Dakle, rekoh, nismo brojni, ali smo odabrani, meni jedino žao što nema kolege Pupovca jer ja ću opet napravit nešto slično onome što sam učinio prošli put. Naime, pripremio sam se govoriti jednu temu i u zadnji čas dođe prijedlog iz kluba Domovinskog pokreta da uzmem drugu. Dakle, ja sam želio danas govoriti o zločinstvu srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori, nad crnogorskom državom, nad crnogorskom nacijom, nad crnogorskom pravoslavnom crkvom i zatražiti da pozovemo na konzultacije naše europarlamentarce da im ispričamo o čemu se tamo radi pa da oni to u polupismenu, što se tiče događaja na ovom djelu Europe, polupismenu Europu upute i upozore da pruži podršku Crnogorcima a ja ću to svakako idući put učiniti, međutim od mene se traži da prokomentiram lokalne izbore ili onaj dio izbora koji je za nama. Prihvatio sam i radi toga što su ti lokalni izbori po mojoj ocjeni puno značajniji negoli parlamentarni izbori. A izborna trka je inače jedna zanimljiva natjecateljska disciplina, puno više nesportska negoli sportska, ali ima u sebi nešto coubertinovsko, to vam je onaj čuveni obnovitelj Olimpijskih igara ili utemeljitelj modernih Olimpijskih igara koji je poznat po geslu „Važno je sudjelovati, nije bitno pobijediti i svi sudionici su pobjednici“. Toga se hrvatski političari jako pridržavaju i to su novinari prihvatili. Tko god se pojavio na izborima, svi su na svoj način i za sebe ... [[Govornik se ne razumije.]] Međutim ja ću pokušat objektivno progovoriti o pobjednicima i poraženima na ovim izborima, sa velikim zadovoljstvom i jako mi je drago da među ozbiljne pobjednike ili čak da je na čelu Domovinski pokret kom pripadam. Ja ću bez zadovoljstva i bez sreće spomenuti da je jako dobro, dobar rezultat postigla platforma Možemo!. Poslije ću riječ, dvije i zbog čega nisam sretan. Također, meni ne smeta, dapače, meni je drago uspjeh Mosta. A što se tiče poraženih, najbolje su i oni koji hine pobjedu, najbolje su njihova lica rekla što i kako doživljavaju izbore. Najveći poraženi i najveći gubitnik izbora je SDP. HDZ zna kako je prošao, međutim jedan dio u tim izborima je vrlo značajan, zagrebačkim, u lokalnim izborima, zagrebački izbori, to vam je Wimbledon. U finalu Wimbledona ne igra ni SDP ni HDZ. Dakle, sad ću jedno upozorenje kolegama iz HDZ-a, da se ne bio ostvarila ona zločesta kako HDZ-u vrijedi država samo onoliko koliko njom vlada. Ja ne tražim, evo nema mi dragog, ne tražim od Marija Kapulice niti od Andreja Plenkovića da glasuju za Domovinski pokret ali neka puste Hrvate koji poštivaju tradicionalne vrijednosti da daju glas. Ne plaši nas ni pisanje Indexa, portal, sin mi neki dan reče, kaže: stari, evo vele da Škoro nema nikakve šanse sa Tomaševićem. A ja velim: Andro, odgovori isti takvi kao portal su 90—e godine govorili da Hrvatska nema nikakve šanse sa Srbijom i sa Jugoslavijom pa se dogodilo što se dogodilo. Nažalost, neću biti u prilici reći ono što sam želio o platformi Možemo“, moram se osvrnuti i na predsjednika moje stranke pa i na nas. Miroslav Škoro potpuno mirno čeka finale. Osjeća se pobjednički jer već takav je, međutim i on i mi ne spavamo nego smo spremni za žestoku borbu ko HOS-ovci '91. godine. Od obrađivanja svih mjesta gdje bi mogli biti potencijalni kandidati, ali boga mi i kontrole izbornih kutija. Pokazat ćemo kako se vodi kampanja a pokazat ćemo ako se dogodi da izbor ne dobijemo, kako se čestita onome tko je pobijedio. Hvala lijepo.
Idemo sada na 5. raspravu u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a govorit će poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Drage umirovljenice i umirovljenici. Dosta godina sam kriva što ne radim na ujedinjenju umirovljenika i još uvijek me krivite kao jedinog predstavnika umirovljenika u HS-u za dosta nepravdi koje su vam nanešene stalnim izmjenama mirovinskog zakona. Vrijeme je da stanemo na loptu. Nije na čovjeku da ujedini ono što su osobni interesi ljudi razjedinili, i molim vas, prestanite zazivati Mesiju jer on doći neće. Sa ovom spoznajom povukao sam se da ne smetam onima koji su govorili da je ujedinjenje umirovljenika pitanje trenutka i eto, prolazi 6 mjeseci od toga, no pomaka nema, a bojim se da ga nikada neće ni biti jer su interesi građana od 50 do 100 godina bitno različiti, a svi smo definitivno zatočenici prošlosti, svojih profesija, navika, životnih iskustava i svakom je teško priznati da netko drugi, da je netko drugi u pravu jer ponešto i zna i konzultira se s onima koji znaju. Htjeti i zaklinjati se u dobrobit umirovljenika i učiniti to stručno, profesionalno i bez ostataka nije isto. Recimo, Covid dodatak. Pitao sam ga s ove govornice u namjeri pomoći najsiromašnijim umirovljenicima i to značajnije više i prije nego što je isplaćen. Svaku dobru namjeru i ideju upravo oni koji se zaklinju u interese umirovljenika, upravo oni koji bi trebali podržati, pokvare i miješaju se u nešto o čemu pojma nemaju. Kao da bi se ja gurao operirati kuk. Nonsens. Zato ti procesi imaju repove. Zato ljudi ispaštaju, a oni se kao čude i opet ne zovu njih, ne zovu njih nego zastupnika. Zar oni koji rade do 4 sata, umirovljenici i ukupno imaju manja primanja od 4 tisuće kuna, nemaju pravo na Covid dodatak? Zar oni koji primaju 2 tisuće kuna mirovine iz BiH, a morali su sve tamo ostaviti, a građani su RH, ne zaslužuju Covid dodatak? Zar se razmjenom podataka sa inozemnim osiguravateljima ne može dobiti podatak o visini primanja iz inozemstva, nego građani moraju u red? I sve to građani toleriraju i opet vjeruju obećanjima i glasaju za one koji su umirovljenicima napravili štetu i kupovali njihove glasove za sitniš. Sada samo što svaka općina ili grad nije počela graditi dom umirovljenika i zapamtite, opet će obećanja biti božićna, a realizacija posna i opet će nakon izbora biti puno napuštenih i gladnih usta. Najveći zazivatelji reformi nisu pisnuli da imamo previše općina i gradova, najnezadovoljniji sa stanjem u državi opet su ostali doma što znači da uživaju u svom nezadovoljstvu, da su mazohisti i upravo su oni najviše krivi da imamo stanje kakvo imamo. Svuda gdje su se strasti uzburkale, gdje je eksplodirala kultura nezadovoljstva i gdje je bila veća izlaznost, promjene su se dogodile. Dogodila su se smjena opcija i smjena generacija. Mala izlaznost odgovara samo onima koji su se ušančili na vlasti i žele biti gospodari ljudima, prostoru i vremenu što je ljudski apsurdno i ludo i znajte da ne prezaju ni od čega. Znam da bi vi više voljeli da vam o ovome priča neko novo mlado lice, a ne izlizani političar koji ovo radi već 18 godina, no nije vas nikada iznevjerio što god vi mislili o tome. Dokaz tome je i broj glasovao koje sam na lokalnim izborima za županijsku skupštinu osvojio na listu HSU-HSLS-HNS u Istri. 3 987 glasova nije lako dobiti kao vjeru i povjerenje građana, pa makar to bilo i 4,99%. Ako mislite da je lako, pokušajte. Ja se zahvaljujem svojim biračima u Istri na povjerenju, što ću im i uzvratiti na način što ću i nadalje biti [[Upadica: Hvala vam.]] njihov glas u Saboru i govoriti o [[Upadica: Hvala vam.]] rješenjima za njihove probleme i zastupati ih. Hvala lijepo. Oprostite.
Hvala vama. Zahvaljujem. I idemo na zadnju prijavljenu raspravu u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana kolegice Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici, na početku ovog govora želim svim novim progresivnim snagama čestitati na tome što su svojim ulaskom u drugi krug lokalnih izbora ugrozili opstanak okoštalih mahom koruptivnih struktura postojeće vlasti. Unatoč maloj izlaznosti, rezultati pokazuju buđenje svijesti kod naših građana da se vlas može i da se mora mijenjati. Samo po sebi to je dobra vijest. Vijest koju treba slaviti jer pokazuje da ima nade da ćemo uspjeti stvoriti državu kakvu zaslužuju svi naši građani. Nikada u povijesti niti jedna vlast nije toliko opljačkala, toliko osiromašila, toliko obezvrijedila Hrvatsku kao ova HDZ-ova. Nikada u povijesti moderne države niti jedan premijer nije bio toliko umišljen, toliko bahat, toliko arogantan prema sveukupnoj javnosti, prema medijima, prema oporbi, prema ovom domu, prema Hrvatskom saboru kao što je to Andrej Plenković. Stoga mi je posebno drago da je ovakva demontaža HDZ-a i svih nepravdi koju je HDZ u državi generirao započela upravo za vrijeme njegovog mandata. No, za pravu promjenu za promjenu kakvu Hrvatska uistinu treba nije dovoljno to da lokalne utvrde ove pokvarene vlasti preuzmu neke nove snage. Za korijenite promjene odgovoran je i zadužen Hrvatski sabor. Zato pozivam sve oporbene snage da se otvore dijalogu da konačno počnemo razgovarati o tome kakva bi Hrvatska trebala biti, kakav bi trebao biti njezin ustroj. Tri godine su pred nama da reformiramo izborno zakonodavstvo, da skrojimo izborne jedinice tako da one budu ustavne, pravedne da svaki glas podjednako vrijedi. Tri godine bi nam trebale biti dovoljno da osmislimo kakav ćemo teritorijalni reustroj napraviti da smanjimo broj županija, gradova i općina do slijedećih lokalnih izbora. Tri godine trebale bi nam biti dovoljne da reformiramo hrvatsko pravosuđe, da promjene u pravosuđu ne svedemo na bitku između dva brda čija će osoba biti izabrana na čelnu funkciju sudbene vlasti, nego da pravosuđe jačamo iznutra jačanje unutarnjih mehanizama kontrole i provjere, kava danas zapravo uopće ne postoji osim kao puka farsa na razini formalnosti. Treba jačati sustav provjere imovinskih kartica sudaca i državnih odvjetnika, treba jačati sustav etičke odgovornosti i disciplinske odgovornosti sudaca i državnih odvjetnika, treba jačati i preventivne mehanizme. Čuvena transparentnost pojedinih gradova i općina zapravo je tek mali početak, tek jedan korak u dobrom smjeru no daleko od transparentnosti kakvu javnost i mediji uistinu zaslužuju kakvu trebaju. Otvorimo izmjene zakona u pravcu sređivanja stanja i na regionalnoj i lokalnoj razini na način da ćemo u ovom Domu propisati što sve na internetskim stranicama pojedinih državnih tijela može i mora biti objavljeno, to je puno više od onoga što čak i u najnaprednijim jedinicama lokalne samouprave imamo sada. Oformimo registre javne imovine, nekretnina posebice, otvorimo podatke o tome tko pojedine nekretnine koristi, kome su dane na korištenje najčešće za gotovo sitne ili nikakve novce. Otvorimo reformu naših gospodarskih ciljeva, smanjimo parafiskalne namete, pojednostavnimo procedure, olakšajmo život svim našim stanovnicima i svim našim poduzetnicima tek tada će na sljedećim lokalnim izborima rezultat tih izbora biti takav da će Hrvatska konačno krenuti naprijed. Hvala.
To je bilo danas sve što se tiče slobodnog govora odnosno iznošenja stajališta, Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Nema nas puno, ali evo u ime nas koji smo ovdje želio bih čestiti svima onima koji su pobijedili u prvom krugu, želim im puno uspjeha u daljnjem radu. Oni koji su ušli u drugi krug, želim im puno sreće i dobru borbu, a onima koji nisu uspjeli njima isto tako čestitke na sudjelovanju. Mi ćemo nastaviti raditi u HS-u, sačekat ćemo još do 1.6. da vidimo sada i nove upute stožera pa ćemo možda onda ići i sa većim brojem zastupnika u sabornici, ali evo još vas molim za dva tjedna pa ćemo onda vidjeti kako ćemo dalje. Nastavit ćemo kao i uvijek srijedom, prvi dan u tjednu iznošenje stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Evo ja vas sve srdačno pozdravljam. U sljedećih nekoliko minuta pokušat ću vam objasniti što znači pojam demokracija na hrvatski način. Naime, u zadnjih 15 mjeseci svima, posebice vladajućima najčešće izgovorena rečenica je bila da je zdravlje nacije na prvom mjestu, posebice ministru zdravstva Viliu Berošu, što je i normalno s obzirom da se nalazimo u doba korona pandemije. I u zadnjih 15 mjeseci Nacionalni stožer civilne zaštite RH donio je na stotine odluke koje je proslijedio na lokalne razine koje smo mi čelni ljudi lokalnih stožera trebali provesti u djelo. Radi se prvenstveno o restriktivnim mjerama okupljanja, povremenoj zabrani rada ugostiteljski objekata, casina, kina, kazališta, jedno vrijeme i škola i vrtića. S nekim od tih mjera sam se osobno slagao, neke sam smatrao kontradiktornima, ali sve te mjere su imale za cilj sprečavanje daljnjeg širenja korona pandemije. I cijelo to vrijeme, zdravlje nacije je i bilo na prvom mjestu, sve do 16. svibnja, taj dan je korona nestala u RH. Naime, 16. svibnja odlukom Nacionalnom stožera i ministra Božinovića svi oni hrvatski državljani koji žive izvan RH, a imaju pravo glasa mogli su slobodno ući u RH bez PCR testa, bez potvrde jesu li prebolili koronu ili ne kako bi im se omogućilo njihovo pravo glasovanja. Taj dan je bilo samo bitno da dođu birači, prvenstveno iz Republike Srbije, bitno je dati birači daju potporu najvećem koalicijskom partneru vladajućih SDSS-u, bitno je da ti birači koji 20 godina ne žive u RH donesu prevagu u nacionalno miješanim sredinama. Tako smo recimo primjerice upravo u Vukovaru imali 10% veću izlaznost nego u zadnja četiri izborna ciklusa upravo zahvaljujući tim biračima. Taj dan zdravlje nacije više nije bilo bitno, nije bilo bitno što se ugrožava domicilno stanovništvo, nije bilo bitno što postoji velika mogućnost novih žarišta korona pandemije, prvenstveno u ovim graničnim sredinama nacionalno miješanim gdje su dolazili birači iz susjednih država. I o tome ćemo više znati u sljedećih nekoliko dana ili nakon drugog kruga izbora. A kad smo već kod tih lokalnih izbora oni su najbolje pokazali koliko je Hrvatskoj potrebna reforma lokalne samouprave. Naime, već 4. svibnja kada su predane kandidacijske liste, svi smo mi znali da u 55 općina i gradova imamo već pobjednika, ne zato što smo bili vidoviti nego zato što u tim općinama, nažalost i gradovima smo imali samo jednog kandidata, samo jednog kandidata. I to vam je demokracija na hrvatski način. I nitko ne kaže da tu nema kvalitetnih osoba, sigurno ih ima, ali još veći je problem što se radi o malim sredinama gdje nemate dovoljno ljudi koji se žele baviti politikom. Imate sredine gdje se ljudi doslovce boje kandidirati protiv načelnika koji 20 godina vlada jednom općinom. Još bolji primjer demokracije na hrvatski način je i potrebe reforme lokalne samouprave je to što smo dobili načelnika sa 200, 150 i rekorder sa 104 osvojena glasa. Nije ta osoba kriva, kriv je naš cjelokupni sustav. Sa 104 glasa postajete načelnik općine, imate općinsko vijeće od sedam članova, imate pročelnika jedinstvenog upravnog odjela, imate tajnicu, imate komunalnog redara, sad vi meni recite je li ta općina ekonomski samoodrživa? Nije. Ovakav sustav ne može izdržati puno bogatija država od Hrvatske i ovo je najbolji primjer da je krajnje vrijeme da sve one općine koje nisu ekonomski samoodržive ukinemo i da ih pripojimo većim i jačim sredinama, da općina ne služi svrsi samom načelniku nego da služi svrsi zajednici koja živi u tom kraju kako bi se cjelokupna država jednako razvijala. Hvala lijepo.
Idemo sada dalje. Poštovana kolegica Andreja Marić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege. Danas ću govoriti o još dva primjera neujednačenosti preporuka kad je zdravstveni sustav i zdravlje nacije u pitanju. Govorit ću u prvom redu s aspekta struke, ali obraćam se i ministru zdravstva i ovim putem s ove političke govornice, a postavila sam mu i pisano zastupničko pitanje. Potaknuta javljanjem brojnih trudnica diljem Hrvatske koje su mi se obratile za pomoć pitam zašto u zdravstvenim ustanovama u RH u kojima se može obaviti porod ne postoji jedinstven stav i dozvola glede prisustva partnera odnosno pratnje na porodu i tijekom pandemije Covid-19? Naime, u nekim bolnicama dozvoljavaju da partner odnosno pratnja bude nazočan pri porodu, naravno uz zaštitnu opremu, negdje treba test negdje ne, a u mnogima ne neovisno da li se radi o KBC-ovima, o KB-ovima ili općim i županijskim bolnicama. Primjerice, kod nas u bolnici Čakovec može, u Varaždinu ne može. U Puli može, u Gospiću ne može. U KBC Rijeka može u KB Petrova ne može. Tamo gdje partneri ne mogu nazočiti većinom je pojašnjenje da mogu zaraziti majku i dijete ili pak da mogu zaraziti okolinu u rađaonici. Međutim, prema informacijama koje sam prikupila u pojedinim bolnicama gdje je dozvoljena nazočnost partnera odnosno pratnje kažu da nisu imali porast broja zaraženih nakon takvih poroda, niti se slažu s tumačenjem da partner može pri porodu zaraziti majku i dijete jer će za koji dan ionako biti zajedno u obitelji, a uz propisanu zaštitnu opremu i pridržavanje epidemioloških mjera neće zaraziti niti ostale u rađaonici. Stoga molim ministra Beroša da uz konzultaciju struke, ginekolozi, epidemiolozi, infektolozi, što prije usuglasi stavove i donese jedinstvene upute, dakle koja je potrebna zaštitna oprema, koji testovi su potrebni, antigenski, brzi itd., u svim zdravstvenim ustanovama kako bi se partnerima odnosno pratnji omogućila nazočnost na porodu i tijekom panedmije Covid-19, pogotovo sad kad se epidemiološka situacija poboljšava, kako i u brojnim zemljama EU, primjerice u susjednoj Sloveniji, Njemačkoj itd. Cijelo vrijeme pandemije kao liječnica zagovaram pridržavanje svih epidemioloških mjera, potičem ljude na cijepljenje, ali i pozivam sve da čuvamo ne samo somatsko zdravlje, već i mentalno zdravlje. Stoga još jednom ministre, donesite jedinstvene upute i omogućite trudnicama da trenutak rađanja djeteta dožive zajedno s partnerom. Drugi primjer dvostrukih mjerila našeg nacionalnog stožera jest dozvola neometanog prelaska granice bez dotadašnjih epidemioloških kriterija u vrijeme nedavnih lokalnih izbora. Mi na nedosljednosti stožera upozoravamo mjesecima. Što je nedavno izjavio ministar Božinović? Da se dolazak u RH iz trećih država u svrhu glasovanja smatra dolaskom iz neodgodivih osobnih razloga, naravno uz preduvjet da osoba koja glasuje ima pravo izbora na lokalnim izborima i da će se na takve putnike primjenjivati iznimka od odluke o privremenoj zabrani i ograničavanju prelaska prekograničnih prijelaza RH u smislu posjedovanja testova, potvrde o cijepljenju ili preboljenju bolesti Covid-19, a osobe koje putuju iz neodgodivih osobnih razloga ne smiju se zadržavati u RH duže od 12 sati. Oni koji u roku od 12 sati ne napuste teritorij RH, na njih će se primjenjivati epidemiološke mjere. Završen citat. Dakle virus se prenosi tek nakon 12 sati? Kakvu poruku šaljete javnosti? Kako očekujete da će se svi ljudi sustavno pridržavati propisanih mjera kad svojim odlukama ismijavate sve nas. Virus je svuda isti, no nisu i pravila po kojima se danas može ući u našu državu, a sutra ne. I struka je poručila da se zbog ovakve odluke očekuje porast broja zaraženih za naredna 3 tjedna i da ne stoje iza takve odluke. No, sluša li naša Vlada i Stožer sve savjete struke? Nažalost samo one koje im politički odgovaraju, unatoč problemima s pandemijom. Dok god će vladajući brljati, muljati, kasniti s određenim odlukama i biti netransparentni i nevjerodostojni, neće nam biti dobro. Hvala lijepa.
Idemo dalje, poštovana kolegica Zdravka Bušić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora. U organizaciji Instituta društvenih znanosti Ivo Pilar i Programsko-organizacijskog odbora početkom svibnja ove godine održana je trodnevna konferencija o položaju, ulozi, kulturnoj baštini i identitetu Hrvata u Boki kotorskoj. Ovaj znanstveni skup pod naslovom „Identitet Hrvata Boke kotorske“ okupio je sve relevantne znanstvene institucije u Hrvatskoj. Suorganizator je kako sam već naglasila Institut društvenih znanosti Ivo Pilar, Hrvatsko katoličko sveučilište, Fakultet hrvatskih studija, Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje te Zavod za povijesne znanosti u Zadru HAZU, a skup je održan pod pokroviteljstvom Ministarstva vanjskih i europskih poslova i Ministarstva znanosti i obrazovanja, Ministarstva kulture i medije te Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH. O kulturnom nasljeđu i tradiciji Hrvata Boke kotorske u Hrvatskoj se nažalost malo zna naglasili su skoro svi sudionici ovog skupa koji je započeo u Institutu Ivo Pilar u Zagrebu, a završio Tivtu. Upravo zato je jedan od glavnih ciljeva ovog znanstvenog skupa bio zahtjev i molba da se u predmetne kurikule obje države Hrvatske i Crne Gore uvrste znanstvene činjenice iz hrvatske baštine Boke kotorske kako bi se zaštitilo ovo ogromno bogatstvo i bogato nasljeđe bokeljskih Hrvata od u prvom redu prešućivanja, svojatanja i zaborava. RH i Ministarstvo znanosti i obrazovanja pruža i nastavit će pružati punu potporu obrazovanju djece i ostalih projekata i drugih aktivnosti u svrhu očuvanja identiteta Hrvata Boke kotorske istaknuo je ministar u ovoj, u ovoj, u ovom znanstvenom skupu, ministar znanosti i obrazovanja Radovan Fuchs koji je bio izaslanik predsjednika Vlade RH. Ovaj znanstveni skup je tražio znači od nadležnih ministarstava u Crnoj Gori i da u svojim turističkim vodičima što je jako bitno Crne Gore uvrste baštinu i predstave baštinu hrvatskih, bokeljskih odnosno hrvatskih, hrvatsku baštinu Boke kotorske onakvu kakva ona zaista i jest. Tako su glavni naglasci ovih zaključaka da se RH i Crna Gora u kurikul, u svoj kurikul uvrsti Boku kotorsku i njenu hrvatsku baštinu, a da Crna Gora u svim svojim turističkim publikacijama preciznije, ja bi ovdje podvukla ovu riječ preciznije, istakne hrvatsku kulturnu baštinu Boke kotorske. Kako ovaj znanstveni skup ne bi ostao samo na razini jedne akademske rasprave potpisane su konkretni zaključci i preporuke koje se trebaju provesti u djelo istaknuo je prof. Željko Holjevac, ravnatelj Instituta Ivo Pilar. Trebamo sačuvati i zaštiti ovu veliku hrvatsku baštinu koja se nalazi na ovim prostorima zaključio je. Stanimo uz svoj autohtoni hrvatski narod u Crnoj Gori gdje se ovdje od davnina, gdje ovdje od davnina i velika kulturna baština je zalog kojem su doprinijeli sveukupnoj kulturološkoj slici Crne Gore, a predstavlja i veliki biser hrvatske baštine naglasila je i apelirala u svojim završnim riječima profesorica iz sektora za kroatistiku Sveučilišta u Zagrebu Vanda Babić Galić. Nadam se da će apeli svih sudionika ovog skupa uroditi plodovima koji će se reflektirati u svim školskim knjigama kao i u turističkim vodičima Crne Gore. Hvala lijepa.
Idemo na treću raspravu, poštovani kolega Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika Mosta, izvolite.
