo pauzu, da ne čekamo do dva sata, da ne počinjemo raspravu o Krivičnom zakonu i da to završimo sa pauzom, recimo, u 14.20 sati. Je li dovoljno? ___________(?) Može. Dakle, početak u 14.20, sad je 13.35. U 14.20 sati nastavljamo. [[PAUZA]]
Kolegice i kolege poslanici, molim vas da nastavimo sa radom. Tačka tri je, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o klasifikaciji djelatnosti u Bosni i Hercegovini, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika Savjet ministara BiH je Zakon dostavio u parlamentarnu proceduru 23.12. sa zahtjevom da se razmatra po skraćenom postupku. Znači, danas samo raspravljamo o zahtjevu. Otvaram raspravu, na tački 3. smo dnevnog reda. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, Zakon broj: 01,02,-02-5-103/09 od 6.11.2009. godine (drugo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Kao što je poznato, radi se o Zakonu koji se nalazi na popisu pitanja koje je BiH dužna da riješi da bi ispunila uvjete za liberalizaciju viznog režima. Zapravo, izmjene i dopune Krivičnog zakona se pripremaju još od 2003. godine pa na ovamo, na osnovu evidencija, primjedbi, sugestija tima za praćenje novog krivičnog zakonodavstva u BiH i ove izmjene i dopune, osim uslova koje je BiH dužna da ispuni za liberalizaciju viznog režima, u sebi sadrže niz drugih odredbi, između ostalog i sistemske naravi ili karaktera koje se trebaju mijenjati u krivičnom zakonodavstvu BiH. Ustavnopravna komisija je na sjednici prihvatila jedan amandman i ja želim o tome da kažem sada nekoliko rečenica, a nakon toga je podržala cijeli tekst zakona. Predlaže Domu da se Zakon usvoji i na taj način BiH ispuni obaveze koje se tiču liberalizacije viznog režima. Mi smo, zapravo, pošto je ovo drugo čitanje, imali četiri amandmana na tri pitanja. Jedan amandman gospodina Novakovića i imali smo tri amandmana Kluba SNSD-a, ali, dakle, to su četiri amandmana, ali su se odnosila na tri pitanja. Jedno pitanje je vezano za ovo krivično djelo poricanja, umanjenja i opravdavanja zločina, holokausta, genocida i drugih zločina po međunarodnom humanitarnom pravu. Drugi amandman se odnosio na zahtjev da se briše član kojim se propisuje prošireno oduzimanje imovinske koristi. I treći amandman se odnosio na pitanje harmonizacije, dakle, da se briše odredba Krivičnog zakona kojom se obavezuju entitetski i Zakon Brčko Distrikta BiH da se harmoniziraju sa Krivičnim zakonom BiH. Ova dva zadnja pitanja, dakle, pitanja proširenog oduzimanja imovinske koristi i ovo pitanje vezano za harmonizaciju krivičnog zakonodavstva u BiH su direktni uslovi sa popisa uslova koje BiH mora ispuniti za liberalizaciju viznog režima i oko ovih pitanja u Komisiji zapravo nije bilo rasprave i ti amandmani nisu prihvaćeni. Što se tiče ovog amandmana koji se tiče krivičnog djela poricanja, umanjenja i odobrenja holokausta, genocida i drugih ratnih zločina, Ustavnopravna komisija je na stanovištu da taj amandman treba prihvatiti. I sada tu postoje različiti razlozi zbog čega je taj amandman prihvaćen. Ja ću ovom prilikom govoriti o razlozima nekolicine nas koji smo prihvatili taj amandman. Prvo, dakle, ovdje u ovom tekstu Krivičnog zakona radi se o nekvalitetnom rješenju i radi se o rješenju kojim se ne ispunjavaju obaveze BiH koje ona ima po međunarodnim pravnim aktima. Dakle, ovim rješenjem, koje imamo u novom Prijedlogu izmjena i dopuna Krivičnog zakona BiH iz novembra mjeseca ove godine, ne udovoljava se Rezoluciji Generalne skupštine o zabrani negiranja holokausta iz 2007. godine, ne udovoljava se Protokolu na Međunarodnu konvenciju o kibernetskom kriminalu, ne udovoljava se odredbama Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida i ne odgovara se na pitanja na koja je BiH dužna, kao potpisnica, odgovoriti kada je u pitanju Međunarodna konvencija o zabrani ratne diskriminacije. 