Sada će govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto, nezavisna zastupnica, izvolite.
Dame i gospodo, prošli tjedan je Boris Johnson, premijer Velike Britanije, podnio ostavku na mjesto šefa konzervativne stranke, te najavio povlačenje i s mjesta predsjednika vlade kada bude izabran novi stranački šef. Isto tako smo doznali da je predsjednik vrhovnog suda Radovan Dobronić razriješio suce Damira Kosa i Marina Mrčelu njihovih funkcija unutar vrhovnog suda. Na tu odluku pojedini mediji reagirali su s klevetničkom kampanjom protiv predsjednika Dobronića u čemu je prednjačio Jutarnji list. Jutarnji je inače u vlasništvu obitelji Hanžeković koja je svoje bogatstvo stekla na muci hrvatskih građana koji su putem protuustavnog i protucivilizacijskog Ovršnog zakona zlostavljani upravo od obitelji Hanžeković. Johnsonova ostavka i kampanja protiv Dobronića dokazuju koje posljedice ima funkcionalno pravosuđe za jedno društvo, te svakom hrvatskom građaninu daju odgovor zašto doživljava nepravdu u svojoj svakodnevnici i zašto mu standard rapidno pada. Jer Boris Johnson nikada ne bi podnio ostavku da nije bio izvrgnut istragama zbog svojih skandala, te da ga na tu odluku nisu prisilili njegovi stranački kolege. Poruka je jasna, svatko odgovara za svoje djelovanje neovisno o funkciji koju obnaša. Boris Johnson je morao platiti kaznu zbog sudjelovanja u partijima za vrijeme lockdowna, te ga je policija istraživala. Kada sustav funkcionira i kada pravosuđe radi po zakonu onda postoji i politička odgovornost i kultura političke pristojnosti. Nitko normalan ne osporava da je pravosuđe u Hrvatskoj temeljni problem društva. Pravosuđe ne funkcionira po zakonu već otvoreno služi moćnicima, suci svojim ponašanjem sablažnjavaju hrvatsku javnost, napomenut ću samo slučajeve pijanki splitskih sudaca, te skandala suca Turudića. Posljedica pravna nesigurnosti i selektivnog djelovanja pravosuđa jesu nedostatak stranih investicija, male gospodarske aktivnosti, visoki porezi i naravno neviđena korupcija. Kada bi pravosuđe u Hrvatskoj djelovalo sukladno ustavu i zakonu većina političkih moćnika uopće ne bi imala javne funkcije. Nedvojbeno je da Plenković ne bi bio premijer nakon slučaja Borg, ministri Paladina i Butković nikada ne bi bili ministri s obzirom na afere koje su imali prije imenovanja na te funkcije. Isto tako vodstvo Jutarnjeg lista, kao i dobrog dijela medija bilo bi zbog otvorenog sudjelovanja u korupciji procesuirano. U slučaju medijskog korumpiranja u Austriji, te posljedicama za aktere vidjeli smo što znači funkcionalno pravosuđe. Međusobna pak zaštita politike, pravosuđa i medija u Hrvatskoj je otvorena i brutalna. Jutarnji list brani suce Mrčelu i Kosa, osobe koje su karijere sudaca započele kao perspektivni komunistički izvršitelji. Da su ta dva gospodina uopće suci jest poraz pravde i uvreda svim temeljnim vrijednostima EU jer u komunizmu se sudac nije trebao držati zakona već je izvršavao volju komunističke partije. Ti ljudi nemaju profesionalne etičnosti, oni su jednostavno izvršitelji moćnika neovisno kako se ti moćnici zvali. Primjera radi sudac Kos je 11.g. nakon raspada komunizma u svojoj presudi udbašu Sindičiću ustvrdio da uopće nije dokazano da je udba vršila političke likvidacije, ono što je bilo nedvojbeno dokazano u cijeloj demokratskoj Europi za suca Kosa nije vrijedilo. Takav čovjek je sudac najvišeg suda u Hrvatskoj, može li itko racionalan očekivati pravično djelovanje takovih osoba kao što su suci Kos i Mrčela? Istovremeno imamo suca Dobronića koji je sucem postao 1996.g., znači nije imao komunističku socijalizaciju, a svojom presudom u slučaju Franak dokazao je da za njega ne postoje moćnici već za njega vrijede zakoni. Takovu osobu Jutarnji list pribija na stup srama. Ovo stanje ne smije nikoga iznenaditi, mediji koji su prihvatili biti badigardovi korumpiranog sustava sprječavaju bilo kakvu promjenu i panično se boje vladavine prava jer su u tom slučaju egzistencijalno ugroženi, ali interes ogromne većine hrvatskih građana jest uređena država i jednakost pred zakonom. U slučaju Borisa Johnsona smo vidjeli što znače funkcionalno pravosuđe i neovisni mediji. Hrvati nisu manje vrijedni nego Englezi i zato smo dužni dame i gospodo uspostaviti vladavinu prava kako bismo svoju Hrvatsku izveli na put uspjeha i blagostanja.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Mario Kapulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege zastupnici. Srpanj je mjesec kada se na neki način podvlači crta u uvjerenju da uskoro krećemo s novim temama i raspravama o rješenjima koji će biti u interesu hrvatskih građana i na razini njihovih očekivanja, a ta su očekivanja opravdana i brojna uz mnoge neizvjesnosti kojima idemo u susret zbog nevjerojatne globalne krize koja neće stati, koja će se produbljivati, koja će uzimati svoj danak u čitavom svijetu, u EU pa i u našoj domovini Hrvatskoj. I zbog toga je važno da i mi saborski zastupnici hrvatskim građanima pošaljemo i šaljemo stalno poruku ozbiljnosti, staloženosti, dosljednosti u iznalaženju najboljih rješenja. I da ono što radimo, oni koji nas gledaju vide nešto u onome što radimo više od retoričkih bravura i bombastičnih izjava, da vide neku logiku političkog djelovanja bez obzira u kojem smjeru to političko djelovanje išlo i za što se svatko od nas zalagao, a nelogičnosti ima puno. Nije logično da je hrvatski interes ulaska u euro zonu i Schengen logičan za hrvatsku Vladu, logičan za parlamentarnu većinu, logičan za EU ali ne i za dio oporbe. To nisu pitanja u kojima trebamo tražiti stranački profit. To su pitanja u kojima trebamo gledati opći interes, jer kada sve mjerodavne europske institucije kažu da je Hrvatska spremna za ulazak u eurozonu, onda nije logično da sa ove govornice čujemo izjave Hrvatska definitivno nije spremna za ulazak u europsku zonu. To, je li to po nečijem mišljenju dobro ili nije to je druga stvar ali Hrvatska je po svim kriterijima spremna. Kada bi se oslobodili pretjerivanja kojem stalno svjedočimo možda bi u svim drugim temama razgovarali ozbiljnije, jer i neozbiljnosti ima puno. Neozbiljno je medije proglašavati cjelinom dijelom korumpiranog sustava, neozbiljno je prozivati Hrvatsku zato što se pridružila globalnim sankcijama protiv ruskog agresora. Neozbiljno je proglašavati luđacima one koji govore da ćemo svi morati podnijeti teret krize, a u istoj rečenici spominjati Njemačku i primjer kako se upravo suočava sa tom krizom na način da će svi morati podnijeti teret te krize. Neozbiljno je sve nas koji ćemo uskoro glasovati o ratifikaciji ulaska Švedske i Finske u NATO proglašavati izdajnicima i veleizdajnicima, a onda u Madridu dati snažnu podršku toj istoj Švedskoj i Finskoj za ulazak u taj isti NATO. Neozbiljno je kada predsjednik Domovinskog pokreta za kojeg vidimo da ima problema i sa ogradama i sa zapošljavanjima naslijedio je probleme i sa buteljama vina i CD-ovima kaže da je njegovo preuzimanje stranke posljednji vlak za hrvatski narod. I kada njegov bivši glavni tajnik kaže za stranku koja se mota oko izbornog praga, da je u njoj okupljeno sve što hrvatski diše. To je neozbiljno. Neozbiljno je i kada predsjednik SDP-a koji kaže da ne zna zapravo gdje živi, a stranka mu taori na povijesnom minimumu kaže spreman sam biti kandidat za premijera. Jer kad bi u SDP-u uistinu bio prioritet dati nogom u guzicu onome koji nije u stanju raditi svoj posao, završen citat predsjednika SDP-a vjerojatno bi i on sam već osjetio tu nogu. A ovako ćemo onima kojima je dao tu nogu preuzeti prostor socijaldemokracije u Hrvatskoj dok se on bavi Josipom Brozom Titom i njegovim trgom u gradu Zagrebu. I nije dobro da predsjednik koji je dobio države, koji je dobio izbore na obećanju da neće biti oporba vlasti izjavljuje u ovom trenutku ja sam jedina opozicija aktualnoj vlasti. Nije dobro to ni za hrvatske građane, ni za oporbene stranke, ni za parlamentarnu demokraciju koja ne poznaje takve situacije. I nije dobro kada ga se u tome podupire kao što je to nedavno učinio kolega iz Domovinskog pokreta svojom izjavom mislim da u Milanoviću imamo odličan protu uteg rastućoj pazite radikalizaciji Hrvatske demokratske zajednice. Kojoj radikalizaciji? Kakav protu uteg? Pa nije uloga Predsjednika Republike poštovane kolegice i kolege da bude uteg na vagi parlamentarnih odnosa. On bi u tom pogledu trebao imati zavezane oči i nužnu dozu nepristranosti kako to Ustav i zakoni ove države od njegove pozicije i traže. Pa kad onako frajerski opatine po HDZ-u, po Međunarodnoj zajednici, po Njemačkoj, Britaniji, Austriji, NATO savezu. To nisu nikakvi razlozi za veselje kao što je kolegica Ahmetović rekla da je veseli da u ovom trenutku Možemo i SDP zajedno imaju više od HDZ-a. To je bilo u siječnju, danas više nemaju. to je rijedak trenutak sreće koji se više neće ponoviti [[Upadica Reiner: Hvala.]] Hvala vam lijepo.
U ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a sada će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani bez političke obaveze polaganja računa vlasti prema građanima dovodi se u pitanje postoji li uopće demokratska vlast u nekoj zemlji. Test vjerodostojnosti sastoji se u tome da vlast obrazloži svoj rad, svoje odluke i izloži se kritičkom sudu i kritičkoj ocjeni javnosti. Za HDZ-ovu vlast smo već navikli da takvu vjerodostojnost nema. Prešutno smo preko takvog stanja prelazili i otupili smo na sav njihov lopovluk, vidimo do kuda nas je to dovelo. Prvi korak u pobjedi nad HDZ-om počinje postavljanjem pitanja, pa ću ja neka pitanja postaviti danas. Naime, uz svo poštivanje pravnih obaveza i pravila i uvjeta koji proizlaze iz međunarodnih arbitraža, pa tako i onih odredbi o tajnosti postupka HDZ mora stati pred javnost i odgovoriti javno na nekoliko pitanja. MOL je već neko vrijeme u medijskoj ofenzivi, stoga se niti naš premijer više ne može praviti mutav. Donekle se možda može shvatiti da ministar financija podnese ostavku bez da javnosti obrazloži zašto je to učinio i koji razlozi iza toga stoje, međutim to ne mijenja činjenicu da ipak postoji određeni kontinuitet vlasti. Stoga bi premijer prije svega a pored njega netko iz resora Ministarstva financija zajedno sa ministrom pravosuđa, ministrom gospodarstva i ministrom energetike trebao odgovoriti na sljedećih par pitanja. Prije svega ova vlast je dužna javnosti predočiti sve ugovore, sve memorandume, ali i sve prešutne i druge ispod stola dogovore koji su u proteklih nekoliko desetljeća valjda, odnosno desetak i više godina sklopili sa MOL-om. Nadalje trebaju dati vrlo jasan i uvjerljiv odgovor na pitanje kako misle u uvjetima galopirajuće svjetske krize uzrokovane agresijom Rusije na Ukrajinu zaštititi hrvatske energetske interese, ali polazeći od činjenice da Hrvatska ima i svoju naftu i svoje rafinerije koje ovog trena služe interesima Mađarske, a ne interesima Hrvatske države. Zatim nam trebaju odgovoriti na pitanje jesu li uistinu hrvatske, a pogotovo HDZ-ove vlasti u razdoblju u kojem je Martina Dalić obavljala funkciju ministrice financija, a u nekom kasnijem razdoblju Ministrice gospodarstva, a njezin muž svo to vrijeme funkciju jednog od članova Uprave INA-e doista poduzeli sve da zaštite hrvatske interese. Zatim trebaju odgovoriti na pitanje zašto nije naplaćen iznos od 5 milijuna eura mita kojeg je Robert Ježić dao, odnosno koristio u slučaju Ive Sanadera, odnosno konkretno što su hrvatske vlasti poduzele, a što nisu poduzele ili su namjerno propustile poduzeti u postupku prisilne naplate. Zatim treba odgovoriti na pitanje zašto je odbačena kaznena prijava koju je HANFA podnijela 2011. godine u kojoj je HANFA kao nadležna regulatorna institucija optužila MOL za manipuliranjem tržištem, za odavanje poslovne tajne i prikrivanje činjenice da su Mađari zloupotrijebili povlaštene informacije koje su imali na raspolaganju i kako je uopće neobičnim transferom nadležnosti sa USKOK-a na Općinsko državno odvjetništvo u Zagrebu došlo do takve radnje i u konačnici moraju dati odgovor na pitanje zašto je zapravo Hrvatska izgubila ovaj arbitražni spor. Naime, činjenica je da je arbitraža izgovorila nešto što potkopava hrvatsko pravosuđe. Postoji jedna kontradiktornost koja nije održiva, a to je da istovremeno imamo pravomoćnu presudu Vrhovnog suda Republike Hrvatske u kojoj je predsjednik i izvršni direktor Zsolt Hernadi pravomoćno osuđen na dvije godine zatvora i to na temelju iskaza Roberta Ježića za kojeg arbitraža kaže da je kao svjedok neuvjerljiv, kontraverzan i da stoga arbitraža iskazuje duboku sumnju u njegovu pouzdanost i vjerodostojnost. Ove dvije tvrdnje se međusobno kose i ne možemo istovremeno imati pouzdano pravosuđe i povjerenje u hrvatsku vlast, jer ove dvije tvrdnje međusobno naprosto ne stoje. Premijer se više ne može praviti mutav i odgovore na ova pitanja već je trebao dati u proteklih nekoliko dana. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Mosta govorit će poštovani zastupnik Marin Miletić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Reiner, poštovani g. Bukarica, poštovana gospodo vladajući i poštovane i drage kolege iz oporbe. Čitamo vijesti, Rusija danas zatvara Sjeverni tok 1, naslovi vrište, Europa u strahu, Njemačka je najavila restrikcija i sad oprostit ćete mi na ovome bez imalo patetike, ja sam ipak u politici samo 2.g., ovdje u saborskim klupama sjede, ne znam evo iz Domovinskog pokreta savjetnici bivšeg predsjednika Josipovića, tu sjede gradonačelnici, župani, ovdje sjede ljudi ministri, ako možete mi objasnit, ako mi možete objasnit, dakle vidite govorim iz srca kao i uvijek, dakle Hrvatska je uvela restrikcije Rusiji, da budem skroz jasan, napad na Ukrajinu, jasno je, sve smo ovdje jasno rekli, ali mi smo uveli restrikcije, Rusija je plin prodala na azijsko tržište i druge energente, a efekt za hrvatski narod je taj da nam inflacija je eksplodirala, da hrvatski građani jedva spajaju kraj s krajem i da imamo velikih problema i krizu koja nam dolazi najesen i sad mi nije jasno nad kime su uvedene restrikcije i ko je tu fasovao, pa vas molim evo vas iskusne političare, ministre, savjetnike predsjednika Josipovića, gradonačelnike da mi to objasnite jer evo molim vas da mi to objasnite. Druga stvar dakle koja je jako bitna, ministrica kulture kaže dolazi kriza, jučer je to izišlo van i kaže svatko mora podnijeti teret krize na svojim leđima, mene bi bilo sram to reći da sam na njezinom mjestu. Ministrica ima plaću 18 ili 20 tisuća kuna, suprug joj je zaposlen u Ministarstvu kulture, ministrica je prijavila da je uštedjela gotovo 90 tisuća eura, suprug joj je prijavio da je uštedio milijun i 700 tisuća kuna, stan ima u vrijednosti od 900 tisuća kuna, pa ko je tu lud, pa gospodo vi ste se odcijepili, to je link, dakle … [[Govornik se ne razumije]] sukob interesa, odcijepili ste se od hrvatske stvarnosti, od ljudi koji žive svoju svakodnevicu, pa kako imate drskosti reć da jednako nosimo i da trebamo podnijeti teret, a milijuni na računima, stanovi od milijun kuna, plaće po 40 hiljada kuna zajedno u obitelji, al podnijet ćemo teret Hrvati i Hrvatice, pa što hoćete vi da ljude polude, da izađu na ulice? Pa bar onda, da se razumijemo, da budem jasan budući da ćete me lovit za svaku riječ, pošteni rad, pošteni rad, nek ljudi zarade milijune, ja nemam ništa protiv toga dapače mi podupiremo poduzetništvo i otvoreno tržište, dapače, ali tko je tu lud. U Osijeku sam sreo profesora matematike na trgu, dakle prišao mi je razgovarali smo dobrih 20 minuta. 30 godina u nastavi ima plaću, oprostite mirovinu malo manju od 4.000 kuna. Jel to taj teret koji taj naš učitelj mora iznijet na svojim leđima? Pa kako vas sram nije tako govoriti i ophoditi se prema hrvatskom narodu? Pa mene bi sram bilo na ulicu izać, sram bi me bilo doć u trgovinu, sjest u kafić. A onda neki dociraju učiteljima, šalju im mailove, govore da bi trebalo ne znam sve 5.0, pa najbolje da ovi koji su na vrhunskim pozicijama moći da djeci unaprijed neka ima se sve petice daju od 1. osnovne do kraja fakulteta, da ni ne uče ništa. a učitelji u Hrvatskoj rade znate za koji novac. Mi smo radili, 16 godina sam radio u prosvjeti i učitelji imaju status u društvu kakav nisu zavrijedili. Neki mi pišu na faceu i kažu pa ima i među učiteljima, pa ima roditelji koji nisu za čuvanje ovaca, jedino mačku bi im dao, a ne bi ni mačku, pa imaju djecu i šta sada. Mačku im ne bi dao kako se loše odnose prema svojoj djeci, kako su potpuno, potpuno nisu za odgovorno roditeljstvo, ali imaju djecu. Ali najveći broj učitelja je vrijedan, radi svoj posao, muči se, zalaže, odgajaju našu djecu da bi na kraju kad bi došli u mirovinu skapavali od gladi i ne bi znali kako će kraj s krajem spojiti i dok rade u školi ima li šta 7, 7,5 hiljada kuna, pa to je sramota. Ja vas molim vladajući, vaša odgovornost je najveća jel imate legitimitet upravljati državom, dakle recite svojim kolegama da se prizemlje, da budu ponizni. Oholost svaka vodi u pad bez obzira što netko kad je na poziciji moći to trenutno ne vidi. Neka nam svima bude Bog na pomoći.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, dosad se kod nije dovoljno obraćala pozornost na klimatske promjene koje se tiču mora, konkretno Jadranskog mora iako more i glavni pokretač promjena vremena i klimatskih promjena. More često popularno nazivaju i klimatskim uređajem koji regulira i kontrolira temperaturu na zemlji jer promjene u moru automatski utječu, naravno na promjenu klime. Vijest koju smo mogli ovih dana vidjeti je da je Mljetu izmjereno 30 stupnjeva, a u Splitu 28 stupnjeva temperature mora i to na početku srpnja mjeseca. Dakle, to bi nas moralo zaista ozbiljno zabrinuti i konačno pokrenuti konkretnu akciju protiv klimatskih promjena i zagrijavanja Jadrana čije posljedice mogu biti katastrofalne. Samo od 2000-ih godina, prosječna temperatura Jadrana porasla je za 1,5 stupanj. Znanstvenici, znanstveni podaci kažu nam kako nam zapravo gotovo nema pomoći jer je proces zagrijavanja mora nezaustavljiv i ireverzibilan dakle, nepovratan no možemo ga ublažiti i znanstvenici nas uporno i ponovno i opetovano upozoravaju. Ako ćemo i dalje živjeti ovakvim stilom i biti neodgovorni, uništit ćemo more jer ga uopće ne pazimo, a ono nam je jedno od glavnih ekonomskih resursa. Stradavaju spužve, koralji, riblje vrste koje žive u biocenozi, radi se o staništima kojima je potrebno maksimalno 15 stupnjeva, a sada i na 50 metara dubine nije dovoljno hladno, temperature znaju biti i do 24 stupnja. Pretjerano zagrijavanje mora dovodi do brojnih problema, za riblje vrste jer izumiru planktoni, bujaju bakterije koje izazivaju nekrozu tkiva kod riba, nestaju čitave kolonije vrijednih biljnih vrsta, nestaju alge, pojavljuju se nove invazivne vrste, nestaju naše autohtone vrste. Evo, primjerice, u sjevernom Jadranu više gotovo uopće nema papaline. Emisije štetnih plinova nisu jedini uzrok tom opasnom zagrijavanju mora. Tome naravno obilato pridonosi i masovni turizam. Betonizacija obale, ribogojilišta koja se grade preplitko na premalim dubinama, a one su veliki zagađivači, o mikroplastici naravno, da ne govorimo. Otpad je posebno veliki problem za more, tzv. nadohrana obale, proširivanje već postojećih plaža su jedna od sivih zona devastacije naše obale je jedan od enormnih problema. Imamo npr. u Makarskoj, Crikvenici gdje se umjesto propisanih 2% građevinskog otpada, tzv. šute u nadohranu obale stavljalo 40% šute. 40% i nikome ništa. Pitamo se gdje su inspekcije, gdje je zaštita obale? Ukoliko se mi hitno i odlučno ne okrenemo mjerama, ukoliko se lokalne zajednice, jedinice lokalne samouprave i sami građani ne budu brinuli za obalu i za more, prijeti opasnost da Jadran za 10-ak do 20-ak godina postane bara. I to kažu znanstvenici. I upozoravaju, nije više situaciju 5 do 12 nego nažalost sekundu prije katastrofe. Budući da smo dozvolili da nam turizam bude gotovo jedina snaga punjenja proračuna, začuđujuće je do koje mjere država nije učinila gotovo ništa da zaštiti more. I prekomjerna izgradnja i betonizacija i nasipavanje građevinskog materijala u more i uništavanje zelenila i nicanje ribogojilišta u prevelikoj plićini, sve su to situacije gdje država svojim zakonima, inspekcijama, akcijama, može itekako djelovati i zaustaviti uništavanje ovog vrijednog resursa koji nas dominantno hrani. I zato sada, sekundu prije katastrofe, kao što kažu znanstvenici, vrijeme je i neophodno je da se konačno svi zajedno otrijeznimo i shvatimo, ovako dalje ne može. Potrebna je hitna akcija i države sa svojim alatima, ali i svakog pojedinca, svakog od nas da zaštitimo Jadransko more koliko se to još uopće može. I Jadransko more i cijeli naš planet, nužno je prihvaćanje imperativa da se moramo promijeniti i učiniti sve što je moguće da klimatske promjene pokušamo barem zaustaviti. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Stipo Mlinarić, izvolite.