Hvala, poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Nisam bio ovdje na početku kada je krenula sjednica pa ne znam jesmo li se uopće prisjetili jednog od najvećih datuma u hrvatskoj povijesti, dakle referenduma o hrvatskoj samostalnosti, ako nismo smatram to velikim propustom, ako jesmo, evo i ja ću se pridružiti čestitkama hrvatskim građanima. Dakle, ne smijemo zaboravljati važne datume u našoj povijesti, ne smijemo zaboravljati takve dane. Puno je uloženo, puno je krvi proliveno za hrvatsku demokraciju i slobodu i za ovu mogućnost da možemo uopće govoriti o lokalnim izborima, o tome da mogu nađi građani slobodno izlaziti na izbore i birati i mislim da po tom pitanju trebamo i više učiniti kao bismo potaknuli hrvatske građane da više sudjeluju i na lokalnim i na državnim izborima, pa čak i da idemo u smjeru nekakvih promjena, znači samih zakona kako bismo građane više potaknuli na sudjelovanje na izborima. Isto tako svjesno smo i kakav je odnos nažalost vladajućih struktura prema referendumima, pitanje što bi bilo uopće s ovim referendumom o hrvatskoj samostalnosti da su tada hrvatsku državu vodili ljudi poput Plenkovića i Kuščevića. Sjetite se što su napravili sa ona dva referenduma koja smo imali. Isto tako želim čestitati evo svima koji su ostvarili uspjeh na izborima, koji idu u drugi krug i nešto što želim kao poruku poslati. Dakle, mi smo kao država i društvo opredijelili za demokraciju, opredijelili smo se za tržišnu ekonomiju, nažalost imamo jednu tendenciju koju gura i ova vladajuća struktura, a koju guraju i ove neke nove političke strukture, to je nekakav strah od tržišnog gospodarstva, od poduzetnika i obrtnika. Imamo gotovo jednu antipoduzetničku klimu u programima, a imamo nažalost i ovaj Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji ne ide u smjeru jačanja dakle našeg privatnog sektora kroz poticaj za samozapošljavanje obrtnika, kroz potpore za inovacije i razvoj malih, srednjih i velikih poduzeća. I tu imamo gotovo istu politiku vladajućeg HDZ-a i ovih nekih novih platforma koje zastupaju neke principe, gotovo socijalističke u odnosu prema ekonomiji. MOST će dakle svugdje, i ovdje u HS i u Zagrebačkoj gradskoj skupštini i svugdje tamo gdje smo ostvarili uspjeha, a ostvarili smo u mnogim sredinama, ušli smo u skupštine i gradska vijeća 4 najveća hrvatska grada, biti glas poduzetnika, biti glas obrtnika jer to je jedini put kako se Hrvatska može razvijati. I zagovarat ćemo dakle veće sudjelovanje građana u izborni procesima i posebno u referendumskom odlučivanju. Evo ušao je moj kolega Marin Miletić kojem čestitam na vrhunskom rezultatu u Rijeci. On je upravo jedan od tih novih lica u hrvatskoj politici koji zagovaraju dakle izjašnjavanje građana, pa i putem referenduma na lokalnom nivou i žalosno je evo da se HS danas i predsjednik HS, ako nije, a ja nisam čuo, prisjetio ovog velikog dana kada se Hrvatska odlučila dakle za, za zapravo put prema samostalnosti. Sve vas pozdravljam i pozivam građane da u drugom krugu obavezno izađu na izboru, da glasuju po svojoj savjesti i da svi zajedno znači sudjelujemo više u izbornim procesima i da pokušamo građane uključiti dakle i putem dakle ovog izjašnjavanja na lokalnom nivou, ali i putem dakle sudjelovanja izlazaka na izbore u donošenje odluka i na lokalnom i na nacionalnom nivou. Hvala.
Hvala vam kolega Grmoja. Bio sam uvodno čestitao svima onima koji su sudjelovali, a posebno onima koji su pobijedili na izborima. Hvala vam što ste podsjetili i spomenuli Referendum o samostalnosti RH, nisam to bio spomenuo, ali evo sada ću spomenuti i hvala vam na tome što ste podsjetili. Bio je to velik i važan dan, jedan od ključnih povijesnih dana kada je hrvatski narod velikom većinom odlučio o svojoj sudbini i zahvaljujem se još jednom sada i hrvatskim braniteljima, prvom hrvatskom predsjedniku Tuđmanu i svim građanima i građankama što su tada odlučili tako i što imamo svoju domovinu. , pa sada prelazimo na dnevni red kako je najavljen. Prva točka: - Prijedlog zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU u RH, prvo čitanje, P.Z. br. 135 Predlagatelj je Vlada na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Pozdravljam ministricu regionalnog razvoja i fondova EU poštovanu Natašu Tramišak i molio bih ju da u ime predlagatelja da dodatno obrazloženje prijedloga navedenog zakona. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Zakon o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU u RH pred vama je nakon provedene procedure potrebne da bi se našao u ovom prvom čitanju na HS-u. Koji je predmet samog zakona i važnost donošenja ovog zakona proizlazi iz mogućnosti koja RH nudi novo financijsko razdoblje EU 2021.-2027. Potrebno je uspostaviti stabilan institucionalni okvir za korištenje fondova koji će biti primjenjiv upravo od ovog financijskog razdoblja, ali i nadalje. Zakon će uspostaviti dakle institucionalni okvir za korištenje fondova EU u okviru podijeljenog upravljanja od ovog financijskog razdoblja, ali i odrediti potrebne aktivnosti jačanja kapaciteta institucionalnog okvira za korištenje fondova EU, korisnika partnera i suradnika na projektima koji su financirani sredstvima europskih fondova. Zakonom se uz dosadašnje fondove EU koje smo koristili u prethodnom programskog razdoblju 2014.-2020., pokrivaju dodatno i novi fondovi EU koji se odnose na sigurnosnu politiku, a kojima će upravljati MUP, čime će se osigurati jedinstven pristup za sve fondove EU u okviru ovog podijeljenog upravljanja u državama članicama. Postiže se unificiranost pravila i procedura, ali i omogućava pojednostavljenje korištenja fondova EU. U okviru podijeljenog upravljanja provode se europski fondovi za provedbu ciljeva kohezijske politike EU, zajedničke ribarstvene politike i pomorske politike EU, sigurnosne politike EU i zajedničke poljoprivredne politike. Sedam je različitih fondova koji će služiti upravo ispunjavanju ovdje gore navedenih ciljeva. Dosadašnjim zakonom obuhvaćeni su bili fondovi kohezijske politike, zajedničke poljoprivredne i zajedničke ribarstvene politike, dok u ovom prijedlogu zakona uključeni su i fondovi u nadležnosti MUP-a. Prema samom prijedlogu zakona ovaj osnovni institucionalni okvir čine koordinacijsko tijelo kao Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU i programska tijela u svakom od sustava upravljanja i kontrole, a to su upravljačka tijela za pojedine fondove, tijelo za reviziju i tijelo zaduženo za obavljanje računovodstvene funkcije. Zakon nije više vezan isključivo u jedno programsko odnosno financijsko razdoblje, već je smisao zakona da bude trajnijeg karaktera. Funkcije i odgovornosti svakog od tijela, način određivanja funkcija kao i kapaciteti, zaposlenici, alati, ali i sve ostalo biti će detaljno riješeno i samim uredbama Vlade RH nakon usvajanja mjerodavnih pravnih propisa EU. Na navedeni način osigurava se i sam kontinuitet i pretpostavke za programiranje budućih razdoblja. Također je važno za spomenuti da je u tijeku i proces izrade novih programskih dokumenata za razdoblje 2021.-2027. u kojima će se jasnije definirati obrisi detaljniji novog samog sustava upravljanja i kontrole. Dodatno, važno je za spomenuti da je i ovaj zakon odraz i uputa i smjernica od strane i preporuka Europske komisije i Europskog Vijeća nalazi se u Nacionalnom programu reformi, a i sam Odbor za regionalni razvoj i fondove EU prethodnog saziva HS-a ukazao je na nužnost izrade ovakvog zakonskog akta. Uvodi se naravno i plan jačanja kapaciteta za korištenje fondova kao određeni strateški dokument kojim se određuju sve aktivnosti jačanja kapaciteta kako samih tijela tako i svih korisnika i partnera. Aktivnosti se odnose na privlačenje, zadržavanje stručnog kadra u svim tijelima, dakle zaposlenika, njihovo kontinuirano usavršavanje i profesionalni razvoj i napredovanje, unaprjeđenje organizacijske kulture, ali i sve druge potrebne aktivnosti i mjere. Nadalje, provodit će se redovna analiza stanja kapaciteta institucionalnog okvira za korištenje fondova, definirati njihovo daljnje jačanje. Ono što je važno zaključno za spomeniti, da zakon definira pojednostavljene i standardizaciju postupaka tijela u sustavima upravljanja i kontrole te interoperabilnost i digitalizaciju. Definira se kako programska tijela uz prethodno očitovanje koordinacijskog tijela razmatra i poduzimaju mjere i aktivnosti za daljnje smanjenje administrativnog opterećenja u tijelima u sustavima upravljanja i kontrole te pojednostavljenje pravila za korištenje EU fondova. Ministarstvo regionalnog razvoja, kao koordinacijsko tijelo i dalje poduzima mjere i aktivnosti za standardizaciju i usklađenost pravila za korištenje fondova na nacionalnoj razini, jačanje pravovremene i potpune razmjene dostupnih podataka između nadležnih tijela, ali i optimizaciju poslovnih procesa uz pomoć različitih digitalnih alata, prateći standarde korištenja informacijsko-komunikacijskih tehnologija. Hvala vam.
Zahvaljujem ministrici. Imamo nekoliko replika. Prva je na redu poštovana kolegica Ružica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice, dakle, interesira me zašto Vlada RH, konkretno Ministarstvo regionalnog razvoja i Ministarstvo poljoprivrede uporno odbija odobriti našim LAG-ovima, dakle lokalnim akcijskim grupama, mogućnost više izvorskog financiranja njihova rada kada znamo da su nam oni izuzetno bitni u ruralnom prostoru, u prostoru koji nam izumire, koji se iseljava, oni doista pomažu, Europa radi suprotno, daje im sve te mogućnosti, međutim, mi ih godinama odbijamo u tom njihovom zahtjevu. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Poštovana saborska zastupnice. Kada govorimo o LAG-ovima, i sama sam osnovala jednu LAG, LAG Luka Dunav i to još u 2012. g. Jako dobro poznajem i kako i na koji način su se gradili ti kapaciteti, prvenstveno usmjereni na fondove zajedničke poljoprivredne i ribarstvene, kasnije, politike, pa kasnije smo dobili FLAG-ove. Ono što je važno za spomeniti da će se samim LAG-ovima u okviru CLLD pristupa osigurati i mogućnost korištenja u okviru 3. operativnog programa integriranog teritorijalnog, da budu korisnici navedenih mjera. Sam sustav upravljanja i kontrole fondova, kao što vidite iz predloženog zakona, u novom razdoblju će se pojednostaviti. Ulaskom dodatnih tijela u sustav upravljanja i kontrole poput tih LAG-ova gdje postaje tada posrednička tijela razine 3 ili 2 bi dodatno zakompliciralo i sam sustav koji je naravno, cilj, što više učiniti jednostavnijim i protočnijim.
Druga replika poštovani kolega Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana ministrice, poštovani predsjedniče Sabora. Nakon što smo imali Nacionalni program oporavka i otpornosti u Saboru, sada krećemo i sa procesom programiranja i novih financijskom omotnicom. Jedan od preduvjeta je naravno i ovaj Zakon o institucionalnom okviru. Osim 7 fondova koje će zakon regulirati, vrlo je pohvalno da se ide, i da postaje poglavlje o jačanju kapaciteta i da isto tako imamo suradnju Sabora i izvršne vlasti, gdje, kao što smo danas i na odboru rekli, to bio zaključak i prethodnog, odbora u prethodnom sazivu. Ono što je tu bitno je da sada imamo 10,7 milijardi eura, u budućem razdoblju 24,5, od čega 10-tak odlazi na Nacionalni program oporavka i upravo pojačanje produktivnosti, digitalizacija procesa dovest će do bolje učinkovitosti jer već sada nam fali 1000 ljudi u procesu obrade EU fondova. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani saborski zastupniče. Da, točno, evo, prilika za istaknuti. U RH za naredno razdoblje dostupno je dvostruko više sredstava nego u razdoblju 2014.-2020., a kada konkretno govorimo o sredstvima Višegodišnjeg financijskog okvira, koji je predmet ovog zakona, tu govorimo o 13 milijardi eura za različite politike i ciljeve EU te ćemo i u donošenju ovog zakona stvoriti nužne i potrebne preduvjete kako bismo na vrijeme započeli sa provedbom svih aktivnosti i ubrzavanjem apsorpcije EU sredstava u RH.
Treća replika, poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Osnovni problem u korištenju fondova EU što na administrativnoj razini ne postoji neovisno tijelo koje bi moglo provjeriti natječajne postupke, postupke javne nabave, kriterije i sl. Dakle, zakonitost i ispravnost dodjele sredstava nitko ne kontrolira na administrativnoj razini već se to šalje DORH-u ili MUP-u koji su ionako pretrpani poslovima i tu sve zapne, a jedina služba koja ima stručne ovlasti i koja bi mogla provoditi takvu kontrolu nema za to ovlasti. Stoga je moje pitanje, hoće li ova programska tijela koja se spominju u ovim zakonskih izmjenama preuzeti takvu funkciju i drugo pitanje, s obzirom na njihovu funkciju revizije, na koji način će se ona odnositi prema OLAF-u s obzirom da imamo ozbiljni problem toga što se dogodilo sa Porečom i sustavom odvodnje koji je rekao da je razvidna apsolutna ustrajnost tijela EU za samostalno donošenja odluka bez uzimanja u mišljenje najvažnijih akata [[Upadica: Hvala vam.]] na nacionalnoj razini. Dakle, naši su rekli da program valja, a [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] EU da ne valja.
Izvolite odgovor.
Poštovana saborska zastupnice, pa moram vam ovdje spominiti da već sada postoji sustav upravljanja i kontrole koji prepoznaje, naravno, kontrolu postupaka javnih nabava. Da bismo ovjerili bilo kakav trošak koji je nastao u RH i zatražili refundaciju sredstava iz EU proračuna i proračun RH, potrebno je da smo prošli sve te sustave upravljanja i kontrole. Možemo dodatno i trebamo dodatno jačati i te kapacitete, kao što smo spomenili, da bismo još ovu veću alokaciju sredstava mogli uspješno apsorbirati, biti će potrebno dodatno jačati prvenstveno administrativne kapacitete i to predviđa, također, i ovaj okvir. Međutim, sustav upravljanja i kontrole postoji, posrednička tijela razine 2 posebno ovdje ističemo, Središnju agenciju za financiranje i ugovaranje projekata iz fondova EU već sada ima mehanizam i radi dodatne kontrole, kak ex ante, tako i ex post postupaka javne nabave koji su proveli korisnici. Za bilo kakvu uočenu nepravilnost u postupcima nabave, korisnik dobije financijsku korekciju, odnosno ustegnuće od povlačenja EU sredstava.
Hvala vam. Kolega Barbarić, izvolite sada ste vi na redu.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovana ministrice. U čl. 3. toč. 2. ovog zakona pobrojani su programi čiji je cilj jačanje europske teritorijalne suradnje. Pod točkom a. naveden je IPA program prekogranične suradnje RH, BiH, Crna Gora. Obzirom kako postoje stvarni problemi pri pronalasku partnera iz Crne Gore napominjem da svega 10 lokalnih zajednica sudjeluje u programu, može li se, pitam, dakle može li, kao što je to program RH-Srbija, bit RH-BiH, radi pristupačnijeg i lakšeg odvijanja ovih programa i realizacije ovih programa? Ne zaboravimo da su i lokalna zajednica u RH u pravilu nezainteresirane ili ne previše zainteresirane za ove programe. I drugo pitanje je na djelu ostalih pobrojanih programa kao što je Interreg, Eurometeran ili Jadransko jonski program transnacionalne suradnje, jel je i tu zadato, il se i tu mogu prijaviti lokalna zajednica ili regija iz BiH?
Izvolite odgovor.
Poštovani saborski zastupniče, dobro ste uočili, znači obuhvaćamo naravno i program Europske teritorijalne suradnje i transnacionalne programe. Ono što je važno za spomenuti da su već države koje sudjeluju u bilateralnim ili trilateralnom programu predefinirane, tako da nije moguće maknuti Crnu Goru iz ovog programa. Znači to je jedan od trilateralnih programa gdje RH zajedno s BiH i Crnom Gorom sudjeluje u istome, tako da će i partneri i dalje morat surađivati sa zajednicama iz Crne Gore, ali i Ministarstvo regionalnog razvoja kao i upravljačko tijelo za ovaj program pruža tu mogućnost pomoći i suradnje kako biste našli adekvatne partnere, partnere i iz BiH i Hrvatske u Crnoj Gori.
Sada će govoriti poštovana kolegica Posavec Krivec, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana ministrice, sve oči u RH uprte su u vas, u vaše ministarstvo i u to što će Hrvatska uistinu osigurati od europskih sredstava za svoj razvoj i recimo to kolokvijalno da ulovimo ritam sa drugim članicama EU. Jasno je da po sredstvima koja relativno sporo povlačimo zapravo na neki način zaostajemo i da će tu razliku biti teško uloviti. I stoga ne čudi što je u planu nacionalnog oporavka vlada potrpala, slobodno ću reći, sve one projekte koji su u završnoj fazi gotovosti jer uistinu su iznimno velika sredstva koja bismo morali povući u slijedeće 3 odnosno slijedećih 7.g. iz sredstava EU. To su znatno, znatno veća sredstva od svih onih sredstava koja smo povukli u zadnjih 7.g. Stoga mi nije jasno zašto vlada nema sluha za upite sa terena, za upite FLAG-ova, FLAG-ova [[Upadica: Hvala vam]] i svih onih da im se pomogne da povlače više sredstava.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovana saborska zastupnice, pa evo prilika je za istaknuti trenutno stanje apsorpcije europskih fondova u razdoblju 2014.-2020. kao što ste istaknuli, međutim važno je ovdje i dodatno reći da sami znate da je kasnilo ugovaranje europskih fondova u razdoblju 2014. do 2015. odnosno '16.g. kada smo maksimalno intenzivirali te aktivnosti. Trenutni podatak je da smo ugovorili 95 milijardi kuna vrijednosti različitih europskih projekata, 117% financijske alokacije i to znači 17% iznad onoga što imamo na raspolaganju upravo kako bismo bili sigurni da ćemo povući maksimalan iznos, a ne da ostanemo bez određenog iznosa fondova radi onih projekata koji će se morati fazirati, dakle velikih projekata koji su usporili apsorpciju. Dodatno, isplaćeno je krajnjim korisnicama više od 53% odnosno 43 milijarde kuna ovjerenog prema komisiji, 53%, ovjerenog prema komisiji 43% odnosno gotovo 36 milijardi kuna, što je skok od 15 odnosno 20% u nekoliko mjeseci.
Hvala lijepa. Sada je na redu poštovana kolegica Anamarija Blažević, izvolite.
Hvala lijepa. Evo poštovana ministrice, malo smo čuli i u ovom prethodnom odgovoru, ali uz loše programiranje, veliki problemi za povlačenje EU sredstava su predstavljali komplicirani i ponekad nejasni uvjeti iz natječaja, a tome je pridonio i nedostatak ljudskih kapaciteta koji su bili spremni za prijavu i provedbu EU projekta. Ovim zakonom se to sve može popraviti i možemo očekivati bolje rezultate. Mene zanima mogu li regionalne i lokalne razvojne agencije ovim zakonom očekivati jačanje svojih ljudskih kapaciteta?
Izvolite odgovor.
Poštovana saborska zastupnice, dakle kad spominjemo regionalne razvojne agencije i lokalne razvojne agencije, prvenstveno ću reć evo regionalne kao koordinatore, oni su uključeni već sada u sam proces programiranja i izrade sva tri operativna programa, Operativni program konkurentnosti i kohezije, učinkoviti ljudski potencijali i ovaj treći teritorijalni program, a taj treći teritorijalni program prvenstveno je i namijenjen projektima upravo na lokalnoj i regionalnoj razini, prati kohezijsku politiku EU u smislu jačanja regija, posebno i onih regija koje zaostaju u razvoju u odnosu na prosjek EU. Tako da ja vjerujem da ne samo da će se jačati i njihovi administrativni kapaciteti već ćemo brže i kvalitetnije provoditi i projekte financirane iz fondova EU upravo na lokalnoj i regionalnoj razini.
I zadnja replika poštovana kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovana ministrice, jedan od ključnih problema s kojima su se susretali oni koji su provodili projekte u zadnjoj financijskoj perspektivi odnosno ovoj koja još uvijek traje je bila činjenica da različit broj posredničkih tijela razine jedan koji je različit broj posredničkih tijela razine dva je stvarao neujednačenost prakse i u samom od raspisivanja natječaja do zapravo same kontrole troškova šta su prihvatljivi i šta su ne prihvatljivi troškovi itd., ja ne vidim da smo ovim institucionalnim okvirom to na bilo koji način unaprijedili. Također ono što ne vidim, a što je velik propust ove prve financijske perspektive koju smo imali je da nismo ojačali regionalne kapacitete za upravljanje jednim dijelom sredstava koji bi zaista mogli onda reflektirati regionalnu politiku i jačati kapacitete na regionalnoj razini nego se ide na daljnju centralizaciju na nacionalnoj razini, kako to objašnjavate molim vas?
Izvolite odgovor.
Poštovana saborska zastupnice, ovdje moram spomenuti da u ovom Zakonu o institucionalnom okviru upravo i vidite pojednostavljenje samog okvira i imate osnovno definirana programska tijela kao upravljačka tijela i ovdje vidite ono što je nužno prema Europskoj komisiji verificirati tijela koja obavljaju računovodstvenu funkciju i reviziju. Dalje, kada govorimo o posredničkim tijelima razine 1 ili razine 2, ona se događaju u sustavu delegiranja funkcija od strane upravljačkog tijela. Koliko će tih tijela biti u narednom razdoblju proizaći će nakon što se završilo proces programiranja. Tu ćemo vidjeti nužnost koliko takvih tijela moramo imati sukladno onome što će reći naši operativni programi. Kada govorite o jačanju kapaciteta na lokalnoj razini i regionalnoj, mogu vam reći da idemo u smjeru jačanja uloge gradova i urbanog razvoja što je također jedan od prioriteta i preporuka kohezijske politike. Dakle, svi gradovi, sjedišta gradova biti će ITU gradovi i dobit će to posredničko tijelo razine 3. Tako da mogu reći da idemo u kontra ovoga što ste vi naveli, a to je da jačamo [[Upadica: Hvala vam.]] ulogu lokalne razine.
Hvala ministrici, možete se sada vratiti na svoje mjesto pa ćemo nastaviti kasnije raspravu, a mi idemo vidjeti žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, Marko Pavić, govorit će kao predsjednik Odbora za regionalni razvoj i fondove EU. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče sabora, poštovana ministrice, državni tajniče, kolegice i kolege, na odboru kao matičnom radnom tijelu Odboru za regionalni razvoj i fondove EU predstavljen je zakon, predstavljene su upravo ove dvije komponente. Jedna koja definira okvire institucionalnog upravljanja europskim fondovima, vidi se isto tako i struktura budućih operativnih programa. I druga komponenta koja upravo ima za jačanje i pojednostavljenje procedura. Odbor je sa 7 glasova za i jednim suzdržanim podupro zakon i isto tako predložit će zaključak da sabor usvoji te da se svi prijedlozi pošalju predlagatelju odnosno Vladi za drugo čitanje. Hvala vam lijepa.
Otvaram sada raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a i poštovana kolegica Selak Raspudić. Ja bih molio predstavnika Vlade samo da zauzmete mjesto, ministrice, u redu, samo malo, ministrice, vi ste državni tajnik, da, da, državni tajnik je ovdje, izvolite. Samo odite, odite bliže sjednite slobodno.