19 Zašto se ne odgovara? Ne odgovara zato što se ovim međunarodnim aktima, a i dobrom praksom savremenog demokratskog svijeta, traži da se potpuno jasno, i to je u funkciji sprečavanja budućeg holokausta, genocida ili zločina, dakle, na potpuno jasan i nedvosmislen način od strane država potpisnica ovih konvencija traži da propiše kao krivično djelo, kažnjivim kao krivično djelo, svako poricanje, umanjenje ili odobravanje holokausta, genocida i drugih zločina. Naš predmetni zakon o kojem mi raspravljamo to ne radi na taj način. To jeste radio tekst Prijedloga zakona iz septembra mjeseca. I taj zakon je tačno i u potpunosti udovoljio ovim međunarodnim konvencijama, jer je direktno propisao ovo krivično djelo kao zasebno krivično djelo, jer je u stavu 2. propisao i krivično djelo za one koji distribuiraju materijale sa opisanim sadržajem. U tekstu Prijedloga koji je udovoljavao, a koji je pao u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, bilo je jasno napisano da postoji krivično djelo poricanja, umanjenja ili odobravanja zločina holokausta, genocida ili zločina protiv čovječnosti utvrđenih od strane domaćih ili međunarodnog suda. I u stavu 1. tog zakona je pisalo da, ko javno porekne, umanji ili odobrava zločin holokausta, genocid ili zločin protiv čovječnosti, utvrđen od strane domaćeg ili međunarodnog suda, kaznit će se kaznom zatvora od 6 mjeseci do 5 godina. I u stavu 2. je pisalo da će se kaznom iz stava 1. ovog člana kazniti ko distribuira ili na drugi način učini dostupnim javnosti informacije ili pisani materijal na ovu temu. To više nije predmet, jer taj zakon, koji je inače tom odredbom udovoljavao konvencijama, je pao, kao što znate, u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Rješenje o kojem mi danas raspravljamo i za koje ja tvrdim da ne odgovara u potpunosti obavezama koje BiH ima prema međunarodnim konvencijama, a, osim toga, ja mislim da je i opasno usvojiti ovakvo rješenje, kaže – prvo, ovo više nije posebno krivično djelo, nego se ovo sada svrstava kao jedan od modaliteta ili načina izvršenja krivičnog djela izazivanja ili raspirivanja nacionalne, rasne ili vjerske mržnje. Mi imamo sada odredbu koja kaže, dakle, više nije posebno krivično djelo, koja kaže – Krivično djelo raspirivanja nacionalne, rasne ili vjerske mržnje, i u stavu 1. se kaže – ko javno izaziva ili raspiruje nacionalnu, rasnu ili vjersku mržnju, razdor ili netrpeljivost među konstitutivnim narodima i ostalima, kao i drugima koji žive ili borave u BiH, kaznit će se zatvorom od 3 mjeseca do 3 godine, i onda se pravi kompromis u stavu 2. i kaže – Ko djelo iz stava 1. ovog člana, dakle, raspirivanje nacionalne mržnje, učini javnim poricanjem, umanjenjem ili odobravanjem zločina holokausta, genocida i zločina protiv čovječnosti, utemeljeni od strane domaćeg ili međunarodnog suda, kaznit će se kaznom zatvora od 6 mjeseci do 3 godine. Dakle, ovdje se krivično djelo poricanja genocida, da ga ja tako skraćeno nazovem, pojavljuje kao manifestni oblik krivičnog djela raspirivanja nacionalne mržnje. Što dalje znači da je moguće javno poricati genocid, a ako to istovremeno nije i raspirivanje nacionalne mržnje, onda to više nije krivično djelo i nije kažnjiva radnja i to je ono što je opasnost sa ovakvom regulacijom i to je ono u čemu BiH, ukoliko bi ova norma bila ovako prihvaćena, ne ispunjava uslove na osnovu ovih međunarodnih konvencija. 20 Zbog toga sam ja osobno, a i još neke kolege koje su podržale ovakvo razmišljanje, bili u dilemi. Dakle, da li podržati ovakvo jedno nedostatno rješenje koje može biti i opasno, jer bi se na ovaj način završilo ovo pitanje i ne znam kada bi bila ponovo šansa da BiH odgovara na ovo pitanje, a BiH ovo mora riješiti na pravi način, ili pristati na amandman, omogućiti usvajanje zakona i uslova za liberalizaciju viznog režima i onda pristupiti u BiH rješavanju ovoga pitanja, dakle, pitanju poricanja, umanjenja ili odobravanja genocida i drugih zločina na pravi način, onako kako to međunarodne konvencije zahtijevaju. Ja mislim da je za BiH bolje da to tako uradimo. Ja sam razgovarao sa kolegama na Ustavnopravnoj komisiji i, koliko sam ja vidio, postoji spremnost u cijeloj Ustavnopravnoj komisiji da se ovo pitanje u BiH riješi, s tim što ima određenih dilema koje se tiču..., nama je otvoreno kazano od strane nekih kolega, kada