Prije 3 mjeseca u ovoj sam se sabornici obratio premijeru Andreju Plenkoviću na aktualnom satu s vrlo konkretnim pitanjem, kada će RH tužiti Srbiju zbog odštete za desetine tisuća ljudi koji su bili zatočenici srbijanskih koncentracijskih logora. Da stvar ne bi ostala na rekla kazala premijeru samo uručio popratno pismo u kojem su sadržani konkretni argumenti, iz kojih se jasno vidi da bivši logoraši imaju pravo na odštetu. Iako je imao 3 mjeseca za odgovor i vjerujem da mu je ta tematika dobro poznata Andrej Plenković je svemu posvetio svega tri sekunde rekavši mi da ću na postavljeno pitanje dobiti pisani odgovor. Nakon isteka roka od 30 dana odgovor nije stigao, pa je predsjednik HS, kojeg sad pohvaljujem ovim putem, uputio vladi i njezinom predsjedniku požurnicu uz napomenu da mi moraju odgovoriti u roku 7 dana i od te je požurnice nakon isteka roka prošlo još dodatnih mjesec dana, ali vlada i njezin šef Andrej Plenković još uvijek ignoriraju moj upit, ali i požurnicu predsjednika HS, što je omalovažavajuće za ovaj časni dom, a uvredljivo i ponižavajuće za sve hrvatske logoraše od kojih su mnogi nažalost već otišli na ovaj svijet, pa nikada neće dočekati pravdu za muke koje su prolazili u logorima na teritoriju države za koju nam se danas pokušava reći da više nije neprijateljska i da kao takva mora ući u EU. Ako našem vrlom premijeru koji svojim ignorantskim stavom podcjenjuje sabor, a on bi mu barem formalno trebao biti nadređen i vrijeđa logoraše među kojima je najviše hrvatskih branitelja bez kojih sigurno danas ne bi sjedio u Banskim dvorima, nije bilo dovoljno moje pismo onda bi mu vjerodostojan podsjetnik mogla biti akcija DORH-a i hrvatskih službi koji su prije mjesec dana na graničnom prijelazu sa Srbijom uhitile jednog od našeg mučitelja iz Sremske Mitrovice majora neprijateljske JNA Vojislava Medića, istražitelja i KOS-ovca. I dok se dio institucija barem na prvi pogled iznenada probudio iz zimskog sna Plenković valjda čega signal iz Brisela kako bi odgovorio na moje inače vrlo jednostavno i konkretno pitanje. S ovoga mjesta neću vrijeđati jer to nije u mom stilu, nije moj habitus i to ostavljam njegovom kolegi sa Zrinjevca koji ga je već nazvao i veleizdajnikom, udbašenkom, plamenim jazavcem i mnogim drugim epitetima, ali ću zato strpljivo pričekati da g. Plenković sam sebe svrsta u jednu od ponuđenih kategorija za koje je prijedlog došao s Pantovčaka. Unatoč svemu što dosada nije učinio premijera ponovo pozivam da mi odgovori i usput iskazujem možda naivno nadanje da Plenkovićeva šutnja nije posljedica straha od moguće reakcije koalicijskog partnera SDSS-a ili briga za europsku budućnost Vučićeve Srbije. Dok Hrvatska gubi milijarde u arbitražnim sporovima za koje smo od početka znali da neće završiti dobro po nas, iako su nas neki pametnjakovići uvjeravali u suprotno, pa čak zbog toga i srušili vlastitu vladu, to su naravno Mostovci. Vidim da mlađi Mostovci ne znaju pa nek pitaju onda Grmoju i Petrova. Andrej Plenković se ponaša poput pijanog milijardera, tumači nam da smo mogli proći još i gore, a usput odbija tužiti Srbiju za porušene hrvatske gradove, sela, crkve, oteto kulturno blago, pobijene civile, žene i djecu. Svojim bahatim i oholim i ignorantskim stavom pokazuje da ga ne zanima odšteta za muke koje su prolazeći kroz srbijanske logore proživjeli hrvatski logoraši i branitelji s kojima se HDZ ovisno o situaciji tek prigodničarski kiti. Evo s ovoga mjesta potpredsjedniče sabora nemojte se ljutit na mene, imate više godina od mene, ali evo pozivam predsjednika sabora Jandrokovića koji je u dobroj formi evo u ponedjeljak u devet ujutro ako hoće da štrajkamo glađu ja i on ispred vlade da premijer Plenković napokon odgovori na jedno pitanje koje muči na desetine tisuća ljudi koji umiru u prosjeku godina s 53, evo ja ga pozivam, vas neću zbog godina, ali njega vrlo rado ja i on ćemo štrajkat glađu ako hoće.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sada će govoriti poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Globalna ekonomska kriza, pandemija, postcovid problemi, inflacija, rat u Ukrajini zapravo samo donosi nažalost veću razinu ekonomske nejednakosti i veću razinu siromaštva, dakle što i najbolje i znaju i hrvatski građani gdje je stopa rizika od siromaštva, a reći ću skoro već na 30%. Da li je možda vrijeme i za neki novi društvenoekonomski hrvatski dogovor ili neki novi društvenoekonomski koncezus, da li bi se možda moglo počet pričat o nečemu, dakle o čemu se počelo pričati već u 17. st. što je recimo pričao Charles Fourier, jedan socijalista, utopista kao što su pisali čak i neki liberali, kao Thomas Spence, a radi se zapravo o jednom, pa nije više novi pojam, koji se zove zapravo univerzalni dohodak. Dakle neke zemlje EU, dakle i Finska i Španjolska i Njemačka, osobito Španjolska, uvele su jednu od inačica temeljnog dohotka, dakle univerzalnog temeljnog dohotka pa tako je španjolska Vlada prije godinu, godinu i pola za 850 tisuća kućanstava dakle uvela novčanu naknadu od 1000 eura. Od 1000 eura, da, dakle vodeći se upravo ovim stanjem koje je još nažalost multiplicirano u današnje vrijeme. Mi možemo ovdje otvorit raspravu da li univerzalni temeljni dohodak možda narušava neke postulate socijalne države u Hrvatskoj, a isto tako možemo odgovoriti da vodeći lijevi utopistijski mislioci dakle danas u Europi Thomas Piketty i recimo Varoufakis također u nekim inačicama zagovaraju univerzalni temeljni dohodak jer univerzalni temeljni dohodak mora biti i zato se zove univerzalni, mora zapravo biti pravo svih, a osobito onih najugroženijih da mogu, reći ću, preživjeti ovu godinu i početak slijedeće godine jer da li površno, da li dubinski proučavamo ekonomiju i ako gledamo što se događa u SAD-u i što se događa u Njemačkoj, dakle svi nagovještaju, svi nagoviještamo zapravo recesiju i sad ako se vi uopće spustite i ako ste kućanstvo nekakvog srednjeg dohotka dakle vi sami znate da vam je potrošačka košarica zapravo možda sa nekakvih onih bazičnih 100 eura porasla na nekakvih 1.200 kuna na 150 eura. A isto tako moramo vodit brigu i o nečemu što se zove 4. industrijska revolucija gdje nam također prema reći ću relevantnim istraživanjima dakle koje Hrvatska udruga poslodavaca provodi znači koja govori da će nam 50 do 60 tisuća zaposlenika u Hrvatskoj dakle vjerojatno ostati zbog posla upravo zbog digitalne transformacije, upravo zbog automatizacije, upravo zbog novih tehnologija, dakle to se događalo i kroz 1. industrijsku revoluciju, događat će se i kroz 4. industrijsku revoluciju. Naravno da se ovdje postavlja pitanje na koji način i kako financirati dakle neku od inačica univerzalnog temeljnog dohotka, dakle odgovor je ovdje jednostavan i to je čisto ona stvar malo da ljudi razmišljaju, a to vam je zapravo progresivan porez, dakle ne kažem samo progresivan porez na dohodak nego zapravo progresivan porez na nešto što većina u Hrvatskoj bi uvela, ali se boji, dakle to vam je progresivan porez na nekretnine, dakle gdje se ne naplaćuje ona nekretnina gdje vi živite il vaša prva nekretnina, dal vam je to neka vikendica ili klet ili konoba nego se zapravo naplaćuje ono što je ekstra, a to su druge, treće, četvrte nekretnine koje u Hrvatskoj dakle imaju imućni ljudi, ima ih. Sada je opet ono ključno i moje temeljno pitanje na koga će se prevalit dakle ovaj teret krize, dal će se prevalit na one koji su ovdje u Hrvatskoj i Europi u riziku siromaštva, a to je gotovo 30% stanovništva, dakle izvor OECD ili će se ipak neke stvari kroz novi društveni konsenzus promijeniti i da li će se možda ipak oporezivati ekstra profiti Telekoma, poslovnih banaka, multinacionalnih korporacija, da li će se možda krenuti sa progresivnim oporezivanjem nekretnina ili će nažalost sve to se svesti dakle na leđa najsiromašnijih koji plaćaju isti PDV kao što plaćamo mi, a nemamo iste prihode, koji je izrazito izrazito regresivan porez. Hvala.
U ime Kuba zastupnika HSS-a i RF-a sad će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Ja bi malo o jednoj tajnoj, tihoj ovako neupadljivoj instituciji o kojoj se ne govori baš previše ovdje, jednog začudnog imena Hrvatska narodna banka, stvarno enigmatični naziv, narodna banka. Znamo da svi da je to pričuvna pozicija za HDZ-ove igrače, kadrove kada se istroše na našoj sceni ministara da ih tamo upute, zato ne mora ništa Zdravko Marić brinut za buduće akvizicije, možda će i on biti jedan kao i onaj prošli ministar ništa ne bi bilo čudno. No, po svemu što ta banka čini odnosno načinu na koji je ona izolirana od demokratskog utjecaja naroda po privilegijama koje sami sebi pripisuju i dodjeljuju zaposleni u HNB-u, a posebno njegovo rukovodstvo, ova banka nema nikakve veze s narodom i zapravo bi njezin bolji naziv bio antinarodna banka. Prema Zakonu o HNB-u temeljni i osnovni cilj ove institucije je održavanje stabilnosti cijena. Zadnjih godinu dana inflacija buja, a u HNB-u govore da ne mogu ništa učiniti, oni ne mogu utjecati na ono što im prema zakonu je propisano kao temeljni cilj osigurati da inflacija ne buja. No čak ni to im nije dovoljno nego nas u kontekstu tako visoke inflacije guraju pod svaku cijenu u eurozonu makar brojni ekonomisti, pa čak i nobelovci poput prof. Stiglizta upozoravaju da to nije dobra ideja, upozoravaju i ono što je i laicima jasno da je sada ulazak u eurozonu izuzetno kritičan, da je važnost upravljanja vlastitom valutom od posebne koristi u situaciji izgledne buduće ekonomske krize odnosno recesije. Ali vodstvo HNB-a naravno to ne zabrinjava niti inflacija, niti recesija, niti gubitak monetarnih poluga za ublažavanje krize i pravednije raspodjeljivanje njenog tereta. A zašto ih to ne brine? Pa zato da s obzirom na primanja koja su ostvaruju, a koja su debelo iznad primanja ostatka javnog sektora, inflacija naravno ne utječe na njihov standard, a kada je procjena da utječe onda si jednostavno dignu plaće jer su oni u potpunosti autonomna institucija. Autonomna za svoju korist. Ukratko, institucija koja ima poziciju države u državi iz istog razloga ne može se zvati narodnom. Ne zanima ih niti recesija jer za njih recesije nikad nema, zato se žele odreći zadnjih poluga koji doduše tek potencijalno pritišću da svoj posao rade u interesu naroda i da vode takvu monetarnu politiku. Oni žele da se odreknemo vlastite valute kako bi mogli u predstojećoj recesiji jednostavno reći, mi tu ništa ne možemo, tu više ništa bitno ne ovisi o nama, a da u isto vrijeme zadrže svojih 800 zaposlenih privilegije u koje se nema što miješati niti narod niti njegovi politički predstavnici. Iskustvo Grčke s kojom unatoč razlikama dijelimo i mnoge sličnosti upozorava koliko je u situaciji ekonomske recesije i golemog porasta javnog duga važno imati vlastitu valutu. Grčka zato jer je bila u euru nije mogla koristiti vlastitu valutu za ublažavanje krize i jedino što joj je preostalo bile su mjere štednje koje je nametala EU i Europska centralna banka što je proizvelo pravu humanitarnu katastrofu, golemu nezaposlenost, drastično rezanje plaća i mirovine i socijalnih transfera, značajan porast smrtnosti. Po brojnim pokazateljima u narednom periodu od godinu do dvije godine dana slijedi nova značajna ekonomska kriza što će značiti povratak visokih stopa nezaposlenosti, pad plaća i mirovina i porast javnog duga. U tom kontekstu odreći se vlastite valute znači pucati sebi u nogu, ali HNB ne puca sebi u nogu nego naravno u noge vlastitog naroda. To provode i guraju ljudi iz HNB-a koji politički ne odgovaraju nikome proizvode ogromnu političku, ekonomsku i socijalnu štetu. Dok se ne stvore uvjeti za drugačiju politiku pitanje je simboličke vjerodostojnosti da se promjeni naziv ove institucije i ukine pridjev „narodni“ iz njezina imena, stoga će Radnička fronta uputiti prijedlog u Sabor da se HNB preimenuje u „Hrvatska centralna banka“. Hvala.
U ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovani zastupnik Marin Lerotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kad smo nedavno raspravljali o državnom proračunu odnosno o rebalansu proračuna postavio sam pitanje zašto ne iskoristimo državnu imovinu u gospodarske, društvene, kulturne i druge svrhe koje će stvarati vrijednost, nova zapošljavanja, a samim time i prihode za državni proračun i dobio sam odgovor kako država definitivno jest za takve aktivnosti i dobio sam odgovor kako definitivno treba ne samo razmišljati već i djelovati, međutim to su samo prazne riječi. Danas ću govoriti o Muzilu, za one koji ne znaju riječ je o pulskom poluotoku koji se prostire na 180 hektara i čini 1/5 grada Pule. Naime, na pulskom Muzilu dugo vremena boravila je vojska, prvo JNA, potom i HV koja je to područje napustila, pa sad već davne 2007.g., prošlo je punih 15.g. otkad ta velika površina i veliki potencijal zjapi prazan i propada. Iako je postojala, a i još uvijek postoji želja lokalne samouprave kako bi se upravo to područje stavilo u funkciju održivosti gospodarstva, sporta, kulture i drugih aktivnosti država nažalost nema sluha, a upravo je ta država koja mora djelovati u smislu poduzimanja određenih koraka da se ta imovina aktivira. Naime, jedno takvo veliko područje može upiti preko milijardu kuna investicija, otvoriti nova radna mjesta, turističke i kulturne sadržaje od kojih bi svi imali koristi od stanovnika preko grada do države, no pomaka nažalost i dalje nema. Naime, nedavno sam postavio pitanje ministru prostornog uređenja, graditeljstva i imovine što se sa time događa i ima li kakvog pomaka, naravno pomaka nema, a odgovori su gotovo pa zastrašujući. Naime, u odgovoru ističe se kako je bitno riješiti nekoliko hitnih pitanja, pazite hitnih pitanja nakon 2007.g., prvo i najvažnije potrebno je izraditi detaljne konzervatorske podloge budući da se na Muzilu nalazi važna kulturno spomenička baština iz doba kada je Pula bila glavna ratna luka austrijskog, a kasnije i Austro-Ugarskog carstva. Nadalje, Ministarstvo obrane izrazilo je želju da smještaj vojnopovijesnog Muzila u jednoj od utvrdi Muzila tek se treba pristupiti odabiru te utvrde, pa kasnije i samom uređenju, opremanju i svemu ostalome što ide skupa s time. I da se vratim na početak, vojska je napustila to područje još 2007.g., danas 15.g. poslije Ministarstvo obrane još uvijek odlučuje koju bi utvrdu odabralo za vojnopovijesni muzej. I tužno je kako se država odnosi prema svojoj imovini, ali nažalost to je hrvatska realnost. Ono što je bitno istaknuti je da je grad Pula proveo sve potrebne radnje za stavljanje tog područja u funkciju, pokrenut je i projekt urbane obnove Pule kako bi se potaknuo razvoj grada kroz obnovu zapuštenih lokacija i kako bi se iskoristio potencijal neaktivne državne imovine, a za to vrijeme država nije učinila ništa, kao da mi nismo ista država. Iz svega navedenog jasna je poruka Puležankama i Puležanima da od Muzila nažalost nema ništa barem u slijedećih 10 do 15.g..
U ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika govorit će poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Osjećam potrebu najaviti sutrašnju raspravu o jednom veoma važnom zakonu za naše umirovljenike. Naime, o čemu se tu radi. Taj zakon je u prvom čitanju, ide u redovitu proceduru. Dakle, on sigurno daje povoljnije uvjete i proširenje prava za 300 000, okvirno 300 000 korisnika obiteljskih mirovina, odnosno posebnog dijela mirovine po osnovi mirovine preminulog partnera, odnosno korištenje svoje mirovine i dijela obiteljske mirovine. Još on pojačava skromno, ali pojačava razinu najnižih mirovina i ukupno oko 500 000 ljudi u Hrvatskoj je u pozitivi što se tiče ovog zakona od 1. siječnja 2023. godine. Aktivno sam sudjelovao u izradi ovog zakona i znam, kontaktiram svakodnevno sa ljudima i znam da ima jako, jako puno pitanja. I bilo bi dobro da cijenjene kolegice i kolege ovdje ima pet, šest, sedam vrsnih poznavatelja mirovinskog sustava da sutra razvijemo dobru diskusiju ne na poziciji kritike, nego na poziciji prava i eventualnog unapređenja još tog zakona u kom smjeru još bolje možemo ići. Prijedlog zakona je u funkciji zaštite obitelji i u funkciji priznavanja ukupne bračne uplate doprinose kroz desetljeće rada, uplata i podizanja obitelji. Prema tome, veoma dobar i koristan zakon koji mi možemo raspraviti, jer vas isto tako će na terenu pitati kakvo će moje pravo biti, da li ću ja dobiti, da li neću ne samo mene. Svi vi predstavljate i umirovljenici su i vaši birači. Ja sticajem okolnosti sam ovdje jedini predstavnik u Hrvatskom saboru sa predznakom umirovljenika, ali svih vas će to pitati. Prema tome, ja vas molim lijepo da se pripremite i da se uključite u dobru, kvalitetnu raspravu. Nije zabranjeno pitati, pitati treba da bi se odgovorilo na sva moguća pitanja i da bi cijeli taj problem koji ovaj put rješavamo 22 godine nakon što su to napravili naši susjedi Slovenci, ali otprilike na sličan način. Dakle, idemo putem utabanim stazama, da u tome aktivno sudjelujemo i da znamo sutra našim sugrađanima odgovoriti koja su njihova prava, kako će im izgledati mirovine jer ovo jeste doista povećanje opsega prava. Jer sve što tu dobiju i dalje će se usklađivati kao i do sada dva puta godišnje. Dakle, povećavamo razinu koja se onda dva puta godišnje usklađuje. Ostavit ću dio merituma odnosno meritum tog zakona za sutra, ali radi se o ukupnom iznosu koji je, u procijenjenom iznosu koji će, za koji će se trebat osigurati sredstva u državnom proračunu za slijedeću godinu od milijardu i 217 milijuna kuna, to su značajna sredstva kad se rasporede na taj broj korisnika mirovina. Unaprijed zahvaljujem na vašem ozbiljnom pristupu i konstruktivnim raspravama sutra na ovu prevažnu temu za naše umirovljenike, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time smo završili klubove i nezavisne zastupnike, Dobar dan poštovane gospođe i gospodo. Prije početka, dozvolite mi samo da kažem par riječi. Prije 21 godinu u Srebrenici se dogodio strašni zločin, tako reći pred očima međunarodne javnosti, što genocidu u Srebrenici daje posebnu težinu. Genocid u Srebrenici je na svjetlo dana iznio svu bezobzirnost i brutalnost njegovih počinitelja, kao što je razotkrio i svu nesposobnost dotadašnje međunarodne politike i nevoljkost da se reagira prema srbočetničkoj agresiji na području jugoistočne Europe te svjesno zatvaranje očiju odnosno okretanju glave od zločina koji su se događali, najprije u Hrvatskoj, a onda i u BiH. 2009. g. HS je proglasio 11. srpnja Danom sjećanja na genocid u Srebrenici. Minutom šutnje izrazimo naše duboko suosjećanje sa žrtvama genocida u Srebrenici i s njihovim najbližima. - Minuta šutnje – Počivali u miru Božjem. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa 4 nove točke. 1, Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH, predlagatelji 92 zastupnika u HS-u, 2, Prijedlog Odluke o pristupanju izmjeni Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH, predlagatelji 92 zastupnika u HS-u, 3, Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH s Prijedlogom nacrta promjene Ustava RH, predlagatelji 40 zastupnika u HS-u i 4, Prijedlog Odluke o imenovanju članice Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4 Poslovnika pisanih prigovora na točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice. Sada ćemo, kao što je to uvijek na početku tjedna, krenuti sa iznošenjem stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će u ime Kluba zastupnika HSLS-a i reformista govoriti poštovana zastupnica Natalija Martinčević, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo približavamo se vrhu turističke sezone, što naravno znači i najveći promet na našim autocestama, kao i rekordne prihode. Hrvatska je danas po službenim rang listama u najvećem svjetskom vrhu po kvaliteti svojih autocesta. Također, potpuno je jasno da hrvatsko gospodarstvo i hrvatski BDP bi u cjelini danas bio potpuno nezamisliv bez turizma. Naravno, svatko objektivan svjestan je da danas Hrvatske kao turističke velesile ne bi bilo da današnji turist prisiljen na Jadran dolaziti starom cestom preko Plitvica ili preko perivoja Velebita jer, kao što je poznato, čak 85% turista u Hrvatsku dolazi autocestom. Međutim, ono što danas imamo prilike gledati i doživjeti na našim autocestama potpuno je neprihvatljivo. Počevši od beskonačnih kolona na naplatnim kućicama pa do radova na cestama koji u Hrvatskoj na autocestama počinju u špici sezone. U vrijeme Račanove Vlade, Čačićevo ministarstvo napravilo je Strategiju razvoja hrvatskih autocesta i kičmu tih cesta sagradilo hrvatsko pameću, s hrvatskim tvrtkama i tom trenutku bez europskog nepovratnog novca. No sada kada smo članica EU, europski novac dobili smo za uvođenje elektroničkog sustava naplate na autocestama temeljenog na slobodnom protoku vozila. Taj sustav mjesečno direktno štedi 13 milijuna kuna koji sada HAC nepotrebno plaća, a do troškovima i nezadovoljstvu korisnika i ne govorimo. Ovaj sustav, dakle da ponovim, financiran je europskim novcem i trebao je biti postavljen i u funkciji do kraja prošle godine, a kao što je vidljivo mi sada ulazimo u špicu sezone, vrh sezone, a od sustava nema ništa. Stoga tražimo i upozoravamo da se poduzmu sve mjere i zaustavi prije svega, razbacivanje milijuna koje smo korištenjem dobivenih europskih sredstava mogli uštedjeti, a da se hrvatske građane i turiste, korisnike naših autocesta poštedi nepotrebnog čekanja u kolonama pred naplatnim kućicama, a koje su već 5 do 6 godina u EU potpuno zastarjelo rješenje. Posebna priča su i radovi na autocestama pa ću ponovno podsjetiti da u vrijeme ministarstva o kojem sam govorila postojala zabrana radova na autocestama od 1.6. do 1.9. Ja sam se danas vozila iz Varaždina do Zagreba i kod Varaždinskih Toplica kolona nema kraja. Dakle u ponedjeljak ujutro. Neću uopće misliti što je bilo na toj dionici tijekom vikenda, petak, subota, nedjelja. Ovu zimu nismo imali pahulju snijega, imali smo temperature koje su vrlo rijetko išle u minus, ali ako izuzmemo i siječanj i veljaču, imali smo i ožujak i travanj i svibanj da se sve što se misli napraviti na tim autocestama odradi, međutim, nije odrađeno ništa i mi smo sa radovima, dakle diljem Hrvatske po svim autocestama krenuli neposredno pred špicu sezone. Dakle mene stvarno zanima tko u ministarstvu planira i odobrava takvu dinamiku radova? I treća stvar, tu se pojavljuje povremeno neki neobični likovi kao što je primjerice predstavnik kamionskih prijevoznika izvjesni g. Kranjčec koji je prije par dana izjavio da su oni na rubu opstanka zbog takvog modela autocesta gdje se plaća 25 lipa koje oni snose. Naravno nije mu palo na pamet da najveći dio njihovih, debelo najveći dio njihovih prihoda je upravo vezan na postojanje tih autocesta, pa zamislite kako bi izgledali ti kamioni i strani kamioni u tranzitu da se vozimo svi skupa po starim cestama. A ono što je tu posebno važno, a to naši građani vrlo vjerojatno ne znaju, da ne bi bilo te privilegirane pozicije autoprijevoznika u Hrvatskoj i kad bi i oni, a posebno i stranci koji su onda tom istom logikom privilegirani plaćali cijene kakve plaćaju u susjednim zemljama, naši bi se građani u vrijeme van sezone mogli voziti za 50% jeftinije po našim autocestama. Tu postoje jasni izračuni i mi ćemo kao Reformisti izaći sa tim zahtjevom i prijedlogom prema Ministarstvu prometa. Dakle zaključno, naše građane i strane turiste potpuno se nepotrebno maltretira u kolonama koje se, dakle od početka 7. mjeseca, pa do sredine 9. protežu od Varaždina do Dubrovnika samo zato jer ministarstvo nije uvelo sustav za koji je dobilo ozbiljna europska sredstva, pa očekujem od ministarstva da to učini odmah, hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika govorit će poštovani zastupnik Dario Zurovec. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi. Uveli smo euro ali još uvijek nismo riješili švicarca. Naime, nedavno sam bio kao svjedok za nešto drugo na sudu i moram priznati da sam zaista ostao šokiran koliko to sve sporo, inertno i neorganizirano djeluje. Iako moj slučaj kao svjedoka nije bio nešto posebno, moram priznati da me onda uopće ne čudi da mi ne rješavamo slučaj švicarac. Naime, u međuvremenu su mi se još javili naši sugrađani naši susjedi i prijatelji, kako još uvijek neke stvari nisu riješene makar se vuku još od 2014.g. No prije samog detaljnijeg izlaganja naveo bih možda za širu javnost koja nadam se evo i prati ovaj rad sabora što je u principu ništetnost ugovora tumačeći prema pravnicima koje sam uspio kontaktirati. To znači da taj ugovor ako je ništetan da taj ugovor ne proizvodi pravne učinke koji bi proizvodio da je valjan odnosno on sadrži takve nedostatke i povrede pravnih pravila da posljedično nema pravni učinak. Ništetnost ugovora može biti potpuna, može biti djelomična da ne ulazim dalje u tematiku. No kako vam to izgleda u principu u praksi, mi tu imamo zakone o konverziji čl. 325. pa naknadni nestanak uzroka ništetnosti čl. 326., cijeli niz odredaba, imamo vrlo veliki broj pojedinaca koji se bore za svoja prava, ako vi recimo uzimate od mene kredit, ja vam kažem da je kamata 10 kuna, a na koncu je morate platiti 50 ili 100, pa šta sam ja drugo nego lopov ili kamatar. Moramo priznati da se ljudi tako osjećaju prevareno. No ono što je još gore, da parnični postupci pred prvostupanjskim sudom traju dugo od 2014.g., od 2014.g. do danas pa djeca završe osnovnu školu. Banke ne žele sklapati nagodbe i stavljaju nepotrebne prigovore u kojima su već Vrhovni sud RH i Ustavni sud RH već zauzeli pravni stav. Tu se vraćamo na jedan drugi problem, neki prvostupanjski sudovi još uvijek nisu upoznati sa stavovima i vrhovnog i ustavnog suda pa se preispituju prigovori banaka i na taj način svaki taj prigovor samo pridonese tome da ti postupci traju i traju i traju. Nedavno mi se čak javio čovjek kojem je na koncu evo ovršen stan, banka uzela stan, a čovjek ne da ga je plati nego ga je vjerojatno i preplatio. E sad vraćamo se dalje na ovu početnu definiciju. U odnosu na pitanje ništetnosti ugovora o kreditu u švicarskim francima u cijelosti tj. apsolutna ništetnost na Vrhovnom sudu RH postoji za sada aktivni postupci povodom podnesenih revizija, no odluke o tome nisu donesene i nije još uvijek zauzet jedinstveni stav. Također su građani tražili utvrđenje ništetnosti u cijelosti ugovora o kreditu u švicarskim francima i to su postavili prema sudu EU u Luksemburgu i pozivaju se naravno da treba potrošaču pružiti pravnu zaštitu i proglasiti ugovor o kreditu ništetnim u cijelosti ako je to eksplicitno izražena volja potrošača i u svojim predmetima se pozivaju na odluke suda EU, što je sasvim logično. E sad moj dojam, a vjerujem i dojam većine ovdje tu da neki hrvatski sudovi još uvijek ne uvažavaju traženja hrvatskih građana koji traže utvrđenje ništetnosti u cijelosti ugovora o kreditu u švicarskim francima i na taj način hrvatskim građanima se uskraćuje pravna zaštita koju inače imaju potrošači u EU. Također treba napomenuti da hrvatski građani u većem dijelu kredite u švicarcima su ili zatvorili drugim kreditima zbog kojih su još uvijek u kreditnom odnosu ili još uvijek isto otplaću prema tečaju švicarskog franka koji je danas istovjetan tečaju eura ili su pred kraj ugovorenog razdoblja otplate kredita, dakle tim ljudima je u interesu utvrditi ugovore u kreditu ništetnima u cijelosti. Svi aneksi kolikogod sam se ja evo uspio upoznati ako ste vi potpisali ugovor po jednim odredbama, ako su te odredbe ništetne pa ne možete raditi aneks ugovora koji je sve suprotno od toga. Drugim riječima, naši građani traže pravnu zaštitu. Mi ćemo ući u eurozonu plaćat ćemo sve sa eurom, ali još uvijek imamo ove repove koje bi trebali riješiti. Ja tu apeliram na vrhovni sud, na ustavni sud, a i naravno i na vas kolege u saboru da podržite, ne mene, ja živim usudit ću se reći prilično dobro, ali prema tih 100.000 građana koji su i dalje u ogromnim, ogromnim problemima. Na kraju dana, oni nas i financiraju. Hvala.
Time smo završili klubove i nezavisne zastupnike, pa bismo prešli na prvu točku, prvi, prvi zakon, a to je: - Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, prvo čitanje P.Z. br. 290. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani Žarko Katić, državni tajnik u MUP-u, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče najljepše vam zahvaljujem, poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Važećim Zakonom o putnim ispravama hrvatskih državama koji je donijet 1999. na snazi je od 1. siječnja 2000. sa svojih 6 novela koje su u međuvremenu donijete, uređen je postupak izdavanja i putnih isprava maloljetnoj djeci. Prema odredbama ovog zakona zahtjev za izdavanje putne isprave djetetu podnose osobno oba roditelja ukoliko naravno roditelji djeteta zajednički ostvaruju roditeljsku skrb. Iznimno, zahtjev za izdavanje putne isprave djetetu može podnijeti jedan od roditelja uz izjavu da će drugi roditelj osobno preuzeti putnu ispravu, ako je drugi roditelj spriječen osobno preuzeti putnu ispravu nju može preuzeti roditelj koji je podnio zahtjev, ali uz pisanu suglasnost drugog roditelja s potpisom ovjerenim i kod javnog bilježnika ili nadležnog tijela odnosno u konzularnom predstavništvu RH u inozemstvu ako se ne nalazi na teritoriju RH. Suglasnost za preuzimanje može dati i elektroničkim putem, korištenjem javnog servisa izdavatelja putne isprave za dostave, dakle za dostavu izjave o suglasnosti ovjerene elektroničkim potpisom. Zahtjev za izdavanje putne isprave za dijete može samostalno podnijeti jedan od roditelja ako je drugi roditelj umro ili je proglašen umrlim, ako je lišen poslovne sposobnosti ili ako na temelju sudske odluke samostalno ostvaruje roditeljsku skrb u cijelosti ili u ovome dijelu, dakle koje se odnose na putne isprave odnosno ako drugom roditelju miruje ostvarivanje roditeljske skrbi temeljem sudske odluke. U takvoj provedbi Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana uočen je niz poteškoća prilikom ishođenja putovnica djeci kada jedan od roditelja nije zbog objektivnog razloga mogao sudjelovati u postupku ishođenja putovnice ili mu je to bilo znatno otežana dakle ta mogućnost davanja suglasnosti drugom roditelju da on samostalno provede ovaj postupak, npr. u slučajevima bolesti, boravka u bolnici, boravka u inozemstvu, primjerice to je često kod pomoraca, zatvorenika i drugih kategorija građana. Ovim prijedlogom zakona predlaže se otkloniti uočene probleme na način da se omogući da bilo koji od roditelja kao zakonski zastupnik djeteta podnese zahtjev i ujedno preuzme izrađenu putovnicu svojega djeteta. To je u skladu i sa odredbama čl. 99. Obiteljskog zakona prema kojem roditelji koji ostvaruje roditeljsku skrb ima dužnost i pravo u osobnim i imovinskim pravima sporazumno zastupati svoje dijete u odnosu prema trećima. Smatra se da je jedan od roditelja dao svoj pristanak drugom roditelju da može zastupati dijete bez njegove izričite suglasnosti osim kad se traži takva izričita suglasnost drugog roditelja sukladno odredbama čl. 100. i 101. Obiteljskog zakona. Izmjene koje su predložene u ovom, u ovom zakonu u odnosu na važeći Zakon o putnim ispravama hrvatskih državljana prije svega imaju za cilj pojednostaviti postupak izdavanja putnih isprava za djecu. Iznimno, zahtjev za izdavanje putovnice djetetu neće moći podnijeti roditelj koji je na temelju sudske odluke lišen roditeljske skrbi ili mu je ograničeno pravo na ostvarivanje roditeljske skrbi ili je lišen sposobnosti u dijelu koji se odnosi na ishođenje putne isprave. Ako bi takav roditelj ipak podnio zahtjev, zahtjev bi se rješenjem odbacio. U prijedlogu zakona predložena je i odredba za slučaj kada bi se naknadno utvrdilo da je putnu ispravu dakle djetetu ishodio roditelj koji je lišen roditeljske skrbi, a odbija je predati roditelju koji samostalno ostvaruje roditeljsku skrb u kojem slučaju bi se putovnica poništila rješenjem. Valja napomenuti da prema odredbama Obiteljskog zakona dijete ne može stanovati kod roditelja koji je lišen prava na roditeljsku skrb. Jednako tako roditelj koji podnosi zahtjev za izdavanje putovnice djetetu mora dovesti dijete koje je navršilo 12.g. jer djeca koja imaju navršenih 12.g. moraju u postupku zaprimanja zahtjeva za putovnicu dati i otiske prstiju. Evo to su ove osnovne izmjene, napomenut ću da u ovom dakle kratkom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, a zadnjim izmjenama iz Zakona o osobnoj iskaznici na jednak način izmijenjena je i odredba vezana za podnošenje zahtjeva i preuzimanja osobne iskaznice za maloljetno dijete, dakle kanimo to onda ovim zakonom učiniti i kad su u pitanju putne isprave hrvatskih državljana. Evo, najljepše vam zahvaljujem na pozornosti.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Dretara.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani g. Katić, lijepo vas molim jedno pojašnjenje. Dakle zahtjev za ishođenje putne isprave djetetu. Po čl. 2 st. 5 ne može podnijeti roditelj, odnosno ne bi smio koji je na temelju sudske odluke lišen roditeljske skrbi prvo, kojemu je ograničeno pravo na ostvarivanje roditeljske skrbi drugo ili mu je oduzeta poslovna sposobnost da ishodi putnu ispravu za svoje dijete. E sad, u čl. 2 odmah u idućem stavku vidimo, ako se naknadno ustvrdi da je putnu ispravu ishodio roditelj po ova 3 gore navedena djela ovog stavka, kako bi uopće bilo moguće da neki roditelj koji ili ima oduzetu poslovnu sposobnost ili nema roditeljsku skrb uopće ishodi putnu ispravu za dijete? Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa poštovani g. zastupniče. To se u praksi zaista teško može dogoditi, ali Zakon želi spriječiti, ako se takva mogućnost i dogodi, da se taj roditelj skupa sa djetetom koristi s tako na prijevaran način ishođenom putnom ispravom i zbog toga će takvu ispravu, takva će isprava biti rješenjem poništena i neće se moći dalje koristiti, to će biti vidljivo u sustavu. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, prema važećem Zakonu u čl. 12.a. piše da za vrijeme trajanja pandemije mogu vrijediti putne isprave, a isto se odnosi i za osobne iskaznice dok god traje pandemija, pa najduže do 30 dana dok ne istekne pandemija i u principu prema podacima na koje čovjek može naići, nekakvih većih problema nema. Međutim, jeste li vi sa svim državama oko nas gdje zapravo ljudi putuju iskomunicirali o toj našoj zapravo, uredbi, ima li kakvih pritužbi i zapravo problema pri prelasku granice? I isto tako sam naišla na podatke da je bilo problema čak i unutar Hrvatske, da neke banke su radile probleme oko toga što su neki dokumenti istekli. Dakle koliko ste vi zapravo iskomunicirali i koliko ima pritužbi na to? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Hvala gđo. zastupnice. Da, to je, izmjene Zakona su učinjene odmah nakon proglašenja pandemije, dakle negdje tijekom travnja 2020. g. i vrlo je važno, kao što ste i primijetili, izvijestiti sva tijela u zemlji i to kako javni sektor, tako i privatni sektor da istekli dokumenti, koji su istekli do 13. ožujka 2020. g., da nastavljaju i dalje vrijediti u ovim okvirima koje ste spomenuli. Oni da, i danas vrijede dakle kraj pandemije nije proglašen službeno, oni vrijede, mi smo izvijestili i druge zemlje, i zemlje, posebice zemlje EU i druge zemlje i mi smo sami dobivali takve obavijesti od drugih zemalja. Tih se obavijesti smo držali i koliko znamo i druge države su se držale naših obavijesti. Moguće da je bilo ponegdje problema, znamo da je bilo poteškoća, recimo kod rezerviranja karata avionskih i slično jer vi to morate dokazati dokumentom, ali uglavnom je to bilo poštivano koliko god bilo u našoj moći. Hvala.
Poštovana zastupnica Zmaić.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Prije 2 godine izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici pojednostavili smo postupak izdavanja osobnih iskaznica za djecu, a sada ovim izmjenama i dopunama Zakona o putnim isprava želimo pojednostaviti i ubrzati postupak izdavanja putovnica za djecu. Važeći Zakon koji je na snazi 22 godinu istinu, stvara poteškoće i probleme pojedinim roditeljima pri ishođenju putovnica i mnogi su bili i iz opravdanih razloga ogorčeni, ali evo, procedura je takva kakva je i sada u ovim izmjenama i dopunama zakona želimo riješiti te nedostatke. Možete li to malo prokomentirati? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Evo, poštovana gđo. zastupnice. Prije svega smo htjeli dakle ova 2 zakona, njihovu primjenu ujednačiti, isto tako, poštivati odredbe zakona o, Obiteljskog zakona koji sam spomenuo, čl. 99, 100 i 101. Uvijek ima naravno i neodgovornih roditelja i koji pokušavaju zauzeti bolji položaj kod drugog roditelja u odnosu manipulirajući djetetom, mislimo da primjena zakona kakva je do sad bila je zaista stvarala poteškoće, pogotovo odsutnim roditeljima. Nije svaki roditelj, ne žive uvijek zajedno zbog posla ili nekih drugih razloga su često odvojeni i bilo je vrlo teško dati da i drugi roditelj ili podigne taj dokument ili da da suglasnost. Mislimo da su ovdje uključeni svi oni mehanizmi koji bi spriječili zlouporabu djeteta, a da će se postupak krajnje pojednostaviti. Hvala.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, govorimo o prijedlogu zakona kojim se omogućava da jedan roditelj može samostalno ishodovati tu putnu ispravu za svoje dijete i taj prijedlog je usklađen sa člancima Obiteljskog zakona. Do sada su u tom .../nerazumljivo/... putovnicom mogli ishodovati oba roditelja zajedno ili jedan podnijeti zahtjev, a drugoj preuzeti izrađenu putovnicu ili je isti mogao podnijeti zahtjev i dignuti putovnicu uz pisanu i ovjerenu suglasnost drugog roditelja, što je izazivalo poteškoće. Isto smo spomenuli, je dio još jedan dokument koji dijete može imati, to je osobna iskaznica. Kako se iz te, kakva je procedura prilikom izrade osobnih iskaznica za djecu? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Od, poštovana gđo. zastupnice. Od izmjena, zadnjih izmjena Zakona o osobnoj iskaznici, procedura je ovakva kakva se predlaže i ovim Zakonom. Dakle smatramo da nema razloga da ishođenje dvaju u naravi sličnih dokumenata, da za, ovdje je naravno riječ, radi se o maloljetnim osobama, da postoji različita procedura. Već smo utvrdili da ovakav postupak kakav sad imamo i kakav je donedavno bio i za osobnu iskaznicu je kompliciran, a ne sprječava nikakvu zlouporabu djeteta. Kažem, i Obiteljskim zakonom je precizno i razrađeno postupanje roditelja kad su u pitanju imovinski i drugi važni interesi djeteta.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče. Mnoge roditelje će razveseliti novi prijedlog za izdavanje putovnica djeci. Pozdravljam ovo olakšavanje procedure jer je ono u interesu ostvarivanja temeljnih prava djeteta. Iako pozdravljam izmjene zakona koje će rasteretiti u svakom slučaju sustav što u slučaju problema kad su roditelji u konfliktnim odnosima, kada vode spor zbog roditeljske skrbi i još ne postoji sudska odluka koja bi formalno jednog roditelja u tim pravima ograničavala? Hvala vam lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice. U takovim slučajevima kontaktirat će se i tražit će se mišljenje centra za socijalnu skrb koji će zastupiti najbolje interese djeteta ukoliko to ne zastupaju oni koji bi po zakonu i po naravi stvari bili dužni, a to su roditelji. Poslušat će se i primijenit će se mišljenje centra za socijalnu skrb u takvom slučaju dok ne postoji pravomoćna sudska odluka.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepa. Mene zanima jedna odredba u ovoj izmjeni i dopuni zakona, dakle vi kroz ovu izmjenu i dopunu zakona mijenjate čl. 34. i između ostalog u st. 3. ako se ne varam kaže se da dakle osoba koja je navršila 16 godina koja je u međuvremenu sklopila brak može samostalno predati zahtjev za putovnicu jer je sklopila brak temeljem odobrenja koji je dobiveno. Kavo je rješenje danas? Probala sam naći u važećem zakonu, dakle vi samo mijenjate čl. 34. u čl. 34. ne spominjete što je sa takvim osobama, dakle oni i danas imamo osobe koje su temeljem odobrenja sklopili brak sa navršenih 16 godina i kad traže putovnicu kakvo je stanje danas vezano uz njih? Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice, koliko poznajem ovu materiju, dakle u širem smislu za osobe koje su sklopile brak nakon 16. godine života za njih se pred njima i postoji određena pravna pretpostavka da su oni poslovno sposobni i da mogu onda i podnositi zahtjeve za ishođenje putnih isprava kao i druge pravne radnje u postupku.