Lijepo je od ministrice da je u 5 od 20 minuta koliko je imala izložila ono što je smatrala potrebnim Hrvatskom saboru, a onda nestala u trenutku kada su se saborski zastupnici njoj trebali obratiti da daju svoje kritike na ovaj zakonski prijedlog. Čestitam na takvoj praksi. Nadalje, u istom tonu nastavit ću da je sramotno da smo tek u ponedjeljak dobili raspored za ovaj tjedan što onemogućava kvalitetnu raspravu u saboru. Ako predsjednik sabora ima vremena objavljivati svoje golišave fotografije u kupaćim gaćama na društvenim mrežama onda valjda ima i vremena na vrijeme sastaviti tjedni saborski raspored. Ako nema vremena u radno vrijeme može to učiniti i u fušu kako to predsjednik Vlade voli reći. Ono što prvo treba ovdje istaknuti je da se ovo odnosi na Nacionalni plan oporavka. Dakle, plan o kojem smo razgovarali u saboru ali samo u vidu njegovog sažetka dok se nažalost nitko od oporbenih zastupnika nije osvrnuo na cjeloviti plan koji je konačno objavljen, za naš doprinos prekasno budući da je objavljen netom prije nego što je poslan nadležnim tijelima EU. No, unatoč tome ja sam ipak pogledala što se nalazi u navedenom planu koji ima preko 1000 stranica. I jedna stvar me doista ugodno iznenadila. Ovim pute u tom smislu zahvaljujem predsjedniku Vlade na uvrštavanju mojih prijedloga. Dakle, sada sam plan vrvi od ravnopravnosti spolova štoviše čak je uvažen i moj prijedlog mogućih iskoraka da se uvaži i pozicija muškaraca u pogledu problema s kojima se oni susreću obzirom na njihov spol, a to je primjerice nedostatak kvalitetnih pregleda koji bi bili preventivni u pogledu njihovog zdravlja što bi onda dovelo do manjeg razbolijevanja i manjeg negativnog utjecaja korona krize na njihovo zdravlje. Uvažen je i prijedlog da se donekle barem uvrsti prerađivačka industrija, uvažen je i moj prijedlog interdisciplinarnosti, borbe protiv nasilja i osvrta prema socijali. Dakle, ono što je tu ključna poruka je da treba priznati, prvo da oporba daje konstruktivne prijedloge, a to nije ono što se komuniciralo hrvatskoj javnosti. Drugo, da se ti prijedlozi i povremeno prihvaćaju što bi bila jedna revitalizirajuća praksa kada bi je bili hrvatski građani svjesni. No nažalost, moram primijetiti da i nadalje nije prihvaćen ključni zaokret, a to je davanje krila ovim planom privatnom sektoru, našim poduzetnicima koji bi višestruko isplatiti investicije umjesto da država ima ponovo kontrolu nad kapitalnim investicijama. To smatram osobito problematičnim budući da slične najave dolaze i iz programa rukovoditelja drugog najvažnijeg budžeta u zemlji, zagrebačkog koji potpuno također prešućuje potrebu i ulogu poduzetnika u svome programu. Mi trebamo podupirati proaktivnu Hrvatsku koja će i koja je u stanju stvarati dodatnu vrijednost, a ne ključne investicije ostavljati u rukama državne ili gradske odnosno političke kontrole. Dame i gospodo, to je recept za neuspjeh. Uostalom nadali smo se da su ta vremena iza nas. I drugi prijedlog koji je trebao ići prema demokratizaciji društva, a koja vam je navodno važna jer ste pazi čuda otvorili granice, zanemarili epidemiološke mjere da bi za vrijeme lokalnih izbora određeni autobusi mogli pretrčavati u Hrvatsku i davati glasove tamo gdje ste vi smatrali da možete od toga profitirati, elektroničko glasovanje odbili ste uvrstiti u ovaj veliki plan, a to je onaj ključni element koji bi nam omogućio da konačno imamo kvalitetnu i cjelovitu demokraciju. Također ništa ne činite ni po pitanju dopisnog glasovanja, a to su mali pomaci prema velikoj demokraciji društva. Dakle, što se tiče cjelovitog nacionalnog plana na koji se odnose ove zakonske izmjene oporba je bila konstruktivna. Sramotna je izjava ministra Marića da oporba nije taj sažetak niti pročitala kad vidi vlastite prijedloge unutar cjelovitog plana, recite hrvatskoj javnosti da ste u stanju surađivati s oporbom, ali da ste nam dali cjelovit dokument i ranije moglo je biti još i puno više konstruktivnih prijedloga. Isto tako, nažalost taj ključni zaokret prema ohrabrivanju poduzetništva propušten je jednako kao i prema demokratizaciji društva. Što se tiče ovih zakonskih izmjena, prvo je pitanje što ste čekali do sad? Ako se u njima navodi da je već 11.prosinca 2019.uočeno da je potrebno izraditi posebni zakon da bi se poboljšala provedba projekata financiranih iz eu fondova, zašto vam je trebalo dvije godine za tek nekoliko zakonskih članaka koji će se odnositi na programska i koordinacijska tijela i omogućiti lakšu apsorpciju fondova EU? Drugo je pitanje, čemu uopće ove zakonske izmjene kada u njima saznajemo da će se sve ono ključno u njima dodatno urediti uredbama Vlade RH nakon usvajanja mjerodavnih pravnih propisa EU? Dakle, prvo podzakonske akte što će opet biti derogiranje uloge Sabora jer na to nećemo imati utjecaj, a oni će preuzeti vrlo vjerojatno funkciju zakonskih akata donosit će Vlada neovisno o Saboru, jednako kao što će i kontrolirati sve ono što se događa s tim sredstvima, neovisno o Saboru, a isto tako tek čekamo pravne propise EU koji će uopće omogućiti da se ta tijela stave u funkciju i kojima će se onda ti podzakonski akti prilagođavati. Nadalje, posebno se ciničnim nalaže ono što se ovdje spominje da će se jačati sustav obrazovanja, a već smo vidjeli koliki nam je problem nedovoljna upućenost naših državnih službenika u način provođenja sustava javne nabave koji se tiču na iskorištavanje fondova EU i bit ću vrlo konkretna budući da se tu nalazi zastupnik Pavić, posebno je cinično da se ovdje spominje ciljevi, razvoj, optimizacija državne informacijske strukture, a mi znamo da je u fondu odnosno u Planu oporavka uvršten projekt daljnje optimizacije i decentralizacije jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave putem potpore funkcionalnom spajanju koji je već postojao 2019.g. koji je ministar Pavić tadašnji koji je ovdje glavni da bi propagirao taj plan potpisao, a taj isti projekt koji je tada dobio sredstva EU nije uspio niti provesti najobičniju javnu nabavu da bi nabavio aplikaciju za potrebe projekta. Štoviše, zbog nepropisne javne nabave Ministarstvo pravosuđa i uprave moralo je žalitelju platiti 45.000 kuna. Dakle, mi smo platili penale jer nismo znali provesti niti najobičniju javnu nabavu da bismo potrošili sredstva EU koja smo već dobili za jedan projekt, potpisan od strane tadašnjeg ministra Pavića, a koji je kao zahvalu za taj uspjeh ponovo uvršten u plan oporavka. Gdje je penalizacija? Tko je za to kažnjen? Je li riječ o ne obrazovanju i nedovoljnom znanju naših državnih službenika ili je riječ o malverzacijama, korupciji i ozbiljnim sustavnim previdima? To očito nikada nećemo saznati jer kada javna nabava padne, kada za to kaznu platimo iz našeg džepa onda za nagradu taj projekt ide dalje i dobit će još više sredstava nego što je dobio ranije. Ono što također želim istaknuti je da je osnovni problem, a netočno je ovo što je ministrica rekla, da mi nemamo zaista kontrolu subvencijskih prijevara jer služba od svega pet zaposlenih na nacionalnoj razini AFCOS-a koji je Služba za suzbijanje nepravilnosti i prevara nema ovlasti provođenja kontrole i utvrđivanja nepravilnosti što i sami potvrđuju, a ovaj zakonski okvir to ne mijenja, a to nam je ključni problem u neovisnoj kontroli trošenja sredstva EU. Jer što se sada događa i zašto sam spomenula odvodnje Poreč? Njih je OLAF kaznio odnosno opomenuo zato što su nepropisno koristili sredstva, a oni su na to rekli i naš sustav kontrole je to potvrdio da je sve u redu pa su se žalili da tijela EU ne prate ono što im lokalna tijela kažu. Tko ne zna ili tko ne želi pravilno koristiti i kontrolirati trošenje europskih sredstava? Je li to Hrvatska ili zlonamjerna EU? Ostavljam hrvatskim građanima da procijene sami.
Idemo na drugu raspravu, poštovana kolegica Ružica Vukovac Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Dakle u praćenju provedbe još IPARD programa i Programa ruralnog razvoja od samog početka različiti razvojni dionici jasno su uočavali i izvješćivali nadležne o velikom broju nepravilnosti prijevara te aktivne i pasivne korupcije u radu Agencije za plaćanja u poljoprivredi, Ministarstva poljoprivrede, ARPE, Državne revizije te općenito svim javnopravnim tijelima koja se nalaze u sustavu nadzora potpora. Potpuno je razvidno kako se općenito poljoprivredna politika, politika ruralnog razvoja u Hrvatskoj godinama vodi na najblaže rečeno nestručan, lobistički i koruptivni način koji je u potpunoj suprotnosti s nacionalnim interesima, a što je ujedno dovelo do društvene, demografske degradacije ruralnih područja i ugrozilo samoodrživost države što je jasno razvidno iz svih rastućih pokazatelja propadanja poljoprivredne proizvodnje i rasta uvoza. Zašto je to tako? Zato što je otpočetka provedbe korištenja sredstava iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, cijeli sustav postavljen na način potpune pravne nesigurnosti, netransparentnosti i samovolje odnosno manipulacije državnih službenika, namještenika i dužnosnika koji ga provode. Obzirom na to kako sve veći broj postojećih i potencijalnih korisnika više ne želi podnositi ovakav ponižavajući i diskriminirajući tretman, moramo upozoriti na činjenicu kako postoji mogućnost pokretanja niza tužbi protiv RH za naknadu štete a koje su utemeljene na kršenju Ustava i zakona u RH ali i kršenju temeljnih načela i zakonodavnog okvira EU-a, pri tome prvenstveno mislim na ekstenzivno tumačenje pravnih normi što je uobičajena praksa europskih sudova odnosno na pravilo da se pravna norma tumači na način sa svrhom i ciljem koji je zakonodavac htio postići donošenjem određene pravne norme a to je ostvarivanje prava. Iz Ministarstva poljoprivrede, tek ponekad procuri podatak o visini naknada štete koje ministarstvo već isplaćuje po izgubljenim sporovima. Budimo precizniji, radi se o novcu svih građana RH jer sredstva koja se kroz odštetne zahtjeve isplaćuju nisu sredstva EU-a nego su to sredstva svih poreznih obveznika naše države. Spomenut ću eklatantan slučaj pogodovanja od strane Ministarstva poljoprivrede jednom poduzetniku iz Slavonije koji je preko projekata uspio povući višemilijunska financijska sredstva, o čemu se u hrvatskim medijima intenzivno izvještavalo. Spomenimo i da je spomenuti poduzetnik inače jedan od financijera vladajuće stranke a u medijskom prostoru često je bio spominjan i zbog bliskosti s našom višom Predsjednicom. Spomenuti bogataš tužio je Hrvatsku zbog obustavljene isplate potpora iz europskih fondova za 3 njegove tvrtke u ukupnom iznosu od 126 milijuna kuna. Osječki trgovački sud svojedobno je nepravomoćno presudio da mu se dodjeljuje naknada štete od 38,4 milijuna kuna. Ovaj poduzetnik je naime tada prijavio 3 tvrtke kćeri na natječaj za mjeru 4.2 potpora za ulaganje u preradu, marketing i razvoj poljoprivredne proizvodnje. Spomenuti projekti jedni su od prvih prijavljenih na natječaj kojeg je raspisalo Ministarstvo poljoprivrede odnosno Agencija za plaćanje u poljoprivredi. U to vrijeme EU dala je svoju jasnu preporuku kako bi Hrvatska trebala dodjeljivati potpore u iznosu najviše od 200 000 eura. No Hrvatska je odmah planirala duboko zagrabiti u džep proračuna Unije i prvo donijela odluku o dodjeli 5 milijuna eura po jednom projektu. Obzirom se radilo 3 projekta spomenutog poduzetnika, iznos potpora trebao je biti 15 milijuna eura. Tek kada se digla graja, iz Ministarstva poljoprivrede dolazi podatak o obustavi isplati potpora za spomenute projekte. Epilog svega je da zbog nepravilnosti i pokušaja pogodovanja pojedincu, ministarstvo je ipak moralo odbiti projekte navedenog subjekta i zaradilo tužbe. Naravno da je moćni poduzetnik na sudu uspio dokazati sumnjivu ministarstva i sada svi građani RH plaćaju iz svojih džepova. Eto kakvu igru igra ministarstvo i uposlenici koji isto tako plaćaju građani iz svojih džepova. Ujedno dokazano je prema sudskoj odluci kako agencija nije postupila u skladu sa zakonom budući da navedenog poduzetnika nije upozorila na sumnje u nepravilnosti i to netom nakon prijave na natječaj a samim time zaključeno je da se ne može definirati da je umjetno stvorio uvjete temeljem kojih bi osigurao veći profit. Odlukom suda naloženo je da RH jednoj od te 3 spomenute tvrtke isplati povučenu potporu u iznosu od 38,4 milijuna kuna uz zatezne kamate a ujedno država je primorana podmiriti troškove parnice koji iznose 1,2 milijuna kuna a presuda o druge dvije tvrtke koliko mi je poznato, još uvijek nisu donesene no javnost nema razloga sumnjati da će RH i njih izgubiti. Kako bismo iz Kluba zastupnika Domovinskog pokreta jasnije elaborirali, podsjećam kako se IPARD u RH provodio do kraja 2016. s nadzorom i odgovornošću RH za slijedećih 5 g., dakle do kraja 2021. i to temeljem okvirnog sporazuma između Vlade RH i komisije europskih zajednica o pravilima za suradnju u svezi financijske pomoći europske zajednice RH u provedbi pomoći u okviru instrumenata predpristupne pomoći odnosno zakona koji ga potvrđuje te pratećih dokumenata prvenstveno tzv. sektorskog sporazuma. Provedba akreditiranih mjera provodila se putem zakona i podzakonskih akata, pravilnika koji su bili u suprotnosti sa Ustavom i zakonima RH ali i u suprotnosti sa europskim pravom, dakle napominjem, Europa niti jednoj zemlji kandidatkinji, niti jednoj zemlji članici ne nalaže provedbom europskih fondova kršenje Ustava niti vlastite zakonske regulative ako ista nije u suprotnosti sa europskim pravom. Ista se praksa nastavila i u provedbi programa ruralnog razvoja za period od 2014. do 2020. a koji se temelji na obvezama preuzetim provedbom sporazuma o partnerstvu između RH i Europske komisije za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova za rast i radna mjesta u razdoblju od 2014. do 2020., ista praksa bila je i u SAPARD-u. Obzirom na gore navedeno te brojne dokaze za iste, upozoravamo na činjenicu kako RH kao krvni korisnik fondova, u slučaju podizanja tužbi od strane krajnjih korisnika usmjerenih prema Ustavnom sudu a koje će radi nepostupanja istog biti proslijeđene prvenstveno Europskom sudu za ljudsku prava, imat iznimno velike financijske štete ali i štete po ugled države koja je dokazana stvorila sustav provedbe suprotan svim načelima i pravu EU iako su nadležni godinama upozoravani da moraju promijeniti zakonodavni i podzakonski okvir jer su u suprotnosti sa Ustavom i sa europskom sudskom praksom i to prvenstveno iz razloga što kako i sami zakoni navode svi akti proizašli iz pravilnika nisu bili upravni akti i korisnik ima samo pravo prigovora i to ne uvijek nego samo u pojedinim slučajevima koji je mali broj, dok po odlukama povjerenstvo po prigovorima više nema nikakvo pravo, te odluke su končane i izvršne što je bilo do nedavno u potpunom nesuglasju sa odredbama Ustava i to Člankom 18. i Člankom 19. koji glase, jamči se pravo na žalbu protiv pojedinačnih pravnih akata donesenih u postupku protiv, pred, prvog stupnja pred sudom ili drugim ovlaštenim tijelom te zajamčuje se sudska kontrola zakonitosti, pojedinačnih akata, upravnih vlasti i tijela koja imaju javna ovlasti. Navedeno smo tek nedavno promijenili i to tek nakon što je Leader mreža Hrvatska uspjela putem odvjetničkog ureda na Ustavnom sudu zahtjevom za ocjenu ustavnosti i zakonitosti dokazati kako se odredbe zakona, kako su odredbe Zakona o poljoprivredi neustavne. A konačno kada nadležna tijela donose neku odluku slijedio je postupak stavljanja istih subjekata na crnu listu čime je korisniku bilo oduzimano i daljnje pravo korištenje europskih fondova što je bila potpuna diskriminacija. Jasno kada sve rezimiramo kako iskustava iz provedbe europskih fondova prvog cjelovitog financijskog razdoblja, ali i onih raznije kao i brojne preporuke Europske komisije te revizorski nalazi ukazuju na nužnost jačanja administrativnih i apsorpcijskih kapaciteta [[Upadica: Hvala vam.]] kao i na potrebu daljnjeg pojednostavljanja procedura. Zahvaljujem.
Idemo na treću raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Marko Pavić. Izvolite.
Kolegice i kolege, danas na stolu imamo prvo čitanje Zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU. Dakle, krovni zakon koji daje okvir za korištenje europskih fondova. Imali smo ga i u prethodnom razdoblju pa je možda dobro za početak sumirati dosadašnje uspjehe i onda vidjeti šta možemo, šta smo naučili iz prvog razdoblja i da se može implementirati i poboljšati u budućoj financijskoj omotnici. Za početak 10,7 milijardi EUR-a imali smo do sada, 24 milijarde EUR-a, 24,5 imamo u budućnosti. Dakle, imamo 2,5 puta više sredstava i još jedanput oni se raspodjeljuju na dva mehanizma odnosno na tri najveća. Prvi je Nacionalni program otpornosti i oporavka, višegodišnji financijski okvir odnosno EU fondovi te fond solidarnosti i sva sredstva koja imamo za obnovu pute potresa. Zakon o institucionalnom okviru prvenstveno definira okvir za institucije, on je to do sada već definirao i da odgovorimo na pitanje on prvenstveno, a to su i uredbe EU odnosno iz Bruxellesa traže da se definira tko je upravljačko tijelo. Dalje, da li će to upravljačko tijelo delegirati svoje ovlasti ili neće to je na tim upravljačkim tijelima. U Hrvatskoj su 3, dakle Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstva rada, mirovinskog sustava i socijale, te Ministarstvo poljoprivrede. I to je onda dalje na razini Vlade da li će i na koji način te ovlasti koje im ovim zakonom definiramo dalje delegirati ili ne, a ovlasti su na njima. I zakon i sabor sudjeluje u tome da definiramo kome ovlasti idu. Kada gledamo iskorištenje ove omotnice preuzeli smo 9% ugovorenosti i 1% isplaćenosti, sada je ministrica rekla 117% ugovorenosti, 53% isplaćenosti. I nije točno da ministrica nije u saboru, bila je jutros od 8 sati, nažalost kad smo imali raspravu na matičnom odboru ni jedan oporbeni zastupnik nije se javio za bilo kakvu raspravu. Prema tome, dovoljno vidimo koliko su zainteresirani kad nema kamera, kad možemo raspravljati oporba za raspravu po tom pitanju. Isto tako moramo i odmaknuti pitanja koja se tiču korupcije. Apsolutno nesnalaženje, evo kolegica Selak Raspudić ponovno objašnjenje, dakle postoji zasebna agencija koja se bavi kontrolom i zove se ARPA i definirana je u ovom zakonu kao pravna osoba s javnim ovlastima nadležna za poslove revizije sustava. Postoji cijela agencija koja svaki natječaj, koja svaki poziv kontrolira. OLAF je tek zadnja institucija i u Hrvatskoj koliko znam imam ukupno 10-tak postupaka koji su se vodili, dok ova agencija koja odgovara Bruxellesu, a na to su se naučili i na primjeru Rumunjske i Bugarske imamo situaciju kontrole. Da nešto ne štima Bruxelles bi već reagirao ko što je reagirao u nekim zemljama poput Češke koja ima blokadu EU fondova, Mađarske i ostalih zemalja po pitanju tzv. rule od law. Prema tome, mi smo do sada pokazali da smo uspješni u korištenju europskih fondova i da znamo ispregovarati, Vlada da zna ispregovarati velika sredstva i to je uspjeh Vlade da su se izborili za ta sredstva koliko god oporba želi i tvrdi drugačije, ali upravo da imamo i ovaj zakon to definira, da imamo posebni operativni program koji se tiče integriranog teritorijalnog programa, a on je posljedica toga da smo dobili Člankom 65. u regulativi dodatnih 400 miliona EUR-a za regije koje su manje razvijenije i 100 miliona EUR-a dodatnih za poljoprivredu, samo Hrvatska, poseban članak i to se onda taj ekstra novac koji smo dobili transponira u integrirani teritorijalni program. Prema tome, uspjeh vlade je itekako bitan, Nacionalni program oporavka drago mi je da su neke stvari uključene i od oporbe poput ravnopravnost spolova, tu vam zahvaljujemo na komentarima. S druge strane neke stvari koje ste upozoravali već je vlada isplanirala, za prerađivačku industriju milijarda kuna već je iz ove omotnice osigurano. Od 6,3 milijarde EUR-a koje smo Nacionalnim programom opravka, 15 milijardi kuna ide direktnih potpora poduzetnicima, milijarda kuna za prerađivačku, električni vlakovi, 650 milijuna kuna za hladnjače, velika izgradnja škola, vrtića i svega ostaloga. Sada krećemo u izradu operativnih programa koji će isto tako doći na raspravu na odborima. Ja ću vas pozvati i sve vas pozvati da dođete i budete i gosti na zajedničkim sjednicama koje ćemo imati sa Odborom za europske poslove. Ovaj zakon dakle ima dvije komponente. Jedna određuje institucionalni okvir za korištenje fondova i toga sad donosimo ususret dok još regulativa nije do kraja donesena. Zato i konačan broj upravljačkih tijela će se definirati delegiranim ovlastima, ali ovlasti ovaj zakon daje upravljačkim tijelima. I tu imamo 7 fondova koji će se kroz različite operativne programe transponirati i koristiti. Novost je taj integrirani teritorijalni program i novost su 3 nova fonda koja će koristiti MUP upravo za pitanje kontrole granice i programa za azil i migracije. Druga komponenta zakona na koju sam posebice ponosan je jačanje kapaciteta. Već za provođenje ovih 10,7 milijardi EUR-a trenutačno nam fali u sustavu tisuću ljudi. Sada imamo dva i po puta veća sredstva i upravo neke stvari koje smo naučili iz ovog razdoblja u kojem smo uspješni, gledamo kako da budemo uspješniji. Tako da će se donijeti plan jačanja kapaciteta za korištenje EU fondova koji će se bavit privlačenjem i zadržavanjem zaposlenika, kontinuiranim njihovim usavršavanjem i napredovanjem. Druga komponenta će biti jačanje kapaciteta korisnika i partnera. Tu smo isto vidjeli da nam dodatno treba i u što smo uložili 400 milijuna kuna već u ovoj omotnici u regionalne razvojne agencije, al mislimo da treba još dodatno, te pojednostavljenje i standardizacija procesa. Ono što smo naučili iz ovog razdoblja je da upravo kod digitalizacije je potrebna centralizacija cijelog sustava da svaka sustav odnosno da svaka komponenta sustava ne radi svoje aplikacije već da se definira interoperabilnost, digitalizacija i administrativno rasterećenje. Prema tome, ovaj zakonodavni okvir omogućit će bržu i bolju apsorpciju, definira tijela u sustavu koja će onda dalje Uredbom vlade o derigiranim ovlastima dalje delegirati, ali ovlasti sjede u upravljačkim tijelima, definira vrlo jasno i sustav kontrole i revizije. I još jedanput, u Briselu naučili su se na nekim prethodnim iskustvima država članica nisu budale i bedaci, dakle postoji zasebna agencija neovisna koja radi revizije svakog natječaja. I treća komponenta, digitalizacija, interoperabilnost i centralizacija tog procesa nacionalnog ovog gdje se definiraju standardi svih tih operacija kroz koordinacijsko tijelo. Sveukupno Klub zastupnika HDZ-a poduprijet će ovaj zakon, smatramo da je dobar iskorak. Također sve prijedloge i u raspravi ja vjerujem da će i ministarstvo itekako uzeti u obzir. Svima nam je želja da sustav upravljanja fondova bude prohodniji, brži, operabilniji i da možemo imat sustav, a moramo povećat njegovu produktivnost kako bi mogli apsorbirati dva i po puta više sredstava u ovom budućem razdoblju. Hvala vam lijepa.
Imamo jednu repliku, poštovana kolegica, pardon povreda Poslovnika, poštovana kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238., omalovažavanje saborskih zastupnika. Kolega Pavić je rekao da nismo zainteresirani za raspravu kad nema kamera. Kolega Pavić, kamere su tu zbog hrvatskih građana koji imaju pravo pratiti i vidjeti raspravu, a ne zbog saborskih zastupnika i to im onemogućava ministrica koja je nestala u trenutku kada hrvatski građani mogu pratiti sabor. A vama bi bilo korisnije da se bavite neuspjehom vlastitih projekata koje ste ponovo uvrstili u ovaj plan nego da govorite o nepostojećim uspjesima unutar EU fondova.
Kolegice Selak Raspudić, to nije bila povreda Poslovnika. Ministrica ne mora biti ovdje, ovdje je državni tajnik, dakle to je potpuno sve u skladu s Poslovnikom, a vi ste koristili ovu povredu Poslovnika za repliku, tako da vam dajem opomenu, a vidim da tražite još jednu povredu Poslovnika, izvolite.