je Jasenovac u pitanju. Dakle, tamo postoje neke presude koje se tiču zločina. Ne postoji presuda, koliko ja znam, kada je genocid u pitanju. Nama je, dakle, to kazano u toj komisiji i predlaže se da se jednostavno traga za rješenjem kojim će se zaista u BiH, na adekvatan način, propisati kao krivično djelo kažnjavanje poricanja, umanjenja ili odobravanja holokausta, genocida i drugih zločina. I ovo je, dakle, stav Ustavnopravne komisije i ja bih želio da, odnosno, stav je Ustavnopravne komisije ovakav kakav piše u izvještaju, dakle, pozitivan je izvještaj prema zakonu sa usvojenim amandmanom, a ovo su razlozi koji su mene, kao člana i još neke kolege, rukovodili kada smo donosili ovakvu odluku. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Apsolutno se slažem sa ovim što je gospodin Džaferović rekao. Međutim, mi nismo ovdje danas da raspravljamo koje sve međunarodne konvencije, sporazume BiH ne ispunjava i nije stavila u Krivični zakon. Mi smo ovdje da vidimo šta je potrebno da se nađe u Krivičnom zakonu kako bi BiH ispunila uslove iz liberalizacije viznog režima. Član o kome je govoreno nije uslov za ispunjenje obaveza za liberalizaciju viznog režima, a jeste uslov za ispunjenje obaveza BiH prema međunarodnim konvencijama i UN-u. Nemojte da sebi stavljamo veći teret i posao od onoga što nam traže. Istovremeno, član koji se tiče, i isto tako je sporan, oduzimanje imovine, suviše je kompleksno pitanje da se može riješiti jednim članom. Nejasno je napravljeno, i naš stav iz SNSD-a je pitanje koje se tiče nadležnosti i pozicije sudstva u BiH prema Dejtonskom sporazumu i Aneksu IV Ustava BiH. Ko je zašto zadužen u ovoj zemlji, ko i kako, na koji način treba da procesuira pitanje koje je ovim članom samo otvoreno, nejasno je definisano i suviše komplikovano da bi se moglo riješiti na ovaj način. 21 To su naši stavovi, naše pozicije. Jedno nije uslov, a drugo je previše optimistično napravljeno, samo da bi se reklo da je BiH nešto uradila. Na ovaj način, ja mislim da radimo pogrešan posao. Naši amandmani vraćaju ovaj zakon u moguću varijantu da bude u ovoj državi odgovoran svako da radi svoj posao. Zašto da se ne da entitetima u zadatak da riješe problem oduzimanja imovine? Po čemu je to problem državnih sudova ili BiH? Što to ne mogu da riješe entiteti? Isto tako, znači, to može da bude i njihova obaveza, a ne obaveza BiH ili makar da napravimo šta može da radi Sud BiH u ovom Krivičnom zakonu a šta je nadležnost da rade ostali sudovi. Evo, imao sam potrebu da to komentarišem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Poštovani kolega predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja imam potrebu da Vama samo dam odgovor na jedno pitanje, gospodine predsjedavajući, koje ste postavili. Vi očigledno niste pratili moje izlaganje. Dakle, izmjene i dopune Krivičnog zakona koji imamo pred sobom samo se u nekoliko pitanja dotiču liberalizacije viznog režima. Sva druga pitanja su pitanja koja su u praksi uočena da ih treba popraviti u krivičnom zakonodavstvu od strane tima koji prati, evo ovdje ministar pa neka on govori o tome, i, naravno, tu su u pitanju neke međunarodne konvencije. I naravno da treba govoriti, jer mi danas ne raspravljamo o Krivičnom zakonu koji u sebi samo rješava pitanje liberalizacije viznog režima. On ima 100 i nešto članova, a samo je nekoliko pitanja, 4-5 pitanja su pitanja liberalizacije viznog režima. Pitanje krivnje, koncepta itd., to je nešto sasvim drugo i o tome se mora govoriti, pa, između ostalog, i međunarodnim konvencijama. I Vi imate lažnu(?) dilemu, predsjedavajući. Kada je u pitanju oduzimanje, prošireno oduzimanje imovinske koristi, ovde je već napravljen kompromis i ovo nema nikakve veze sa nadležnostima države i entiteta. Entiteti će donijeti svoje zakone i u njih uključiti ovu odredbu o kojoj će govoriti Krivični zakon i zadržati svu nadležnost koju oni imaju. Država ovdje ne uzima nikakvu nadležnost, nego se propisuje režim imovine kada je u pitanju rad Suda BiH, a entiteti će svojim zakonima kada su u pitanju njihovi sudovi. I ovdje nema