Poštovana zastupnica Orešković.
Zahvaljujem. Evo ja bih vas zamolila da u najjednostavnijim crtama pokušate objasniti što je zapravo bio vaš cilj izmjena ovih zakona, ovog zakona? Dakle, da li ste htjeli pojednostavniti proceduru pa da eto sad može samo jedan roditelj izvaditi putovnicu, da li ste htjeli zaštiti interes djeteta da u obiteljsko pravnim sporovima ne dođe do toga da neko od roditelja zlouporabi proceduru pa dijete odvede preko granice ili što ste zapravo htjeli postići? Ja tu taj jasan cilj vlade naprosto ne vidim. I pojasnite mi zašto je bitno da dijete od 12 godina mora osobno doći na policiju da bi eto dalo otiske prstiju? Koji mi tu javni interes zapravo štitimo? Nadam se da ste me shvatili. Dakle, htjela bi da mi objasnite logiku ovako predloženih izmjena zakona i osnovni cilj.
Poštovani državni tajnik.
Osnovni cilj je pojednostavljenje postupka jer smo primijetili da roditelji kod ishođenja dokumenata i osobne iskaznice i putnih isprava odnosno putovnice često ne mogu udovoljiti toj obvezi bez u jednostavnom postupku jer nisu tu, dakle onda moraju davati suglasnosti ovjeriti kod javnog bilježnika, to usprkos današnjim sredstvima komunikacije i elektroničkoj komunikaciji nije uvijek bilo jednostavno, dakle to je bio glavni cilj. A ostali zakoni precizno, kao što je prije svega Obiteljski zakon, štite prava i interese djeteta. Što se tiče davanja otiska prstiju, to je nekakva praksa i sukladno Zakonu o osobnoj iskaznici. Je li to možda bilo potrebno podići na 16 ili 14 godina, evo to bi se vjerojatno dalo raspraviti, [[Upadica Reiner: Hvala.]] ali takav je stav zauzet i svima starijima od [[Upadica Reiner: Hvala.]] godina se traži otisak prsta.
Poštovani zastupnik Lerotić.
Poštovani državni tajniče. Mene zanima da li su da li je MUP povezan sa sudovima koji će automatski detektirati recimo da je zahtjev za izdavanje putne isprave podnio roditelj koji je na temelju sudske odluke lišen roditeljske skrbi i svih onih drugih aktivnosti koje su navedeni kako bi se preventivno djelovalo jer ukoliko se tek naknadno utvrdi onda već može biti počinjena šteta djetetu, pa me zanima da li je to povezano i na koji način će se to provjeravati?
Poštovani državni tajnik.
MUP je povezan s državnim maticama u kojima bi se treba u kojima se trebaju po zakonu upisati takve bilješke u slučaju lišenja roditeljske sposobnosti jednoga od roditelja i temeljem uvida u matice to je moguće učiniti i elektronskim putem će vidjeti postoji li takva zabilješka u spisu u matici rođenih i u tom slučaju neće se dozvoliti izdavanje putne isprave jednom od roditelja koji takvu zabilješku ima. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Sniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege. Dobro je da ovaj Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o putnim ispravama koji je u prvom čitanju zapravo harmonizira i neke stvari iz Zakona o osobnoj iskaznici jer kao što su i neke kolege i kolegice primijetile, što znam jer imam dijete u tim godina, tj. do sad bilo malo otežavajuće, jedan roditelj uzima, drugi roditelj mora doć po to itd., no ovaj prijedlog koji zapravo ima četri članka zapravo samo vam je bitan ovaj drugi članak, a to je sam meritum zakona, a to je zapravo novo uređenje instituta ishođenja putne isprave djetetu u slučajevima kada oba roditelja zajednički ostvaruju roditeljsku skrb i na taj način se uređuje postupanje nadležnih tijela u slučajevima u kojima zahtjev za izdavanje putne isprave za dijete podnosi roditelj koji je na temelju sudske odluke lišen roditeljske skrbi ili mu je ograničeno pravo na ostvarivanje roditeljske skrbi ili je lišen poslovne sposobnosti, znači u dijelu u kojem se odnosi na ishođenje putne isprave. Isto tako, tu je i postupanje nadležnih tijela u slučajevima kada roditelj sa navedenim ograničenjima uspije ishoditi putnu ispravu za dijete, te samo izdavanje putne isprave maloljetniku koji je navršio 16 godina života i kojem je sud u izvanparničnom postupku dopustio sklapanje braka i koji je brak sklopio. Znači do sada trenutno uređenje nije bilo baš reći ću blagonaklono ili dobro prema roditeljima koji su zajednički ostvarivali roditeljsku skrb, odnosno nepotrebno se otežavalo ishođenje putne isprave djeteta i tražio se angažman oba roditelja što u mnogim situacijama kada jedan od roditelja nije mogao zbog objektivnih razloga sudjelovati u postupku ishođenja putne isprave ili mu je otežana nekakva mogućnost davanja suglasnosti nije mogao samostalno provoditi postupak ishođenja putne isprave što je zapravo usporilo cijelu proceduru i to je zapravo taj dobar dio zakona. Tim novim uređenjem zakonodavac je olakšao postupak ishođenja putne isprave djetetu u slučaju kada oba roditelja zajednički ostvaruju roditeljsku skrb što znači da se zapravo ta procedura pojednostavnila što Klub zastupnika SDP-a i podržava. Predlagatelj je ovu izmjenu temeljio na odredbama članka 99. Obiteljskog zakona u kojima stoji da roditelji koji ostvaruju roditeljsku skrb imaju i dužnost i pravo i ostalim imovinskim pravima sporazumno zastupati svoje dijete u odnosu prema trećima, a smatra se da je jedan roditelj dao svoj pristanak drugom roditelju da može zastupati dijete bez njihove izričite suglasnosti osim u slučajevima kada se traži izričita pisana suglasnost što je sukladno članku 100. i 101. istog, dakle Obiteljskog zakona kojim se regulira zastupanje u vezi sa bitnim osnovnim pravima djeteta i zastupanje djeteta u vezi sa njegovom vrednijom imovinom odnosno imovinskim pravima. Kao što sam i naveo tu se i odredilo postupanje nadležnih tijela u slučajevima kada zahtjev za izdavanje putne isprave za dijete podnosi roditelj koji je temelj sudske odluke lišen roditeljske skrbi, a u takvim slučajevima nadležna policijska uprava ili diplomatska misija ili konzularni ured rješenjem odbacuje zahtjev za izdavanje putne isprave djetetu. Podnošenje zahtjeva za izdavanje putne isprave od strane maloljetnika koji je navršio 16 godina života i kojem je sud u izvanparničnom postupku dopustio sklapanje braka i koji je takav brak sklopio zakonodavac uređuje na način da zahtjev za izdavanje putne isprave podnosi osobno jer samim sklapanjem braka je stekao poslovnu spornost i može samostalno postupati u osobnim stvarima što zaključno znači da klub SDP-a podržava predložene izmjene posebno u onom dijelu koje će olakšati ishođenje putne isprave djeteta u slučajevima kada oba roditelja zajednički ostvaruju roditeljsku skrb, te je jasnije ovim zakonskim izmjenama uređeno postupanje nadležnih tijela u spornim situacijama. Hvala.
U ime Domovinskog pokreta, Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Najljepša hvala poštovani predsjedavajući, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Jasna je stvar da pozdravljamo svako pojednostavljenje procedure, no budući da se ovdje nalazimo u prvome čitanju lijepo ćemo zamoliti predlagatelja da do drugoga čitanja ispravi neke očigledne nelogičnosti i da pokuša smanjiti ili potpuno suzbiti neke potencijalne prostore zlouporabe koji bi se ovdje mogli dogoditi. Ne kažem da će se dogoditi, nego samo kažem ako već donosimo zakon, onda taj zakon mora biti jasan, precizan i naravno mora prevenirati bilo kakve oblike zlouporabe. Čuli smo ovdje pitanje što u slučaju da su roditelji u nekakvoj vrsti konflikta. U tome slučaju kada donesemo ovakav zakon naravno nadležne službe ne moraju uvijek znati da u određenom braku postoji neki konflikt. On možda i ne mora biti registriran, ali kada donesemo ovaj zakon jednostavno jedan od roditelja može otići u najbližu nadležnu policijsku upravu i ishoditi putnu ispravu, u ovome slučaju naravno putovnicu za svoje dijete i jednostavno s tim djetetom otputovati negdje u inozemstvo, otići u neku drugu zemlju. U ovome slučaju čak i treću zemlju budući da će našim ulaskom u Schengenski prostor putovnica postati u potpunosti nepotrebna za cijelo područje zemalja, odnosno za sve zemlje EU. Zato bih zamolio predlagatelja da sasluša naš prijedlog, odnosno zamolbu da se ovakve stvari preciznije propišu. Što u slučaju kada tražimo mišljenje Centra za socijalnu skrb? Po kojoj osnovi tražimo to? Dakle, to se može eventualno dogoditi nakon ishođenja putne isprave za dijete ili tijekom procedure za ishođenje iste. To mora učiniti jedan od roditelja očigledno. Dakle, to treba vrlo precizno propisati. U članku 2. stavci 5. i 6. su u velikom raskoraku. Pitao sam to i u replici, ali naglasit ću još jednom. Dakle, Ministarstvo nadležno za vanjske poslove će odbaciti zahtjev roditelja za izdavanjem putne isprave, ako je taj roditelj lišen roditeljske skrbi, ograničena mu je pravo roditeljske skrbi ili mu je oduzeta poslovna sposobnost u tome dijelu da ima pravo tražiti putnu ispravu za svoje dijete. No, odmah iza toga sljedeći članak kaže ako se naknadno utvrdi da je putnu ispravu djetetu ishodio roditelj sa ove upravo tri spomenute zabrane, dakle sam članak je vrlo nelogičan. Kako bi jedan roditelj mogao ishoditi putnu ispravu za svoje dijete u slučaju da mu je oduzeta roditeljska skrb, da nema pravo za svoje dijete ishađati putnu ispravu ili mu je jednostavno to pravo ograničeno. Mislim da ovo nije čisto, nije jasno, ne vidim načina da se to može. Ja sam osobno reći ću vam iskreno imao jako zabavnu situaciju kada sam u veljači ove godine išao u Ukrajinu morao sam produžiti putovnicu. Jednostavno su mi rekli da imam ovako veliku crvenu točku zato što imao sam jednu neplaćenu prometnu kaznu. Priznajem, evo perem se pred vama, platio sam je naravno i produžili su mi putnu ispravu. Dakle, ako država zna da nemam plaćenu prometnu kaznu pretpostavljam da onda zna i da postoji i ovakav problem, da jedan od roditelja nema pravo ishoditi putnu ispravu za svoje dijete, te ponavljam još jednom svoju zamolbu predlagatelju da se ovi članci zakonskih promjena puno, puno, puno preciznije definiraju jer ovdje je doista velika rupa. Naime, sam zakonski tekst ovdje predviđa činjenicu da osoba koja nema pravo ishoditi putnu ispravu za svoje dijete nju ipak ishodi te će se onda naknadno utvrditi da je to ne legalno odnosno ne regularno. Kako uopće može onda ta putovnica doći u ruke toga roditelja koji teoretski gledano može uzeti dijete i preksutra otići u Honduras ili negdje drugdje, a onda će ministarstvo poništiti putnu ispravu onda ćemo kontaktirat centar za socijalnu skrb. Dakle, u čistoj i najboljoj iskrenoj namjeri samo molimo poštovane predlagatelje zakona da malo o ovome povedu red, povedu računa oprostite pa da onda u drugome čitanju imamo puno preciznije definirane ovakve situacije da se naravno kasnije ne bi dogodilo da neki od roditelja u potpunosti prateći propisanu i ovdje izglasanu zakonsku regulativu uzme dijete, izvadi putovnicu i jednostavno ga više nema na vidiku. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Ivan Budalić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Kao što je obrazložio državni tajnik mislim da nam je svima manje-više jasno da je dolazilo do određenih problema u postupku podnošenja zahtjeva odnosno podizanja putnih isprava kod djece. Manje-više svi smo mi to na neki način prošli. Ovim prijedlogom zakona predlaže se otkloniti uočene probleme na način da se omogući da bilo koji od roditelja kao zakonski zastupnik djeteta podnese zahtjev i preuzme putovnicu svoga djeteta. Predložene novine u odnosu na važeći Zakon o putnim ispravama hrvatski državljani imaju za cilj pojednostavljenje postupka izdavanja putnih isprava djeci, što znači da se omogući da bilo koji od roditelja kao zakonski zastupnik djeteta podnese zahtjev i preuzme izrađenu putovnicu svog djeteta, a što je u skladu sa Obiteljskim zakonom. Zahtjev za izdavanje putovnice za dijete neće moći podnijeti roditelj koji je na temelju sudske odluke lišen roditeljske skrbi ili mu je ograničeno pravo na ostvarivanje roditeljske skrbi ili je lišen poslovne sposobnosti u dijelu koji se odnosi na ishođenje putovnice. Nadležna policijska uprava ili postaja odnosno diplomatska misija ili konzularni ured će tom roditelju rješenjem odbiti zahtjev. Ako se naknadno utvrdi da je putnu ispravu djetetu ishodio roditelj koji je na temelju sudske odluke lišen roditeljske skrbi ili mu je ograničeno pravo na ostvarivanje roditeljske skrbi ili je lišen poslovne sposobnosti u dijelu koji se odnosi na ishođenje putovnice, a putnu ispravu djeteta odbija predati roditelj koji samostalno ostvaruje roditeljsku skrb u cijelosti ili u dijelu koji se odnosi na ishođenje putne isprave, ministarstvo nadležno za unutarnje poslove ili ministarstvo nadležno za vanjske poslove rješenjem će putnu ispravu. Predloženi zakon o izmjeni Zakona o putnim ispravama kao u ime kluba HDZ-a ćemo podržati. Hvala lijepa.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovani kolegice i kolege. Danas smo raspravljali o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana kojim je uređen postupak izdavanja putnih isprava djeci što je i predmet današnjih izmjena i dopuna. Kao što vidimo rasprava je relativno brzo iscrpljena, nije bilo nekih značajnijih prijedloga niti sugestija ispred klubova, a nije bilo niti pojedinačnih rasprava. Predmetni zakon za cilj ima pojednostavljenje postupka izdavanja putnih isprava djeci. Prema dosadašnjim odredbama zahtjev za izdavanje putne isprave djetetu podnosila su osobno oba roditelja ukoliko roditelji djeteta zajednički ostvaruju roditeljsku skrb. Iznimno kada jedan roditelj bi podnesao zahtjev za izdavanje putne isprave drugi roditelj je bio obvezan preuzeti napravljenu putnu ispravu, a u slučaju njegove nemogućnosti ili spriječenosti mogao ju je i preuzeti roditelj koji je podnio zahtjev uz pisanu suglasnost drugog roditelja uz ovjereni potpis tog roditelja kod javnog bilježnika ili drugoga nadležnog tijela u RH odnosno u konzularnom predstavništvu RH ukoliko se ne nalazi na području RH. Isto tako suglasnost za preuzimanje isprave može se dati elektroničkim putem, korištenjem javnog servisa izdavatelja putne isprave za dostavu izjave o suglasnosti ovjerene elektroničkim potpisom. U provedbi Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana uočeni su problemi prilikom ishođenja putovnica djeci kada jedan od roditelja iz objektivnih razloga nije mogao sudjelovati u postupku ili mu je otežana mogućnost davanja suglasnosti drugom roditelju da on to samostalno napravi. Stoga je predloženo da se predmetnim izmjenama i dopunama omogući da bilo koji od roditelja kao zakonski zastupnik djeteta može podnesti zahtjev i preuzeti putovnicu svojeg djeteta. Navedeno je u skladu s odredbama Obiteljskog zakona čl. 99. prema kojem roditelji koji ostvaruju roditeljsku skrb imaju dužnost i pravo u osobnim i imovinskim pravima sporazumno zastupati svoje dijete u odnosu prema trećima i smatra se da je jedan roditelj dao pristanak drugom roditelju da može zastupati dijete bez njegove izričite suglasnosti. Zahtjev za izdavanje putovnice za dijete neće moći podnijeti roditelj koji je sudskom odlukom lišen roditeljske skrbi, roditelj kojem je ograničeno pravo na ostvarivanje roditeljske, roditelj koji je lišen poslovne sposobnosti u dijelu koji se odnosi na ishođenje putovnice. Nadležna policijska uprava odnosno diplomatska misija ili konzularni ured će tom roditelju odbaciti zahtjev za izdavanje putovnice djetetu. Budući predložene novine predstavljaju pojednostavljenje postupka izdavanja putnih isprava djeci, također nije potrebno niti osigurati dodatna sredstva u proračunu. Klub HDZ-a će podržati Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Hvala.