Ako kolega Pavić govori meni da se potpuno ne snalazim, a iznijela sam jasne argumente u načinu upravljanja fondovima EU i ako govori zastupnicima da nisu zainteresirani za raspravu kad nema kamera onda je to sigurno čl. 238. i omalovažavanje saborskih zastupnika. g. Jandroković, ovo nije plaža, ovo je HS i ovdje se razgovara argumentima, a ne mišićima, stoga vas molim da uvažite moju argumentiranu povredu Poslovnika.
Dakle, nije bilo povrede Poslovnika i ponavljam to još jedanputa, vi ste replicirali. Dakle ono što je rekao kolega Pavić je prihvatljivo, u skladu je sa onim što se čuje ovdje u HS jer čujemo puno gore i teže kvalifikacije o radu zastupnika, pa ne dajem opomene. Kad bi njega opomenuo zbog ovoga što vi sada govorite onda bi vjerojatno 90% rasprava imalo opomenu a ovo drugo vaše je pravo komentirati, na to se osvrtati neću. Idemo dalje, sada je na redu poštovana kolegica Dalija Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. A prije svega, uvaženi g. Jandrokoviću, HDZ-ovci i svi ostali iz bivšeg saziva Hrvatskog sabora koji su sudjelovali u donošenju ovog Poslovnika, moram reći, taj Poslovnik nam ne valja, krajnje je vrijeme da ga krenemo mijenjat ako mislimo Hrvatskom saboru vratiti ulogu koju po Ustavu ima a to je tijelo koje raspravlja, u kojem se provodi dijalog i u kojem se traže najbolja rješenja. Ov govornica ne treba služiti tome da na njoj držimo nepotrebne monologe i da pričamo sebi u bradu nego se trebamo obraćati jedni drugima i ako nam odredbe Poslovnika to ne omogućavaju, onda ovaj akt ne vrijedi apsolutno ništa. A sad da se vratim na temu ove rasprave, dakle moram pitati šta je ovo? Obratit ću se kolegi Marku Paviću s obzirom da je Vlada putem svojih predstavnika pokazala krajnju nezainteresiranost za dijalog sa Hrvatskim saborom i za obrazloženje čemu ovaj zakon uopće služi. Dakle starta latinska izreka kaže „Falsa nominatio non nocet“, to znači da krivo označavanje pojedinog akta ne mijenja njegovu suštinu ili da to probam još jednostavnije reći, nije zakon sve što se zakonom zove a ovo nije zakon, ovo nije ništa. Ovih 14 jadnih i bijednih odredbi ne daje nikakav novi institucionalni okvir niti bilokakav novi odgovor u sustavu upravljanja europskim sredstvima i povlačenju sredstava iz europskih fondova i nikakvo unaprjeđenje u odnosu na sustav kojeg smo imali do sada. I tu ću se osvrnuti na sve što je u svojih 10 min izlaganja pokušao reći g. Pavić. Dakle, uz rizik da ovo bude neka vrsta omalovažavanja ili vrijeđanja ali i vi svoju dozu oporbi upućujete, ja ću reći da ste vi najbolji predvodnik jedne grupacije koju ja zovem floskulaši. Dakle, to su oni koji su u stanju 10 min govoriti čiste floskule a da se same materije i srži ne dotaknu niti jednom jedinom riječi. Rekli ste da ovaj zakon stvara institucionalni okvir. Ja pitam kakav to institucionalni okvir u novom programskom razdoblju mi sada imamo, bolji, kvalitetniji, drugačiji u odnosu na onaj kakav smo imali do sad? Dakle, pozicija strane Centar kao građanske, liberalne opcije je ta da država mora imati zakone koji su čitljivi, koji su razumljivi ne samo onim tijelima koja će taj zakon provoditi nego svim hrvatskim građanima. Pozicija stranke Centar je ta Hrvatski sabor mora biti to tijelo koje definira kakve ćemo druge institucije imati i da je Hrvatski sabor to tijelo koje će definirati ovlasti tih tijela, postupke i procedure. A ono što se učestalo događa u ovom sazivu Hrvatskog sabora je to da donosimo nekakve akte koji se zakonom samo zovu a da zakon u pravom smislu i u sadržaju, to nisu, kažemo slijedeće. Sve bitno za funkcioniranje nekog tijela, riješit ćemo naknadno, nekakvim uredbama, pa ćemo tako i sada ovlasti koordinacijskog tijela i postupak i procedure po kojem će to tijelo funkcionirati, naknadno riješiti uredbama Vlade. Dakle, kakva je moć i uloga tu Hrvatskog sabora? Apsolutno nikakva. Samo po sebi to je dovoljan razlog da se ovom zakonu kaže ne, ali ne samo da se kaže ne ovom zakonu, nego da se kaže svoj praksi koju ste uveli u proteklih evo skoro godinu dana rada. Dakle, to znači negiranje ustavne uloge i ustavne zadaće zakonodavnog tijela. Apsolutno i oštro ne. A drugo, kada govorimo o sustavu upravljanja i kontrole, kada govorimo o jačanju kapaciteta, to ste rekli g. Pavić, da je također jedna od bitnijih sastavnica. Pa meni se čini po nabrajanju ovih tijela koja smo tu naveli, ovih bijednih 14 članaka, imat ćemo više tih razina nego što doista imamo dobro osposobljenih sposobnih ljudi za provedbu projekata EU-a. I ponovno kažete donijet će se plan jačanja tih kadrova. Ma tko će ga donijeti? Tko ima pravo donositi takve planove ako to nije Hrvatski sabor? Sve u svemu, ukoliko ovaj zakon treba služiti tome da bolje provodimo onaj plan oporavaka i otpornosti kojeg nismo niti vidjeli u punom smislu te riječi, niti smo o njemu mogli raspravljati, ako se mi kao Hrvatski sabor o tome, ne da se nismo složili nego se nismo mogli pošteno niti očitovati, onda je ovakvom zakonu, odnosno ovakvom aktiću koji zakon nije, možemo samo reći ne. Hvala.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Hvala, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Danas je u Hrvatskom saboru na dnevnom redu iznimno važna točka, Prijedlog Zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU-a u RH za period koji je pred nama. Za period u kojem bi RH kao najmlađa članica EU-a zahvaljujući kohezijskim fondovima i svim sredstvima koji se pružaju iz EU-a, zapravo trebala dosegnuti jednu razinu boljeg gospodarstva, jednu konkurentnost sa ostalim nazovimo to tako, starijim i razvijenijim članicama EU-a. Naravno, da bismo danas mogli uopće raspravljati o ovakvoj točki dnevnoga reda moramo se vratiti malo i u svoju prošlost i sjetiti se da smo ovdje u Hrvatskom saboru zapravo uspostavili institucionalni okvir za korištenje strukturnih instrumenata EU još 2012. godine. Da li smo se puno odmakli u ovome zakonu u odnosu na ono što smo imali 2012.-te diskutabilno je i o tome možda trebamo prepustiti riječ stručnjacima, ali okolnosti su se znatno promijenile, te 2012.-te godine mi nismo bili članica EU, nismo imali takve mogućnosti i nismo imali perspektivu kakvu imamo danas. No, u tih koliko je to sada, 9 godina imamo i statistike, imamo nešto na što se trebamo osvrnuti i vidjeti koliko je Hrvatska do 2013., a kasnije i nakon 2013. godine zapravo bila uspješna odnosno mogu reći i neuspješna u povlačenju sredstava EU koje je trebala inkorporirati u svoje gospodarstvo i koje je trebala osnažiti. I zato mislim da je iznimno važno danas ovu raspravu provoditi paralelno sa jednim pogledom na nacionalni plan oporavka i otpornosti o kojem smo nedugo raspravljali ovdje u Hrvatskom saboru posebno iz razloga što mi danas govorimo o sedmogodišnjem razdoblju 2021. do 2027., a u tom programskom razdoblju nam se preklapa i razdoblje od 2021. i 2023. godine u kojima bismo uistinu jednim užurbanim tempom trebali povući značajna sredstva iz EU. Stoga ne čudi da je u tom Nacionalnom planu oporavka i otpornosti koji je u ovom Hrvatskom saboru viđen samo u nacrtu, su se našli svi oni projekti koji se nalaze u visokoj fazi gotovosti jer je i Vlada RH sama svjesna da nema kapacitete i nema administrativne sposobnosti u tako kratkom roku povući iznimno velika sredstva. Iznimno velika sredstva ukazuju na problem naše apsorpcije. Od toga ne trebamo i ne smijemo bježati jer u trenutku kada postanemo svi skupa svjesni da je tu problem Hrvatske vjerujem da ćemo ga zajednički lakše riješiti. Dakle, mi bismo morali u iduće 2 godine u RH potrošiti europskog novca otprilike onoliko koliko smo jedva uspjeli ukupno realizirati u proteklih 7 godina. Naravno da je to veliki zalogaj za Hrvatsku, naravno da je to veliki zalogaj za ovaj trenutak u kojem se mi suočavamo sa činjenicom da će ova sredstva biti na europskoj razini odnosno ovi planovi definirani krajem polovice ove godine i da onda dokumentom o kojem danas pričamo, znači Zakonom o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU mi spuštamo ovlasti na Vladu RH i dajemo joj prostor da uredbama definira sve one mehanizme koji su potrebni da počnemo povlačiti ta sredstva i to u roku od 120 dana. Dakle, kraj prve polovice ove godine za sredstva koja su krenula 1.1.2021., plus 120 dana za uredbe Vlade RH. 120 dana je 4 mjeseca. Dakle, negdje oko listopada bismo mogli imati okvire temeljem kojih bi gospodarstvo, poduzetnici, institucije, civilni sektor i sve ono što je u Hrvatskoj bitno za povlačenje sredstva EU mogli dobiti platformu po kojoj se trebaju ponašati i po kojoj trebaju dalje djelovati kako bi, ponavljam do 2023., a onda '27. godine izvukli ova iznimno, iznimno velika sredstva koja su neophodna, oko toga nema dvojbe. Svi ćemo se složiti da su sredstva EU i proračuna EU sjajna mogućnost za sve članice, sjajna mogućnost za nas, spomenula sam kao najmlađu i uistinu članicu kojoj treba puno prilagodbi. Postavlja se pitanje, što smo svi skupa učinili da bismo poboljšali te naše administrativne kapacitete? Zašto je Vlada Andreja Plenkovića čekala do sada se pokuša unaprijediti sustav državne uprave, gdje su te reforme i koji su to ljudi, koji je to broj ljudi koji će nam trebati da bismo ubrzali ove, privlačenje ovih sredstava? Ne samo njihovu alokaciju, već njihovu realizaciju. I kada sam danas u replici uspjela postaviti pitanje ovdje ministrici ona nije odgovorila na to koliko smo mi sredstava realizirali. Cijelo vrijeme se ovdje obmanjuje javnost činjenicom da smo mi alocirali određena sredstva, ali ne da smo ih i realizirali. Cijelo vrijeme Vlada RH i resorna ministrica ne žele čuti teren, ne žele čuti sve one primjedbe o kojima pričaju stručnjaci kada kažu da je cijeli sustav zakompliciran, da je previše administrativnih prepreka i barijera koje smo stvorili sami. Ovdje je kolegica uvodno rekla i spomenula LAG-ove u RH, LAG-ove koji si nositelji razvoja ruralnog razvoja i koji bi trebali imati što manje prepreka da povuku sredstva. Ti LAG-ovi jedino u RH nemaju osigurano dvostruko financiranje dok ga istovremeno imaju FLAG-ovi u istoj toj RH. Dakle, to je jedna nepravda koja je nedopustiva i koju moramo otkloniti kako bismo uistinu osigurali ne samo uravnoteženi razvoj RH, nego razvoj RH koji će biti uravnotežen sa ostalim zemljama EU. Na tom tragu mi bismo voljeli kada bi se sve ono što je zakon ovdje definirao, sva ona koordinacijska tijela, sve one institucije koje trebaju sudjelovati u stvaranju boljih uvjeta za povlačenje ovih sredstava, učinile prioritetima za rad u RH kada bi se definiralo u kojem najkraćem roku možemo osigurati kontingent mladih, educiranih, obrazovanih ljudi koji imaju sposobnosti i upregnuti ih da svi zajedno kažemo da nam je povlačenje sredstava EU prioritet za razvoj RH da samo sa tim sredstvima i tim mogućnostima možemo osigurati ostanak mladih ovdje i razvoj gospodarstva. Do sada se je pokazalo da sredstva koja smo povukli nisu sredstva koja su doprinijela gospodarskom oporavku, nisu sredstva koja su doprinijela gospodarskom razvoju RH već su sredstva kojima smo razvijali neke druge grane u RH. I na kraju, nama nije cilj da nakon implementacije Nacionalnog plana oporavka se vratimo na razinu na kojoj smo bili prije covida. Mi želimo da Hrvatska ovo iskoristi kao mogućnost i da upravo u tom kratkom periodu imamo jedan blitzkrieg u kojem će se pokazati koliko su naši ljudi sposobni, koliko su naše lokalne jedinice u mogućnosti sa znanjem i sa vizijom, a smatramo da im Vlada RH i koordinativno tijelo koje ona formira treba biti tu u potpunosti na usluzi i da taj posao treba biti prioritetni posao RH u sljedećem razdoblju. U njemu svakako važnu ulogu treba imati i HS, on ne smije biti zaobilažen, ne smije se dogoditi ono što se događa trenutno da se nacionalni programi donose negdje drugdje, da mi dobivamo skraćene informacije o njima i da zapravo Vlada sve uređuje svojim uredbama o kojima smo mi naknadno obaviješteni. Hvala.
Hvala. Slijede pojedinačne rasprave, prva je zastupnica Marija SElak RAspudić.
Što donose ove zakonske izmjene? Ove zakonske izmjene uređuju rad programskih i koordinacijskih tijela čija je temeljna zadaća, da pojednostavim, da budu nekakav sustav revizije i kontrole trošenja sredstava EU. One nam ujedno ukazuju i na to što je osnovni problem u korištenju sredstvima EU. Mi smo i u preporukama Vijeća EU za 2019. i 2020. čuli da trebamo ukloniti sve nedostatke u svrhu iskorištavanja sredstava EU. A koji su to sve nedostaci? Pa neki od temeljnih nedostataka svakako se odnose na obrazovanje odnosno edukaciju državnih tijela o načinu korištenja fondova i privlačenja sredstava, isto kao i na sustav nadzora i kontrole. Osvrnut ću se primjerima na oba ova prijedloga da pokažem što to točno ne valja i što treba poboljšati. Što se tiče obrazovanja naših službenika, Pavićev projekt koji sam već ranije spominjala, daljnja optimizacija i decentralizacija jedinica lokalne i područje samouprave iz 2019. koju je 2020. proveo sustav javne nabave koji je pao na žalbi i zbog čega smo platili 45.000 kuna pokazuje ili ozbiljnu korupciju u tijelima državne uprave ili da naša tijela državne uprave ne znaju kako provesti sustav javne nabave koji se odnosi na trošenje sredstava EU odnosno na njihova pravila. Dakle, imamo ozbiljan problem s edukacijom. Hoće li ove zakonske izmjene, a to je problem koji već deset godina pratimo, nešto učiniti da se to izmijeni otvoreno je pitanje. Prije će biti da je volje bilo taj problem već sada ne bi ni postojao, jer je pitanje, a to sam postavila kada smo govorili s Državnom komisijom za kontrolu sustava javne nabave odnosno postupaka javne nabave, koliko smo mi takvih penala doista i platili kroz sve ove godine što su padale javne nabave, što su novci odlazili žalitelju, što netko nije znao u odnosu na EU napraviti kvalitetne natječaje. To je prvi problem, a ovo je konkretan primjer toga što je zakazalo. Tragično je da je epilog cijele situacije da je taj isti projekt uvršten u ovaj Plan obnove i oporavka. Drugo pitanje odnosi se na kvalitetnu kontrolu, dakle što je naš osnovni problem. Fali nam sustav koji bi mogao kontrolirati trošenje sredstava iz eu fondova, dakle sustav koji bi bio u ovom OLAF-u na nacionalnoj razini bio zadužen za suzbijanje nepravilnosti i prijevara, ali bi imao ovlasti provođenja kontrole i utvrđivanja nepravilnosti, a ne da prosljeđuje DORH-u ili MUP-u koji su prekrcani poslom i koji nisu stručnjaci za fondove EU koji ne mogu napraviti taj posao kako spada. Na administrativnoj razini treba nam neovisno tijelo koje bi moglo provjeriti zakonitosti ispravnosti dodjelu sredstava jer ovo što je kolegi Paviću ostalo nejasno odnosi se na konkretan slučaj, a rekla sam da ću dati primjere da ne ispadne da govorim u prazno ili se bavim nekakvim neutemeljenim projekcijama koji dolaze iz redova oporbe. Dakle, na vašu žalost pročitala sam i izvješće OLAF-a da vidim što ne valja u Hrvatskoj oko kontrole trošenja sredstava EU i pronašla sam jedan primjer koji se na navodi izrijekom, a odnosi se na sustave odvodnje koji je OLAF penalizirao. Daljnjom pretragom uočila sam da postoji jedno javno očitovanje Poreča sustava odvodnje koji se buni protiv OLAF-ove odluke i koji zaključuje da je očita razvidna apsolutna ustrajnost europskih tijela za samostalno donošenje odluka bez uzimanja u mišljenje najvažnijih akata nacionalne strukture upravljanja eu sredstvima. Pa jel vi vidite koliki je to prvorazredni skandal. Mi imamo OLAF najozbiljnije tijelo za suzbijanje korupcije EU koji kaže ovo vam tu ne valja, tu niste trošili sredstva kako spada i imamo s druge strane naša nacionalna tijela koja kažu sve je ok. Tko je ovdje lud? Tko je pogriješio? Da li OLAF doista ne sluša naše preporuke nas koji bolje poznajemo situaciju ili mi kao zemlja koja ima problem s korupcijom puštamo da neke stvari prolaze ispod radara koje bi trebali penalizirati pa to umjesto nas čine vanjska tijela kao OLAF? Fali nam ozbiljan sustav kontrole i hrvatski narod ima pravo na odgovore na ova pitanja.
Imamo nekoliko replika, prva je zastupnik Nikola Grmoja.
Kolegice Raspudić, dakle iznijeli ste ovaj ovdje ove nepravilnosti koja zapravo međunarodna tijela su utvrdila oko europskih fondova i činjenicu da se mi pravimo zapravo da je sve u redu, al to nije samo slučaj kada govorimo samo o europskim fondovima nego generalno imamo problem i dok smo bili u ovom postupku pristupanja EU, dok je bila ta nekakva jača vanjska kontrola, činilo se da i borba protiv korupcije nekako nam bolje ide, kad se ta vanjska kontrola povukla, kada smo zapravo ostali prepušteni sami sebi nažalost korupcija i percepcija korupcije i u društvu raste. Kako na to odgovoriti, što je potrebno napraviti i kako uspješnije zapravo koristiti europske fondove sa što manje nepravilnosti ili ovakvih primjedbi koje dolaze od OLAF-a?
Dakle, za početak treba utvrditi tko je u krivu, je li u krivu, evo ovdje imam konkretan primjer koji sam sama pretragom izvukla, je li u krivu OLAF il je u krivu Poreč sustav odvodnje odnosno naša nacionalna tijela za sustav kontrole koja su rekla da je sve u redu sa onime što je radio taj sustav odvodnje? Dakle, to je prvi odgovor koji nam treba jer ja ostavljam prostor za mogućnost da tijela EU ne poznaju dovoljno situaciju u Hrvatskoj, pa provode neke odluke koje nisu u skladu sa stvarnim stanjem na terenu. Ali netko to treba raščistiti, a ne da ja guglam, guglam i guglam i tražim koje bi to imaginarno tijelo moglo biti. Dajte nam nedvosmislena imena onih koje je OLAF prozvao. Isti, isti je slučaj sa Izvješćem o javnoj nabavi. Najčešće se ne govori o konkretnim primjerima, najčešće se govori apstraktno, jedna tvrtka koja se bavi time i time, tako i OLAF postupa. Prvo moramo utvrditi tko je u problemu, a onda što je zapravo epilog toga. I u krajnjoj liniji provođenje kontrole i utvrđivanja nepravilnosti koje će biti ovlast službe za suzbijanje nepravilnosti i prevara.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Selak Raspudić, ukazali ste na problem edukacije državnih službenika u postupcima javne nabave. Međutim, kad se i educiraju mladi državni službenici u postupcima javne nabave oni nakon edukacije odu u privatne agencije jer su tamo boje plaćeni. Zašto? Zato što zapravo ovdje u državnoj službi ne mogu napredovati jel se napreduje temeljem stranačke iskaznice. Kako zapravo vidite rješenje tog problema da zadržimo mlade educirane službenike u postupcima javne nabave?
Zahvaljujem na tom pitanju. Ja sam doista bila benevolentna u tumačenju propusta oko ove javne nabave stavljajući to na teret nedovoljne educiranosti prije nego na teret korumpiranosti naših državnih službenika. Da, to je ozbiljan problem, problem toga što oni koji jesu educirani u trenutku kada to postanu, a postanu na neki način o našem trošku, idu tamo gdje će se njihova kvaliteta prepoznati u smislu konkretnih posljedica za njihov rad. Ono što bi trebalo svakako učiniti je jedan sustav koji bi afirmirao odnosno penalizirao kvalitetan rad državnih službenika, pa bi se na temelju konkretnih kriterija mogle vidjeti i posljedice za njihovo napredovanje. Mi sada imamo situaciju i ovog primjera koji sam ja navela gdje nitko nije bio penaliziran. Ne postoje posljedice za nečije propuste. Isto kao što u ovim zakonskim izmjenama imamo stavke koje ukazuju na to da se stvari trebaju dogoditi na vrijeme, no nemamo blage veze što će biti, a vjerojatno ništa, ukoliko neko propusti rokove. Kada se taj sustav jasno utvrdi onda će najbolji ostajati unutar njega, a ne bježati izvan.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir.
Poštovana kolegice Selak Raspudić, kad govorimo o nalazima OLAF-a ja bih htjela podsjetiti na situaciju koju smo imali oko programa ruralnog razvoja kada je OLAF u stvari po prijavi Hrvatske voćarske zajednice utvrdio da je u vrijeme mandata ministra Jakovine došlo do prekršaja, u stvari do dijeljenja financijskih sredstava iz europskih fondova na način da su se novci dijelili povezanim društvima što nije u skladu sa europskim pravilima. Taj nalaz OLAF-a je dostavljen slijedećem ministru, ministru Romiću. Ja sam bila stava da se taj natječaj koji je bio sporan jer je u stvari raspisan po pravilniku koji je sporan treba poništiti, no tada je ministar Romić odlučio da u stvari se neće poništavat natječaj nego da će se nać neka među rješenja. Mene sad zanima vaš stav za prakse neke koje će se ubuduće događat. Bi li bilo poštenije da se kad se dogodi da OLAF utvrdi da je bilo prekršaja onda takav natječaj poništi, pravila da se urede i da se raspiše novi natječaj ili mislite da se i u budućim situacijama može nastaviti tako da se traže neka prijelazna rješenja?
Zahvaljujem na ovom pitanju i ovom vrijednom primjeru. Ja sam također sklona poništavanju natječaja zato što inače kada kažemo ovo nešto kao što postoji kao među rješenje u konačnici ne dogodi se ništa, ne dogodi se ništa. To zvuči na prvu kao nešto što je bolje po nas jer su manji troškovi, manja kazna, manja penalizacija. Međutim, u praksi ne dogodi se ništa i problem nastavlja perzistirati. Kada budu tragične posljedice po onoj „što gore to bolje“ za one koji nisu proveli natječaj kako treba i kada bude sve moralo kretati iz početka onda je za pretpostaviti da ćemo se možda i probuditi, pa raditi natječaje koje neće OLAF kasnije proglašavati nekvalitetnima i koji neće moći uopće padati. Jer čemu OLAF ako ne postoje posljedice OLAF-ovih odluka? Isto tako, čemu naša regulatorna tijela i kakva je njihova veza s OLAF-om ako ona imaju, a dala sam konkretan primjer, različito mišljenje od tog istog OLAF-a?