nikakvog prenosa nadležnosti. I da to odmah, dakle, završimo, niti se pokušava uzeti bilo kakva nadležnost od bilo koga, jer je obaveza da entiteti svoje zakone usklade sa ovim zakonom. Entiteti će raniju odredbu, koja je glasila, iz septembra mjeseca, a što je palo – Sud može u toku postupka oduzeti imovinsku korist za koju postoje opravdani razlozi da se vjeruje da je pribavljena krivičnim djelom, a da će osumnjičeni, ili vlasnik, ili imalac stvari, u posebnom sudskom postupku dokazivati da li je oduzeta imovinska korist pribavljena zakonito. Tu je bio teret dokazivanja na okrivljenom, nije bio na tužiocu. Sada se stvar mijenja, radikalno se mijenja i to više ne postoji, to je palo, kao što znate, je li tako, zajedno sa onim oko genocida. U postojećem rješenju o kojem mi govorimo, novembar 2009. godine, kaže se, kada se krivični postupak vodi za krivična djela korupcije, sud može oduzeti i onu imovinsku korist za koju tužilac pruži dovoljno dokaza, dakle, ovdje je teret dokaza na tužiocu, da se opravdano vjeruje da je takva imovinska korist pribavljena izvršenjem ovih krivičnih djela, a počinitelj nije pružio dokaze da je korist pribavljena zakonito. Dakle, ovdje se radi o teretu dokazivanja na tužiocu i 22 jedino kada on učini vjerovatnim tu stvar, a ne bude dokaza da je stvar zakonita, onda se imovina oduzima. I ovo je nešto, pravo da vam kažem, ja sam se interesovao da li ovo uopće može proći kod Evropske komisije, ovakva norma. I kazano je da postoje šanse da ovakva norma prođe, ali da upotrijebim termin vrlo, vrlo je upitno da li ovakva norma može zadovoljiti kriterije Evropske komisije kada je u pitanju njen zahtjev za oduzimanje imovinske koristi i kada je liberalizacija viznog režima u pitanju. A i ovo pitanje, kao i pitanje harmonizacije je zapravo pitanje sa direktnog popisa uvjeta za liberalizaciju viznog režima. Toliko, hvala vam.
Uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković, odgovor na repliku.
Ja želim ovdje jasno da se kaže da Krivični zakon mijenjamo u najvećem dijelu članova zato što je to interes BiH, a ne da je to uslov za liberalizaciju viznog režima. Onda to jasno i glasno treba reći, a ne predstavljati ovaj zakon kao ključni za liberalizaciju viznog režima, a mijenjaju se samo tri člana koja se tiču liberalizacije viznog režima. Onda to jasno treba reći i reći da imamo problem oko nekog člana i liberalizacija viznog režima može da ide samo po hitnom postupku, izmjenom tih članova. Znači, možemo podijeliti izmjenu i dopunu Krivičnog zakona na dva dijela. Jedan dio koji se tiče opravdanih preporuka ekspertnog tima na izmjenu Krivičnog zakona i drugi koji se traži kao uslov za liberalizaciju viznog režima. Mi smo sad došli u situaciju da kažemo da najmanji broj članova ovdje je uslov za liberalizaciju, a najvećim dijelom zahtjev ekspertskog tima. To isto tako možemo da kažemo. Pa da onda ostavimo zakon u stranu, da kažemo našem Savjetu ministara, dajte, molim vas, do sutra izmjene tri člana Krivičnog zakona koji je uslov za liberalizaciju viznog režima, da razgovaramo o tome. Istovremeno, nisam pao u zamku kada sam govorio o nadležnosti sudova. Govorio sam prije toga o kompleksnosti tog zadatka. I bilo bi mi drago da ste na obrazloženje koje je SNSD dostavio ovde, i jasno se vidi na koje dijelove tog člana mi imamo primjedbe, dali svoje odgovore, na ovo naše obrazloženje. Ako je ono pogrešno, recite nam gdje je pogrešno. Ako smo u pravu, da vidimo kako to možemo da popravimo. Evo, to su naši stavovi. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani ministre, gosti. Mi sad pred sobom imamo jedan vrlo bitan zakon. Iz različitih aspekata možemo govoriti da je on bitan zbog liberalizacije viznog režima, više ili manje, možemo govoriti da je bitan zato što u značajnoj mjeri popravlja krivično-pravno zakonodavstvo BiH, jer ja moram reći da se ne 23 sjećam da smo odavno dobili izmjene i dopune nekog zakona opsežnije od ovih izmjena koje danas imamo pred sobom, kroz izmjene i dopune Krivičnog zakona BiH. I ako je suditi po amandmanima koji se brane u ovoj drugoj fazi čitanja, a nakon razmatranja u nadležnom Povjerenstvu, imamo praktično tri pitanja oko kojih, ja bih rekao, na određen način postoje različita promišljanja. Imamo 112 članaka Zakona, 111 izmjena kroz različite odredbe Zakona, imamo tri članka koja su sporna. Nema za sada previše prijavljenih da raspravljaju na ovu temu, što ne znači da se ne može povećati broj zainteresiranih. Ovo je vrlo interesantna tema i ona se može pretvoriti iz jedne stručne, kvalificirane rasprave u jednu žestoko ispolitiziranu raspravu. Mislim da je šteta da mi danas ne usvojimo ovaj zakon. Imajući, prije svega, to na umu, i imajući u vidu da se radi samo o tri pitanja, ja ću predložiti u ime Kluba HDZ-a 15 minuta pauze, da se u toj pauzi sastane Prošireni kolegij i da pokuša postići suglasnost o ova tri uvjetno sporna pitanja i da s tim stajalištem izađe pred Dom i da učinimo svi napore da danas dobijemo ove vrlo bitne izmjene i dopune Krivičnog zakona. 15 minuta stanke u ime Kluba HDZ-a.
Zahvaljujem. U skladu sa Poslovnikom, na zahtjev kluba, pauza se daje odmah. 15 minuta pauze. Prošireni kolegij, molim predsjednike klubova u 2/2 salu da se nađemo. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, dozvolite prvo da gospodin Niko Lozančić obrazloži pauzu ispred Kluba HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani ministre. Ja osobno mislim da smo mi vrlo konstruktivno iskoristili ovu pauzu. O detaljima će vas izvijestiti ministar pravde, koji je isto bio nazočan na ovim našim konsultacijama. Meni jedino ostaje da vas zamolim da se suzdržite od svih rasprava vezano za ovaj zakon, da ne bismo upropastili ovo što smo sad pokušali i što smo uradili. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ministar, gospodin Bariša Čolak. Izvolite. 24
Hvala, gospodine predsjedatelju. Poštovane zastupnice i zastupnici. Evo, na ovoj kratkoj stanci, ja sam zadovoljan da se došlo do jednog rješenja koje zaista jeste prihvatljivo i ja ću vam pročitati, odnosno, obrazložiti o čemu se zapravo radi. Kako je ranije prihvaćen amandman gospodina Novakovića, pa je iz članka 56. brisan stavak 2. i brisano je, također, u stavku 3. tog članka jedna dvica, znači, ovaj stavak 2., također, u ovom 3. stavku, a Klub SNSD-a je imao, također, jedan amandman kojim je tražio da se ovaj kompletan, dakle, kompletan članak 56. briše. Na kraju je, evo, došlo do suglasja na način da se briše stavak 4., dakle, po zahtjevu, evo, po amandmanu SNSD-a, tako da sada članak 56. ima dva stavka, stavak 1. i stavak 2., jer raniji 3. stavak sada postaje stavak 2. Ja ću pročitati, znači, ostaje ovako kazneno djelo, znači, članak 56. – izazivanje nacionalne, rasne i vjerske mržnje, razdora i netrpeljivosti. Članak 145.a) stavak 1. – Ko javno izaziva ili raspiruje nacionalnu, rasnu ili vjersku mržnju, razdor ili netrpeljivost među konstitutivnim narodima i ostalima, kao i drugima koji žive ili borave u BiH, kaznit će se kaznom zatvora od 3 mjeseca do 3 godine. I stavak 2. – Ko krivično djelo iz stavka 1. ovog članka učini zloupotrebom svog položaja ili ovlaštenja kaznit će se kaznom zatvora od 1 do 10 godina. Dakle, to bi bio sad kompletan članak kako on treba glasiti. U ostalom dijelu, sve je isto, sve je dogovoreno. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem, ministre. Idemo dalje na raspravu. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Kada je riječ o stavovima Kluba poslanika SDP-a, mi smo apsolutno za liberalizaciju viznog režima i o tome smo govorili posljednjih mjeseci i posljednjih godina, međutim, na putu ispunjavanja obaveza za liberalizaciju viznog režima isto tako smatramo da treba uvažavati i neke rezolucije i konvencije koje su međunarodnog karaktera i koje obavezuju BiH. Ove izmjene, prije svega u članu 145.a), koje su nam ponuđene ovdje, nisu u skladu sa međunarodnim konvencijama. I to treba vrlo jasno danas reći, da ovakvo rješenje nije u skladu sa Rezolucijom o negiranju holokausta koju je usvojila Generalna skupština UN-a, 26. januara 2007. godine. Ovakva rješenja nisu u skladu ni sa dodatnim protokolom na Konvenciju o kibernetičkom kriminalu, o kriminalizaciji djela rasističke i ksenofobične prirode, pa čak, šta više, nisu u skladu ni sa rješenjima u brojnim zemljama EU kao što su Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Njemačka, Italija, Litvanija, itd., jer u svim ovim državama postoji i propisuje se da je negiranje holokausta i drugih vidova genocida i zločina protiv čovječnosti krivično djelo. 