Završno u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je u prvom čitanju izmjene i dopuna Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Kao što je uvodno državni tajnik rekao riječ je o bazičnom zakonu iz 1999.g. koji je nekoliko puta dopunjavan. Ova dopuna možemo gledati sa nekoliko aspekta, jedan od aspekta koju trebamo gledati ovu dopunu i zapravo usklađivanje sa propisima koji su u međuvremenu doneseni, a koji definiraju kroz niz odnosa prema maloljetnoj djeci i odnosa roditelja i problematike koja se tu nalazi. Svaku poboljšicu, svako ubrzanje, svaku mogućnost da zaista se ne čuči pred šalterima nego da to bude jednostavnije, brže, ekspeditivnije uvijek ćemo podržati i podržavamo. Stoga sve ono što se je u proteklom razdoblju vidjeli da je problem, vidjelo da može postojati problem, vidjelo da treba odraditi apsolutno je dobro to učiniti. Pri tom zaista i kroz ove rasprave treba vidjeti i odredbe i Obiteljskog zakona koji to regulira i u odnosno zastupanju u vezi sa hitnim osobnim pravima djece da to bude u međusobnom skladu i da u dobroj vjeri odnosno u dobroj namjeri da pomognemo da ne odmognemo. Ono što sam postavila pitanje državnom tajniku, obrazložit ću još jedanput. Dakle, ova izmjena i dopuna zakona samo definira jednu odredbu ovog zakona, to je čl. 34. i sad je između ostalog navedeno u tom čl. 34. da iznimno maloljetnik koji je navršio 16 godina života i kojem je sud u izvanparničnom postupku dopustio sklapanje braka zahtjev za izdavanje putne isprave podnosi osobni jer je sklapanjem braka stekao poslovnu sposobnost. Ok. U odgovoru koju mi je dao državni tajnik je moram priznati onako rekao da pretpostavlja da je negdje drugdje u zakonu to riješeno. Ono što molim do drugog čitanja da zaista da formalno budete točni. Ako je negdje drugdje neka odredba u ovom zakonu u kojem je to definirano onda se ove odredbe izmjene i dopune mora odnositi i na to odnosno da ne duplicirate stvar. Ovdje ste izrijekom su dakle definirana posebna skupina maloljetnika koji nakon navršene 16. dakle ako su se oženili i imaju više od 16 godina mogu sami podnijeti zahtjev za putovnicu što ja moram priznati je meni dosta logično. Ako se je neko uspio oženiti i tu je ustanovljeno nekako mi je logično da je sama, a ne da onda roditelji idu podnositi zahtjev za putovnicu i ne vidim tu nikakav problem, ali vidim samo problem u provedbi da ne ispadne da imate neku duplu odredbu ili da vam je negdje drugdje nešto drugo ostalo. Dakle, ono što zaključno u ime našeg kluba hoću reći, da sve stvari kojim ubrzavamo, kojim pojednostavljujemo, kojim omogućujemo da sve zajedno bude jednostavnije je apsolutno za podržat, tim više što danas roditelji u principu za djecu, pogotovo za većinu zemalja EU je to moguće i bit će nakon schengena itekako ne ide u opciju da se ishode putovnice nego ide u opciju ishođenja osobne iskaznice da bi nam na taj način djeca mogla jednostavnije putovati, ali apsolutno svako pojednostavljenje i omogućavanje i da ne zagorčimo život roditeljima koji u nekoliko navrata moraju ići da bi došli do putovnice je hvale vrijedno. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata završno će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. U ime kluba Socijaldemokrata bi samo htio nekoliko stavova iznijeti, prvenstveno znamo da se ovdje radi o putovnicama koje su zapravo biometrijske putovnice, znači najnovija tehnologija prisutna kod nas kao što je i u Europi ukoliko se radi o osobnim iskaznicama sličan slučaj iskaznice sa certifikatima. I nije mi jasno zbog čega niste ovdje predvidjeli povezivanje sa ostalim sustavima, informacijskim sustavima u kojima imate podatke o roditeljima i odnosima između roditelja i djece, prvenstveno između oba roditelja i roditelja i djece. S obzirom da evo tu je kolega iznio jednu primjedbu, a to je da je imao neplaćenu kaznu prometnu, samo da objasnim o čemu se radi. Radi se o tome da je taj sustav u istom ministarstvu, s obzirom da se dokumenti izdaju u MUP-u tamo je isto i sustav o neplaćenim kaznama koje su izrečene za prometne prekršaje pa zbog toga ste imali onaj alert i onu crvenu točku da ne možete produžiti dokumente toliko dugo dok niste platili kaznu. Naime, firma koja izdaje te dokumente ima konekciju na te sustave, ali to ne znači da zaposlenici odnosno službenici koji trenutno rade i u MUP-u i u poduzeću koje radi dokumente ne mogu imati vezu i kontrolu sa ostalim sustavima što danas nije problem napraviti s obzirom da postoje registri, s obzirom da postoje zapisi i između ostaloga postoje zapisi u sustavu socijalne skrbi evo predlažemo tajniku da se i to stavi u zakon, da je roditelj koji podnosi zahtjev dužan donijeti potvrdu da može što se tiče socijalne skrbi dobiti tu, odnosno taj dokument za svoje dijete bez suglasnosti drugog roditelja s obzirom da su u dobrim odnosima i da ne postoje nikakve prepreke da se ti dokumenti izdaju. Isto sugeriram, molim, predlažem da se naprave veze i sa ostalim informacijskim sustavima koji bi mogli dati informacije o odnosima između roditelja i roditelja i djeteta s obzirom da su ti podaci nama svima na raspolaganju i možemo doći do njih u realnom vremenu. Znači ne postoji potreba da se nešto posebno radi, nego samo da se ti sustavi koji su već trenutno na raspolaganju ostalim referentima koji rade u tim institucijama da se daju na raspolaganje ili u obliku izvješća ili u obliku direktnog pristupa i referentima, odnosno službenicima koji rade u ministarstvu, odnosno koji rade u poduzeću koje radi te dokumente. Evo hvala lijepa.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasat kad se steknu uvjeti, pa prelazimo na sljedeću točku, a to je - Prijedlog strategije razvitka riječnog prometa u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2022. do 2032. godine Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 4. Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda. Raspravu je proveo Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture Josip Bilaver. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Izrada strateške dokumentacije za razvitak riječnog prometa Republike Hrvatske financirana je u sklopu operativnog programa kohezija i konkurentnost za razdoblje od 2014. godine do 2020. ukupne vrijednosti 11 milijuna 357 tisuća kuna od čega je EU financiranje u iznosu od 9 milijuna 653 tisuće kuna i 218. Strateška dokumentacija za razvitak riječnog prometa u Republici Hrvatskoj se sastoji od Strategije razvitka riječnog prometa u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2022. godine do 2032. godine. Strateške procjene utjecaja na okoliš za razdoblje od 10 godina srednjoročnog plana razvitka vodnih puteva i luka unutarnjih voda Republike Hrvatske za razdoblje od 10 godina sa provedbenim akcijskim planom od 2022. do 2024., master plana luke Vukovar, master plan luke Osijek, master plan luke Slavonski Brod. Ova strategija je izrađena uvažavajući europski nacionalni regulatorni strateški okvir važeći u trenutku njene izrade. Ciljevi i mjere koji proizlaze iz ove strategije usklađeni su sa razvojnim usmjerenjem Europske unije u Sektoru prometa posebice prometa u unutarnjim plovnim putevima, te razvojnim usmjerenjem Republike Hrvatske kako općenito, tako i u prometnom sektoru. Ujedno je važno za istaknuti, da su definirani strateški ciljevi u skladu sa Nacionalnom razvojnom strategijom Republike Hrvatske do 2030. godine. Pri definiranju ciljeva i mjera za naredno desetljeće posebno su se uzeli u obzir strateški dokumenti i mjere koje EU potiče u području energetske učinkovitosti, zaštite okoliša, te prilagodbe klimatskim promjenama i nisko ugljičnim razvojem. Ciljevi koji su proizašli iz definiranja mjera i aktivnosti strategije globalno su prepoznati u izgradnji infrastrukture sustava unutarnje plovidbe kao krovnog cilja i postizanje veće razine kvalitete i konkurentnosti postojeće mreže kao sekundarnog cilja. Konkretno u praksi to bi značilo povećanje udjela teretnog prometa na unutarnjim vodama u odnosu na ukupan teretni promet sa 0,78% na 3,05% povećanja udjela putnika na unutarnjim vodama u odnosu na ukupan putnički promet sa 1,52% na 4,32%. Smanjenje emisije CO2 pogonskog goriva plovila i emisija stakleničkih plinova na unutarnjim vodama sa 1,2 na 0,6%. Povećanje kapaciteta terminala u lukama i pristaništima na unutarnjoj plovidbi do šest puta, povećanja udjela uređenog, riječni put uređen za plovidbu prema klasi plovnosti naspram ukupnog broja sa 474 na 524 kilometra. Strategijom su definirane mjere kako bi se osigurali glavni prioriteti prometa unutarnje plovidbe, a koji su usredotočeni na uspostavljanje i održavanje uvjeta za siguran i pouzdan promet u unutarnjim vodnim putevima. Održavanje međunarodnih plovnih puteva u skladu sa potrebnim međunarodnim plovidbenim standardima, razvoj i modernizacija međunarodnih luka, povećanje održivosti sustava reorganizacije sektora, razvoja intermodalnosti, povezivanje luka sa drugim vidovima prometa. Kako bi se osigurala uspješna implementacija strategije potrebno je osigurati efikasno provođenje mjera u skladu da zadanim vremenskim okvirima. U tu svrhu izrađeni su ključni pokazatelji učinka strategije pomoću kojih se na mjerljivi način osigurava praćenje provedbe definiranih mjera, te u konačnici ostvarivanje ciljeva strategije. Strateški ciljevi osim pokazatelja koji definiraju stupanj provedbe pojedinog cilja podijeljene su u nekoliko tematskih područja kako bi bilo moguće provesti pojedini strateški cilj isto je nužno provoditi na razini prioritetnih područja javne politike prema kojima proizlaze pojedine mjere i projekti nužni za izvršenje strateškog cilja. Usvajanjem i provedbom strateške dokumentacije razvoja riječne plovidbe konačni ishod bit će unaprijeđena infrastruktura, poboljšana intermobilnost, poboljšan postupak pretovara roba u riječnom prijevozu, te njegova poveznica sa cestovnom i željezničkom infrastrukturom, povećani kapaciteti državnih, riječnih luka Slavonski Brod – Sisak – Vukovar i Osijek i posljedično ukupni kapaciteti riječnih koridora, poticaja razvoj sustava unutarnje riječne plovidbe i poboljšana poduzetnička odnosno gospodarska aktivnost povezana za sustav te globalni gospodarski razvoj na njezinom širem području i regiji. Tehnološka modernizacija sustava odnosi se na modernizaciju lučkih operativnih sustava, tehnologija koje se koriste u upravljanju teretima i procesima pretovara i opreme u luci. Odnosi se i na uvođenje lučkog informacijskog sustava kojim će se unaprijediti logistički proces u samim lukama. Lučki informacijski sustav omogućit će automatiziranu razmjenu podataka među dionicima slijedom koje će se lučki logistički procesi optimizirati povezivanjem međunarodnih riječnih luka u RH, smart luke, blockchain i slične pametne tehnologije kojima se može povećati učinak i ekonomska konkurentnost. I na kraju, donošenjem ove Strategije doprijet će se boljoj integraciji Hrvatske u prometnim pravcima EU, što će dovesti do učvršćivanja društvenih i ekonomskih odnosa na razini RH-EU. Slijedom navedenog, teretni promet će se intenzivirati, ne samo u lukama, već i na cijelom hrvatskom sektoru osnovne proširenje TEN-T mreže Rajna-Dunav koridora. Zahvaljujem.
Imamo nekoliko replika, poštovani zastupnik Ćosić najprije.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Moram reći da je zadnjih 2, 3 godine primijećena jedna značajna aktivnost na infrastrukturi riječne plovidbe. Izgrađuju se luke, u Slavonskom Brodu je završena jedna velika investicija, u Osijeku je spremna i mislim da ide u realizaciju, Vukovar se isto radi. Što se tiče samog plovnog puta, mislim da je to aktivnost nešto slabija, lošija, jedino ako se na rijeci Savi samo ta, ti radovi izvode na nalazi inspekcije, znači nemamo nekih projekata da krenemo u jednu stratešku aktivnost uređenja i plovnog puta. Znamo da je intencija EU da do 2030. se završe svi TEN-T pravci i da bi tu trebalo intenzivirati kako bi Europa do 2050. bila klimatski neutralan kontinent. Da li ima, da kažem, čvrsti stav odluke Vlade da se u to krene aktivno i što je ovaj, možda prepoznato na tom putu kao jedna prepreka da to krene jednim jačim intenzitetom.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem poštovani zastupniče na pitanju. Dobro ste primijetili, u zadnjih 3 godine iz državnog proračuna, samo iz državnog proračuna je u plovne puteve i u luke unutarnjih plovnih putova uloženo preko milijardu kuna, kada dodamo tu i europska sredstva, onda dolazimo do preko milijardi i pol kuna. To je vidljivo i na povećanju prometa, primjerice Luka Slavonski Brod je završena prošle godine i već se sada vidi povećanje, znatno povećanje prometa, međutim, da bi taj promet u većem obujmu došao, tu svakako treba poraditi i na unaprjeđenju sustava poslovanja i funkcioniranja samih luka, ali ono što ste tu jasno rekli i na povećanju plovnosti samih plovnih puteva i evo, pripremaju se projekti i sigurno i da ćemo ih prijavljivati na sljedeće razdoblje, na sljedeće novo operativno razdoblje. Hvala.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] samo dvije opaske. Ako sam dobro primijetio. Iznos ste rekli koliko košta izrada Strategije. Ali ako sam dobro vidio, jedan od Big Five je zapravo radio Strategiju pa ne znam baš gdje je njihova ekspertiza pošto se bave računovodstvo, pretežno accountingom, da se bave izradom Strategije. A druga situacija, se sjećate možda, a mladi ste, možda se ne sjećate, '99. vam je bila napravljena prva, ja mislim, prometna strategija RH i sad ću vam citirati što je pisalo, povećanje udjela riječnog prometa na 15% obujma prijevoza u odnosu na ostale prijevozne grane uz znatni udjel tranzitnog prometa. A u ovoj Strategiji vi predlažete da do, dakle u sljedećem razdoblju da se taj udio poveća na 3%. Vrlo zanimljivo. Znači iz '99. do sada.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na pitanju. Rekao sam i g. zastupniku Ćosiću da je u samo 3, zadnje 3 godine uloženo preko milijardu kuna europskih, nacionalnih sredstava plus preko pola milijarde europskih sredstava. Mislim da ste vi u razdoblju iza '99., kada je bila donešena ta Strategija bili ministar. Nažalost nismo uspjeli tada doći do rezultata koje ste vi spomenuli. Ova Strategija je prilagođena trenutnim okolnostima i ja vjerujem da ćemo biti u sljedećem razdoblju puno uspješniji nego što smo bili u proteklih 15-ak godina, a mislim da ćete i vi biti sretni i zadovoljni radi toga.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani državni tajniče, ja ću se referirati na onaj dio ove Strategije koji govori o klimatskim promjenama. Dakle imate dio Strategije koji govori o klimatskim promjenama i sve što se odnosi. Obzirom da nam je ova Strategija za naredno desetogodišnje razdoblje, a svjedoci smo i neću nikakvu veliku novost reći ako kažem da su klimatske promjene činjenica, da su povećane temperature i u javnom prostoru je dosta aktuelno pitanje nekih novih biljnih i životinjskih vrsta koje su se pojavili u moru zbog povećanje zaista temperature mora. Ono što, kad malo uđete u analize, vidite da su i povećanje vode na riječkim, dakle na riječkim tokovima, odnosno na kopnenim rijekama i jezerima i svim ostalim. Ja u ovoj Strategiji nisam vidjela taj dio koji bi se referirao na taj dio klimatskih promjena koji cijenim da je dosta važan pa me zanima, da li nije bilo niti razmatrano niti ugovore ili ćete to kroz naredno razdoblje dopuniti? Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Mi smo se dotaknuli smanjenja emicija CO2, pogonskih goriva, plovila, emisija stakleničkih plinova na unutarnjim vodama sa 1,2 na 0,6%. I sami ste svjesni da klimatske promjene uvelike utječu i na prometovanje i na unutarnje plovne puteve, pogotovo u Hrvatskoj. Izuzev Dunava, imamo velike oscilacije u količinama vode, odnosno vodostajima, a to je sve, rekli bismo, posljedica klimatskih promjena. S druge strane, imamo EK koja jako potiče prelazak tereta na željeznice i na unutarnje plovne puteve koji su ekološki najprihvatljiviji. Ono što je neovisno o ovoj Strategiji, pred nama je u sljedećem razdoblju zadatak je da pomognemo brodarskoj industriji na unutarnjim plovnim putevima da bude još ekološki prihvatljivija, a samim time da postižemo ciljeve koji su zadani globalno.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Kada govorimo o turizmu, onda najčešće govorimo i mislimo na turizam, najčešće dakle na obali. Međutim, u zadnje vrijeme sve veći je zapravo i razvoj turizma i na kontinentu. Vidljivo iz same vaše ove Strategije i podatak koji ste naveli, zapravo do 2019. g., do prije pandemijske godine, značajni zapravo porast uplovljavanja putničkih brodova, upravo primjerice putničkim pristaništima koji spadaju pod lučku upravu Vukovar. U tom smislu pozdravljam da ste i u mjerama predvidjeli zapravo određene mjere za razvoj i poboljšanje upravo tog dijela odnosno turizam, pa vas samo molim ako možete ukratko iznijeti koje su to mjere i ciljevi koje želite postići upravo u ovom razdoblju do 2032. g. u pogledu turizma?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Dobro ste vidjeli u samoj Strategiji da je promet, putnički promet jako rastao do pandemijske 2019. g., međutim, Luka Osijek je u 2021. g. dostigla te predpandemijske brojke, što nas svakako veseli. Najveći kapacitet ima Luka Vukovar i najveći broj ticanja i to nas svakako veseli. Oni su negdje na 70 do 80% predpandemijskih brojki. Ono na čemu mi sad trenutno radimo jest zimovnik Opatovac, Sotin, Batina, pristanište gdje pokušavamo dati dodatan sadržaj turistima da prilikom posjete RH imaju dodatan sadržaj, neću sad ići, to je ipak zadatak Ministarstva turizma, sve ono što mogu vidjeti i obići na području Slavonije.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Zahvaljujem državni tajniče. Značaj prometnog razvitka ne treba posebno naglašavati budući da je svima jasno da je on bitan za ukupni razvitak RH, njezino međunarodno povezivanje, kao i objedinjavanje cjelovitog hrvatskog prostora. Ono što mene zanima u kojoj mjeri su luke prometno povezane sa glavnim cestovnim i željezničkim koridorima? Hvala vam lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Mislim nama su najznačajniji, imamo Luka Sisak koja je povezana, a bit će povezana vrlo brzo i autocestom, povezana je željeznicom, Slavonski Brod koji ima pristup autocesti i željeznici, Luka Vukovar, mi trenutno radimo i završavamo jedan veliki europski projekt Vukovar-Vinkovci kojim će automatski bit povezano sa bivšim 10. koridorom, budućim Alpine-Western Balkan koridorom i imamo Luku Osijek koja je također, povezana i željeznicom i cestovnim prometom, zapravo, nama je interes da napravimo cjelokupni tu mrežu, intermodalnu mrežu. Kao što vidimo, sve to uglavnom i jest na istoku Hrvatske u Slavoniji, ja mislim da ima prostora za sve ove lučke uprave koje sam nabrojao da one zajedno mogu u sinergiji raspodijeliti ovisno o vrsti tereta sasvim dovoljno, ali privući i ostatak tereta iz centralne i jugoistočne Europe.
Poštovani zastupnik Radić.
Hvala vam potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. S obzirom na rat u Ukrajini gdje se javila potreba za izvozom ukrajinskih žitarica, a znamo situaciju da se to više ne može izvoziti preko Crnog mora, zanima me mogu li hrvatske luke tu odigrati i ako mogu, kakvu ulogu? Hvala vam.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem zastupniče. Pa evo nažalost svjesni smo ratnih zbivanja u Ukrajini, svjesni smo da žitarice ne mogu naći svoj put do svjetskog tržišta putem Crnog mora kojima je to bio prirodni put te smo evo i prije 2 tjedna sam prisustvovao TEN-T danima u ... [[Govornik se ne razumije.]] gdje smo razgovarali o tome kako veliki dio tog tereta, odnosno tih žitarica izvesti preko Dunava, a samim time automatski su atraktivne i hrvatske luke, prije svega Luka Vukovar koja ima kapaciteta za pretovar takvih tereta, koje opet, željeznicom možemo vodit do naših morskih luka, tu mislim prije svega na Luku Rijeka i na Luku Zadar. Nama je u interesu da što više tog tereta prebacimo na Hrvatsku jer vjerojatno će dio tog tereta ostati nakon ratnih zbivanja, tako da evo, radimo na tome zajedno sa EK.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovani g. državni tajniče. Dva kratka pitanja. Puno je uloženo u razvoj riječne Luke Slavonski Brod. Je li se tamo počelo nešto raditi, imate li neki podatak o količini tereta? I drugo kratko pitanje, postoji li interes za zasnivanje javno-privatnog partnerstva u vezi sa kapitalnim ulaganjima u hrvatske riječke, riječne, oprostite, luke? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Što se tiče Slavonskog Broda, mi smo nakon otvaranja ovog terminala kojeg smo financirali iz EU sredstava, to je bila vrijednost oko 115 milijuna kuna, i nakon postupka koncesioniranja, došli na, mislim da je povećanje prometa negdje oko 50% u odnosu na prethodno razdoblje i sa tendencijom rasta. Imamo još određenih logističkih problema, rekao bih, izazova vezano za željezničku infrastrukturu koje pokušavamo riješiti u suradnji Ministarstva, HŽ Infrastrukture i Luke Slavonski Brod te mislim i uvjeren sam da će tim rješenjem još doći do dodatnog povećanja prometa u Luci Slavonski Brod. Što se tiče javno-privatnog partnerstva, do sad nismo imali, bar nije došlo do mene neka koja je posebni interes, ali dapače. Evo, hvala.
Poštovana zastupnica Zmaić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Razmatrajući Prijedlog Strategije razvitka riječnog prometa u narednih ovih 10 godina, osvrnula bih se na jednu od glavnih luka, a to je Luka Slavonski Brod koja ima izuzetno povoljan geoprometni položaj jel je povezana i željezničkom i cestovnom infrastrukturom, od autoceste A3 do međunarodne željezničke pruge Zagreb-Beograd. Luka Slavonski Brod je na rijeci Savi, a zamijetila sam da ima poteškoća u plovnosti na rijeci Savi zbog zapunjenosti plićaka nanosima i nedovoljne uređenosti vodotoka za plovidbu, pa molim vas da li će se ove poteškoće plovnosti rješavati, a isto tako zamijetila sam neizvjesnost realizacije kanal Dunav-Sava, možete li i to malo prokomentirati? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam poštovana zastupnice. Mi kontinuirano radimo na održavanju plovnosti i plovnih puteva i rijeke Drave i rijeke Save, međutim ako ste, vjerujem da ste upoznati s tom tematikom, mi smo također i obveznici Nature 2000 tako da i u skladu s tim planiramo i naše buduće aktivnosti, al svakako sve ono što nam bude dopušteno od strane Europske komisije i zaštite okoliša ćemo u budućem razdoblju svakako radit na tome. Što se tiče kanala Dunav-Sava napravljena je Studija utjecaja na okoliš, izvedbena studija i treba vidjeti kad, u kom trenutku ići u taj projekt i vidjeti zapravo što, možda bi bilo dobro pokrenuti jednu malo širu raspravu da se vidi jasno, odredi država u kom smjeru želi ić što se tiče tog kanala. Vi znate da je to 200.g. projekt koji se spominje i još uvijek kažem nismo u završnoj fazi što se toga tiče.
Hvala. Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, evo kolega Hajdaš Dončić je malo spomenuo neke prethodne strategije, pa je rekao da smo '99.g. u strategiji imali za cilj povećanje od 15% udjela riječnog prometa od ukupnog prometa da bi danas bili na 0,78%. Neke mjere koje su bile zacrtane u tadašnjoj strategiji i u strategiji poslije ove 2008. prije svega je kontinuirano i redovito održavanje plovnog puta. Jednako tako i u ovoj današnjoj strategiji o kojoj raspravljamo prvi i krucijalni problem je rješavanje plovnosti naših rijeka. Dakle čime nam evo možete obećat da to opet neće ostat samo mrtvo slovo na papiru jer vidimo da je to bio problem prije 20.g., prije 10, danas je opet isti problem, evo kako zapravo gledate na to da ćemo zapravo u većem i ogovarajućem intenzitetu pristupit ovom pitanju? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Dobro, dijelom sam već odgovorio, međutim treba vidjet koliki je ukupan promet bio '99., koliki je sada 23.g. nakon toga, tako da ako uzmete te postotke onda možete malo vidjet u apsolutnim iznosima da to nije baš tako kako zvuči na, na ovako na prvu. A što se tiče održavanja, mi imamo kontinuirano održavanje, vi biste to trebali znati, iz Slavonije ste, iz Slavonskog Broda dolazite. Mi imamo kontinuirano održavanje plovnih puteva i na rijeci Savi i na rijeci Dravi, tako da ćemo mi što se tiče toga nastaviti sigurno raditi i dalje. To je, to je financirano iz državnog proračuna, hvala.