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo u ovih nekoliko minuta raspravljajući o ovom prijedlogu jačanja tog institucionalnog okvira za privlačenje sredstava iz EU potrošit ću na ono što mislim da je najveći problem kada je u pitanju privlačenje sredstava iz EU, a to je lokalna samouprava. Mislim da tu imamo problem za koji moramo tražiti rješenje i kad se malo pogledaju primjeri iz Europe, naći ćemo različitih rješenja, od francuskog modela koji ima čak skoro 40 tisuća jedinica lokalne samouprave, čak nije, njih 32 tisuće sa manje od 500 stanovnika, no, malo drugačije rangirani. Zašto to govorim? Govorim jednostavno zato što doživljavamo i na terenu, mi koji evo, imamo priliku obići teren, suočit se sa onim što možemo tamo vidjeti ćemo naći primjera da jednostavno imamo političke animozitete, da imamo nekakve privatne razmirice, da se ne znam, dva sela ili dvije općine ne vole pa netko pripada pod tu općinu i onda ne može ostvariti apsolutno ništa. Smatram da rješenjem ovog problema ćemo bitno poboljšati ono što želimo, a to je privući što više novca iz EU. Ako pogledamo da ćemo u 7 godina raspolagati skoro sa 200 milijardi kuna, koje neće doći i pasti sa neba nego ih moramo privući, onda se bojim da u tome možda nećemo uspjeti do kraja jer jednostavno, nismo možda riješili elementarne probleme kada je u pitanju taj novac. Klasičan primjer, evo, moje vam mjesto ima 1600 stanovnika, zovu se Ladimirevci i pripadaju gradu Valpovu, znači prigradsko smo naselje grada Valpova, a na području Osječko-baranjske županije imamo 15-tak općina koje imaju manje stanovnika od nas. Jednostavno mi s tom podjele regionalne, odnosno područne i regionalne samouprave i lokalne, ostali smo negdje na rep. Imamo dosta i intelektualnog i bilo kakvog drugog kapaciteta kojeg možemo staviti u funkciju, no, to nam zakon u ovom trenutku ne dozvoljava i ja mogu reći da od te 1993. kad je donešen taj Zakon o lokalnoj samoupravi, to moje mjesto polako, polako propada i nije više onako potentno kako je bilo možda do tada, dok je sustav i mjesnih zajednica bio aktivan, gdje je svaka, svako mjesto bila pravna osoba, gdje je svako mjesto imalo svoju imovinu i s tom imovinom je mogla raspolagati. Ono što je dobro u ovom svemu što smo danas ovdje čuli, to je pojednostavljene tih institucionalnih okvira, apsolutno, to nam treba, bez toga ne možemo ići dalje. Slušali smo ovdje o primjerima gdje su i penalizacije nešto što skupo košta lokalne samouprave i pitanje je da li mogu iz svojih vlastitih fiskalnih kapaciteta koje imaju platiti određene stvari, stoga me raduje da mijenjamo taj dio, da smo uvidjeli neke stvari i da želimo to promijeniti. Ono što su bitni, to su ti regionalni koordinatori koji su definirani na području RH, oni su sigurno instrument koji može bitno pomoći malim jedinicama lokalne samouprave da ih usmjeri, da im pokaže, da im neke stvari isprave, da poslije možda ne bi plaćali određene penale. Novac koji je evo ovdje i o kojem često govorimo, a on je izuzetno velik i bitno će odrediti kakva će Hrvatska izgledati za 5 ili 6 godina, stavlja pred nas tešku tu zadaću, da moramo se konačno odlučiti za model koji je najučinkovitiji, koji je najbrži, koji će Hrvatsku najbrže oporaviti, ne samo kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti nego i općenito, moramo biti bolji jer imamo sve preduvjete da budemo bolji možda nego što smo ovog trenutka sada. Stoga sam zagovornik onih ovdje u HS-u koji zagovaraju da teritorijalni ustroj ne treba ići ka tome da male općinice centriramo uz velike gradove, na taj način bi im odrezali i ono malo slobode, pravne slobode koju su imali i bojim se da bi u tom dijelu nazadovali. Često se govorimo o projektu Slavonija, Baranja i Srijem. Uz sve možda nedostatke koje ima, pokazalo se vrhunskih projektom. Zašto? Zato što je vježbao naše načelnike, gradonačelnike, da pišu, da sudjeluju i da vježbaju za ono što ih čeka, evo u ovoj novoj omotnici od '21. do '27. stoga smatram da je taj projekt dobar, ali da bi ga trebalo doraditi kao što bi i cijelu lokalnu samoupravu još jednom trebalo staviti na nešto što se mora revidirati i donijeti najbolje rješenje koje najbolje u biti za Hrvatsku. Evo, hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Ivanović, najbolje za Hrvatsku, složit ću se s vama. Dolazite iz redova vladajućih. Ono što me muči, što se ove zakonske izmjene odnose na Plan oporavka, koji je ključni plan koji će odrediti budućnost Hrvatske u idućem desetljeću, a ne za jedne vlade. Zašto se prema javnosti komunicira lažna slika da oporba nije konstruktivna i da su njezini prijedlozi neprihvatljivi kada, evo, ja koja sam se potrudila vidjeti konačni plan, sam u njemu mogla uočiti i vlastite prijedloge. Ovdje ne govorim zbog sebe, nego govorimo zbog hrvatske javnosti koja bi doista htjela čuti da u predmetima koji nadilaze trenutnu Vladu postoji i kvalitetan i konstruktivan rad u Saboru svih aktera koji su važni u Hrvatskoj, a ne samo mi i ne samo oni.
Hvala lijepo. Sjedim ovdje skupa s vama u HS-u i dijelim to mišljenje, ja mislim da svaki prijedlog koji je konstruktivan, koji je dobar, koji može unaprijediti Hrvatsku, treba naći svoje mjesto u onome što će biti nekakvo konačno rješenje, bilo da je riječ o zakonima, podzakonskim aktima ili bilo čemu drugom i evo, na kraju ste i sami rekli da dio vaših prijedloga, rješenja, našao se u tom opsežnom dokumentu, što je vjerojatno samo dokaz da se ipak slušalo ono što ovdje saborski zastupnici govore, pa evo, je ušlo i u taj završni dokument.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani kolega zastupniče. Poštovani potpredsjedniče Sabora. Danas je rasprava o Zakonu o institucionalnom okviru za korištenje EU fondova. On nema veze sa Nacionalnim programom oporavka za otpornost, pa čisto za kolege iz strane oporbe, da smo to raspravili, da to nema veze s tim. Oni su komplementarni, ali nemaju veze. Ono s čim ima veze je projekt Slavonija, Baranja i Srijem, tu bi rekao da je naša uloga, dakle kolegica Orešković je rekla da je zakon nejasno pisan, zakon je pisan jezikom EU fondova koje nameću uredbe iz Bruxellesa što ne možemo izbjeći, ali na nama je da to tumačimo. I jedna od komponenti je integrirani teritorijalni program. Projekt Slavonija će biti kao i projekt Banovina, kao i projekt Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar. Dakle, dobili smo ekstra sredstva za poseban operativni program koji će biti trajni spomenik rada ove Vlade i ulaganja uključujući i u vaše područje, područje Slavonije.
Odgovor.
Hvala lijepo. Naravno da me raduje kao čovjeka koji voli Hrvatsku da ne samo Slavonija, Baranja i Srijem kao regija nego i ostale regije u RH će biti uključene ovo o čemu ste govorili i mislim da je dobro, kažem uz sve neke probleme koje smo imali, naše općine možda još u tom trenutku nisu bile spremne za neke stvari, puno je ovih 6 g. postavilo stvari na svoje mjesto i ja mislim da će ove naše jedinice lokalne samouprave biti puno, puno spremnije i da ćemo sigurno ovoj novoj omotnici pokazati upravo to što smo radili ovih 5 i 6 g., i da ćemo sigurno povući puno više sredstava uz ono što sam i u svojoj raspravi rekao, da moramo dati priliku i onima koji možda ovog trenutka nisu pravno ili na bilokoji drugi način spremni a imaju sve uvjete i preduvjete da igraju tu veliku utakmicu.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo. Kolega Ivanoviću, kad ste govorili o ulozi jedinica lokalne samouprave, htjela bi tu čut vaše razmišljanje obzirom da mnoge od njih nemaju financijske kapacitete kao bi mogle konkurirati za veće razvoje projekte pa onda ustvari možda pribjegavaju nekim projektima koji mogu financijski pokriti a koji nisu toliko atraktivni ni previše važni za razvoj pojedinog kraja. To vam mogu reći na osnovu onog što sam vidjela da je primjerice za revitalizaciju Banovine dostavljeno sa terena pa sam pitala zašto tu nema nekih većih kapitalnih projekata i upravo su mi načelnici pa i neki gradonačelnici rekli da oni jednostavno sa proračunom kojim raspolažu, ne mogu financijski pokriti onaj dio koji se od njih očekuje. Zato me zanima imali promišljanja kad govorimo o ovom zakonu da se iznađe neko rješenje kako bi se upravo pomoglo općinama i gradovima da financiraju odnosno prvo konkuriraju pa onda i financiraju, projekte koji će doista donijeti razvoj njihovom kraju i ostanak ljudi posebno u ruralnim područjima?
Odgovor.
Hvala lijepo. Tako je, bez fiskalnih kapaciteta budimo iskreni, ne vrijedni se ni prijaviti na veći projekte EU-a jer jednostavno nemaš dovoljno sredstava da bi sudjelovao u tome. E tu sada dolazimo onoga o čemu bi se u nekom vremenu ispred nas, trebalo povesti možda i najviše rasprave i donijeti jedno dobro rješenje, neka od tih rješenja evo predlagala je i ministrica ovdje u Hrvatskom saboru, Marko Pavić kolega, također je imao nekoliko ideja koje bitno upravo reguliraju ovo o čemu pričamo. Jer što? Mislim, jedno selo će za 5 g. izgraditi sve ono što mu treba od ove male komunalne infrastrukture a za velike kapitalne projekte apsolutno neće imati ništa i čemu će onda služiti ovo što je izgradio. Prema tome, moramo naći rješenja, moramo poslagati lokalnu samoupravu po načinima kako su to učinile nek druge europske zemlje koje brže i učinkovitije to rade i mislim da ćemo onda upravo ovo o čemu ste govorili, staviti u funkciju da budu i mali uključeni u velike projekte.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Pa jedan od ključnih problema je upravo kapacitet lokalne samouprave za povlačenjem sredstava i jedan od ključnih problema je upravo njihova veličina i to vrlo često iz vrlo banalnog razloga. Manje općine vrlo često uz neke iznimke imaju manje proračune. Manji proračun znači da kada vi dobijete projekt, primjerice za komunalnu infrastrukturu, da vam je iznos tog projekta do 8 puta veći od vašeg budžeta, recimo. I ako vi dobijete 25% korekcije, što vam je najniža korekcija, vi ste bankrotirali i onda se male općine na takve natječaje ili ne javljaju ili se uopće boje javit osim ako nemaju neko vrlo često političko zaleđe preko kojeg su osigurali da u slučaju korekcije će im se to platit, to nemaju svi, to imaju samo oni koji imaju vlast HDZ-a, jer je i ta vlast na nacionalnoj razini. Dakle, jedinice lokalne samouprave ovako kako je sustav napravljen, nemaju sve jednaku šansu za povlačenjem, one u najlošijem položaju imaju zapravo najmanju šansu.
Odgovor.
Hvala lijepo. Da, evo krenut ću od ovog posljednjeg što ste rekli, naravno, korekcija od 25%, ja ne znam koja jedinica lokalne samouprave sa svojim kapacitetima bi mogla izdržati to. Ono što je dobro a to su aglomeracije, aglomeracije su pokazale u biti da kad se okrupne i male općine i gradovi koji su tom okruženju i kad jedna od najvećih jedinica lokalne samouprave ponese taj cijeli projekt, da se događaju čuda u prostoru. Evo to je jedna od aglomeracija i kod mene, na području Valpovštine gdje je, ne znam, investicija negdje oko 280 milijuna kuna, naravno da to jedna mala jedinica lokalne samouprave ne bi mogla nositi, ali kad se udruže i kad naprave dobre pretpostavke onda se to događa, iako kažem, ovo zasigurno je, ima takvih primjera dosta gdje jednostavno su projekti stali i pitanje kako će se grad izvući iz cijele situacije jer je korekcija prevelika.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala, g. potpredsjedniče. Kolega Ivanović, ko upravlja sa sustavom fondova, ko kontrolira kako se ti fondovi koriste je izuzetno važno pitanje u nekim članicama EU-a, doista evo, s druge strane Jadrana je zbog toga izbila cijela jedna politička nestabilnost, svađa unutar vladajuće koalicije, na kraju evo je evo došao premijer dragi i sada to funkcionira. Umjesto čini mi se da ova rasprava je prilično konstruktivna i vi ste iznijeli određene primjedbe, prijedloge i drugi saborski zastupnici. Sami ste rekli i Vlada je i ovim prijedlogom neke stvari uočila koje se mora jednostavno promijeniti, učiniti protočnijim i jednostavnijim. Utoliko čini mi se da ovaj prijedlog i u okviru toga i ova rasprava upućuje na to da nije savršeno, ali sustav ipak funkcionira i može služiti svrsi. Koje je vaše mišljenje?
Odgovor.
Tako je. Svaki sustav mora napraviti u određenom trenutku i reviziju i vidjeti gdje se nalazimo u tom trenutku, što možemo više, jače, brže i bolje. No, bez sustava kontrole nema ničega budimo iskreni. Pravila su takva, netko ih je napisao ne isključivo za Hrvatsku nego za prostor cijele EU i tu se moramo učiti. Moramo se učiti pravilima, ne može postojati da čelnik jedinice lokalne samouprave zato što pozna nekoga negdje može sebi dozvoliti neke stvari koje će poslije skupo koštati jedinicu lokalne samouprave koju on vodi. Prema tome, mislim da evo i s ovim što je ministrica Tramišak govorila jutros ovdje, da njeno iskustvo koje ona ima kada su u pitanju EU fondovi je izuzetno veliko i evo već nakon 7 ili 8 mjeseci kako je na čelu ministarstva uviđa određene stvari i želi ovdje sa Hrvatskim saborom naravno, donijeti onakav zakon koji će biti najbolji i najučinkovitiji za cijelu Hrvatsku. Hvala lijepo.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega slažem se s vama da ne treba oduzeti mogućnost manjim jedinicama da priključujući iz velikim centrima da same na taj način odlučuju šta je za njihovu sredinu najvažnije i da same ustvari odlučuju koji su to projekti koji su njima značajni. Međutim, tu se javlja ovaj problem da zbog financijskih nedostataka u veličini proračuna ne mogu možda se prijaviti na sve one projekte koji bi bili potrebni. Mislim da tu možda možemo nešto osmisliti i poduzeti da to bude efikasnije i sa nacionalne razine. Međutim, ono što mene brine, mi ćemo u slijedećem razdoblju zaista imati na raspolaganju velike financijske mogućnosti za velike projekte, međutim čini mi se da će više postojati problemi u roku realizacije tih projekata upravo zbog toga što mi se čini da građevinski sektor to neće moći izdržati, a isto tako postupci javne nabave pitanje kako će i koliko trajati, pa me zanima tu vaše mišljenje. Hvala.
Odgovor.
Hvala, hvala lijepo. Odlično pitanje, mi ćemo u jednom trenutku imati više novca na raspolaganju nego što ćemo imati građevinske ili druge operative da te projekte uopće započnemo i da ih završimo. To je jedan od problema o kojem se sad već treba polako početi razmišljati. To možda jesu slatki problemi da se razumijemo, ali su zasigurno problemi. Stoga mislim da i ona mogućnost koja je u nekim drugim zemljama EU gdje se male općine, njih nekoliko koje su bliske jedna drugoj udružuju u jedno zajedničko tijelo i na taj način mogu sigurno i sa fiskalnim kapacitetima i intelektualnim privući više novca u svoje jedinice lokalne samouprave, ali što sam više na terenu to više uviđam ovaj problem o kojem ste vi govorili i mislim da se njemu trebamo posvetiti što prije da ne bi prerastao u veliki problem.
Slijedi pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče, govoreći evo o ovoj zakonskoj regulativi moramo doista pomno i analizirati proteklo financijsko razdoblje jer ovaj zakon će nam donijeti institucionalni okvir za korištenje sredstava RU za razdoblje od 2021. do 2027. godine u kojem ćemo imati na raspolaganju 24,5 milijardi EUR-a, a ako tome dodamo još onaj novac iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti to je gotovo 30 milijardi EUR-a u desetogodišnjem razdoblju i ne može nam biti svejedno na koji način će ta sredstva biti usmjerena, hoće li ona stići u prave ruke i na kraju krajeva hoćemo li ih uspjeti i utrošiti. Zato dosadašnja iskustva jesu vrijedna i analize koje se rade, mislim da će biti dobar smjerokaz kako se postaviti u slijedećem razdoblju, kakvi su naši kapaciteti institucionalnog okvira za korištenje europskih fondova i koje aktivnosti moramo definirati kako bi u tom slijedećem razdoblju bili još snažnije i pametnije koristili financijska sredstva. U tom smislu će se izraditi i plan jačanja kapaciteta za korištenje europskih fondova. A ono na šta bih se ja posebno željela referirati jest pitanje sektora poljoprivrede i ruralnog razvoja gdje naravno i dalje Ministarstvo poljoprivrede ostaje upravljačko tijelo i isto se odnosi i na one aktivnosti koje su bile u nadležnosti Agencije za poljoprivredu i ruralni razvoj, oni i dalje ostaju u nadležnosti te agencije. Ono što mislim da je važno istaknuti jest doista dobar rezultat kojeg smo imali prilike čuti kada smo ovdje raspravljali o korištenju fondova EU gdje je vidljivo da u razdoblju od 2014. do 2020. putem ukupno 21 mjere ruralnog razvoja je izvršeno sufinanciranje u primarnu poljoprivrednu proizvodnju, poljoprivredno-prehrambeni i šumarski sektor, ekološku održivost i dobrobit ruralnih područja i da je za to ugovoren ukupni iznos od 96%, a natječaja je raspisano čak za preko 100%. Financijski to znači ustvari 17,3 milijarde kuna od čega je isplaćeno 13,1 milijarda kuna odnosno 73% ukupnih sredstava iz programa ruralnog razvoja. Samo tijekom 2020. godine ugovoreno je preko 15.000 projekata korisnicima je stavljeno na raspolaganje 1,8 milijardi kuna kroz 24 natječaja, a isplaćeno je više od 3,1 milijardu kuna. E sad, mi u korištenju tih sredstava imamo različita iskustva, već smo i u prijašnjim raspravama upozoravali kako je važno ta iskustva ugraditi u buduće razdoblje jer se pokazalo da neke mjere ruralnog razvoja koje smo birali nisu bile baš najsretnije odabrane, da vrijeme kada smo ih odlučili koristiti je možda bilo prekasno, da je administracija bila previše zahtjevna i da se zbog toga dogodilo da naprosto neke mjere kasne u svom korištenju, ali također se kroz raspravu vidio i problem predfinanciranja. I to sad posebno dolazi do izražaja u segmentu koji se odnosi na mjeru 5.2.1., to je mjera za obnovu poljoprivrednih gospodarstava gdje bih ja apelirala da se razmotre modeli kako našim poljoprivrednicima kojima su stradala gospodarstva, posebno sad u potresu, ali i u drugim elementarnim nepogodama izaći u susret i omogućiti im jednostavniji pristup tim sredstvima, ali ne tražiti od njih da sami ulažu financijska sredstva jer ako je netko u potresu ostao bez svoje farme, ako mu je njegov fond domaćih životinja uništen, onda je teško očekivat da ta osoba, taj poljoprivrednik ima dostatni financijski kapacitet. U tom smislu bih ja apelirala evo i tu molim nekako i ministarstvo da promisli, da li možemo uključiti jedan model predfinanciranja gdje bi se poljoprivrednicima pomoglo da imaju ta inicijalna sredstva, da provedu projekt, a onda kad se taj novac vrati iz eu fondova odnosno iz mjera ruralnog razvoja da se potom refundira državi ili nekoj agenciji koja bi tu posredovala. Čini mi se to važnim jer evo u sljedećem razdoblju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] imamo pet milijardi eura na raspolaganju i želimo doista da one posluže razvoju i produktivnosti hrvatske poljoprivrede i očuvanju hrvatskog sela. Hvala lijepo.
Replika, zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvažena zastupnice Petir. Slažem se s iznesenim zaključkom. Sličan problem često nailazimo i u sustavu znanosti kada imamo prilike sudjelovati u prestižnim inozemnim projektima kao nepremostiva prepreka postoji činjenica da projekt mora biti dijelom sufinanciran. To često može biti i 10% ili neki minimalan iznos, no ukoliko nemate infrastrukturnu potporu, a vrlo često je nemamo, koja bi mogla omogućit povlačenje sredstava baš za tu namjenu vi gubite milijunske projekte jer svako kaže to je više simbolički da moramo vidjeti koliko država daje potpore i participacije da bi joj dali puno veću količinu novaca. U tom smislu to je vrlo važno pitanje, stoga je moje pitanje vama, što mislite na koji način bi se taj sustav mogao bolje urediti? Da li da se odredi posebna alokacija sredstava i neki fond koji bi bio za to ili na neki drugi način?
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice Selak Raspudić. Pa ja mislim da možemo razgovarati možda o više modela, ono što bi prvenstveno bilo važno, a to će se kako ovaj zakon i predviđa kroz planove jačanja kapaciteta za korištenje eu fondova utvrditi u svakom sektoru što su to prioriteti i onda sukladno tim prioritetima mislim da bi bilo važno osigurati to predfinanciranje. Ono može biti alocirano na posebnoj stavci ili Ministarstva regionalnog razvoja ili neke agencije, ali isto tako mislim da se paralelno mora odvijati proces razgovora sa bankama kako bi se u tom smislu mogli dobiti povoljni krediti pa ako je moguće i beskamatni.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa mislim da ste upravo dobro detektirali pitanje financijskih i operativnih kapaciteta. Mi smo na Odboru za regionalni razvoj i fondove EU već definirali to pitanje i na prijedlog kolege Kujundžića ćemo imati jednu raspravu s Ministarstvom financija upravo da se vidi na koji način, ideja je bila za jedinice lokalne i regionalne samouprave, da vidimo na koji način im dići financijske kapacitete kako bi mogli i bili sigurni da će oni moći apsorbirati. Sljedeći mjesec će na odbore doći isto tako pitanje programiranja, ja vam predlažem da možda imamo jednu zajedničku sjednicu s vašim odborom po pitanju programiranja poljoprivrede i da onda isto tako pozovemo Ministarstvo financija kako bi vidjeli i njihova razmišljanja i da vidimo na koje načine osigurati takav neki fond za predfinanciranje i sufinanciranje projekata u poljoprivredi za buduće razdoblje.
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolega Paviću. Apsolutno pozdravljam ideju da se u okviru vašeg odbora održi rasprava zajedno sa nadležnim ministarstvom kad je riječ o pronalaženju modela za predfinanciranje i pomoć jedinicama lokalne samouprave i apsolutno sam suglasna da kroz jednu zajedničku sjednicu vaš odbor i naš Odbor za poljoprivredu razmjene stajališta i sa Ministarstvom poljoprivrede i sa Ministarstvom financija oko programiranja u poljoprivredi, slabosti koje smo uočili do sad u sustavu i nekih prijedloga za njihovo poboljšanje. U tom smislu ne znam jeste dobili moju poruku, ali tražila sam i sastanak sa vama, danas smo se sreli više puta, ali evo dinamika je takva da ne uspijevamo detaljno o tom porazgovarat. Dapače, mislim da je to jako važno i vjerujem da će te naše sugestije koje imamo kao zastupnici sa terena i iskustva poslužiti ministarstvima za bolje programiranje sljedećeg razdoblja.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovana, u svom izlaganju govorili ste o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti, kako vi komentirate da samo 2% od ukupnih sredstava je zapravo usmjereno prema poljoprivredi, a zapravo niti lipa neće otići u oporavak stočarskog sektora odnosno u proizvodnju mesa i mlijeka, a radi se o proizvodnji koja nam može omogućiti najveću i najvišu dodanu vrijednost? Hvala.
Hvala vam lijepa zastupnice Vukovac. Da, mi bi vjerojatno svi voljeli da puno više novca bude usmjereno prema poljoprivredi, no tu postoje određena ograničenja jer iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti ne može se financirati ono što se već financira kroz zajedničku poljoprivrednu politiku, a kroz zajedničku poljoprivrednu politiku mi imamo i izravna plaćanja i mjere ruralnog razvoja koje su posebno namijenjena stočarstvu, tako da se gledalo da se kroz ovih milijardu kuna, koje su, gotovo milijardu kuna, u NPOO-u namijenjene poljoprivredi uvrsti ono što ne možemo povući iz zajedničke poljoprivredne politike, to su distributivni centri za voće, negdje procjena da bi se s tim novcem moglo izgraditi 7. Isto tako, tu je novac za komasaciju, za uspostavu kapaciteta za komasaciju i tu je novac za uspostavu banke hrane koja nam je također, izuzetno potrebna.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sljedeća replika uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a, uvažena kolegice Petir. Ulaskom u novo financijsko razdoblje, RH se otvaraju, naravno, nove mogućnosti. 30 milijuna eura u 10-godišnjem razdoblju su zasigurno velika financijska sredstva. Mislite li da smo u dosadašnjem periodu ipak stekli neka nova iskustva vezano za projekte i programiranje i drugo pitanje, je li ovo prilika za oporavak našeg poljoprivrede i oživljavanje svih ruralnih područja i naravno, posebice tu mislim na Slavoniju? Hvala.