25 Mi smo protiv brisanja rješenja iz septembarskog prijedloga koji je evidentno bio mnogo kvalitetniji od ovoga koji danas imamo na klupama. Evidentno je, takođe, ako ovo prođe u ovakvoj formi, da negiranje i poricanje genocida neće biti posebno krivično djelo i o tome je neko i govorio i prije mene. Dakle, u suštini, poruka je da će i dalje u ovoj zemlji, oni koji to žele, da ne kažem i oni koji su to naučili, moći da poriču i negiraju genocid u BiH. Ja mislim da mi danas nismo trebali propustiti ovu priliku da ovo pitanje regulišemo i nije dobro ako i na ovom važnom pitanju danas ponovimo reprizu sa one famozne reforme policije gdje smo, tobože, napravili reformu policije, a jako dobro svi znamo da od te reforme nema ništa. Nije dobro da smo napravili kompromis upravo na pitanju, i to truli kompromis da je napravljen na ovako važnom pitanju kao što je pitanje genocida. Ja mislim da je trebalo donijeti vrlo jasne odredbe u ovom zakonu koje govore o kažnjavanju genocida i to je trebalo uraditi, prije svega, sada radi budućnosti. Prošlost više ne možemo promijeniti, ali je trebalo ovim zakonom vrlo jasno poručiti svim ekstremistima u BiH i potencijalnim ekstremistima da to više ne može na ovakav način se raditi. Ja takođe želim reći da zakonsko regulisanje problematike genocida ne treba u ovom parlamentu problematizirati samo uoči 11. jula. Upravo je sada vrijeme da neke stvari riješimo onako kako je to riješeno u većini zemalja EU. Ponavljam, radi budućnosti i radi poštovanja prema žrtavama. Ovakav kompromis na ovako važnom pitanju, truli kompromis naglašavam, ubijeđen sam nije od interesa ni jednom normalnom čovjeku u ovoj zemlji.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Nije mi drago što, evo, od prijedloga koji sam sam dao, moram odstupiti. Ali, uistinu, uvaženi kolega Bećiroviću, Vi ste svjesni da danas nemamo na dnevnom redu to o čemu Vi pričate, znači, mi nemamo na dnevnom redu to o čemu Vi pričate, i zalaganje tzv., za liberalizaciju viznog režima i pokušaj rušenja zakona, kad smo na pragu da ga donesemo, ne idu skupa. I to morate jasno reći javnosti, kad se već zalažete toliko za tu javnost. Nemojte nam prodavati tu priču, ja moram reći, moram ovako reagirati. Jer ako smo za liberalizaciju viznog režima, ako ovo što danas imamo na dnevnom redu, što je prošlo Ustavnopravnu komisiju, znači, Vi niste ni jedan amandman uložili na ovaj zakon, prijedlog zakona... Danas se brane amandmani koji su uloženi. Imamo tri amandmana samo jednog kluba i ljudi odustanu od 2,5 amandmana. Hoćemo li ih provocirati sad da kažu, nećemo ni mi sad odustati. Pa, mislim ... šta hoćemo? Znači, mi imamo 112 izmjena i dopuna Krivičnog zakona. Da bi neko skupio jeftine političke poene, hajmo ga srušiti. Eto, ako ... hajmo srušiti ga, samo nemojte da više raspravljamo o tome. Znači, imamo danas jasno ono što je na dnevnom redu i hajmo o tome pričati. Mi smo pokušali, ja se zahvaljujem svim kolegama koji su dali doprinos da dođemo do nečega do čega smo mogli u ovom trenutku doći. Ovo su izmjene i dopune zakona. Ko kaže da za mjesec dana, bilo koji klub, bilo koji zastupnik ne može predložiti još opsežnije izmjene i dopune. Izvolite, predložite. Nije nikakav problem. Ko kaže da ovaj tim za praćenje 26 provedbe zakona neće predložiti još opsežnije... Prema tome, dajte da danas uradimo ono što je danas moguće. I puno toga ćemo uraditi ako usvojimo ove izmjene i dopune zakona, jer uistinu su vrlo opsežne i vrlo kvalitetne izmjene i dopune zakona. Znači, da ne pokušamo zamagljivati ovdje, jesam za liberalizaciju, ali nisam za zakon, a zakon uvjet. Ne može i jedno i drugo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović, replika.