Hvala vam lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, pa će ovaj prva govoriti u ime, prvi govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, dakle strategija, a ja mislim je generalno ono dobra stvar ako imaš dobru strategiju za nešto samo je pitanje koliko se iz tih strategija zapravo stvari tijekom nekog vremena ono provedu, impletira, implementaciju imaju ili kolko zapravo mi sami kao društvo prije nego što idemo radit novu strategiju da li radimo evaluaciju prošle strategije i vidimo što smo iz prošle strategije ostvarili ili nismo. Pa tako prije ove strategije nekoliko onako činjenica iz '99. iz strateških ciljeva RH u razvitku riječnog prometa, što je u ovoj strategiji navedeno, ali onako malo na marginama, dakle više su kolege iz HDZ-a bili glasni kad nisu bili u mogućnosti upravljanju Hrvatskom, pa su onda više stavljali akcent na ono što postoji iz '99., a to je pazite kao glavni strateški cilj je bilo povezivanje Srednje Europe s Jadranom, plovnim putevima rijeke Dunav, te kanalom Dunav-Sava, dakle rijekom Savom do Siska iz Zagreba, te nastavno željezničkim prijevozom do jadranskih luka, rijeka i ploča. Onda ono što smo spomenuli kolegica Opaček i ja, povećanje udjela riječnog prometa na 15% obujma prijevoza i naravno što svi i pozdravljamo nadam se, izgradnja riječnih plovnih puteva, luka i prometnih terminala. Dakle, mi se svi možemo složiti da je riječni promet RH dio naravno europskog prometnog sustava, naravno da je u zadnjih 10-tak godina sam europski trend bio i usmjeravanje robnih tokova, posebno za rasute terete na unutarnje plovne puteve jer je prijevoz riječnim putevima zapravo najrentabilniji i donekle i ekološki prihvatljiv. Hrvatska je i sa Dunavom, Dravom i Savom povezana i zapadnom i srednjoistočnom Europom, a upravo sa razvojem kombiniranog transporta ona bi trebala biti povezana i s Jadranom, a samim time dakle i sa ostalim državama Europe, pa tako i svijete. Koje su sad ono ograničavajući faktori, da imamo dakle svega 138 plovila, vrlo skromno, a sve druge hrvatske rijeke osim Dunava nisu zapravo iako su kao pro forme na papiru povezane, nisu zapravo, nemaju epitet il nemaju obilježje magistralnih vodnih puteva od međunarodnog značaja što znači da nama od '99. zapravo iako raspolažemo kao što kažem nominalno sa tisuću kilometara ti su nam putevi slabo ili nikako razvijeni. Sad u strategiji postoji usporedba, ja ću tu navest nekoliko podataka samo se nažalost mi ne možemo s tim državama uspoređivati, a to je da recimo Nizozemska godišnje rijekama i kanalima preveze 359 milijuna tona robe, Belgija 204, Njemačka 198, mi smo prije covida, gledam samo baš ovu godinu prije covida bili na 5,2 milijuna iako još kažem po podacima opet iz Savezne Republike Njemačke, dakle prijevoz riječnim sredstvima jeftiniji je 25% do 30% od željezničkog i cestovnog transporta i prije par godina, dakle troškovi prijevoza riječnim putem u Njemačkoj su bili nekad 4 da tako kažemo centa, željeznicom 14, a cestom 24 po podacima. Zato i postoji izrazita rentabilnost riječnog prometa unutar Europe, unutar plovnih puteva i u nekim državama to je već preko 20% ukupnog transporta. U Hrvatskoj kao što je iz strategije navedeno postoje četiri riječne luke za međunarodni promet Vukovar, Osijek, Slavonski Brod i Sisak. Vukovar i Slavonski Brod su osnovne luke, paneuropske TEN-T mreže što je bitno. I strategija naglašava razvoj konkurentnosti luka u Vukovaru i Osijeku kao glavnih riječnih luka za teretni promet i pokušava se odrediti prema ulozi luke Slavonski Brod, dakle koja osim hrvatskog dijela ima i dio u zaleđu BiH, a naravno i luku Sisak gdje je zapravo zaleđe cijela središnja Hrvatska. Dakle, u strategiji je vidljiva da tako kažem neki potencijal i želja da se iskoristi potencijal plovidbe u unutarnjim plovnim putevima, pa je u segmentu turizma ono naglašava da je cilj ukloniti uska grla na plovnim putevima Dunava, Save i Drave, te unaprijediti sam plovni put rijeke Dunava i Drave do Osijeka. Kažem tu je i sramežljivo navedena izgradnja višenamjenskog kanala Dunav – Sava. E sad, da ne uspoređujem plovila Nizozemske, Rumunjske, Francuske ili Srbije, nego kao što kažem od tih 138 hrvatskih plovila, znači 116 vam je vučnih guranih, a 22 plovila je sa vlastitim pogonom. Na žalost i Srbija ima više 395 plovila, a samim tim je hrvatska riječna flota je relativno male nosivosti i starija nam je od 50 godina što zapravo onda one prve postulate strategije koje se tiču rentabilnosti, ekološke standarde čine vrlo upitnim ako se ne poboljša, dakle ulaganje u hrvatsku riječnu flotu. Naravno da je razvoj i unapređenje sektora unutarnje plovidbe i u Europi i u Hrvatskoj nužnost i on postoji taj regulatorski, regulatorni i strateški okvir i zapravo postoji veliki potencijal u Hrvatskoj koji pruža prijevoz u unutarnjim vodama zbog pouzdanosti, efikasnosti, sigurnosti. Najmanje negativnih utjecaja na prirodu i okoliš, a upravo kada težimo na europskoj razini smanjenju emisija stakleničkih plinova, dakle naravno da se tu kao jedna od alternativa nameće i prijevoz u unutarnjim vodama kao jedna od logičnijih alternativa drugima … [[Govornik se ne razumije.]] No međutim, moramo naglasiti i opasnosti koji u strategiji nisu baš jasno definirane, a to je da je riječni promet relativno čista metoda premiještanja, dakle proizvoda ali se moraju poboljšanja napraviti u rijekama koje sam spomenuo kako bi se učinila plovnim što su zapravo jaružanje i mislim kanaliziranje rijeka što uključuje uništavanje prirodnih riječnih tokova što naravno dovodi do negativnog učinka kako na ljudsku zajednicu, tako i na ta tako kažemo floru i faunu. Isto tako, infrastrukturni projekti za plovidbu rijekom mijenjaju prirodnu funkciju rijeke i njezinog stajališta zbog učinjenih fizičkih promjena. Znači to je crpljenje vode, vađenje šljunka i pijeska, jaružanje što opet stvara duboke i ujednačene i ravne vodene puteve, dakle koji djelomično režu rijeku od njezine prirodne ravnice. A isto tako, dakle moramo voditi računa i o flori i fauni i taj dio zapravo u strategiji nije baš u najboljem dijelu obrađen. Naravno tu nam ostaje i ono infrastrukturno pitanje a to je zapravo što je generalno sa kanalom Dunav – Sava kao pretpostavkom za razvoj kombiniranog prijevoza, tako da će Klub zastupnika SDP-a biti suzdržan što se tiče ove strategije. Hvala.
U ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je evo Strategija razvitka riječkog prometa 2022. do 2032. godine. Kad čitate, dakle imamo nekoliko tema, odnosno nekoliko aspekata sam promatrala ovu strategiju, odnosno ono što ona definira. Prvi aspekt je sljedeći. Strategije se rade na različite načine. Imate sektorske, dakle pojedinačne, a imate i sveobuhvatne i ja nekako cijenim da su dobro da se rade pojedinačne po pojedinim sektorima, po pojedinim temama. Ali u konačnici ta strategija će biti dio odnosno trebaju sagledavat sa aspekta kompletne strategije prometnog razvitka RH, a onda je krovna strategija u kojem se nalaze sve strategije - Strategije prostornog razvitka RH. Ali ja mislim da je ona najvažnija strategija u kojoj moram imati sve te elemente to je Strategija razvitka Republike Hrvatske jer iz njih iščitavamo sve one financijske stvari i sve financijske elemente. Ono što u ovoj jednoj strategiji ovog tipa su važni, važni su koji su ciljevi i koje su mjere. E sad dolazimo do riječnog prometa i sad imamo načelno ono što bi htjeli, a načelni je ono što imamo i kako doći do toga. I u odgovoru na moje pitanje je državni tajnik rekao nešto što ja se s njim mogu posve složiti. Ideja na razini EU, ideja i nas treba biti da što više koristimo riječni promet, dakle promet na riječnim vodotocima i da što više koristimo željeznice. I nema tu nekakvih i zeleni europski plan isto o tome govori da je to sa aspekta zaštite okoliša, odnosno klimatskih promjena je najprihvatljivije. I sad dolazimo do našeg postojećeg stanja. Naše postojeće stanje nije najidealnije. Činjenica je da bi svi mi voljeli da imamo razvijeno sve, da imamo razvijene autoceste, da imamo razvijeni željeznički promet, da imamo razvijen riječki promet, da imamo dobre luke na Jadranskom moru, da se glavnina svih tih stvari tu događa. No ja nekako uvijek mislim da kad maknete te ružičaste naočale što bi mi sve htjeli kao što je ovaj moj ružičasti papir ovdje, da treba gledati stvarnost. U stvarnosti mi zaista imamo izuzetno dobro razvijenu cestovnu infrastrukturu i lošu razvijenu željezničku infrastrukturu. Ono što je važno za jedan kvalitetniji riječki promet a ja tu gledam nekakve osnovne te vodotoke, dakle to je Dunav, Drava, Sava i osnovne luke. One bi da bi se poticalo njihovo razvijanje, dakle nije samo tema da taj, da tom rijekom možete ploviti negdje doći, nego to što dođete taj neki teret da iskrcate i da onda on bude brzo vezan na sve druge dijelove. I tu dolazi tema i željezničkog prometa, dakle posljednjih ja bih rekla sigurno petnaestak godina, a možda i 20 godina nema nikog tko je bio na čelu ministarstva koji je bio zadužen za promet, nema nikog tko je u nekoj predizbornoj kampanji koji je bio vezan uz parlamentarne izbore, odnosno u bilo koje izbore nije se zalagao i govorio o razvoju željeznice. Dakle, svi svjesni toga da je taj razvoj izuzetno važan i svi svjesni toga da to zapravo ja to zovem onako šepavi mački, da to ne ide onim putem kojim bi trebalo ići. I sad kad govorim o razvitku riječkog prometa mi o razvitku riječnog prometa ne možemo govoriti bez nekoliko stvari, a to je: ne možemo govoriti bez zaštite okoliša, dakle u smislu klimatskih promjena, ne možemo govoriti bez adekvatne infrastrukture i ne možemo govoriti bez određene veze odnosno prometne povezanosti. E sad kad govorimo o infrastrukturi to je ono što se je i ovdje utvrdilo da je infrastruktura u samim lukama relativno loša, da je treba, dakle u tom postojećem stanju da je treba dalje razvijati, da treba omogućiti tu smo u nekoliko navrata mislim čak da je i državni tajnik bio taj koji je govorio o novim punionicama kad smo govorili o novim punionicama pa onda novih punionica, novih načina punjenja uopće brodova i svega ostalog koji je važno u našim tim lukama razvijati, onda dakle sama infrastruktura koja je tu vezana i kod nas što je ključ svih problema i ničeg se ne uspijemo dotaći, a da pritom ne spomenemo i problem imovinsko-pravnih odnosa. Jer na pojedinim lukama još uvijek imate neriješene imovinsko-pravne odnose, odnosno imate neke privatne parcele koje nisu riješene pa su vam onda koncesije problem. Druga tema koja je izuzetno važna je ta povezanost plovnih puteva sa ja bih rekla sa određenim gospodarskim zonama, odnosno luka sa određenim gospodarskim zonama i tu sigurno prednost u odnosu na sve ima željeznice. Dakle, ja sam jedna od onih koja zaista sa ove govornice se usudim reći da sam veliki fan željeznice bez obzira što to jesam imala priliku malo kad proučavate neke druge zemlje EU vidjeti o čemu govorite. Stabilna je veza, ne ovisi toliko o nekakvim vremenskim uvjetima, relativno je brza, ekološki može biti najprihvatljivija od svih ostalih ali mi smo tu gdje jesmo. I nešto što bih htjela još posebno naglasiti, nešto što je posebno važno i održavanje plovnih puteva. Ova strategija kad govori pogotovo ja sam, bilo mi je posebno interesantno vidjeti tri rijeke Dunav, Dravu i Savu. I za Dunav koji je djelomično dakle svojim jednim dijelom na području Republike Hrvatske govori se o tome da kad je riječ o njemu on u smislu korištenje je prihvatljiv. Ali za Dravu i Savu se govori o tome da je problem nanosa. Ja zaista nekako uvijek razmišljam o slikama i volim slike i volim pogotovo one strane kartograme i jednom prilikom kad sam u jednom realnom svijetu, jednom realnom životu se bavila procjenama utjecaja na okoliš i kad smo gledali onda i promatrali rijeku Savu i kad ste uzeli tok rijeke Save za vrijeme Austro-ugarske, jer Austro-ugarska je to vrlo precizno radila i onda smo gore napravili preklop orto foto snimke rijeke Save danas. I onda se vidjelo kako je taj, cijela rijeka Sava zapravo se pomakla na račun jedne druge države koja je danas Bosna i Hercegovina. Hrvatska je na račun toga dobila nešto više svoje zemlje i svog teritorija. Zašto? Zato što ono što bilo koja rijeka nosi nanosima, onda ti nanosi zapravo ubrzavaju vodotok i ubrzavaju tok rijeke i ona jednostavno svoje obale nekako dakle te obale nagriza s tim što i u ovoj sabornici, a i na više razina se je govorilo o korištenju nanosa iz rijeka. Ja vas moram podsjetiti da je tu bilo različitih propisa o tome da je bilo zabranjeno šljunčarenje iz rijeke. Ja kad kažem šljunčarenje to vrlo grubo zvuči, ali u jednom dugom vremenskom periodu tamo negdje od devedesetih godina prošlog stoljeća pa do prijelaza Hrvatska je imala vrlo ograničenu mogućnost šljunčarenja i tu isključivo govorim o Savi, a naši susjedi Bosna i Hercegovina je šljunčarila, da ne kažem da su stvari išle tako daleko u tom periodu se gradio jedan drugi, gledam kolegu iz Slavonskog Broda gradila se je autocesta, dakle od Zagreba prema Bajakovu puni profil i šljunak koji se tamo koristio se koristio iz rijeke Save ali ne iz naše strane jer to nije bilo moguće nego s bosanske strane. A s naše strane je krenuo nanos, sa bosanske strane su oni šljunčarili i cijela, cijela rijeka Sava se je malo pomakla. Dakle, stvari vam nisu jednostavne i stvari vam nisu nikad crno-bijele. Dakle i kad govorimo o Strategiji razvitka riječnog prometa sve te neke stvari treba imati na pameti. Rijeke su živa tvar, dakle to je nešto živo. Promjene se vide, promjene vi kroz to, ne kroz to vi kroz 20, 30 godina već činite promjene u prostoru, a o tome ću nešto kasnije. Hvala lijepo.
Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicom. U ovih ću nekoliko sljedećih minuta pokušati samo naglasiti nekoliko primjedaba, odnosno sugestija iz e-savjetovanja za koje smatram da se trebaju ovdje svakako čuti premda naravno svaka strategija već u samom svojem imenu predstavlja nešto što želimo postići kroz određeni vremenski period pa tako i ovdje imamo do 2030. godine često smo, naročito mi oporbeni zastupnici skloni mnoge strategije, a čuli smo ih barem u ove dvije godine koliko sam ja ovdje pet ako se ne varam ili šest nazivati listama lijepih želja, no da vidimo kako ovdje stoji stvar, što o tome misle ljudi, organizacije i sustavi koji se u to odista razumiju. Udruga za zaštitu prirode i okoliša „Zeleni Osijek“ dala je svoj komentar: „Plovidba rijekama zbog posljedica klimatskih promjena hidroloških promjena i ekstremno niskih i visokih vodostaja postaje vrlo neizvjestan oblik prijevoza. Regulacije rijeka za potrebe plovidbe dodatno doprinose negativnom trendu ukopavanja rijeka u korito, spuštanje razine podzemnih voda, isušivanja poplavnih staništa i smanjenja biološke raznolikosti. Zbog toga je razvoj ovog oblika prijevoza posebno na rijeci Dravi uzvodno od Osijeka štetan po prirodu, okoliš, šume, poljoprivredu i vodoopskrbu, integrirani pristup u okviru kojeg će se uzeti svi parametri utjecaja je neophodan prilikom izrade i planiranja. Da, potpuno je jasno da je tako, no evo vidimo ovdje da se u obrazloženju ne samo ovog upita nego i cijele strategije kaže da se vodi računa o ekologiji. Znamo i sami da smo i dijelom Natura 2000 projekta i da imamo popriličan broj, odnosno poprilične kilometre riječnih tokova i u parkovima prirode, pa i u nacionalnim parkovima i da apsolutno izuzetno treba voditi računa o utjecaju na okoliš. … [[Govornik se ne razumije.]] F Adria pita zašto se zaključuje da Hrvatska treba ulagati u konkurentnost luka i razvoj plovnog puta ukoliko je porast prekrcajnog tereta u jako slabom porastu ili gotovo nikakvom u odnosu na susjedne zemlje. Treba uzeti u obzir općenitu potrebu korištenja plovnih puteva u gospodarstvu. Sukladno veoma malim količinama tereta naravno isto tako se može zaključiti da nema potrebe dodatno razvijati plovidbu, pogotovo ukoliko se uzmu u obzir investicije koje su potrebne da bi se plovni put unaprijedio. Dakle, traži se ona čuvena cost benefit analiza razvoja plovidbe. Kada evo, a čuli smo ovdje u uvodnoj raspravi i pred sobom imamo podatak da je u luku Slavonski Brod do sada uloženo 115 milijuna, onda je to stvarno jedna ozbiljna cifra. Iskreno se svi nadamo da će ova strategija uspjeti samoj sebi dokazati u nekakvih osam godina koliko u stvari imamo neki plan da je provodimo. Koliko će onda točno biti provediva ostaje naravno ne samo na nama i ne samo na ovim papirima koje ovdje možemo prelistati jednako kao i cijela hrvatska javnost, nego naravno i na cijelom nizu uvjeta, cijelom nizu situacija koje se događaju ili se tek mogu dogoditi. Ono što nas stvarno mora zabrinjavati je da se na mnogim, u mnogim točkama ove strategije govori o povezanosti sa hrvatskim sustavom željezničkog teretnog prijevoza za kojeg znamo i sami da poprilično šepa. Još uvijek je naravno bitno uspješniji od onog putničko, ali i on treba ozbiljna ulaganja i to su dragi moji ljudi ulaganja u milijardama. Naravno bilo bi potpuno nerazumno očekivati od bilo kakve države normalne, a nadam se da je naša Hrvatska normalna država, da ne razmatra investicije kako u željezničku infrastrukturu, tako i uređenje plovnih puteva, pa i njihovo širenje. No u svakome slučaju nadamo se iskreno da će se barem nešto od ovoga ostvariti. Udruga za zaštitu prirode i okoliša „Zeleni Osijek“ dodala je još jedan komentar, a on glasi da je ovaj projekt zastario i da će imati veliki utjecaj na spačvanske hrastove šume koji su gospodarski zamašnjak i resurs od puno većeg značaja nego kanal Dunav – Sava. Predlagatelj je ovdje odlučio odbiti ovaj komentar. Naime, vjerujem da je dosta teško staviti na jednu stranu vage spačvanske hrastove šume, a na drugu stranu kanal Dunav – Sava i ovdje donijeti odluku. No, iskreno se nadamo da možemo imati i jedno i drugo. Pogledao sam malo i swot analizu i složit ću se sa još jednim komentarom koji je rekao da pod slabosti ili prijetnje svakako trebamo dodati neizostavan negativan utjecaj na prirodu, okoliš, vodne resurse, poljoprivredu i šumarstvo. Moramo pripaziti i na eventualnu neusklađenost ili čak neprovodivost određenih zahvata zbog europskih direktiva o vodama, o pticama i o staništima. U svakom slučaju klub Domovinskog pokreta, Klub zastupnika Domovinskog pokreta ostat će suzdržan prilikom glasovanja o ovoj strategiji.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani dopredsjedniče HS-a, poštovane predlagatelji. Uvažene kolegice i kolege. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture odnosno Uprava unutarnje plovidbe, izradila je Nacrt Strategije razvitka riječnog prometa RH za razdoblje od 2022. do 2032. koja je temelj budućeg prometnog razvoja riječnog prometa RH. Prema gustoći plovnih putova, Hrvatska je u samom vrhu EU, što znači da ima prirodne preduvjete za razvoj unutarnje plovidbe u kontekstu velike pokrivenosti površine države, no ta prednost nije iskorištena, osobito sa aspekta prijevoza roba i putnika riječnim putem koji se u Hrvatskoj kreće oko 1% od ukupnog prijevoza. Ako se zna da je taj podatak ... [[Govornik se ne razumije.]] 