Hvala vam lijepa zastupnice Maksimčuk. Slažem se s vama da doista, 30 milijardi eura je sjajna prilika koju mi moramo na pametan način iskoristiti. Sigurno da postoje iskustva i ljudi i na terenu i ljudi u državnoj službi koji mogu sad već i procijeniti gdje su to slabe točke, na koji način se postaviti prema sljedećem razdoblju, da se pametnije, bolje programira i da se odabiru oni najbolji mogući projekti koji mogu dati dodanu vrijednost, kako bi se postiglo ono što i vi i ja zagovaramo, a to je oporavak hrvatske poljoprivrede, povećanje njene produktivnosti jer smo sad na 29% produktivnosti EU, ali isto tako i ostanak mladih na selu, što podrazumijeva jednu generacijsku obnovu i naravno, očuvanje ruralnog prostora. U tom smislu, sasvim sigurno i iskustva koja mi kao zastupnici imamo u direktnoj komunikaciji s ljudima na terenu, mogu poslužiti nadležnim ministarstvima da dodatno se to programiranje, ali i ciljevi možda preslože, unaprijede i da daju konačno i dobre rezultate.
I posljednja replika, uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir. Dobro da ste stavili u vašem izlaganju naglasak na dosadašnja iskustva i analize, to je ono što će nam biti itekako neophodno i potrebno u sljedećem ovom proračunskom, ali i programskom razdoblju. Ulaskom u EU mi smo ušli u proračunsko razdoblje, nismo se možda u nekim segmentima dobro snašli. Sada upravo i ovim zakonom i pripremom institucionalnog okvira, da ne spominjem ovo što ste rekli, u sljedećih 10 godina, 30 milijardi eura, mislim da je sada malo drugačija faza, da smo sada u jednom drugačijem položaju, da smo sad jedna ozbiljna članica koja definitivno na jedan kvalitetan i pripremljen pristup i način i kroz koordinacijska tijela i kroz programska tijela, će de facto povući najviše sredstava, tako da uz sva ova iskustva koja smo, i probleme, normalno, koje smo imali do sada, mislim da je ovo jedan novi moment koji definitivno će donijeti dosta dobroga za Hrvatsku. Hvala.
Hvala vam lijepo zastupniče Bačiću. U svakom slučaju, da, mislim da 30 milijardi eura može dati dodanu vrijednosti i unaprijediti naše gospodarstvo, unaprijediti poljoprivredu, unaprijediti našu infrastrukturu. Ja sam uvijek nekako umjerena realistica, ako tamo možemo reći. Ne bi voljela da nas zavedu te velike cifre, ti visoki iznosi eura, mislim da tome moramo pristupiti sa dužnom pažnjom i odgovornošću kako bi onda u konačnici, kad ćemo kroz 10 godina raditi izvješće ili neki rezime, mogli reći da smo tih 30 milijardi eura potrošili na najbolji mogući način i da smo doista postigli jedan rezultat koji je na dobrobit naših građana. Naravno da iskustvo koje imamo će nam biti dragocjeno i da iz grešaka koje su se radile, a bilo ih je, može se puno naučiti, ali kažem, uvijek treba nekako gledati s optimizmom prema naprijed, ali biti svjestan i prepreka koje nas čekaju i da je taj posao koji je pred nama vrlo, vrlo zahtjevan i odgovoran.
Hvala. Prije završih rasprava napravit ćemo pauzu od 10 minuta za provjetravanje. Nastavljamo u 12 sati i 15. STANKA U 12,02 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,17 SATI]] Nastavljamo dalje sa završnim raspravama. Prvi je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Dobar dan i zahvaljujem vam se. Pa evo ja ću se osvrnuti na neke od problema koje i jesu odnosno trebale bi bit dio ovog zakona, ali i dio su šireg institucionalnog okvira upravljanja europskim fondovima. Dakle, jedan od prvih problema koji želim istaknuti, al na temelju iskustva rada sa EU fondovima jer problem programske neusklađenosti i ne koordinacije. Dakle, mi znamo da imamo različite razine odnosno različita ministarstva koja sudjeluju u samom programiranju i ono što se događa je da kada se rade zasebni operativni programi, a posebno kasnije u provedbi kada se planiraju natječaji pod određenim programima da ne dolazi do usklađenosti na polisi i razini. Dakle, mi natječaje ne gledamo odnosno do sada to vlade nisu radile, to ne kažem samo za HDZ-ovu vladu, to govorim i za sve bivše vlade, znači nisu ih gledali kao dio instrumenata kojima se provodi jedna sveobuhvatnija politika odnosno određeni polisi. Dat ću vam primjer da možda to bolje pojasnim. Ajmo reć da npr. u Slavoniji želimo potaknuti proizvodnju nekih kultura poljoprivrednih i da želimo potaknuti i to da ne prodajemo zapravo poljoprivredni proizvod nego da ga mi prerađujemo, da mu dodajemo vrijednost i da ga želimo izvoziti. Dakle, to je neki polisi koje želimo provesti, neka mjera u nekoj politici razvojna. Ono što je problem da mi natječaje ne posložimo na način da se onda zna da se iz alokacije za ruralni razvoj i poljoprivredu financira to, to i to, da se u dijelu koji nam se tiče navodnjavanja financira to, to i to, da to ima svoj vremenski slijed, da iz ISF-a onda financiramo obrazovanje i prekvalifikaciju onih resursa koji nam za to trebaju, da onda iz OPKK idu natječaji za one tvrtke ili čak startape ako ih nemamo koji mogu dodavat vrijednost tim poljoprivrednim proizvodima kroz preradu itd.. To je ono kako bi se trebali planirati i programi i natječaji da oni budu instrument provedbe određenog polisija, a ne svrha sami sebi, pa da možemo reći „je evo financirali smo 1500 poduzetnika“. Jesmo super, al za šta? Kako je to doprinjelo našoj industrijskoj politici, kako je to doprinjelo našim ciljevima poljoprivredne politike, kako je to doprinjelo … [[Govornik se ne razumije]] Dakle, moramo početi gledati europske fondove ne kao nešto iz vana što mi uzimamo, povlačimo, pa onda potrošimo i samo je bitno kolko smo potrošili, nego je bitno koji je efekt toga na provedbu onih politika koje ovdje dogovorimo da su naše razvojne politike i te poveznice mi to nemamo i to nam fali. Pa onda i da imamo i 100%-tno iskorištenost fondova neće nam značiti ništa ako efekti na razvoju politiku su mali jer nisu bili koordinirani i jer nisu bili povezani s razvojnim učincima. To je prva stvar. Druga stvar, dakle u svom radu naravno susretala sam se često s problemima korekcija na projektima. Financijske korekcije su zapravo kazne, penali i dakle za one koji su napravili neku nepravilnost. Ali hoću vam i reć šta sve može bit nepravilnost. Evo reći ću vam primjerice da je jedan grad platio penale zato što su u javnoj nabavi za izvoditelje radova u gradu koji je čitav spomenik kulture tražili da izvođači radova prije nego podnesu ponudu dođu provjeriti da li njihovi strojevi mogu ući kroz vrata u dio grada koji se treba rekonstruirati, što je logično iz razloga što se radi o kulturnom dobru koje ne možete naravno srušit sad dio da bi strojevi mogli ući. To je bila nepravilnost jer je to bilo diskriminatorno primjerice prema tvrtkama iz drugih dijelova Europe jel i dobili su korekciju. Korekciju su dobili oni koji su vam npr. kao kriterij za javljanje na natječaj za usluge stavili da traže da osoba koja se javlja kao konzultant ima 3.g. iskustva na EU fondovima. To je diskriminatorni kriterij, puf, korekcija. Hoću vam reći da način na koji smo do sada tretirali korisnike EU fondova je doslovno bio takav da su si oni koji kontroliraju htjeli napraviti imidž najjačih kontrolora u EU, a da s druge strane su to zaista plaćali naše općine, gradovi i poduzetnici korekcijama koje su zaista bile nepotrebne. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Obzirom da nisam stigla iznijeti sve nelogičnosti s kojima se korisnici europskih fondova u RH isključivo zbog načina funkcioniranja naših provedbenih tijela moraju suočavati držim nužnim završiti svoje izlaganje ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Dakle, Agencija za plaćanja u poljoprivredi i ruralnom razvoju zajedno s Ministarstvom poljoprivrede u svim provedbenim aktima uzimala je donedavno za pravo vlastitu administrativnu pogrešku naplatiti od krajnjeg korisnika i oduzeti mu stečena prava, što je vrhunac ironije. U svim Pravilnicima za provedbu programa ruralnom razvoja slična formulacija bila je i u IPARD-u odnosno IPARD pravilnicima nalazila se slijedeća rečenica, Agencija za plaćanja će odlukom o povratu sredstva od odabranog korisnika zahtijevati povrat isplaćenih sredstava ako se utvrdi administrativna pogreška učinjena od strane Agencije za plaćanja nakon konačne isplate. Odlukom o povratu sredstava od odabranog korisnika će se zatražiti povrat utvrđenog nepravilnog iznosa. Dugo smo upozoravali kako se administrativna greška ne može ispravljati na štetu korisnika. Naime, na taj se način sankcionira korisnika koji niti jednom svojom radnjom ili propustom nije niti povrijedio niti propis niti djelovao prijevarno niti činio povredu bilo kakvog drugo oblika. Grešku je napravilo tijelo. Unatoč tome u kontekstu prethodno iznesenog stranka bi morala vratiti novac i stečena prava kojeg je namjenski utrošila što je u većini slučajeva bilo nemoguće i to je dovelo neke korisnike i do blokade i posljedično tome i stečaja korisnika. U tom kontekstu ide i praksa Ustavnog suda i Europskog suda za ljudska prava. Prema odluci Ustavnog suda od 20. svibnja 2009. godine se tako navodi za Ustavni sud je ustavno-pravno relevantna isključivo činjenica da pogreške nadležnih tijela ne smiju ići na štetu građana. To stajalište zauzima i Europski sud za ljudska prava koji je u presudi Gaži protiv Hrvatske od 17. prosinca 2007. godine istaknuo slijedeće. Sud smatra da bi greške ili propusti državnih tijela trebale ići u korist pogođenih osoba osobito ako se time ne dovodi u pitanje kakav drugi suprotstavljeni privatni interes. Napomenut ću i kako pojedini bogatiji dijelovi RH imaju na raspolaganju više mehanizama za razvoj uključujući sve izvore izravnog financiranja dok su nerazvijenim područjima dostupna sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova isključivo u sustavu kompetencije na nacionalnoj razini. Ta namjerna diskriminacija koja vodi sustavnoj deprivaciji najvećeg dijela ruralnih područja RH. Nova europska regulativa za kohezijsku politiku EU jasno prepoznaje potrebu za ujednačavanjem razvoja svih područja na učinkovit način. To je uloga instrumenata za integrirani teritorijalni razvoj. Međutim, Hrvatska ima pojedine tzv. ITU mehanizme koji najveći broj nerazvijenih jedinica lokalne samouprave ne može koristiti i ne može u njih ući jer nema uvjete. Podsjećam uvjete određuju naša ministarstva. Postavlja se pitanje zašto se tim područjima RH koja ne mogu koristiti ITU mehanizme ne omogući drugi instrument integriranog lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice, primjerice CLLD koji uz danas postojeći Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo omogućuju integrirano korištenje sredstava i iz drugih fondova i to putem lokalnih razvojnih strategija, dakle LAG-ova RH. I dalje ostaje nejasno zašto nadležna tijela RH nisu do sada omogućila višeizvorsko financiranje CLLD-a u RH. TO je instrument kojim se postiže ravnoteža primjene mehanizama za integrirani strateški razvoj na subregionalnoj razini. Pa zemlje u okruženu ga koriste, a mi ne. Naravno da stalno zaostajemo za njima i sve s razlogom. Drago mi je da je ministrica u svom odgovoru na moju repliku prepoznala značaj LAG-ova i iznijela namjeru da će im se omogućiti višeizvorsko financiranje i time ispraviti nepravda iz prošlosti. Vladajući naprosto da sada nisu željeli dati lokalnim zajednicama više sredstava i više fondova na upravljanje iako svi jako dobro znaju da lokalne zajednice najbolje znaju što im treba i što je ključno za demografsku obnovu RH. Zahvaljujem.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a, zastupnica Marija Selak Raspudić.
Ove zakonske izmjene idu prema uspostavi različitih programskih i koordinacijskih tijela odnosno ustanovljavanju njihovih dužnosti koje se temeljno fokusiraju na to da budu bolji sustav kontrole odnosno apsorpcije i realizacije sredstava EU. U tom smislu ukoliko pažljivo promotrimo ove zakonske izmjene one nam također govore i o tome što su temeljni problemi koji su prisutni čitavo desetljeće u privlačenju odnosno prvenstveno trošenju sredstava EU. Ja bih ih ovdje i tokom rasprave pokušala sam ih sažeti na dvije stvari. Jedno je nekvalitetan sustav kontrole, a drugo je nedovoljna edukacija naših službenika u tome kako privući, kako napraviti kvalitetne natječaje, a posljedično onda i kako doista potrošiti navedena sredstva. U tom smislu dala sam dva konkretna primjera jednog projekta iz 2019.-te koji se odnosio na optimizaciju lokalne samouprave i koji je imao negativan epilog za Hrvatsku u smislu toga da zbog nedovoljno transparentnog i nekvalitetno provedenog postupka javne nabave žalitelju je plaćeno 45.000 kuna iz našeg džepa. Drugi primjer ticao se sustava odvodnje Poreč koji je sukladno tijelima naše državne uprave imao pozitivno mišljenje o svom trošenju europskih sredstava za razliku od OLAF-ove odluke koja ih je za to isto odlučila kazniti. Prije donošenja ovakvih zakonskih izmjena i da bi one uopće imale ikakvog smisla potrebno je raščistiti sve nepravilnosti koje su i ovdje spominjane da bi one dobile svoj epilog, a onda bismo i iz njih mogli nešto naučiti pa ne bismo govorili samo o onome što se kroz stranačku optiku kao što je kolega Pavić rekao proglašava isključivo uspjehom nego bismo sukladno i izvješćima o korištenju europskih fondova koje smo nažalost dobili sažeto za dvogodišnje razdoblje suprotno zakonskoj odredbi gdje nam trebaju stizati na polugodišnjoj razini što bi onda omogućilo da ih mi raspravimo, da ukažemo na nedostatke i da se oni odmah implementiraju u praksu. Vidjeli bismo koji su nedostaci, priznali bismo te nedostatke i učili bismo na tim nedostacima. Do sad nakon pažljivog proučavanja zadnjih izvještaja, a u svjetlu ovih zakonskih izmjena mogu tek primijetiti da se oni ponavljaju iz godine u godinu. Nedovoljno smo radili na edukaciji, nejasno je i u ovim zakonskim izmjenama budući da će se sve temeljno dogoditi što se i ovdje otvoreno kaže podzakonskim aktima, kakav će biti novi sustav edukacije, što znači raditi na njemu, koje konkretno mjere treba učiniti da bismo mogli reći da one opravdavaju ovakav zakonski okvir, kakve su njihove posljedice, kakve su posljedice po državne službenike ukoliko tu edukaciju ne provedu u djelo, to su sve otvorena pitanja koja su nam potrebna za ono što nas se konkretno tiče, a pogotovo će nas se ticati u narednom razdoblju, a to je da iskoristimo sredstva koja će nam biti na raspolaganju. U tom smislu zaključit ću s onime što se tiče i ovog zakonskog okvira, a to je taj Plan obnove i oporavka. Nažalost u HS-u smo imali kasnu raspravu samo o njegovom sažetku, unatoč tome ono što sam istaknula kao pozitivno je činjenica da su neki prijedlozi ipak uvaženi. Nije uvažen onaj temeljni koji ide prema demokratizaciji društva i osnaživanju poduzetništva. No i mali pomaci ipak pokazuju da je moguć konstruktivan rad u Saboru. Stoga mogu samo izraziti žaljenje što se isto ne želi reći i hrvatskoj javnosti, što se nju obmanjuje time da oporba samo kritizira i da ne daje kvalitetne prijedloge. Mnogo bi zdravije za hrvatsko društvo i za proces demokratizacije ako već ne želite uvesti dopisno i elektroničko glasovanje bilo da barem ponekad pošaljemo poruku da u temama od nacionalnog interesa koje nadilaze pojedinu vladu, doista postoji rad svih zastupnika koje je narod upravo za to ovlastio.
Sljedeća završna rasprava od Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. U ime kluba HDZ-a htio bih završno još jedanput iznijet argumente zašto podržavamo ovaj zakon, a isto tako iznijeti argumente na određene teze koje je oporba izrekla. 24,5 milijarde eura nam je na raspolaganju, 2,5 puta više nego što smo imali do sada. To je rad ove Vlade i tko god kaže da to nije zasluga premijera već da je to formula, to apsolutno nije točno. Bila je jedna od kritika oporbe da zašto sada mijenjamo taj zakon, naprosto zato što se regulativa za eu fondove donosi na početku financijskog razdoblja. Sada imamo novo razdoblje 2021.-2027. i uredbe i pravila iz Bruxellesa ne daju vam da mijenjate pravila usred provođenja te omotnice. Drugim riječima, sada radimo po pravilima koje je donosila Milanovićeva vlada tako da mi je čudno uopće kritika od SDP-a koju su naknadu pamet sada imaju šta rade jedno u oporbi, a šta rade na vlasti. Kada su bili na vlasti donijeli su ovakav zakon, sada smatraju da on treba bit drukčiji, naprosto nije tako. A kad ste na vlasti znate da morate poštovati pravila i uredbe koje donose iz Bruxellesa jer one definiraju raspodjelu fondova i tu je dosta mala mogućnost različitih manipulacija izmjena. Tih 24,5 milijarde eura raspodjeljuje se na Nacionalni program oporavka i otpornosti koje smo raspravili u Saboru i ovih 13 milijardi eura Višegodišnjeg financijskog okvira koji su standardni europski fondovi. Bilo je dosta pitanja, a tu ću se apsolutno složiti sa kolegicom Benčić da eu fondovi trebaju biti instrument provedbe javnih politika i to je upravo iskorak koji će i nudit ovaj zakon. Do sada smo se borili sa apsorpcijom i to su sve zemlje koje su imale prvu omotnicu iskusile u borbi da uopće apsorbiraju sredstva. No sada je vrlo jasno da rezultati koji su se postigli, a to je da smo ugovorili 17% više nego što možemo potrošiti, dakle 117%, isplatili 53% da neće propasti niti jedan eurocent. Na nama je da sad sljedećih deset godina iskoristimo da upravo eu fondovi i Nacionalni program oporavka i otpornosti budu poluga razvoja i da provedbe javnih politika. I tu kada gledamo evo bio sam ministar rada pa ću samo uzet primjer zapošljavanja, kada sam došao ko ministar rada, a imali smo tada blokadu eu fondova, imali smo to iskustvo radi ministra Mrsića, većina 70% sredstava za potpore zapošljavanja za mlade išlo je za SOR odnosno za zapošljavanje od kojih je preko 80% bilo u javnom sektoru gdje smo mlade uzeli, stavili ih u javni sektor na godinu dana da kuhaju kave i vratili natrag na burzu. Promjena javnih politika iz privremenog zapošljavanja u javnom sektoru u trajno zapošljavanje u privatnom smo pokrenuli jačanjem poticanja samozapošljavanja. Utrostručena je sa 25 na 75.000, a sada ovisno o sektoru i području možete dobiti i 130.000 kuna za otvaranje vlastitog posla i to je dovelo do toga da su se utrostručili broj tvrtke koje otvaraju mlade osobe u RH. Sve je to financirano europskim fondovima i to je primjer na koji način provedbu javnih politika uključiti u EU fondove, vjerujem da će takvih primjera bit sve više, sada kad smo razvili kapacitete da možemo provoditi fondove a isto tako i snažan poticaj razvoju kapaciteta, bit će ovaj zakon upravo kod smanjenja birokracije, pojednostavljenje procedura i digitalizaciju te čestitke ministarstvu na tom iskoraku kojeg će klub HDZ-a poduprijeti. Hvala.
Završno u ime predlagatelja, obratit će državni tajnik Šime Erlić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupnici. U ime Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU-a i ministrice Tramišak, zahvaljujem se na raspravi i komentarima zakona. Dopustite samo da na kraju kratko rezimiramo kako je ovaj zakon osnova za uspostavu i unaprjeđenje sustava u novom financijskom razdoblju 2021.-2027. i kako će nakon što se završi proces programiranja, donijeti se uredbe koje će detaljnije raspisati funkciju tijela u sustavu. Zato napominjem da se sa zakonom u ovom trenutku ne kasni kao što je djelom bilo u raspravi napomenuto jer proces programiranja još uvijek nije gotov a niti je uredba o fondovima donesena zajedničkom uredbom fondovima dakle EU-a, jer ona kasni zbog COVID na razini EU-a. Plan je da se zajednička uredba donese u lipnju nakon čega će se moći uspostaviti sustav i krenuti sa provedbom operativnih programa i nakon čega će ovaj zakon naravno moći ići u punu primjenu. I dobit svoju punu funkciju. Ovaj zakon omogućit će nam da sredstva koja su nam stavljena na raspolaganje kroz VFO u iznosu od 12,6 milijardi eura, a ovdje radim distinkciju od sredstava NPOO-a koji je drugačiji instrument i koji nije pokriven ovim zakonom, on će nam omogućiti da ta sredstva efikasnije provedemo te nam daje instrumente da svim tijelima zakonski omogućimo jačanje njihovih kapaciteta i to je posebno važnost zakona jer znate da su obzirom na dostupnost sredstva, naši kapaciteti ograničeni i da na tome trebamo sustavno raditi. Što se tiče broja ljudi u sustavu koji je također danas spomenuta, ovdje nekoliko zastupnika, činjenica je da postojeće programsko razdoblje, imamo analizu za postojeće programsko razdoblje i da nedostaje stručnih ljudi u sustavu, procjena je u ovome trenutku oko 600 takvih ljudi nedostaje ali je prepoznato i to zakonski i zato ovaj zakon upravo govori o planu za jačanje kapaciteta koji se odnose na zadržavanje privlačenja ljudi u sustavu a sada se upravo rade analize za rad na opterećenosti za slijedeće programsko razdoblje i time se stvaraju zakonske pretpostavke da se radi na tom problemu i zato smatramo da je zakon upravo bitan i upravo kako ste vi istaknuli, da uspijemo zadržati i privući ljude unutar sustava. Što se tiče pitanja OLAF-a o kojemu je također danas posvećen jedan dio rasprave, smatram da je to tema koja nije u direktnoj ingerenciji ovoga zakona, OLAF je agencija koja radi analize istrage prijevara koje su od financijskog interesa za EU i na tu temu mogu kazati da se radi prevencije ovakvih postupaka također rade i edukacije i jačanje kapaciteta, kako korisnika tako i tijela u sustavu za nepravilnosti. To je ključ koji je prevencija i za unaprjeđenje ovoga sustava a napravljene su isto tako i smjernice za izbjegavanje sukoba interesa i isto tako izgrađen je cjelovit regulatorni okvir koji uspostavlja sustav za borbu protiv korupcije pri Ministarstvu financija, također ono što EU traži od nas je akreditiran sustav, dakle sustav koji jasno razdvaja funkcije unutar toga i bez toga mi ne možemo naprosto dobiti sredstva od strane EU-a, o tome se puno vodi pažnje i to nam uvjet za akreditaciju samoga sustava. Što se tiče pitanja malih općina, kompletan jedan novi operativni program za novo programsko razdoblje prema odluci Vlade je uspostavljen, naziva Integrirani teritorijalni program i on će posebno artikulirati potrebe lokalne i regionalne razine i to je njegova snaga i mislim da će evo ta pitanja koja su danas i ovdje bila apostrofirana a koja se tiču i financijskih kapaciteta i dizajna sustava prema potrebama općina, gradova, lokalne samouprave i uprave, da će taj program upravo omogućiti da se na najbolji način odgovori na njihove potrebe i tu je uspostavljen u biti jedan novi instrument regionalnog razvoja koji će biti financiran upravo sredstvima EU-a. Ministrica je na početku isto tako bila odgovorila na pitanje što se tiče samih LAG-ova, mi vidimo LAG-ove i sustav programa ruralnog razvoja, komplementarnog sa kohezijskom politikom i ovime što planiramo kroz ovaj zakon. Dakle LAG-ovi će moći pristupati financiranju iz kohezije i iz ovih sredstava EU-a, dakle višerazinsko financiranje ali u ulogama korisnika i tu oni mogu također tražiti svoje mogućnosti financiranja za projekte. Dakle, generalno govoreći zakon će omogućiti ujednačavanje praksi, standardizaciju i veću primjenu digitalnih rješenja radi povećanja efikasnosti, interoperabilnosti i optimizaciji samoga sustava upravljanja europskim fondovima, tako da zaključno mogu kazati da je evo, obzirom na sve ovo što smo kazali danas, što ste vidjeli, obzirom na sredstva koja su nam stavljena na raspolaganje, programiranje koje u ovom trenutku radimo, NPOO koji je nedavno evo donesen te cijeli niz ostalih operativnih programa koji su sada u izradi, mogu kazati da je jedno izazovno vrijeme pred svima nama i pred, pred tijelima u sustavu upravljanja i kontrole, ali vjerujem kako ćemo evo upravo ovim današnjim zakonom doprinjeti da se taj sustav unaprijedi i da stvorimo temelje efikasnijeg sustava provedbe europskih fondova u novome programskom razdoblju, što vjerujem da nam je svima cilj. Evo, hvala vam, toliko.
