Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici dobro jutro. Prije nego što nastavimo s radom, pozivam vas da se prisjetimo i odamo počast nedavno preminulom prvom predsjedniku Hrvatskog sabora nakon demokratskih promjena dr. Žarku Domljanu. Dr. Domljan ostat će u našem sjećanju zbog njegovog političkog angažmana i izuzetnog doprinosa u stvaranju suverene, neovisne i demokratske Hrvatske, izgradnji njezinih državnih institucija te promicanju hrvatskih interesa u međunarodnim organizacijama. U novijoj hrvatskoj povijesti dr. Domljan ostat će upamćen kao prvi predsjednik Hrvatskog sabora nakon demokratskim promjena. Pod njegovim vodstvom ovaj visoko dom donio je niz pravnih akata bitnih za razvoj suvremene hrvatske države i društva među kojima su donošenje prvog hrvatskog Ustava i odluke kojom je Hrvatska proglašena suverenom i samostalnom državom. U obavljanju niza visokih i odgovornih parlamentarnih dužnosti dr. Domljan pokazao je veliko domoljublje, predanost i odgovornost promičući uvijek hrvatske nacionalne i državne interese. Gosp. Žarka Domljana pamtit ćemo također kao vrhunskog intelektualca koji je ostavio neizbrisiv trag u promicanju hrvatske povijesti, umjetnosti i leksikografije. Molimo vas, molim vas da mu minutom šutnje odamo počast. - Minuta šutnje – Neka mu je vječna slava i hvala mu. Sada ćemo nastaviti s radom, slobodni govori, prije toga javio se kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Zamolio bih vas kao predsjednika Hrvatskog sabora da pod hitno stavimo u proceduru raspravu o ilegalnim migrantima jer ljudi u Dalmatinskoj zagori su ugroženi od ilegalnih migranata koji su sve agresivniji. Danas je Odbor za nacionalnu i unutarnje [[Upadica: Kolega Bulj, ja vas molim.]] očekujem od vas [[Upadica: Ne, ne, ne možete tako, samo malo ja vas molim.]] upravo zbog ozbiljnosti situacije…
Ja vas, molim vas da stanete. Dakle, ovo što sada činite je kršenje Poslovnika. Ne postoji osnova u Poslovniku da sada radite ovo što ste sada napravili i imate slobodni govor sada upravo počinje i vi o toj temi možete govoriti, zatražiti sve ovo što ste zatražili upravo sada. Dakle, postoji procedura, postoji Poslovnik i molim vas da se njega držite i pozivam vas da sve ovo što ste željeli reći sada kažete u svojoj 5-to minutnoj raspravi. Izvolite sjesti sada. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Ne možete kolega Bulj to može napraviti onda 151 zastupnik, svako će pronaći neku temu i tražiti da se to uvrsti u dnevni red. Za to postoji slobodni govor i imat ćete prilike 5 minuta govoriti. Nemam vam što drugo za reći. Izvolite sjesti. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Pa, u redu je i zato ćete govoriti o tome 5 minuta. Pozivam vas da o tome govorite sada kada ćete imati slobodnu raspravu. Idemo dalje sa raspravom, sad je na redu Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista i poštovani kolega Nino Raspudić.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Demokratski deficit je pojam kojeg sam već više puta spominjao u ovom svom kratkom boravku u sabornici a nažalost, vrlo vjerojatno ču ga morati još puno puta spominjati. O čemu je riječ, riječ je o rak rani suvremene demokracije, demokratski deficit je najveći uzrok kriza koje potresaju EU i nepovjerenja sve veće građana. Radi se o tome da sve više odluka o našim životima donose tijela, ljudi, institucije koje nitko nije izravno izabrao i koje nikome izravno ne odgovaraju. Najnoviji drastičan primjer demokratskog deficita vidimo ovih dana kad mediji prenose vijest kako je istospolni par koji imaju registrirano partnerstvo, udomio dijete. Istovremeno, Zakon o udomljavanju nije promijenjen a u njemu ne stoji, nisu navedeni životni partneri dakle kao okvir unutar kojeg je moguće izvršiti udomljenje nego je Ustavni sud svojom presudom i svojom intervencijom kojom očito izlazi izvan svojih ovlasti, je preuzeo dio posla i odgovornosti koje ima ovaj Sabor. Dakle, Ustavni sud de facto