12 do 15% u razvijenim zemljama. Hrvatska broji preko 1000 km unutarnjih vodnih putova od čega je Pravilnikom o razvrstavanju i otvaranju vodnih putova na unutarnjim vodama 611,60 km klasificirano kao međunarodni vodni put. Unutarnji vodni putevi RH dio su europske transnacionalne prometne mreže, pri čemu se posebno ističe važnost Dunava koji se nalazi na osnovnom koridoru TEN-T mreže Rajna-Dunav. U RH se nalaze 4 riječne luke za međunarodni promet, to je Vukovar, Osijek, Slavonski Brod i Sisak. Luka Vukovar i Slavonski Brod klasificirani su kao luke osnovne TEN-T mreže. Unatoč znači tako povoljnom geografskom položaju RH u europskoj prometnoj mreži te pokrivenosti mrežom unutarnjih vodnih putova, izraziti potencijal sektora unutarnje plovidbe u RH, kao što sam i ranije rekao, nije dovoljno iskorišten. Naime, unutarnji plovni putevi u RH su usporedbi s plovnim putovima zemalja EU i trećih zemalja u našem okruženju jedni od jedinstvenih i rijetkih iz perspektive zaštite i očuvanja prirode i okoliša. Naime, ti plovni putovi naših rijeka nisu znatno promijenjeni u građevinskom smislu u odnosu na svoj prirodni oblik i stanje, po uzoru na druge zemlje na području EU, uzimajući u obzir europsku mrežu plovnih putova, jasno se može zaključiti da rijeke u RH za razliku od većine europskih rijeka nisu kanalizirane, na njima ne postoje nikakve građevine umjetnih prepreka kao brana, ustava ili prevodnica koje bi evo, onemogućavale prirodnu migraciju biljnih i životinjskih vrsta. No, međutim, stanje rijeka u RH u plovidbenom smislu je izrazito pogoršana u odnosu na druge oblike održivih ljudskih aktivnosti kod višenamjenskog korištenja vodne cjeline, posebice stanja rijeka Save i Drave. S tim u vezi u prometnom smislu treba uložiti sve moguće resurse kako bi se osigurala potrebna i odgovarajuća infrastruktura, ali vodeći računa da se pri tome ne ugroze, ne ugrozi i ne pogorša sadašnje strane ekosustava na rijekama RH. Ova predložena Strategija daljnji je pokazatelj da Vlada i Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture rade na promjeni stanja kako bi promet na našim rijekama i riječnim lukama postao značajan gospodarski čimbenik. Prijevoz unutarnjim vodama nameće se kao logična alternativa drugim vidovima prijevoza, a posebice cestovnom prijevozu i to ne samo zbog smanjenja negativnih utjecaja na prirodu i okoliš nego i zbog mogućnosti iskorištavanja značajno većih prijevoznih potencijala. Razvoj unutarnje plovidbe, vojnih putova te luka i pristaništa unutarnjih voda od gospodarskog su interesa za RH te je stoga naredno desetogodišnje razdoblje potrebno posvetiti kvalitetnim i sustavnim ulaganjima u mjere kojima će se osigurati konkurentnosti i korištenje ovog najisplativijeg, najsigurnijeg i energetski najučinkovitijeg vida prijevoza. Izazovi postoje u mnogih dijelovima sektora, neki od njih su prepoznati i riješeni ili se upravo rješavaju jer unaprjeđenje sektora unutarnje plovidbe danas je i u Europi i u RH nužnost te se predviđa regulatornim i strateškim okvirom. Upravo taj strateški okvir predviđa dovršavanje cjelokupne TEN-T mreže do 2030. g. kao jednog od važnih preduvjeta za smanjenje stakleničkih plinova iz prometa te predstavlja, te ostvarenje cilja Europskog zelenog plana u klimatski neutralnom kontinentu do 2050. g., stoga je hitno potrebno započeti revitalizaciju i izgradnju cjelokupne infrastrukture riječnog prometa kako bi se uspostavilo povoljnije okruženje za promet roba vodnim putem te održivosti brodarskih tvrtki. Najveći broj plovila u Hrvatskoj sagrađen je prije 1974. g., negdje oko 70% flote je sagrađeno prije '74. g., znači u prosjeku je to staro 48 godina i takvo hrvatsko riječno brodarstvo u natječaju sa stranim brodarskih tvrtkama gubi konkurentnost na europskom tržištu i zbog toga su ulaganja u povećanje konkurentnosti i poticanje održivog razvoja sektora unutarnjih plovnim putova kao gospodarske grane, postaje od prioritetnog značaja sukladno zahtjevima i smjernicama EU kroz strateške dokumente u RH. Iz tog razloga je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture osigurala financijska sredstva u iznosu od 4 milijuna eura za razdoblje do 2025. g., čime se želi potaknuti brodare na daljnja ulaganja i pružanja potpora za razvoj brodarstva. Ovaj program se zove ozelenjavanje flote. Strategija potiče i nastavak razvoja riječnog putničkog prometa kao jednog od većih potencijala, odnosno nastavak razvoja kruzing, turizma koji je imao uzlaznu putanju do korona krize, ali evo, ne štoviše ne samo kruzinga, već je potrebno i razvoj putničkog prometa, kao što je izletnički promet i linijski promet, što znači da pored luka treba graditi i pristaništa. Predložena Strategija predstavlja snažnu dugoročnu perspektivu za uspješnu promjenu u riječnoj plovidbi, kada bi se postigla veća, kako bi se postigla veća razina kvalitete i konkurentnosti postojeće mreže unutarnjih vodnih puteva, ciljevi predložene Strategije i jesu izgradnja infrastrukture, pametnog sustava unutarnje plovidbe i to kroz tehnološku modernizaciju i uklanjanje uskih grla na vodnim putovima, a za uspješnu modalnu promjenu u riječnoj plovidbi u Hrvatskoj, ključno je svakako potpora Vlade odnosno Vladine politike i jedna ... [[Govornik se ne razumije.]] politička odluka da se u to ide, promjena razmišljanja svih dionika unutarnje plovidbe, odlučan stav prema procesu modernizacije sustava, snažna dugoročna perspektiva, znači strategije i planovi. Evo strategiju upravo danas razmatramo. Nastaviti svakako ulaganje u cjelokupnu prometnu infrastrukturu, povezivanje unutarnjih plovnih putova Republike Hrvatske u jedinstveni sustav preko višenamjenskog kanala Dunav – Sava. To je ujedno i europski plovni putevi. Zatim digitalizacija svih procesa postupaka u procesu riječnoj plovidbi i svakako jedna stimulacija i promocija razvoja gospodarskog sektora, odnosno malog brodarstva putem poticaja. Ova strategija je obradila i istaknula sve spomenuto, a predstavlja prvi značajan korak, a možda i prekretnicu u razvoju Sektora unutarnje plovidbe. Ona je i pomoć u osvješćivanju svih koji u procesu razvoja učestvujemo u riječnom prometu, daje jasne smjernice globalni know how, kako Vlada Republike Hrvatske, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, resorna uprava, lučke uprave i svi drugi trebaju postupati zajednički i u sinergiji, osigurava podršku i intervenciju europskih tijela u financijskom prometnom sektoru, u financiranju prometnog sektora na razini riječne plovidbe kao sredstvo značajno uključivanje hrvatske riječne plovidbe u europsku riječnu mrežu ostvarivanja prometa roba preko Republike Hrvatske, TEN-T koridorima osobito koridorom Reina – Dunav, te povezivanju Podunavlja sa Jadranom. Donošenje ove strategije razvitka riječnog prometa Republike Hrvatske za razdoblje 2022. do 2032. godine, temelje budućeg prometnog razvoja riječnog prometa Republike Hrvatske kao jednog konkurentnog, modernog, učinkovitog i energetski održivog prometnog sustava kao jednog od ciljeva i Nacionalnog plana oporavka i otpornosti koji će biti u potpunosti integriran u europsku prometnu mrežu i stoga će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ove strategije. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovana zastupnica Marina Opačak-Bilić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo pred nama je danas Strategija razvitka, tj. razvoja riječnog prometa koja je na prvi pogled sasvim u redu, sasvim solidna. Dakle, imamo pregled nešto podataka, nekoliko grafikona stanja određenih prometa u lukama unutarnje plovidbe. Tu je i jedna swot analiza koja govori o prilikama i izazovima ovog pitanja. No ipak mi iz kluba Socijaldemokrati nismo zadovoljni ovako predloženom strategijom, nismo zadovoljni podacima koje ona iskazuje, nismo zadovoljni načinom na koji je ona predstavljena i to ne znači da je nećemo podržati. Dapače, podržat ćemo svaki dokument koji govori o napretku i poboljšanju stanja u određenom sektoru, pa tako i ovaj. No na žalost ovog puta kao i u velikom broju slučajeva do sada bojimo se da se radi samo o dokumentu, dakle samo o crnim slovima na bijelom papiru, a da stvarnog djelovanja nema. Naime, jedna ozbiljno uređena strategija donosi se kad imamo želju i cilj koji želimo ostvariti i doista se njemu posvetiti, a strategija je samo alat, tj. smjernica ili planski dokument kako taj cilj i ostvariti. Glavno pitanje je ovdje želimo li doista unaprijediti, poboljšati stanje riječnog prometa u Hrvatskoj ili donosimo strategiju, jer evo možemo reći čak i da sa dokumentom kao takvim kasnimo već 4 godine. Bilo koja strategija o kojoj govorimo samo je alat kojim želimo postići cilj i ključno je na što ona treba odgovoriti je što želimo postići u toj domeni, zašto nam je to važno, kako i u kojim rokovima to namjeravamo postići i koliko će nas to koštati. Većina od ovih odgovora sadržana je i u ovoj strategiji, no ključno je ponavljam imamo li cilj i stvarnu želju da posvetimo da se doista posvetimo napretku ovog sektora. Naime, posljednja strategija o razvoju riječnog prometa donesena je 2008. godine za period od 10 godina, dakle do 2018. tako da smo imali taj period od četiri godine od ovog današnjeg dokumenta. A najtužnije je zapravo to da je situacija ista i nepromijenjena i u periodu od 2008. do 2018. dok smo tobože imali nekakvu strategiju, nekakav dokument vodilju kao i u periodu od 2018. do 2022. dok strateškog dokumenta nije bilo. Tako da bojim se da će stanje ostati isto i u periodu 2022., 2032. o kojem danas raspravljamo jer imali, ne imali strategiju isto nam se piše. Gledajući malo tu prethodnu strategiju i iščitavajući što smo to od zadanih ciljeva napravili, gledajući koliko je ovaj sektor napredovao kroz ostvarenje tada zadanih ciljeva na žalost ni malo. Ključni podatak kojim ću potkrijepiti naše nezadovoljstvo učinjenim je taj da je od ukupnog prometa udio prometa riječnim putem 2008. godine bio na razini 0,3% i tada je, dakle 2008. najavljivano kako će se razinama iz te desetogodišnje strategije doći do postotka od minimalno sedam, pa čak je i najavljivan rast od optimističnih 20% do 2018. godine. Naime, mi smo ostvarili takav rast da danas imamo udio prometovanja riječnim putem od pazite sad 0,78%. 0,78% i sada ga ovom strategijom želimo dovesti na razinu od 3,05% u idućih 10 godina. Evo za priznati je da je sada postavljeni cilj vrlo optimističan. Dakle, rast od 2,27% u idućih 10 godina od danas to je nešto što je vrlo lako ostvarivo ako se ozbiljno i doista strateški uhvatimo ovog posla, no ostaje nevjerojatna činjenica da smo u 14 godina od kojih je 10 period provođenja strategije ostvarili rast od 0,3% od najavljenih 7 do čak najavljenih 20%. I nadam se da će ovaj sada željeni rast od 2,27% biti ostvaren, te da ćemo evo za 10 godina nećemo mi ili neki drugi ovdje za ovom govornicom raspravljati sa jednako poražavajućim argumentima kao što to imamo danas. Također dobro je reći kako podaci govore da je 2000. udio riječnog prometa bio na razini oko 3% i tada se govorilo o predviđanju porasta prometa na 15%. To je ono što smo malo u replici argumentirali, da bi naknadno, dakle 8 godina kasnije prilikom donošenja prethodne strategije, 2008. bili na 0,3% i tad smo donijeli strategiju da želimo do 2018. biti na, evo neću spominjati ovih optimističnih 20, da ćemo biti na nekih optimalnih 7%, da bismo nekim čudom, čudom i nekim čudnim smjerom zapravo došli sa 7 na današnjih 0,7%. Želim naglasiti da Strategija razvoja riječnog prometa izuzetno važna tema za ovu zemlju i da nam je važno razvijati upravo ovu vrstu prometa pa je ovdje važno znati i sljedeće, a to je da je riječni promet najjeftiniji način prijevoza ako ga uspoređujemo sa željezničkim i cestovnim prijevozom, iziskuje najmanju potrošnju energije, a ovih dana postajemo izuzetno svjesni što to znači i ovakva vrsta prijevoza pruža najveću sigurnost, vijek trajanja objekata i sredstava prijevoza je najduži u svakom smislu, promet unutarnjim vodnim putevima je efikasniji, ekološki prihvatljiviji i u krajnjoj mjeri, u krajnjoj liniji, najisplativiji oblik prijevoza. Stoga podržavamo svako dodatno unaprjeđenje i jačanje ovog sektora kako bi u konačnici maksimalno koristili sve benefite riječnog prijevoza. Ključno od svih mjera koje je potrebno provoditi kako bi vodni putevi i riječne luke ostvarile zasigurno jači učinak i kako bi se više koristile za gospodarski razvitak, prvo istočne Hrvatske, a onda i cijele RH jest uređenje plovnog puta, dakle plovnost naših rijeka kroz što veći broj dana u godini, to je ključno i krucijalno pitanje jer, evo, iako smo rijekama povezani sa gotovo cijelom Europom i time zapravo imamo dobre pretpostavke za razvijen riječni promet, pa i u turističkom smislu, on se do danas unatoč svim dobrim perspektivama ne koristi u svojoj punini, a luke na rijekama stagniraju već godinama jer evo, od strategije do strategije nije se puno ulagalo, vidimo da je i u jednoj i u drugoj i u trećoj strategiji prvo i ključno pitanje zapravo pitanje plovnosti rijeka. Tako da evo, paralelno o tome niti ne možemo govoriti o povećanju prometa kojem težimo ako imamo lučnu rijeku kojim se riječnim putem najteže može prići. Evo, kad govorimo o Luci Slavonski Brod, dakle u nju je kolega Dretar rekao 115, ja sam vidjela negdje i do 200 milijuna kuna uloženo. To je vrlo pohvalno, dapače, treba se ulagati, ali čini mi se da nekako idemo obrnutim redoslijedom, da smo prvo uložili u infrastrukturu, u luku u kojoj se većinu godine zapravo ne može prići i to je dovoljan pokazatelj da se nije dovoljno činilo i nadamo se da će se u budućem periodu pristupiti puno odgovarajućem, puno više odgovarajućeg intenzitetom zapravo uređenju plovnih puteva. Očekujem evo, da će donošenje ove Strategije potaknuti jačanje unutarnje plovidbe te da ćemo krenuti putem da sve naše riječne luke imaju svrhu zbog koje jesu, tako da Klub socijaldemokrata će podržati ovu Strategiju s naglaskom da očekujemo puno više aktivnosti koje će doista dovesti do većeg iskorištavanja potencijala kojeg imamo u smislu riječnog prometa. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik i potpredsjednik Sabora Davorko Vidović. izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo javio sam se za ovu raspravu pomalo iz lokalpatriotskih, ali i nekih drugih pobuda. Naime, iščitavajući ovu Strategiju, još jednom smo se mogli zapravo svi zajedno uvjeriti koliko tragično mi gospodarimo i upravljamo ovime što nam ova zemlja daje. Koliko ne skrbimo o poljoprivrednom zemljištu, koliko ne skrbimo o našim šumama, o našim vodama. Ponajmanje skrbimo i brinemo o ljudima. I u ovom slučaju se potvrđuje, nažalost, pa i iz ovoga što je maločas kolegica navodila kako, čak i ako uspostavimo nekakve ciljeve, ako se deklaratorno za njih založimo, kako zapravo po tom pitanju napravimo ništa. Prije 17 godina bio sam gradonačelnik Siska. Okupio sam stručnjake i ljude da vidimo kako i na koji način gradu koji je nastao zapravo kao lučko, kao pristanišni grad, moderni Sisak je u 19. st. nastao kao luka, kako, na koji način vratiti tu važnu komponentu, važnu razvojnu dimenziju tom gradu. Ono što su mi ljudi rekli, sjajno se sve to da napraviti jer Sisak ima sve ono što nema niti jedan drugi grad. Prije 30-ak godina najveća luka, ne riječna, nego najveća luka u Hrvatskoj je bila Rijeka, a onda nje iza Sisak po pretovaru roba. Dakle grad koji ima gotovu riječnu naftnu luku, znači za tekuće terete i sva instalacija je tamo, koja ima pristanište i luku za rasute terete, koja ima putničko pristalište i koja ima pristanište u Brodocentru za remontiranje brodova, što smo inicirali baš u tom mom mandatu, dakle ne vidjeti na koji način se uspostavom kvalitetnog riječnog prometa može generirati čitav niz razvojnih potencijala vezujući se uz taj riječni promet od izgradnje brodova. U Sisku se mogu remontirati, prije niste mogli ni remontirati brodove, nego u Apatinu, ne znam gdje u Srbiji su se ti brodovi remontirali. Dakle imate lučke kapacitete koji su uz željezničku prugu, u gradu koji je 30-ak kilometara udaljen od zračne luke, koji se nalazi zapravo u regiji, najrazvijenijoj industrijskog regiji Hrvatske i ne samo Hrvatske nego ovog dijela Europe. Nikakve Rugvice nisu potrebne gradu Zagrebu dok postoji Sisak sa svojim lučkim potencijalnom. Ali mi nismo bili u stanju napraviti niti ovo o čemu je maločas kolegica s pravom upozorila, osigurati plovnost ni do Slavonskoga Broda rijeke Save, a kamoli do Siska, a kamoli da fantaziramo o tome da idemo, ne znam, do iza Zagreba ili Karlovca, kao što to se u Strategiji. Budimo realni pri planiranju, vodeći računa da, ako napravimo jedan ozbiljan i važan korak, neka to bude prioritetan korak, a nemojmo zapisivati i prepisivati ono što smo već prije desetak ili 12, 14 godina, 2008. detektirali kao nešto za što ne postoji niti mogućnosti niti interes niti ovaj prava spremnost, ja bih rekao i politička volja da se u tako nešto uđe. Dakle ono što u Strategiji nisam dovoljno, možda to nije eminentno sastavni dio Strategije, ja ne prepoznajem da je, ne vidim da je prepoznata u Strategiji važnost Siska kao riječne luke i za taj multimodalni prijevoz, na činjenicu da smo povezani sa riječkom lukom, da smo povezani, velim, sa aerodromom, da se nalazimo na, u velikoj blizini i BiH, da postoje predviđene logističke poslovne zone, da su, da je sva infrastruktura na neki način već tamo na licu mjesta, ali doista nema smisla prevoziti ili ulagati u luke iz kojih se neće imati šta prevoziti. Sisak, kad je propadao, propala je i njegova luka, nema više željezne rude za željezaru jer nema ni željezare, nema više naftne luke u Crncu jer nema više niti rafinerije, ali postoji, velim, veliki bazen oko sisačke luke koji se može kvalitetno iskoristiti.
Imamo dvije replike, ostanite molim vas. Poštovana zastupnica Ban Vlahek najprije.
Poštovani kolega Vidović. Smatrate li da bi veliki potencijal riječnog prometa došao još više do izražaja kvalitetnijim povezivanjem riječne mreže za Jadranskim morem? Hvala.
[[Upadica: Poštovani zastupnik …]] Sa s kim povezivanjem, sa…? [[Upadica: S Jadranskim morem.]] S Jadranskim morem, apsolutno se slažem, pa to je jedna od ključnih pretpostavki zapravo da se potpuno valorizira činjenica da mi možemo na vrlo kratkom, zapravo vrlo kratkoj dionici od Rijeke, evo, do Siska, to je vrlo kratka, imati i tu poveznicu sa srednjom Europom kroz riječne ovaj. Dakle važnost tog željezničkog koridora, povezivanja i sa Zagrebom, ali i sa Siskom, ja mislim da je to condicio sine qua non bilo kakve suvisle strategije i prave valorizacije činjenice da nam rijeka Sava tako duboko, da kažem ulazi u naš prostor i da možemo imati poveznicu sa cijelom zapravo srednjom i zapadnom Europom. Gledajući Rajnu kako izgleda i tamo promet kako teče, ostao sam fasciniran zapravo činjenicom koliki je to potencijal kojega mi u Hrvatskoj ne koristimo.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, razumljivo je vaš patriotizam vezan uz Sisak i prepoznavanje problematike koja je vezana uz Sisak, no nekako tokom vremena se stvari ipak mijenjaju. Dakle Sisak koji je bio, svoj potencijal nažalost pred 15, odnosno 20 godina u smislu korištenja rijeke nije iskoristio. Za to ima niz stvari, što ne znači da je kasno, nikad nije kasno, ali se stvari drugačije mijenjaju i bez jedne kvalitetne prometne povezanosti, a ja cijenim da ta kvalitetna ... [[Govornik se ne razumije.]] prvenstveno bi trebao biti željeznička povezanost, neće biti mogućnost daljnjeg razvitka. Onda ima i niz stvari koje su vezani uz klimatskih promjena, za pravo održavanje plovnog puta, omogućavanje plovnog puta, dakle ima niz, niz stvari koje su međusobno. Ali, nekako, meni je isto žao što se taj jedan potencijal nije iskoristio, nešto što je Sisak bio, prije nekakvih 20-ak godina, neću govoriti o nekoj drugoj državi [[Upadica: Hvala. Hvala.]] o nekom drugom ustroju, i danas su dva [[Upadica: Hvala lijepa.]] različita Siska.
Poštovani zastupnik Vidović.
Da, pa ja sam to maločas ovaj i naglasio, Sisak je zapravo svojim industrijskim potencijale mogao držati tako snažnim i velikim ovaj i važnim tu luku. Međutim, ako nema te industrije i tih onih koji trebaju usluge luke, ali mi imamo zagrebačku regiju, imamo Grad Zagreb koji ima ogroman potencijal, ogroman potencijal i kada se planira, ja sam vidio u Strategiji, tad treba razmišljati o tim različitim angažmanima, privatno, javno-privatnog partnerstva, treba dozvoliti da se u to uloži, da oni koji prepoznaju, ali država mora stvoriti infrastrukturu gdje je ovo povezivanje sa željeznicom, čini mi se, doista od krucijalne važnosti, a luka ne može ostati izolirana od svog zaleđa niti ima pravi smisao postojanja ako te spone nema.
Hvala lijepa. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala vam. Dakle tih kasnih 90-ih Hrvatska je imala ono dvije, reći ću, neke, nazovimo, tzv. ideje koje je gurala jedna politička stranka. Jedna, netko će se sjetiti, bila vam je tzv. tunel kroz Učku za željeznicu, a drugi vam je bio projekt koji se zvao Hrvatski Sueski kanal, '98., '99., znat će evo, Željko Draženović, uskoro Hrvatski Sueski kanal, profesor Pršić, Marušić, Brkić, izuzetan je gospodarski značaj višenamjenskog kanala Dunav-Sava. Sa obrazloženjem, dakle kanal će postati najkraća plovna veza od Podunavlja prema Jadranu, skratit će se plovidba Savom prema zapadnoj Europi za 417 km, prema istočnoj Europi 85 km, dužina trase kanala kao tehničko obilježje iznosila bi 61,5 km, stacionaža kanala počela bi u Vukovaru, a završavala u Slavonskom Šamcu. Dakle kroz postojeće vodotoke rijeke Vuke, Bosuta, Biđa i Konjskog. Pretežni dio trase išao bi niskim poljoprivrednim i šumovitim područjem, radili bi se odgovarajući infrastrukturni objekti, mostovi i to bi vam bilo sve povezano sa 340 km kanalizirane Save od Šamca, dakle s izgradnjom pristaništa, izgradnja je 160 km ravničarske dvokolosiječne željezničke pruge od Zagreba, tj. Karlovca do Rijeke, poboljšanje željezničkih veza od Zagreba prema Splitu, Šibeniku i Zadru i zapravo taj koridor bi imao veće značenje jer bi se, ne samo prometni sustav Hrvatske nego i naše susjedne države, BiH, dakle zapravo integrirao u cjelokupni sustav. Nadalje se nabrajaju vodo gospodarske funkcije, dakle mali vodni, slivni kanali, usmjereni bi bili ... [[Govornik se ne razumije.]] površinske odvodnje poljoprivrednih površina, kanali, bilo predviđeno da ima dakle dosta visoko navigacijsku klasu, to je 5B klasa, što znači da bi bilo omogućeno dvosmjerna plovidba potisnog sustava kroz potisnice, rješavale bi se višenamjenske funkcije kanala, dakle naravno rekao sam već skraćivanje plovnog puta, odvodnja površinskih voda znači novi hidro melioracijski sustavi, površinska odvodnja, naravno tu bi bio mogućnosti za navodnjavanje to je za izgradnju sustava navodnjavanja poljoprivrednih površina oko 40.000 hektara, što znači da bi se vjerojatno i poljoprivreda mogla u tom trenutku orijentirati prema visoko profitabilnim poljodjelskim kulturama. Rasterećenje velikih voda Save, oplemenjivanja malih voda, ali i naglašava se utjecaj kanala na šumske eko sustave. Dakle, to je ono što sam spomenuo u raspravi u ime kluba da zapravo strategija ne daje dovoljan odgovor na zaštitu okoliša, dakle koja postaje krucijalan problem današnjice. I u konačnici, dakle taj rad zapravo završava jednom dobrom rečenicom, a da bi Kanal Dunav-Sava zapravo trebao biti pretpostavka za razvoj kombiniranog prijevoza i za hrvatsko pozicioniranje u prometnim putevima Europe. Hvala.