Imamo nekoliko replika, pričekajte, prva je uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. državni tajniče. Ja pozdravljam ovu najavu od danas da će se LAG-ovima omogućiti više izvorsko financiranje, mislim da je to izuzetno važno i na toj inicijativi smo i mi kao Odbor za poljoprivredu također radili. Također me veseli da se traže rješenja kako pomoći JLS-ovima koja nemaju dostatnih financijski kapacitet da budu spremne za korištenje sredstava iz europskih fondova i da na najbolji mogući način prepoznaju i iskoriste ta sredstva. Ono što bih vas pitala jest odredba kojom se propisuje izrada plana jačanja kapaciteta za korištenje europskih fondova. U kojem vremenskom periodu će takav plan biti napravljen i planira li ministarstvo davati neka izvješća o provedbi aktivnosti iz tog plana, da li su možda predviđene i neke sankcije ili negativni bodovi za one koji se tog plana neće držati?
Hvala vam lijepo na pitanju. To je vrlo važno pitanje. Ključan dio, možda ne toliko popularan za javnost, ali apsolutno je taj dokument vrlo važan za ojačavanje kapaciteta tijela u sustavu i samih korisnika i tijela. Upravo se radi cjelovita analiza za kompletan sustav, ona se redovno komunicira svaki dio tog plana prema Europskoj komisiji gdje imamo sada neformalne redovne pregovore sa Europskom komisijom gdje oni traže posebne, posebna poglavlja i područja na koje žele da stavimo naglasak obzirom na sva izvješća i … [[Govornik se ne razumije]] iz prethodnog dakle razdoblja '14.-'20. i to će biti ključan dokument koji će se referirati i na potrebe za unaprjeđenje sustava što se tiče ljudskih kapaciteta i ovih materijalnih i svih ostalih kapaciteta koji su potrebni da se sustav unaprijedi. Naravno dokument nije još sada gotov, on je u procesu izrade, sad je napravljen ovaj analitički dio, to se radi naravno interno sa svim predstavnicima tijela u sustavu, ali kada se napravi vjerujem da će on biti komuniciran jer to je sustav koji će ponijeti niz konkretnih mjera i aktivnosti kojih ćemo se mi morati pridržavati i prema Europskoj komisiji obvezati da ćemo ih ispunjavati ovaj kako bi se unaprijedili ti kapaciteti i tako da vjerujem evo u lipnju ili iza lipnja ovisno o pregovorima s komisijom će dokument biti donesen paralelno sa operativnim programima koji su … [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, u svom izlaganju ste rekli i ovaj i ovim zakonom težimo unaprjeđenju sustava. Analizom postojećeg financijskog razdoblja i iskustvima nastojat ćemo u narednom periodu povući što više sredstava i mislim da su očekivanja svih nas tu, a posebno naših građana izuzetno velika za to financijsko razdoblje. A isto tako nije sve na nama, pa bi to bilo dobro i da naši građani čuju jer svi želimo i da oni projekti koji do sada nisu realizirani jer nisu bili spremni poput izgradnje kanalizacijskih sustava, takvih imamo spremnih više desetaka, između ostalog i grad Vodice iz kojeg dolazim i brojni projekti iz Šibensko-kninske županije, očekuju potporu iz ovih sredstava, a jednako tako da se ispravi i nepravda, svi oni projekti koji nisu do sad mogli biti financirani poput izgradnje društvenih domova, staračkih domova, vrtića u gradovima i naseljima iznad 5.000 stanovnika, također očekuju potporu u narednom periodu.
Odgovor.
Hvala vam lijepa na vašem komentaru i sugestijama. Da, projekti koje ste spomenuli su vrlo važni i oni su upravo dio tijela nacionalnog oporavka i otpornosti i nominirani su kroz to, a dijelom kroz ovaj VFO. Ono što Europska komisija isto tako inzistira od nas da mi imamo cjelovitu strategiju za svaku od svojih politika koju provodimo, pa tako da za zelenu politiku kroz više izvora financiranja imamo cjelovitu politiku. Naš interes je politika sada prema zelena da tako se izrazim unutar cilja politike dva Zelena Europa jest upravo dovršetak izgradnje svih aglomeracija na području RH i to će se napraviti kroz više izvora financiranja, kako kroz MPO, tako kroz VFO. Planirano je i predviđeno je i programskim dokumentima, tako da vjerujem, naravno to su vrlo kompleksni projekti, veliki su, fazirani su iz prethodnog razdoblja u novo. Tu je bitno da pojačamo kapacitete i da budemo još efikasniji.
Još jedna replika, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče, hvala i državni tajniče na vašim odgovorima na razne teme koje su otvorene u ovoj raspravi. Mislim da ste kvalitetno odgovorili na te teme i vjerujem da će ovaj prijedlog doista dobiti potporu HS, ali kasnije slijedi naravno i onaj dio implementacije, pa i razrade kroz uredbe vlade i onda bih u tom pogledu samo dodao ako hoćete i apelirao da se pojedine ideje koje su iznesene u ovoj raspravi, a bilo ih je i konstruktivnih, unesu upravo u toj fazi, u toj fazi razrade. Hvala.
Odgovor.
Hvala. Apsolutno će se voditi o tome, o tome računa. Već smo sada puno čuli od zastupnika naputaka o čemu se treba voditi računa i kako unaprijediti sustav. Prilikom donošenja uredbi kad se završi programiranje tek se onda može u potpunosti dizajnirati sustav tijela u sustav funkcije, u sustav dakle pete jedinice, pete dvojke, al upravo o ovome ćemo morati voditi računa da taj sustav bude efikasniji sa manje tijela, manje procedura i manje administrativnog opterećenja. To je ono što je nekako danas dosta bilo apostrofirano i apsolutno ćemo morati voditi računa o tome. Hvala.
Evo zahvaljujem državnom tajniku. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Slijedeća točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o naknadama u području intelektualnog vlasništva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 139. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Predstavnik predlagatelja može dati dodatno obrazloženje. Uvaženi državni tajnik Stipe Mamić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Vlada RH predlaže donošenje Zakona o naknadama u području intelektualnog vlasništva s ciljem smanjenja neporeznih davanja, a kako bi se unaprijedilo poslovno okruženje i smanjili troškovi gospodarstvenika. Donošenjem ovog Zakona provest će se jedna od mjera iz akcijskog plana Vlade RH za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja od 7. svibnja 2020. g. Predmetna mjera upravne pristojbe u području prava intelektualnog vlasništva su određene kao jedno od neporeznih davanja koje je moguće ukinuti. Naime, sukladno važećim propisima za provedbu postupka u području zaštite prava intelektualnog vlasništva, koje provodi Državni zavod za intelektualno vlasništvo kao nadležno nacionalno tijelo, plaćaju se, kako upravne pristojbe, propisane Zakonom o pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva, tako i naknade troškova detaljnije propisane posebnim propisom, Uredbom o naknadama za posebne troškove i troškove za pružanje informacijskih usluga DZIV-a koji donosi Vlada RH temeljem ovlasti koja je propisana Zakonom o pristojbama. Prihodi od uplaćenih upravnih pristojbi i naknada troškova u području zaštite prava i intelektualnog vlasništva, predstavljaju prihode državnog proračuna. Plaćanje upravnih pristojbi koje se po pojedinačnim iznosima, uglavnom, neznatne, od 20 do 400 kuna, većinom niže od 100 kuna, sukladno provedenoj analizi, vezano za spomenuti akcijski plan, ocijenjeno kao dodatno administrativno opterećenje i trošak za gospodarstvo. Slijedom navedenog, pokazuje se razložnim ukidanje obveze plaćanja upravnih pristojbi uz zadržavanje samo obveze plaćanja naknade troškova. Radi ukidanja obveze plaćanja upravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva, potrebno je ukinuti odgovarajuće odredbe Zakona o pristojbama uz zadržavanje i odgovarajuće uređenje odredbi koje se odnose na obvezu plaćanja naknade troškova. Budući da se naziv Zakona o pristojbama izrijekom odnosi na upravne pristojbe koje se ukidaju, ne bi bilo razlučno tek izmijeniti njegove postojeće odredbe, već umjesto toga, potrebno isti ukinuti te donijeti novi zakon primjerenog naziva. Iz navedenog razloga, predlaže se donošenje Zakona o naknadama u području prava intelektualnog vlasništva kojim se stavlja van snage Zakon o upravnih pristojbama i zadržavaju, odnosno unaprjeđuju odredbe kojima se propisuje osnovna pitanja vezana uz obvezu plaćanja naknada u području intelektualnog vlasništva koje i dalje moraju ostati na snazi. Osnovna pitanja vezana uz naknade koje se na jasniji i prikladniji način prenose u novi propis su obveza plaćanja naknade, određivanje i pripadnost prihoda od naknade i postupak naplate naknade. Donošenjem predloženog zakona nužno podrazumijeva i donošenje odgovarajućeg novog podzakonskog propisa, Uredbe o naknadama za posebne troškove i troškove za pružanje informacijskih usluga DZIV-a. Međutim, budući da su važeće naknade revidirane i usklađenje s postojećim stanjem u kolovozu 2020. g. novom Uredbom neće se mijenjati vrste i iznosi naknada, odnosno provest će se samo formalno tehničko uređenje ovog podzakonskog propisa s novim zakonom. Kao što je razvidno iz navedenog sadržaja predloženog zakona, njime se ne uvode dodatne nadležnosti DZIV-a niti drugi nadležnih državnih tijela niti se uvode dodatne financijske ili druge obveze nositeljima prava, nego se iste smanjuju. Stoga provedba ovog zakona neće zahtijevati osiguranje dodatnih financijskih sredstava državnog proračuna RH. Donošenje novog zakona će u skladu s ciljem akcijskog plana za smanjenje neporeznih parafiskalnih davanja doprinijeti rasterećenju gospodarstva u iznosu od približno 600 tisuća kuna godišnje, uz istovremeno smanjenje prihoda državnog proračuna za isti iznos. Očekuje se da će smanjenje administrativnih troškova u postupcima za zaštitu prava intelektualnog vlasništva, ukidanjem upravnih pristojbi temeljem predloženog zakona, kumulativno s prošlogodišnjom revizijom naknada troškova, pridonijeti lakšoj pristupačnosti sustava zaštite prava intelektualnog vlasništva za mikro i male poduzetnike te širem korištenju tog sustava u razvoju njihovog poslovanja. S obzirom na to da se ukidanjem pristojbi donošenjem predloženog Zakona o naknadama u području intelektualnog vlasništva izravno pridonosi smanjenju neporeznih parafiskalnih davanja, a uzimajući u obzir aktualnu potrebu ublažavanja negativnih posljedica epidemije bolesti Covid-19 na gospodarstvo, kao i činjenicu da se predloženim zakonom ne mijenja u bitnome važeće pravno uređenje već se radi o formalno-tehničkoj izmijeni propisa, predlaže se donošenje predmetnog zakona u hitnom postupku. Inače se ovaj nacrt zakona, provedeno je javno savjetovanje u trajanju od 30 dana tijekom kojeg nisu zaprimljene primjedbe, nego je iskazana podrška njegovom donošenju. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala vam lijepa. Uvaženi državni tajniče, kao što ste i sami naglasili. Dakle upravne pristojbe u području prava intelektualnog vlasništva su akcijskim planom za smanjenje neporeznih i parafiskalnim davanja zapravo klasificirane kao jedno od neporeznih davanja koje je moguće ukinuti i stoga dakle pozdravljam ovaj zakonski prijedlog, tim više što će se ukidanjem ovih pristojbi u državnom proračunu postići ušteda, kao što ste rekli, od nekih 600 tisuća kuna na godišnjoj razini, čime će se svakako rasteretiti gospodarstvo, a ako naravno, to uzmemo u obzir i potrebu ublažavanja negativnih mjera, negativne posljedice pandemije Covida-19 na gospodarstvo, svakako da se evo, i ovim zakonskim prijedlogom dakle postiže dakle jedan relevantan učinak na samo rasterećenje gospodarstva.
Odgovor.
Pa evo, da, upravo kako ste i rekli, činjenica je da se izvršavaju mjere iz akcijskog plana za rasterećenje gospodarstva. Ovo je, prošle godine je donesena prva mjera DZIV-a vezano uz smanjenje naknada, tada su te naknade koje ostaju i dalje na snazi smanjenje za cca 700 tisuća kuna bez ovoga što sada ukidamo ove pristojbe, a pristojbe su druga mjera tako da samim time smo vezano uz Državni zavod za intelektualno vlasništvo ispunili i prvu i drugu mjeru u vladinom planu.
Slijedeća replika zastupnica Marija Selak Raspudić.
S obzirom da Hrvatska po broju prijavljenih odnosno priznatih patenata u kontekstu EU stoji gotovo tragično loše, o čemu ću više reći u svome izlaganju, zanima me imajući u vidu Članak 7. posebne odredbe stavak 2. u kojem s ciljem poticanja inovacijskih aktivnosti za pojedine društvene ili gospodarske kategorije mogu se utvrditi posebni umanjeni iznosi naknada. Imate li u planu ikakve konkretne inovacijske aktivnosti i na koga bi se to moglo odnositi? Ponovit ću, po pitanju zaštite intelektualnog vlasništva i uopće patentnih prava Hrvatska je u tragičnoj situaciju u odnosu na ostatak EU, stoga se ovo pitanje, a podržavam ovakve zakonske izmjene doista nalaže kao prioritetno pitanje RH.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na vašem pitanju. Da, činjenica je da što se tiče znanstvene produkcije i patentne zaštite naši rezultati nisu na zavidnom nivou. Predmet ovog zakona nije, nisu projekti i programi koje Vlada čini u pitanju financiranja ili dodatnog poticanja znanstvene produkcije ili inovacija, no činjenica je da ovakvim mjerama ćemo doprinijeti smanjivanje samih troškova za pojedine predlagatelje, lakši pristup. Ono što je tu možda još bitno za kazati da sami troškovi naknada se nisu mijenjali od 2000. godine. Možda i još jedna dodatna informacija, u samom modelu koji ima svjetsku metodologiju, to nije metodologija koju mi sami osmislili nego je se pridržavamo, upravo se vodi briga o onim mladim početnicima koji predlažu na način da su im troškovi na početku minimalni, a u principu kada se patent realizira, zaštiti, najčešće se njih, njihova, nadoknada stvarnog troška dovodi tek negdje u 13-toj godini. Tako da samim time se vodi briga i daje podrška samim znanstvenicima i predlagateljima prava koja zaštićuju. Hvala lijepa.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Damir Bakić.
Hvala vam lijepa. Poštovani državni tajniče, ukidamo dakle pristojbe, zadržavamo naknade, to podržavamo. Činimo to u hitnoj proceduri, to također podržavamo. Evo u samo 10 dana ovaj zakon je došao u proceduru u sabora, danas ćemo raspraviti ga u oba čitanja. U Članku 9. ovog zakona kaže se da iz formalnih razloga moramo, Vlada mora donijeti, za što je Vlada i ovlaštena, novu uredbu o naknadama. Htio sam vas pitati hoće li te naknade biti mijenjane u odnosu na ove kakve su danas? Sami ste u svom izlaganju kazali da su zapravo mijenjane prije 2 godine i da će zapravo ostati iste. Ostaje onda nejasno zbog čega u Članku 9. piše da će unatoč ovoj hitnoj proceduri koja će po svemu sudeći proteći glatko, Vlada trebati čak 60 dana za tu uredbu. Mi mislimo da je to puno previše, nepotrebno mnogo, založit ćemo se u amandmanu da se taj rok skrati na 14 dana. Hvala vam.
Odgovor.
Evo hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašem pitanju. Da, činjenica je kao što sam maloprije rekao da su naknade u principu od 2000. godine nisu značajnije mijenjale osim prošle godine zbog specifičnih gospodarskih okolnosti uvjetovanih ovom pandemijom kada su još dodatno i smanjene. Da, o ovom roku koji ste vi spominjali koliko sam informiran i podnijeli ste amandman, Vlada će razmotriti koji je mogući rok nakon stupanja zakona za donošenje uredbe. U samom uvodu sam također rekao da nije planirano nikakvo povećanje naknada. Ono što je činjenica da su one smanjene, Vlada će prilikom donošenja razmotriti koje je najbolje rješenje i zato se i donosi samom uredbom takve naknade da se možemo prilagođavati situaciji u kakvoj se gospodarstvo u datom trenutku i nalazi pogotovo zbog ovakvih ugroza koje se događaju s vremena na vrijeme.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ukidanje ove pristojbe treba sagledati u kontekstu vladine politike općenito smanjivanja poreza i parafiskalnih namete, ali mislim da ovu konkretnu mjeru treba posebno pozdraviti u kontekstu upravo ovog cilja koji ste spomenuli, dakle da se olakša i zaštita intelektualnog prava. I ono što je prije rečeno činjenica jest da jedna od ključnih razlika najrazvijenijih zemalja i Zapadnoj Europi i u SAD-u je upravo taj ogroman broj patenata u odnosu npr. na zemlje koje nisu postigle taj nivo razvoja. Utoliko misli da se posebno treba pozdraviti i podržati ovaj prijedlog.
Odgovor. Imate odgovor?
Da, pa evo zahvaljujemo zastupniku Stieru na ovom konstruktivnom izlaganju. Mi upravo na tragu tih vladinih mjera za rasterećenje gospodarstva i predlažemo donošenje ovog zakona i Vlada će i nadalje sigurno osluškivati što se događa u realnom sektoru i što je moguće napraviti ne samo za realni sektor nego i za našu akademsku i znanstvenu zajednicu kako bismo pospješili znanstvenu produkciju i povećali uspješnost hrvatskih prijavitelja za patentnu zaštitu kao i za druge zaštite. Hvala lijepo.
Hvala državnom tajniku. Sad slijede klubovi, žele li izvjestitelji, pardon, odbora uzeti riječ? Uvažena zastupnica Marija Jelkovac, Odbor za zakonodavstvo? Ne. Vesna Bedeković, predsjednica odbora, ništa. Otvaram raspravu onda, krećemo sa klubovima, prvi je Klub zastupnika MOST-a, zastupnica Marija Selak Raspudić.
Kolegice i kolege saborski zastupnici. Živimo u vremenu koje uvelike izmijenilo način proizvodnje, način financiranja, a posljedično i blagostanje pojedinih zemalja. Danas je ideja sve, živimo u vremenu virtualne stvarnosti u vremenu neopipljivosti, tim više u vremenu koje je određeno idejama. Tko ima ideju, tko ima inovaciju, tko je zaštititi, taj će danas osigurati blagostanje svojoj zemlji. Kod nas to je nažalost nepoznanica. Što je patent, što je izum? Koliko je važan industrijski dizajn, koliko je važno autorsko pravo koje se u zakonskim izmjenama koje su tek prošle prvo čitanje također nedovoljno vrednuje barem u pogledu zaštite onih nezaštićenih koji su recimo novinari, koji svoja prava u tom smislu moraju ostavljati izdavačima? Tko su novi Ivani Mrvoši, tko su novi Ante Rimci? To su oni koje Hrvatska treba, oni koji će patentirati, koji će izmišljati pametne klupe. Tko je lider, a tko je poslušnik? Tko ustanovljava trendove, a tko ih samo prati? Sve to vam daje kao odgovor na pitanje razlika između Hrvatske u odnosu na ostatak EU po broju prijavljenih patenata. A reći ću vam i konkretne podatke. U broju europskih patentnih prijava iz Hrvatske u 2018.g. koji je narastao za 40% što zavarava u odnosu na prethodnu godinu jer je narastao od 10 na 14, Hrvatska zadržava 27. mjesto od 28 zemalja EU 28. Po broju prijava u odnosu na 38 zemalja koje pripadaju Europskom patentnom uredu mi smo 33., a po broju prijava u top 50 u odnosu na milijun stanovnika mi smo tek 45. Dakle, nažalost moram konstatirati da Hrvatska odnosno njezini građani uopće ne poznaje pojam intelektualnog vlasništva, pojam patenta i njegove zaštite. Zašto se to događa? Jesmo li glupi, jesmo li ne kreativni ili samo ne znamo naša prava? Ne znamo da se ideju treba zaštiti jer se ideja inače može ukrasti u vremenu u kojem je ideja sve, ovo je temeljna poruka koju treba prenijeti našim građanima. Oni trebaju znati da njihova ideja vrijedi, da ideju treba čuvati, a država treba osigurati mjere i promotivne aktivnosti koje će takvu politiku potencirati, koja će nam omogućiti porast zaštite patenata i koja nas neće i ovdje zadržati na sramotnom pretposljednjem mjestu unutar EU jer ovo nažalost prateći i ostale trendove nije izdvojen slučaj nego pokazatelj našeg sveopćeg nepoznavanja naših prava jer podsjetit ću i na razini naših potrošačkih prava mi smo na krajnjem posljednjem mjestu u njihovom vrednovanju u okviru EU. Dakle, da bi ove zakonske izmjene koje su ovdje najavljene naišle na plodno tlo, a mi ih svakako pozdravljamo, naravno da pozdravljamo skidanje nameta, no podsjećamo i na činjenicu da smo isto predlagali i u pogledu olakšanja poduzetničke politike i u svim ostalim nametima u HGK, u HOK no to nije imalo sluha kod vladajućih. Ako provodite ovakve politike koje pozdravljamo, onda one moraju biti sveobuhvatne i moraju se vidjeti i u svim ostalim područjima gospodarske djelatnosti gdje će se ići na ruku poduzetnicima jer ovo kao izdvojena djelatnost sigurno nije dovoljno. A prije svega prvo treba nedvosmisleno reći koliko loše stojimo s patentima, a onda treba tu i nešto konkretno učiniti i kao nadogradnju ovih zakonskih izmjena da bismo tu situaciju promijenili jer ovdje imate onaj članak oko kojeg sam pitala, st. 2. s ciljem poticanja inovacijskih aktivnosti, propisom iz čl. 6. ovog zakona za pojedine društvene ili gospodarske kategorije mogu se utvrditi posebni umanjeni iznosi naknada. No moje pitanje je bilo, koje su to aktivnosti, pa valjda tijela državna uprave i predlagatelj zakona imaju nekakvog saznanja o tome što je ovo slovo na papiru, je li ono mrtvo ili postoje planovi koji se nalaze izvan ovih zakonskih izmjena koji podupiru ove zakonske izmjene, inovacijske aktivnosti kao što se ovdje nazivaju, a koji će omogućiti procvjetaj inovacijskih izuma. Dakle, gdje su te aktivnosti? Imamo li samo zakonske izmjene ili imate pregršt planova koje nam niste iznijeli, a koji će doprinijeti tome da se maknemo s ovog pretposljednjeg mjesta u okviru EU i da procvate naša patentna politika? Ponovit ću, ona je ta koja će odrediti jesmo li lideri ili smo poslušnici, ustanovljavamo li trendove ili ih samo pratimo i u konačnici možemo li danas u svijetu u kojem je ideja sve živjeti u društvu blagostanja. U kontekstu ovih zakonskih izmjena, budući da nije istaknuto unutar ovog zakonskog prijedloga, vrijedi nešto reći i o tome kakva je statistika povrede prava intelektualnog vlasništva u RH. U 2019. kada govorimo o stanju na carinama 827 postupaka je bilo povodom pošiljki koje su sumnjive u pogledu narušavanja prava intelektualnog vlasništva. Nažalost samo 8 postupaka bilo je po aktivnosti nadležnih tijela, a 819 postupka odnosno 99 postupaka na temelju zahtjeva nositelja tih prava. Dakle, onaj ko nosi ta prava mora znati da ih neko krši da bi to prijavio našoj carini, a naša carina sama otkriva tek 1% nepravilnosti. Osnovna prava gdje se krši intelektualno vlasništvo i što je zaplijenjeno na carini odnose se na različite kutije kao što su cigarete, kutije za cigarete itd., da malo zornije prikažem građanima, to je 89%, zatim igračke i sportska oprema 7%, a onda ostalo. Ono što je posebno zanimljivo kada uspoređujemo 2018.g. u odnosu na 2019.g. da imamo čak 45% porasta zaplijene i 42% porasta uništenja. Kada to gledamo u brojkama tek onda vidimo koliko su velike razlike, u 2019. to nas je koštalo uništenog materijala 246.514,00 kuna, u '18., a u 2019. 2.145.968,00 EUR-a. Dakle broj uništenih predmeta je itekako financijski pozamašan. Ako govorimo o unutarnjem nadzoru onda smo imali u 2019. 459 nadzora, 27% se odnosilo na zaštitu autorskog i srodnih prava, 72% na zaštitu industrijskog vlasništva. U 2019. imali smo 211 prijava patenata, 70% su prijavile fizičke osobe, a 30% pravne osobe. Zanimljivo ako pogledamo kakva je situacija u ostatku svijeta onda vidimo obrnute trendove. Recimo „Siemens“ i „Huawei“ koji su glavni predlagatelji, 70% prijavljuju velika poduzeća, kod nas većinu 70% prijavljuju fizičke osobe. Evo taj mali podatak vam govori sve o stanju naše industrije i našoj proaktivnostim o tome koliko možemo učiniti iskorak da bismo došli do toliko željenog društva blagostanja. Čak i oni patenti koji se prijavljuju, njih je najviše u općem strojarstvu, onda kemiji, pa onda elektrotehnici, dolaze od fizičkih osoba, pravne osobe tek 30%. U svijetu najviše čine velika poduzeća, mi želimo i trebamo biti dio tih trendova zato nam trebaju jasni inovacijski planovi koji će potaknut prijavljivanje patenata.