Nije tačno da je ovo truli kompromis, ovo je jedan dobar iskorak u kojem ima puno kvalitetnog sadržaja i to ne samo ovoga iz Mape za liberalizaciju viznog režima, nego niz stvari koje su žuljale tužioce i sudije, koje su se pokazali kao nedostatne, i riješene su ovim zakonom, veliki iskorak naprijed. A što se tiče negiranja genocida, holokausta itd., to je na nedostatan način ovim riješeno. Trebali ste izazvati nerede, izazvati nacionalnu mržnju da biste došli pod udar ovog zakona, to nije dovoljno. Nas obavezuju četiri konvencije i rezolucije UN-a, itd., da to valjano riješimo. SDA će napraviti jedan, u stvari, napravila je jedan prijedlog da se obaveže Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana napravi pravi zakon o negiranju, zabrani negiranja genocida, holokausta, pa vas molim da to podržite.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Mi danas, kako neko reče, kao da provociramo. Mi, u stvari, ponovo provociramo sve međunarodne konvencije i rezolucije na koje se i ova država obavezala. I ja ništa drugo ne govorim osim što kažem da treba ispuniti uslove za liberalizaciju viznog režima, ali šta je falilo da ispunimo te uslove sa septembarskim prijedlogom, gospodine Lozančiću? Zašto o tome danas niko ne govori? Dokle ćemo mi u ovom parlamentu biti u poziciji da ne možemo obilježiti čak ni dan holokausta, ni dan žrtava genocida, ne možemo čak da zabranimo ni fašističke organizacije, itd., itd. I još uz to treba da slegnemo ramenima i da slušamo kako je to sve, kao što gospodin Izetbegović kaže, u redu, kako je to sve to dobro, kako će BiH imati od ovog koristi itd. Ovo je prilika, kroz ovaj zakon, da riješimo neke stvari, a ne iduće godine, evo, ja vas sad krajem decembra, neću reći upozoravam, već podsjećam da će se ista ova priča ponoviti, samo ne treba je ponavljati kada to bude uoči 11. jula ili nekog drugog datuma, treba je ponavljati upravo danas kada govorimo o ovom zakonu i ove stvari sistemski riješiti, ne riješiti na način da je to neko čudo. Ponavljam, da ne pobrajam ponovo, na takav način je to riješeno u 11 zemalja 27 EU, a ja mislim da i prije svih tih 11 zemalja EU mi imamo mnogo više razloga da ovo regulišemo u BiH upravo kroz ovaj Krivični zakon. I suština priče je u tome.
Uvaženi prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić, replika.
Uvaženi kolega Bećiroviću, ni prijedlog iz rujna, ni bilo koji drugi prijedlog Klubu HDZ- a BiH i Niki Lozančiću nije bio nikad problem. I što se tiče Nike Lozančića i Kluba HDZ-a BiH, ovaj i mnoge druge zakone imali bismo davno. I ja zbog toga ne želim sad upropastiti priliku svima nama da danas imamo ono što možemo imati, a mislim da je to uistinu puno više od onoga što danas uopće nismo imali.
Uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Pa, moram reći da mi sad vodimo raspravu oko nečeg čega nema. Pazite, mi smo na Ustavnopravnoj komisiji usvojili amandman, to je, sticajem okolnosti, moj amandman, i on je postao sastavni dio zakona. Kolege iz SDP-a nisu uložile kontraamandman koji bi njima dao za pravo da sada diskutuju ovako kako diskutuju. Znači, da su ga oni uložili, oni bi sad mogli reći ovako da se oni zalažu za vraćanje toga u zakon, itd., itd., i naravno onda argumentovati na način kako su argumentovali. Ali, s obzirom da oni to nisu uradili, sve i da postoji volja kod nas da to uradimo, mi nemamo načina da to uradimo jer niko nije uložio kontraamandman. Zato mislim da nije korektna ova rasprava danas pod ovim uslovima, a bila bi korektna da imamo ovaj prijedlog kontraamandmana i da nakon toga o njemu raspravljamo danas. Ja bih rekao tada i svoje mišljenje zašto sam predložio taj amandman, zašto je on predložen u tom obliku a ne u nekom drugom, itd. No, ja sam to objašnjavao na Ustavnopravnoj komisiji, ovdje nemam potrebe. Dakle, ja sugerišem kolegama zaista da vodimo raspravu i, predsjedavajući, da vodimo raspravu o amandmanima, isključivo o amandmanima. Hvala.
Kolega Novakoviću, prošli put sam izašao za onu govornicu i govorio o povredi Poslovnika na izlaganje jednog od članova Kluba SDP-a i sad imamo istu situaciju. Ne očekujete valjda da ću ponovo izaći tamo i to upozoriti i opet reći poslanicima da to..., molim vas. Uvaženi poslanik, Šefik Džaferović. 28
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Svi mi sve dobro znamo. Stvari su, dakle, potpuno jasne i poznate, samo da podvučem nekoliko rečenica u ovo vremena što imam za repliku. Prvo, prijedlog iz septembra više ne postoji, njega nema, mi imamo prijedlog iz novembra koji na nedostatan način, i ja sam to obrazlagao, uređuje ovu važnu materiju i, evo, predsjednik moga Kluba je dao da se umnoži jedan zaključak koji će omogućiti ovoj zemlji da na pravi način uredi ovu oblast i ja pozivam sve, on je pisan tako da udovoljava interesima svih u BiH, ja molim da se podrži i da na taj način uredimo ovu stvar u BiH. Kada se kaže ovdje zakonsko rješenje, ovdje nije kazano poseban zakon ili krivično, zakonsko rješenje, vidjet ćemo, o tome će odlučiti Vijeće ministara BiH. Svjestan sam da je ovo materija koja je vrlo osjetljiva i da je podložna politizaciji. Savjest mi je čista što se toga tiče, a želim da moja zemlja što prije dobije bezvizni režim. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za diskusiju. Zaključujem raspravu i želim da obavijestim Dom da smo na Proširenom kolegijumu raspravljali o načinu kako ćemo završiti današnju sjednicu, shvatajući da smo imali, praktično, danas dvije sjednice i veoma tešku raspravu, da predložimo ovome Domu da raspravimo sve zakone u drugom čitanju i sve izvještaje zajedničkih komisija oba Doma o postizanju saglasnosti, cijeneći da o tome nećemo izazvati veliku raspravu, a moći ćemo nakon toga izvršiti glasanje. Da nakon toga prekinemo sjednicu i nastavimo dnevni red 12. januara na mjestu gdje smo stali. Ne, ne samo o krivičnom, nego o svim tačkama koje sam nabrojao. Ja sam to i rekao, ali ne slušate, gospodine Džaferoviću. I ako se slažete da nastavimo u tom pravcu. Molim vas, moramo se izjasniti da li se slažete da nastavimo sjednicu, pošto se više od 24 sata prolongira nastavak, 12. januara, na način na koji sam predložio. Uvaženi kolega Bećirović, poslovnička intervencija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, da li je moguće da barem danas završimo sve prijedloge zakona u ovom dnevnom redu?
Ovo je bio prijedlog Proširenog kolegija i ja ga stavljam na glasanje, a ako Vi insistirate da i Vaš prijedlog stavim na glasanje, ja ću ga staviti.
Evo, ja predlažem da dopunimo taj prijedlog, mislim, nema razloga da danas barem ove zakone koji su na dnevnom redu ne ... 29
Gospodine Bećiroviću, imali ste predsjednika Kluba na Proširenom kolegijumu, ovo je naš zajednički prijedlog. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati sad, zajedničkog ... prijedlog. Za 26, protiv 1, suzdržan 1. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo uvažili prijedlog Proširenog kolegijuma. Nastavljamo prema petoj tački dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, Zakon broj: 01,02-02- 4-106/09 od 18.11.2009. godine (drugo čitanje) Na 66. sjednici, održanoj 16.12.2009. godine, Zakon je usvojen u prvom čitanju. Izvještaj Komisije za finansije i budžet smo dobili 29.12. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-7-104/09 od 9.11.2009. godine (drugo čitanje)