Jedna replika poštovani zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Hajdaš Dončić, ja ću vas u svojoj replici najprije ispraviti. 1893.g. je bio prvi okrugli stol na temu kanala koji se onda zvao malo drugačije ali je ista tema bila Kanala Dunav-Sava i tad je bilo prepoznato njegov potencijal koji je značajno širi od samog prometnog povezanosti u smislu navodnjavanja, u smislu gospodarskog razvoja, u smislu svega ostalog. Ima tako na ovim našim prostorima nekoliko tema o kojima bi se dalo razgovarat. Za višenamjenski kanal zato se i zvao višenamjenski Kanal Dunav-Sava je rađena u nekoliko navrata procjena utjecaja na okoliš iza toga je napravljeni prostorni plan područja posebnih obilježja. Zanimljivo bi bilo staviti na papir koliko je sredstava do sad energije, sredstva znanja utrošeno, a bojim se da će on ostati jedna od želja i da će nekakvo vrijeme i tehnologije [[Upadica Reiner: Hvala.]] otić dalje, a Kanal Dunav-Sava ostat [[Upadica Reiner: Hvala.]] samo ostati u povijesti.
Poštovani zastupnik Siniša Dončić.
Da, nemam šta dodat nego da ste u pravu, zato sam namjerno spomenuo i bušenje Učke za željeznicu, dakle isto tako i studija utjecaja na okoliš koje su opetovano radile, znači uvijek kada su se približavale nekakvi izbori bilo lokalni, bilo nacionalni neko je taj projekt vadio zapravo iz ladice i krenuo raditi opetovano, ali bez onog ključnog cilja. A to opet kažem, društvena odluka da li krećeš u tu priču ili ne krećeš. Hvala.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je nešto što se zove Strategija razvitka riječkog prometa i kad gledamo u tu Strategiju razvitka riječkog prometa kao što sam kad sam u ime kluba rekla, mi uvijek tu gledamo jedan aspekt. Aspekt ove strategije je vezan uz promet, ali ono što treba gledati, treba gledati u kontekstu Prometne strategije, u kontekstu Gospodarske strategije, u kontekstu klimatskih promjena dakle zaštita okoliša je danas tema klimatskih promjena, u kontekstu prostornog razvoja, u kontekstu gospodarskog razvoja. Dakle, ovo je jedan segment iz kojeg mi imamo strategiju, traje 10 godina mi tu prepoznajemo da imamo tisuću kilometara puteva da je 641 međunarodni put i lijepo u strategiji kažemo sljedeće, imamo Dunav koji možemo koristiti, imamo Dravu i Savu gdje imamo problem nanosa. Dakle, mi već sad kad kažemo u strategiji znamo da imamo dve rijeke koje imamo problem sa njihovim korištenjem i onda u kontekstu toga je tema i luka i što se u lukama razvija. Tu kad smo imali u raspravi gospodarske zone onda smo u raspravi o gospodarskim zonama posebno naglašavali gospodarsku zonu Luke Vukovar koja ima neki potencijal. Ja bih danas, ja danas mislim da mi kao prvo o riječkim i o razvitku riječkog prometa možemo samo raspravljati ako gledamo razvitak željezničkog prometa, razvitak u smislu razvitak gospodarstva pojedinih dijelova države i ono što moramo voditi računa, moramo voditi računa klimatske promjene. Bio je predsjednik jedne zemlje SAD koji se zvao Trump i koji je apsolutno negirao da su klimatske promjene postoji i za vrijeme njegovog mandata su jedne od najžešćih uragana i svega ostalog koji je zadesio Ameriku odmah su ga demantirali i pokazali. Danas ne morate biti veliki stručnjak, ne morate biti ni veliki da se bavite zaštitom okoliša, klimatskim promjenama da vidite da su klimatske promjene činjenica i ne kroz neko drugo stoljeće i nekim drugim ljudima i neki drugi život nego mi, dakle mi ćemo biti sudionici i dionici smo klimatskih promjena i pitanje je što će se to dogoditi vezano uz naše rijeke i vezano uopće uz korištenje rijeka. Dakle, ako već danas znamo da sa Savom i Dravom imamo problem da bi se uopće mogli koristili, da li smo spremni rješavat taj problem, da li taj problem možemo rješavati u skladu sa zaštitom okoliša u smislu korištenja nasjeva, eksploatacija šljunka, pijeska koji je promjene koje jesu, dakle to su niz stvari kojih se trebamo pitati i na koja trebamo dati odgovor. Ono što ja hoću naglasiti, mi imamo strategiju koja je bila 2008.-2018. ona je djelomično reciklirana, imamo novu strategiju koja je djelomično reciklirana. Ova strategija koja je do 2032. ja sam očekivala da ipak da odgovor da ovaj dio promjene krajobraza jer će se i krajobraz promijenit htjeli mi to ili ne htjeli. Svi stručnjaci koji se bave ovom problematikom kažu sljedeće, klimatskim promjenama se najbolje prilagođava biljni i životinjski svijet, najteže čovjek. Dakle, tu se će i u odnosu na rijeke i korištenje rijeke neke stvari promijenit. Ja zaista u svom periodu života kad sam se bavila zaštitom okoliša onda bih možda i mogla i usudila se dati neke odgovore ili predvidjeti neke scenarije. Danas se stvarno čak ni ne usudim predvidjeti neke scenarije i neke priče. Stvari se, priroda tako brzo mijenja stvari da nešto što je bilo zacrtano u strategijama za 10 ili 20 godina više ne funkcionira. Ključno pitanje koje bi si mi danas trebali postaviti kao što sam pitala Hajdaš Dončića da li je Kanal Dunav-Sava jedna od onih stvari koja će ostati stoljećima upisano ili je to prošlo vrijeme ili on više nikad neće biti i nikad više neće biti potrebe za njega, u kojem smislu će ići rijeke, dakle u tom smislu i u kojem će se smislu razvijati luke jer u tim lukama bez obzira kakva traljava ili ovakva ili onakva infrastruktura postoji. Dal ćemo to razvijati u lukama neke nove gospodarske zone, dal ćemo mi uopće svoj riječni promet, rijeke i sve ostalo početi koristiti u funkciju kopnenog turizma i razvijati neki novi vid turizma, to su pitanja koja si trebamo postaviti.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Ban Vlahek.
Poštovana kolegice, u više navrata ste danas spominjali klimatske promjene i onečišćenja, nisam primijetila u strategiji zanima me da li vi možda znate da li je izrađena procjena mogućeg povećanja onečišćenja naših rijeka, bespovratno uništenje šuma i biološke raznolikosti? Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja sam jednako tako pitala državnog tajnika jer su me zanimali ti neki podaci, ja to u ovoj strategiji nisam vidjela. Ova strategija je i tu moramo biti nekako i pošteni, ona se bazira na ono što je njen naziv kaže, a to je Strategija riječkog prometa. Ali ja ono što sam sigurna, vi ne možete gledat samo taj sektor, bez da gledate nešto drugo. Dakle, rijeke su živi organizmi koje se dakle smisao onečišćenja koja posljedice koja ima, smisao sušnih godina, spuštanje vodostaja, dizanje vodostaja, ono što sam naučila tokom vremena, a to je da se i biljni i životinjski svijet prilagođuje nekakvim novim uvjetima, pa se u tom smislu i šume i šumski svijet ili nešto drugo prilagođuje nekakvim novim uvjetima. Primjera radi, mi imamo onaj sustav hidroelektrana koji je gore na Dravi, promijenio je se biljni i životinjski svijet i to ne u dugo vremena, u 20, 30 godina [[Upadica Reiner: Hvala.]] vi imate neke životinje koje prije nikad niste imali.
Hvala. Poštovani zastupnik Vidović.
Ja kolegice dijelim apsolutno s vama zabrinutost vezano za klimatske promjene i mislim da se apsolutno ništa u ovoj zemlji ne bi smjelo raditi, a da taj horizontalni cilj ne bude prisutan. Međutim, ja ne bih iščitavajući ovu strategiju ja mislim da sam 30-ak od 115 stranica se odnosi upravo na različite aspekte očuvanja okoliša, pogledao sam malo i primjedbe koje su išle od udruga. Ja ocjenjujem da u jednom realnom planiranju gdje bi se doista govorilo samo o plovnosti Save, mislim da je sve ovo drugo priča za neku daleku budućnost. Kanal Sava-Dunav čuli smo to je ... 150 godina kao priča. Ja mislim da to ne bi ni na koji način trebalo uz kvalitetan rad ne bi trebalo ugroziti ni na koji način okoliš i prirodu tim više što bi osiguralo jedan ekološki puno prihvatljiviji … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja zaista nisam od onih koja je u tome isključiva i ne želim biti isključiva. Ja mislim da tu treba napraviti najbolju moguću mjeru. Mislim da treba da nije tema da se štiti, bez obzira što vjerojatno oni isključivo zeleni sad mogli napast, ali ako vi to bez ikakvog kriterija štite onda ostaje pitanje gdje je čovjek, jel čovjek svojim radom jednako tako mijenja. Za mene je kvalitetan krajolik, krajolik koji je čovjek napravio svojim radom. Dakle, ja sam arhitekt nekako cijeli život sam se bavila prostornim planiranjem, dakle uz nekakav krajolik ili krajobraz koji napravi priroda je jednako tako po meni u istom rangu kvalitetan i krajolik i krajobraz koji napravi čovjek svojom rukom, svojim djelovanjem i mora ostaviti traga na ovoj zemlji. Tako da ja mislim da prava mjera je nešto što je potencijal. I s vama se slažem da je potencijal Sava.
Hvala. Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Kolegice Mrak Taritaš vrlo ste dobro iznijeli svoju raspravu i evo svi smo danas ovdje utvrdili da je pitanje riječnog prometa apsolutno zapostavljeno i jasno je da u smo pola od zadanih ciljeva iz dosadašnjih strategija provodili, mogli smo biti na razini udjela prometa. Evo pročitat ću jedan naslov jednog portala od prije godinu dana koji kaže „Hrvatska bi više robe mogla pretovariti u riječnim nego u morskim lukama“ obrazlagajući to našim položajem koji nas pozicionira kao važnog čimbenika u prometu između sjevernojadranskih luka i Srednje i Istočne Europe. Luke kakve takve jesu, ali ih imamo, no problemi su isti oni koji su bili i prije 10 godina, dakle problemi su nanosi koji onemogućavaju plovidbu. Vjerujete li vi da će se ipak nešto ozbiljnije promijeniti s ovom strategijom i zapravo samim njenim provođenjem? Ne moramo govoriti naravno o tome da preteknu naše riječne luke naše morske luke, ali evo minimalno nešto o čemu možemo govoriti [[Upadica Reiner: Hvala.]] neki potencijal evo recimo turizam i ostalo?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, strategija je dokument koji morate imat. O tome koliko je on dobar, koliko je loš, koliko ga treba dopunjavati ili ne je tema ove rasprave i nekako ja sam stanovišta i mišljenja da on uvijek može biti i bolji i može biti i drugačiji. Ali ne stvari se zaista ubrzano mijenjaju i ono što je teoretski zaista imamo potencijal rijeka i teoretski zaista imamo potencijal riječnih luka, ali moramo u svemu tome biti pošteni. Dakle, mi smo država koja ima proračun ko što ima, odlučili smo se u jednom periodu svog razvoja razvijati cestovnu mrežu i moramo biti pošteni nismo mogli paralelno i cestovnu i željezničku i luke na moru i luke na rijekama i plovne putove i sve ostalo, to je vrlo teško odrađivat, ali ja nekako mislim da raspravljat o ovoj strategiji, a da pri tom nemamo razvitak željeznice će biti jako teško.
Poštovani zastupnik Sačić.
Poštovana kolegice, mislim nažalost i konstatiram sa žalošću da smo mi generacija 60-godišnjaka zapravo zadnji koji smo imali priliku, veselje, čast, radost, bogatstvo sudjelovati u bar iz mog zavičaja sjeverozapada Hrvatske u čistim vodama potoka i rijeka. U ovoj strategiji i mnogim drugima ne čini se sve što se može učiniti da se zaštiti da se vrati to zbog raznoraznih okolnosti, izgradnji farmi i svega, ali u Zagrebu sad u Podsljemenu imamo potok Štefanovec Markuševec imamo betonizaciju da se regulira to. To dobro dođe nama stanovnicima tamo, međutim potoci se čitava korita se betoniraju i bočno i dolje kakva je situacija, to je nekad navodno bilo dobro. Što sad? Da li sad u Njemačkoj kažu da to nije dobro? Šta učiniti?
Hvala. Nije baš vezno uz riječni promet, ali poštovana zastupnica Mrak Taritaš će odgovoriti.
Kolega Sačić stvari se tako mijenjaju dakle ja sam pred dosta godina 20-ak godina bila u Bavarskoj, dakle Bavarci su iza Drugog svjetskog rata kad se Njemačka krenula oporavljat kompletno Bavarsku pretvorili u plodno polje i onda su prije 20-ak godina postali svjesni toga da im je to u smislu zaštite okoliša apsolutno neprihvatljivo i krenuli su to se zvalo doprirodno jel drugačije nismo to mogli prevesti, dakle vi ste dobili naknadu da svoju njivu ili oranicu ne koristite nego da ju vraćate prirodi kao što bi dobili najveći usjev na njoj. I sad smo mi svi tamo hodali po toj Bavarskoj i divili se žabama koje su kreketale i barama koje su bile. Ja kako imam malo jezik koji je malo duži ja sam rekla, znate šta vi uzgajajte, a dajte samo Hrvatskoj to što treba, a mi ćemo i dalje imati [[Upadica Reiner: Hvala.]] i svoje bare i svoje žabe i sve ostalo [[Upadica Reiner: Hvala.]] stvari se jednostavno mijenjaju.
Hvala. Poštovani zastupnik Ćosić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana kolegice u svom izlaganju ste problematizirali pronos nanosa rijekama, naime sami ste rekli da je rijeka živi organizam i taj pronos nanosa je sasvim normalan, tamo gdje utječu rijeke u druge u rijeku Savu pojavljuje se nanos koji može biti smetnja, ali evo u onim vremenima kad je kolega govorio o plovnosti Siska kao jake luke i velike flote taj nanos se redovno održavao, vadio, premještao na druga mjesta jer ono kako ste rekli pogrdni naziv za šljunčarenje u biti bi se trebao odvijati samo unutar plovnog puta, a ne van toga i onda bi te rijeke bile u redu i onda bi se nanos taložio tamo gdje treba, izgradnjom bi … poprečni gradnji te ste struke otprilike znate o čemu govorim, tako da se to može riješiti upravo zbog toga što se sve brzo mijenja. A upravo je jedno sustavno gospodarenje vodama potrebno da [[Upadica Reiner: Hvala.]] gospodare vodom kako bi se nosili sa tim izazovima ekstrema.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo na vašem pitanju odnosno komentaru. Pred godinu dana da je netko u ovoj sabornici krenuo govoriti o nuklearnoj energiji kao energiji koja je poželjna mislim da bi bilo tri četvrtine ove sabornice koje bi rekle pa čekaj šta je sad njemu došlo. Danas nakon rata koji se je desio počeo 24. veljače u Ukrajini je to nešto što s ove govornice krećemo govorit. Jednako tako ja moram priznati da u jednom dijelu svog radnog staža sam se strašno borila s aspekta s ovima koji se bave zaštitom okoliša i prirode koji gdje se krenulo zabranit, dakle zabranilo se uopće u vodnim tokovima korištenje pijeska i šljunka jer su svi upozoravali bit će nanosi, promijenit će se sve, rijeke će promijenit čak i da nije plovni put, promijenit će svoja korita ili će naći neki novi put. Trebalo je nekoliko godina da postanemo [[Upadica Reiner: Hvala.]] svjesni da se to treba koristiti i raditi.
Hvala. Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ivan Radić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, državni tajniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog Strategije razvitka riječnog prometa u RH za razdoblje od 2022.g. do 2032.g. U njemu je sadržana jasna vizija budućeg razvoja riječnog prometa i smisleno su definirani ciljevi koji se žele postići u sljedećih 10 godina odnosno rekao bih ciljevi za budućnost. Predložena strategija izrađena je uvažavajući aktualni europski i nacionalni, regulatorni i strateški okvir. no ono što je važno za naglasiti da su prilikom pripreme ove strategije održani i radni sastanci s predstavnicima jedinica lokalne samouprave među kojima su gradovi Slavonski Brod, Vukovar, Osijek i Sisak s ciljem dobivanja cjelovitog uvida u probleme i potencijale za budući razvoj, a zaključci s održanih radionica također su poslužili kao temelj za definiranje ciljeva i mjera strategije. U odnosu na regulatorni strateški okvir s nacionalne razine možemo reći da je strategija prije svega izrađena u skladu sa Zakonom o plovidbi i lukama unutarnjih voda te u skladu sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH. Također mjere zaštite okoliša su jasno navedene, provedena je kao što možemo vidjeti strateška procjena utjecaja na okoliš. U odnosu na regulatorni i strateški okvir s europske razine strategija se temelji na Europskom zelenom planu, Dunavskoj strategiji, Strategiji za provedbu okvirnog sporazuma u slivu rijeke Save, Europskom ugovoru o glavnim unutarnjim plovnim putevima od međunarodnog značaja te na više uredbi EU Parlamenta i Vijeća. Upravo ovi dokumenti koji utiru put razvojnom usmjerenju EU u sektoru prometa unutarnjim plovnim putevima i razvojnom usmjerenju RH kako općenito tako i u prometnom sektoru koji potiču energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša te prilagodbu klimatskim promjenama i nisko ugljični razvoj poslužili su pri definiranju ciljeva i mjera ove strategije. Uz ciljeve i mjere u strategiji su i vizija i misija također jasno definirane. Vizija je konkurentan, visokoučinkovit, moderan sustav unutarnje plovidbe u RH koji je potpuno integriran u europsku prometnu mrežu te funkcionira po načelima ekonomske i ekološke održivosti, a misija je kroz jačanje kapaciteta unapređenja organizacije i suradnje, razvoj infrastrukture i opću modernizaciju omogućiti iskorištavanje potencijala sektora unutarnje plovidbe u RH. Pružiti adekvatan odgovor na prometnu potražnju, osigurati dostupnost te visoku kvalitetu i pouzdanost usluga prijevoza u skladu sa suvremenim potrebama aktera na tržištu. Također na temelju analiziranih razvojnih potreba i razvojnih potencijala u strategiji su postavljeni strateški ciljevi definirani u skladu s Nacionalnom razvojnom strategijom RH do 2030.g. i to povećanje konkurentnosti i poticanje održivog razvoja sektora unutarnje plovidbe te razvoj infrastrukture i povećanje plovnosti u unutarnjoj plovidbi. Navedeni strateški ciljevi određuju smjer razvoja u svrhu postizanja učinkovitog i konkurentnog sektora unutarnje plovidbe, a uz to njihovim ispunjavanjem povećat će lučki infrastrukturni kapaciteti što će u konačnici dovesti do porasta potražnje odnosno do porasta prekrcaja tereta u hrvatskim riječkim lukama, ali na taj način da se potiče održivi razvoj. Očekujemo da će provedba ovako postavljenih ciljeva i mjera kroz narednih 10 godina rezultirati konkurentnim i modernim sustavom unutarnje plovidbe koji će biti u potpunosti integriran u europsku prometnu mrežu. Stoga kako je rekao i moj kolega Ćosić klub HDZ-a će prihvatiti predloženi tekst strategije. Hvala vam.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci i o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom sutra u utorak 12. srpnja u 9,30 i prva točka biti će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, prvo čitanje, P.Z. br. 308. Želim vam ugodan ostatak poslijepodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 15:27 SATI Dobar dan poštovane kolegice i kolege. Evo na početku gospođe i gospodo zastupnici sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice s dvije nove točke. Prva je prijedlog za iskazivanje povjerenja doktoru znanosti Marku Primorcu za obavljanje dužnosti ministra financija i dva, prijedlog za iskazivanje povjerenja Olegu Butkoviću, ministru mora, prometa i infrastrukture i za obavljanje dužnosti potpredsjednika Vlade RH. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice. E sad prije nego što prijeđemo na današnji rad odnosno na ono što je predviđeno kao točke dnevnog reda, htio bih vas ukratko upoznati sa točkama koje će biti sutra, prekosutra kako biste mogli se pripremiti i ovaj mi smo ih sve uvrstili doduše u dnevni red, ali tek tolko da znate šta će biti. Dakle, mi ćemo sutra u srijedu najprije imati Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava RH s prijedlogom nacrta promjene Ustava RH i onda Prijedlog odluke o pristupanju izmjeni Ustavnog zakona o ustavnom sudu RH s prijedlogom nacrta izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu. Nakon toga će, nakon te dvije točke biti će Prijedlog zaključka o obvezi osiguravanja zakonskog prava na prekid trudnoće na zahtjev u svim ovlaštenim zdravstvenim ustanovama u RH i na kraju će biti Prijedlog odluke o razrješenju člana nadzornog odbora HRT-a. U četvrtak ćemo početi sa prvom točkom, to će bit Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Republike Finske, pa onda drugo o pristupanju Kraljevine Švedske i onda ćemo imati Prijedlog za pokretanje pitanje povjerenja Goranu Grlić Radmanu, ministru vanjskih i europskim poslova u Vladi RH. Evo tako da znate kako ćemo ići ovim redom raditi sutra i prekosutra kako biste se mogli svi pripremiti za te točke i proučiti materijale.