Slijedi rasprava uvažene zastupnice Vesne Bedeković u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, gđo. ravnateljice Zavoda za intelektualno vlasništvo, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o naknadama u području intelektualnog vlasništva, dakle u prvom i drugom čitanju odnosno njegovo donošenje po hitnom postupku. Naime, kao što je već naglašeno na sjednici Vlade RH održanoj 7. svibnja 2020.g. donesen je akcijski plan za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja upravo kako bi se unaprijedilo poslovno okruženje i svakako kako bi se smanjili troškovi hrvatskih gospodarstvenika. Upravne pristojbe u području prava intelektualnog vlasništva su spomenutim akcijskim planom klasificirane kao jedno od neporeznih davanja koje je moguće ukinuti, a obveza plaćanja upravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva propisana je Zakonom o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva, slijedom čega je rad i provedba odgovarajuće mjere iz ovog akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja upravo zakonom potrebno izmijeniti postojeće uređenje. Naime, za provedbu postupaka u području zaštite prava intelektualnog vlasništva iz nadležnosti Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo plaćaju se kako upravne pristojbe koje su propisane Zakonom o pristojbama, tako i naknade troškova koje su detaljnije propisane posebnim propisom odnosno Uredbom o naknadama za posebne troškove i troškove za pružanje financijskih usluga Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo i ovu uredbu donosi Vlada RH temeljem ovlasti koja je propisana Zakonom o pristojbama, a prihodi od uplaćenih pristojbi i naknada troškova u području zaštite prava intelektualnog vlasništva predstavljaju prihode državnog proračuna. Nadalje, plaćanje upravnih pristojbi sukladno provedenoj analizi vezanoj za akcijski plan koji sam spomenula, dakle akcijski plan za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja ocijenjeno je kao dodatno administrativno rasterećenje i trošak za gospodarstvo i stoga se već sa razložnim smatra ukidanje obveze plaćanja upravnih pristojbi koje su inače u području intelektualnog vlasništva po pojedinačnim iznosima uglavnom neznatne i kreću se u rasponu od 25 do 400 kuna i najvećim dijelom su niže od 100 kuna uz zadržavanje samo obveze plaćanja naknada troškova. Također radi ukidanja obveze plaćanja upravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva potrebno je ukinuti i odgovarajuće odredbe Zakona o pristojbama uz naravno odgovarajuće uređenje odredbi koje se odnose na obvezu plaćanja naknade troškova a i budući da se naziv Zakona o pristojbama izrijekom odnosi na upravne pristojbe koje se ukidaju, ne bi bilo razložno samo izmijeniti njegove postojeće odredbe nego je umjesto toga potrebno donijeti novi zakon i to zakon primjerenog naziva i u tom kontekstu, upravo ovim predloženim zakonom uz ukidanje postojećeg Zakona o pristojbama, uređuju se osnovna pitanja koja su vezana za naknade u području intelektualnog vlasništva odnosno temeljna pitanja koja su vezana za plaćanje navedenih naknada, dakle obvezu plaćanja naknade kao i određivanje i pripadnost prihoda od naknade te druga povezana pitanja. Jednako tako, donošenje predloženog zakona nužno podrazumijeva i svakako donošenje nove uredbe umjesto postojeće uredbe o troškovima, što je uređeno u završnim i prijelaznim odredbama ovoga prijedloga zakona o kome danas raspravljamo. I jednako tako imam potrebu naglasiti da s obzirom na to da su postojeće naknade revidirane i usklađene s postojećim stanjem u kolovozu 2020. g., naknade koje će se propisati novim zakonskim propisom u pogledu vrste iznosa, neće se razlikovati od postojećih a također, ukidanje upravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva, pojednostavit će se uvjeti za poslovanje i smanjenje administrativnih troškova za gospodarstvenike ali jednako tako i za fizičke osobe koje koriste sustav zaštite intelektualnog vlasništva, slijedom čega se svakako očekuje određeni porast korištenja sustava zaštite prava industrijskog vlasništva u poslovanju od strane mikro i malih poduzetnika. Kao što je već bilo evo u nekoliko navrata objašnjeno između ostaloga u uvodnom izlaganju, procjenjuje se da će ukidanje upravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva propisanih ovim zakonom doprinijeti rasterećenju gospodarstva u iznosu od približno negdje oko 6000 kn godišnje a ujedno će za isti iznos biti umanjeni prihodi državnog proračuna temeljen naplate pristojbi za postupke koje provodi Državni zavod za intelektualno vlasništvo i to na stavci prihoda od upravnih i administrativnih pristojbi po posebnim propisima i naknada državnog proračuna, što svakako u odnosu na ukupne prihode na ovoj stavci ima mali odnosno neznatni fiskalni učinak. Za provedbu ovog zakona kao što je naglašeno, nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu i njegovo donošenje predlaže se po hitnom postupku a osobito su opravdani razlozi za donošenje ovog zakona po hitnom postupku ti što evo je potrebno se podsjetiti na kontekst ulaska RH u europski tečajni mehanizam, što je ujedno i ključni korak u procesu uvođenja eura u RH, pri čemu su između ostaloga planirane i mjere za smanjenje administrativnog i financijskog opterećenja za gospodarstvo i to na način da se dalje pojednostavljuju administrativni postupci i smanjuju parafiskalna i neporezna davanja i naravno također s obzirom na to da se ukidanje pristojbi temeljem donošenja ovoga zakona, izravno pridonosi smanjenju neporeznih i parafiskalnih davanja a svakako uzimajući u obzir i aktualnu potrebu ublažavanja negativnih posljedica pandemije COVID-19 na gospodarstvo, donošenje ovog zakona po hitnoj proceduri je itekako opravdano a svakako potrebno je, imam potrebu i podsjetiti da se predloženim zakonom u bitnom neće mijenjati važeće pravno uređenje u pogledu naknadu u području prava intelektualnog vlasništva već se radi samo o formalno tehničkoj izmjeni propisa i upravo iz tih razloga a i iz svih ranije navedenih, Klub zastupnika HDZ-a će podržati Prijedlog Zakona o naknadama u području intelektualnog vlasništva i naravno, njegovo donošenje po hitnom postupku. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Hvala lijepa, poštovani g. predsjedavajući, poštovani državni tajniče, gđo. ravnateljice, kolegice i kolege. Snagu, moć i vrijednost ideje odnosno patenta intelektualnog vlasništva ili pak industrijskog vlasništva, vidjeli smo ovih dana unutar ove ogromne pandemije koja je pogodila svijet kada su veliki proizvođači koji su dizajnirali svoja cjepiva, odbili mogućnost da daju svoje patente ne bili što je moguće više farmaceutskih laboratorija odnosno tvornica, proizvelo cjepivo i tako ga naravno učinilo dostupnijim globalnom stanovništvu. Oni su to jednostavno odbili. Da, ideja apsolutno ima svoju vrijednost, ideja je možemo slobodno reći, u modernom svijetu, u civilizaciji u kojoj trenutno živimo, nešto što ima izuzetno visoku vrijednost. Doduše, istinu za volju, oduvijek je bilo tako, postoji jedna odlična anegdota, kada je g. Walt Disney, kralj animacije, u svojoj tvornici primio upit od sindikata animatora koji su rekli radimo u tri smjene a jedno mjesečno u vaš ured dolazi čovjek, popričate pola sata i saznali smo da taj čovjek ima najveću plaću u kompaniji, to nije u redu. Walt Disney je rekao, da, gospodo, ali on donosi ideje. Dakle, ideja pretočena kasnije naravno kroz razvoj, kroz inženjering i kao proizvod ili usluga na tržištu, nešto je što ima izuzetno visoku cijenu. Naročito u proteklih nekoliko desetljeća kada smo svjesni da živimo u vremenima brandova, mi živimo brandove, jedemo ono što je brand, pijemo ono što je brand, odijevamo se u brandove, namještamo stanove i kuće brandovima, vozimo brandove i svjesno naravno svi da je ideja uobličena u brand tržišno, izuzetno skup proizvod. Malo zagrebimo u prošlost i sjetimo se vremena kada smo i mi na ovim prostorima, prvenstveno ću govoriti o našoj Hrvatskoj, imali neke brandove, ne samo lokalne, regionalne, nego možemo reći europske pa i svjetske. Pokojni dr. Kajfeš, naša farmaceutska tvornica Pliva, pa Končar, još uvijek postojeći Kraš, Saponija, sve su to bila velika imena. Nažalost u današnjoj tržišnoj konkurenciji i ono su izgubili kako bi rekli po domaći, sapu, izgubili su snagu, izgubili su pomalo poneki od njih i kreativnost. Stari su brandovi uglavnom nestali, oni koji su preživjeli to više mogu zahvaliti radu jednog pojedinca ili grupi pojedinaca, ali ne kvalitetnoj i sustavnoj pomoći države, to je sasvim sigurno. Gdje se nalazimo danas? Nalazimo se u vremenima već spomenutih Rimac automobila, pametnih klupa, Infobipa i ostalih sjajnih mladih ljudi koji nam eto nažalost pokazuju ovu zabrinjavajuću statistiku da je 70% prijava na Državni zavod za intelektualno vlasništvo iz privatnog sektora odnosno od strane fizičkih osoba. Nažalost, zapustili smo i ne potičemo više razvoj u tvrtkama, ne stvaramo više kreativne ili bilokakve druge odjele koji bi u suradnju naravno sa inženjerskim i ostalim kapacitetima bilokoje tvornice, koliko god ona mala ili velika bila, mogu u budućnosti proizvesti neke velike patente. Gdje smo sada? Sada smo u situaciji da svi možemo zajedno malo razmisliti recimo o prošlom ručku, kada ste sjeli zajedno sa svojom obitelji i prijateljima, pokušam to uvijek oslikati na način kada sjednete s tim dragim ljudima za vaš stol, molim vas pogledajte što je na tome stolu proizvedeno ili osmišljeno u Hrvatskoj. Gotovo ništa. Baš smo neki dan eto, radili analizu, mi nemamo hrvatski tanjur, nemamo hrvatsku čašu, posuđe kupujemo preko društvenih mreža, isto tako naravno proizvedeno u nekim drugim zemljama, nedostaje nam što je svima jasno, sustavna potpora države u razvoju patenata, industrijskih dizajna, intelektualnog vlasništva. Mali čovjek pokušava zaštititi svoje intelektualno vlasništvo i tu da se razumijemo, nailazi na vrlo kvalitetnu podršku na čemu se zahvaljujem i poštovanoj gđi. ravnateljici jer i sam sam prije 2 g. prolazio kroz sustav zaštite žiga i sve je vrlo jednostavno, vrlo kvalitetno napravljeno i oko toga apsolutno nemam nikakvog spora. Klub zastupnika Domovinskog pokreta u potpunosti i svaki puta će podržati bilokakvu uštedu koja ide na ruku poduzetnicima i gospodarstvenicima pa bila to i jedna jedina kuna a u ovom slučaju, ne zanemarivih 6000 kuna. Nije puno, ali je jedan mali kamenčić i zato ćemo podržati, naravno i kroz donošenje ovog zakona u hitnoj proceduri, oko toga apsolutno u cijelom Klubu zastupnika Domovinskog pokreta vlada suglasnost. No ipak moramo podsjetiti još jednom na činjenicu da je ovaj zakon kojeg ćemo donijeti samo jedan kamenčić, dio je to teškog i velikog kamenog utega vezanog oko nogu hrvatskog poduzetnika te još jednom eto sa ovoga mjesta, molim, apeliram da krenemo dalje, da pronađemo sve te parafiskalne ili kako bi ih domaći nazvali, lažno porezne namete, da pokušamo barem na taj način omogućiti hrvatskom poduzetniku, svakome tko želi u ovoj zemlji živjeti, raditi, kreativno stvarati, pa možda jednoga dana proizvesti i neke velike svjetske patente, da radi, da može ići naprijed i da svjesno u ovoj zemlju u kojoj mi kao zakonodavno tijelo, imamo odgovornost i obavezu dati mu dobar zakonski okvir da može poslovati, da te osobe, te ljude iznad svega omogućivši im kvalitetan život, zadržimo u ovoj našoj domovini. Hvala vam lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Hvala, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče, ravnateljice. Ovim prijedlogom predviđa se ukidanje upravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva i smanjenja administrativnih troškova za gospodarstvenike, fizičke osobe koje koriste sustav zaštite intelektualnog vlasništva. Slijedom toga, predlagatelji očekuju određeni porast korištenja sustava zaštite prava intelektualnog vlasništva u poslovanju od strane mikro i malih poduzetnika i procjenjuju da će ukidanjem upravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva propisanih Zakonom o pristojbama doprinijeti rasterećenju gospodarstva u iznosu od približno 6000 kuna na godišnjoj razini. S obzirom da se ovim izmjenama radi o potezu koji bi trebao rasteretiti gospodarstvenike, pogotovo male i mikro poduzetnike, mi u klubu SDP-a u tom smislu nemamo nikakvih primjedbi na ovaj prijedlog zakona i zapravo bili bismo sretni da se to rasterećenje gospodarstvenika, malih i mikro poduzetnika uistinu i ostvari. Međutim, poznavajući dosadašnji rad administracije, sve najave oko rasterećenja administrativnih pristojbi, nismo sigurni da će donošenje ovog zakona zapravo baš pomoći hrvatskom poduzetništvu, gospodarstvenicima ili da tako kažem, običnim građanima. Mi još uvijek zapravo čekamo one velike i konkretne mjere koje bi za njih bile od pomoći. Kada danas ovdje kolege u ovoj sada raspravi, ali i onoj ranije jutros, govore o idejama, o patentima, onda ćemo se svi skupa složiti da su ideja ili patent zapravo nova valuta na, ne samo nacionalnom, nego i na globalnom tržištu. Upravo to je ono što donosi novu vrijednost, dodanu vrijednost. To je ono što je zapravo izgubilo pravu cijenu u društvu. Nekada su ti ljudi koji su život posvetili istraživanju i zapravo došli do novih patenata, čak i ismijani u svom okruženju jer ih se ne razumije. Mi bismo željeli da, a sada se vraćam na prijašnju točku dnevnoga reda, počnemo više vrednovati ono što je inovativno i ono što je kreativno jer upravo kroz nove inovacije, kroz novu kreativnost možemo doći do dodane vrijednosti koju onda možemo realizirati uz pomoć sredstava EU fondova i nije slučajno da je i u hrvatskoj povijesti i hrvatskoj tradiciji i kulturi zapravo zabilježeno jako puno inovatora, neki od njih uspjeli su zaštiti svoje intelektualno vlasništvo, ali možda su neki najveći izumi i patenti naše generacije i prijašnjih generacija zapravo i ukrade velikim znamenitim ličnostima u hrvatskoj povijesti. Voljeli bismo da period koji je pred nama iznjedri nove Rimce, iznjedri sve one nove mlade ljude po čijim pametnim klupama ili drugim inovativnim patentima sjedimo u Hrvatskoj. Ono što bi još ovdje trebalo naglasiti je da će ova jedna naknada ukinuti ili smanjiti ukupno 600 tisuća kuna godišnje. S druge strane, to ne znači da se neće pojaviti neki novi trošak, da se na neki način neće pogodovati ili da se neće, kao što imamo nažalost slučajeva, ponovno nešto ukrasti, doći do novih zapošljavanja, često stranačkih kolega, pa da ne govorimo da o tome da bi mogli doći sa jednim ukidanjem zapravo u neke gore situacije za poduzetnike od onoga što imamo danas. Ne pričamo ovo na nekakav hipotetski način već zapravo na temelju iskustava koje nažalost svjedočimo u Hrvatskoj. Da rezimiram, vrlo jasno, dakle zakon koji najavljuje smanjenje pristojbi pozdravljamo, svaka ušteda je dobrodošla, svako smanjenje nameta za naše gospodarstvo i poduzetnike je pozitivno, ali konkretno, od ove mjere ne očekujemo baš da će veliku korist imati poduzetnici. Na kraju krajeva, i sam predlagatelj navodi da će donošenjem ovog Zakona biti umanjeni prihodi državnog proračuna temeljem naplate pristojbi za DZIV i da to zapravo ima neznatni fiskalni učinak. Pa, ako to kaže i sam predlagatelj, treba li tu dodati još nešto više? Podržat ćemo sve što je smanjenje za hrvatske poduzetnike, ali očekujemo konkretnije mjere i značajnije uštede koje će njima otvoriti nove mogućnosti, posebice kroz fondove EU. Hvala vam.
Hvala. Slijede pojedinačne rasprave. Uvaženi zastupnik Tomislav Okroša.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Prvenstveno će posljedica donošenja ovoga zakona biti ukidanje pravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva te posljedično, pojednostavljenje uvjeta za poslovanje i smanjenje administrativnih troškova za gospodarstvenike i fizičke osobe koje koriste sustav zaštite intelektualnog vlasništva. Ovo je dobra odluka jer će omogućiti lakše poslovanje gospodarskih subjekata u RH. Ukidanje upravnih pristojbi u području prava intelektualnog vlasništva doprinijet će rasterećenju gospodarstva u iznosu od približno 600 tisuća kuna. Ujedno će za isti iznos biti umanjeni prihodi državnog proračuna temeljem naplate pristojbi za postupke koje provodi DZIV na stavci prihoda od upravnih i administrativnih pristojbi, pristojbi po posebnim propisima i naknada državnog proračuna, što u odnosu na ukupne prihode na ovoj stavci ima neznatni fiskalni učinak. Ovime se smanjuje administrativno i financijsko opterećenje na gospodarstvo, što je odlična signal investitorima i poduzetnicima na kraju ove krize. Hvala vam lijepo.
Imamo repliku. Uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Okroša, htio sam samo vam postaviti ovu repliku jer dolazite iz Zagrebačke županije koja jest mjesto gdje u našim hrvatskim okvirima doista se događaju i inovacije i svi znaju za ovaj, vrlo uspješnu priču Mate Rimca, ali naravno da ih ima i više i mislim da je važno i naglasiti učinak koji će ovakav prijedlog, uvjeren sam, dobit će potporu HS-a, imati i za male i srednje poduzetnike. Naravno, ne samo u Zagrebačkoj županiji nego diljem Hrvatske. Hvala.
Odgovor.
Hvala na replici uvaženi zastupniče, g. Stier. Da, tako je, u Zagrebačkoj županiji smo u posljednje vrijeme svjedoci perjanice inovativnog biznisa, radi se o tvtci g. Rimca, ali i nizu zanimljivih inovatora i inovacija kojima sam siguran je ovo dobar signal i podrška, oslobođenje od ovakvih nameta i smatram da je taj prijedlog Zakona o naknadama u području intelektualnog vlasništva s konačnim prijedlogom zakona sasvim opravdan.
Završno u ime predlagatelja uvaženi državni tajnik Stipe Mamić.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Pa kao što smo vidjeli kroz ovu konstruktivnu raspravu, mislim da se svi slažemo da ne postoji problem oko toga da ovim mjerama potaknemo dodatno gospodarstva, a ključni predmet promjena ovog zakona je vezan isključivo uz same te naknade, odnosno pristojbe. Činjenica je da nismo u široj raspravi elaborirali što su to promjene, pa bi ja samo završno ukratko rekao i je li se kroz raspravu puno toga potenciralo pa naravno da smo mi svi u Vladi i u Ministarstvu znanosti i obrazovanja svjesni činjenice kolika je vrijednost danas ideje, inovacije, znanstvene produkcije, patenta, kao i ove kritike koja ja zapravo statistika nažalost koju je izreka zastupnica Selak, činjenice gdje se mi nalazimo po znanstvenoj produkciji. Pa naravno da to želimo promijeniti, naravno da želimo biti bolji i upravo zbog toga smo pokrenuli mnoge aktivnosti, a te aktivnosti, ja bih rekao kreću kroz promjene u sustavu obrazovanja. Pa čak u vrtiću. Znači smo kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti predvidjeli mnoge aktivnosti koje ćemo promijeniti današnje stanje, kojima ćemo potaknuti djecu da kroz sustav obrazovanja, primjerice povećaju obuhvat prirodoslovno-matematičkih gimnazija, tehničkih gimnazija, pa isto tako, jedan podatak koji je nedavno ugodno me iznenadio, a to je činjenica da je RH po produkciji ICT kadrova 6. u Europi. Pa nismo baš u svemu zadnji i predzadnji, 26., 25. ili ne znam koji. Kroz te mnoge sustavne aktivnosti koji čine jedan mozaik, na jedan ipak duži rok ćemo doprinijeti tome kroz promjene u sustavu osnovnog obrazovanja, uvođenje cjelodnevne nastave, kroz promjene i povećanje obuhvata gimnazijskim programom, u sustavu srednjeg školstva, kroz promjene u sustavu visokog obrazovanja s dodatnim poticanjem i ICT-a i STEM-a i STIM-a i mnogih drugih istraživačko-razvojnih projekata, kao i potpora inovacijama našem sustavu gospodarstva koje se odvijaju i kroz Ministarstvo znanosti i obrazovanja i Ministarstvo gospodarstva i HAMAG Bicro i mnoge druge aktivnosti. Zato mislim da je ovo jedan mali korak pored svih drugih mnogih aktivnosti koje Vlada čini kako bi dovela do tih promjena da ti podaci na kojima se mi nalazimo se značajno poboljšaju. Čuli smo neke male kritike u kontekstu kakva je zaštita patentna, što naši građani, naši poduzetnici o tome znaju. Ja sam uvjeren da poduzetnici znaju jako puno o tome. Zašto? Pa zato što naš Zavod za intelektualno vlasništvo dugi niz godina kao što je evo, i zastupnik Dretar spomenuo, je, radi svoj posao na najbolji mogući način od 2008. i ovo je jedno aplikativno rješenje kao jedan servis našim građanima, često odlazi na tribine po našim visokim učilištima, fakultetima, organizira, daje promociju i naravno, da omogućuje i onima koji su početnici, pogotovo u start-upovima da, primjerice, to je ono što je i definirano u ovoj odluci koju, Uredbi koju Vlada donosi, da primjerice, fizička osoba ima diskont od 50% za tu naknadu. To su sve jedne mjere koje su dio jedne strukturirane politike koja će morati i kratkoročno i srednjoročno i dugoročno uroditi plodom. Evo, hvala lijepo.
Jedna replika, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Državni tajniče, napomenuli ste važnost obrazovanja. Cijelog tog sustava, počevši čak od vrtića i doista to jest tako, i kada pogledate i naše i strukovne škole i institucije koje se bave tehničkom kulturom, pa onda i udruženja mladih inovatora kada idu vani, uredno dobivaju nagrade i ostvaruju uspjehe. E sad, pitanje je kako kasnije to onda povezati sa realnim sektorom, sa pravim linijama kreditiranja, sa proizvodnjom, sa jednostavnom rentabilnost nekih projekata, ne možemo sada o tome, naravno, ekstenzivno razgovarati, ali ovo jest jedan korak u ukidanju ove pristojbe upravo u tom smjeru i utoliko mislim da je i to poveznica jedne Vlade koja gleda, ne samo sektor obrazovanja, da ne gleda ukupno kako se to uklapa u gospodarski razvoj Hrvatske.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa da, činjenica je da imamo jedan model upravljanja kod nas u realnom sektoru koji do sada nije bio možda u dovoljnoj mjeri zaokupljen takvim idejama, to će se dodatno kroz potpore gospodarstvu kroz ove vrtićke aktivnosti, STEM, pa robotiku, pa ta sustavna natjecanja pa ono što mi, evo, primjerice, jedna novost koju planiramo iz sljedećeg financijskog razdoblja '21.-'27. napraviti, jedan nacionalni kamp za nadarenu djecu. Znači to bi bilo jedno mjesto izvrsnosti gdje bismo omogućili djeci iz cijele Hrvatske na jednoj odličnoj lokaciji, evo, još uvijek nismo detalje dogovorili, da upravo ta djeca ne moraju odlaziti u hotele, da imamo centralno mjesto gdje bi oni mogli se usavršavati, razmjenjivati ideje, misli, dapače, to bi bilo mjesto gdje bismo mogli još dodatno jednostavnije usavršavati sve naše nastavnike, ulagati u njih. To su sve jedne kompleksne, velike promjene koje će naravno, sinergijski djelovati upravo da postignemo one rezultate koje činimo, koje želimo postići, a da u svakom slučaju budemo sve bolji i bolji nego što smo to danas. Hvala lijepo.
Hvala državnom tajniku. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo s radom u 9,30, Izvješće pučke pravobraniteljice za 2018. g. Hvala lijepa i ugodan završetak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 13,48 SATI.