preuzima ulogu zakonodavca, izlazi iz svojih okvira, bavi se onim što se naziva zakonodavni aktivizam kako je rekao jedan sudac u izdvojenom mišljenju i radi de facto naš posao. Dakle, pozivam da se u Saboru raspravi Zakon o udomljavanju, da se on promjeni, nemam sumnje da će tu HDZ imati tu potporu i većeg dijela oporbe, neka navedu eksplicitno životno partnerstvo u Zakonu u udomljavanju pa neka udomljavaju. To je očito većinska politika, vi je provedite i preuzmite tu odgovornost pred javnošću, a ne da ustavni sud radi nešto što je posao i ingerencija Sabora. Primjer drugi je stožer o čijoj utemeljenosti pravnoj i dalje se vode rasprave. Predsjednik Republike je to plastično opisao tako da određuju hoćemo li i kako i gdje nositi maske ili koliko ljudi smije biti na svadbi, opet ljudi koje narod nije izabrao. Poruke su vrlo kontradiktorne. U službenim dokumentima britanske vlade koje lako možete vidjeti na internetu piše da djeca u školama u Britaniji shouldn't not kaže ne bi trebali nositi maske čak ni tamo gdje nije moguće ostvariti distancu jer je više štete nego koristi. Ja sad pitam je li virus drugačiji u Velikoj Britaniji nego što je je u Hrvatskoj? Od svoje kćeri ono što sam čuo jučer u školi što se događa, ajde kao nose maske, ali kaže ukorila me učiteljica jer je jedna djevojčica imala neki sok pa mi je dala gutljaj jel to su djeca, a kao nose maske. Pa normalno da će dijeliti i sok i sendvič i da su jedna zajednica od njih 20, šta što i kako ih izolirati. Trebamo li proglasiti izvanredno stanje, potegnuti čl. 17. Ustava pa da taj stožer onda dobije utemeljenje ili napraviti novi zakon u kojem će biti popis mjera koje stožer ili Vlada može donositi u slučajevima pandemije? Ali nešto je potrebno učiniti jer u ovako zrakoprazno pravno gledano prostoru su moguće svakojake manipulacije i ponavljam još veće nepovjerenje građana. Te odluke stožera utječu drastično na živote ljudi, imamo problem malograničnih prijelaza u Dolini Neretve i u Aržanu koji su zatvoreni kao zbog pandemije gdje je silno otežan život ljudi. Imali smo već i prve prosvjede, istovremeno migranti puno lakše prelaze granicu nego hrvatski državljani s jedne i s druge strane. Potrebna je tematska sjednica Sabora i tu se slažem sa zastupnikom Mirom Buljem na temu migrantske krize jer imamo vrlo opasnu situaciju u unsko sanski kanton koji je očito prepušten sam sebi od strane službenog Sarajeva gdje se nalazi po procjenama između 20 i 30.000 ilegalnih migranata, jedna tempirana bomba na granici Hrvatske, o tome svakako Sabo treba raspraviti. Ono o čemu je također potrebno raspraviti u Saboru je činjenica da su Hrvati u susjednim zemljama ostali bez svojih predstavnika u parlamentima, najprije na izborima u Srbiji, a potom i na izborima u Crnoj Gori. Posebno je problematičan ovaj slučaj Crne Gore. Ne znam gospodine Bačić imam neke informacije da ste vi vodili neke razgovore s Hrvatima tamo u Crnoj Gori. Je li to istina? Ako jeste, ne bi bilo loše da informirate Sabor, što se dogodilo, zašto su se raskolili, zašto su Hrvati na koncu ostali bez predstavnika u crnogorskom parlamentu. Dakle, živimo u jednom vrlo teškom trenutku, problemi su na granicama sa strana, a mi u Saboru smo svedeni na jednu trećinu ograničeno nam je pravo rasprave, za aktualni sat sljedeći tjedan isto tako svedeni smo na jednu četvrtinu mogućnosti raspravljanja, a s druge strane naše ingerencije preuzimaju neka druga tijela. Hvala.
Hvala. Sada krećemo dakle sa slobodnim govorom. Prvi je na redu Klub zastupnika Domovinskom pokreta i poštovani kolega Stipo Mlinarić. Izvolite, izvolite, imate slobodni govor sada.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, manjine i zaštita manjinskih prava često su predmet rasprava u javnosti i uvijek se misli na pripadnike nacionalnih manjina pri tome se zaboravlja na jednu manjinu u koju ubrajamo one kojima je zaštita zasigurno najpotrebnija. To su prvenstveno osobe s invaliditetom, djeca sa teškoćama u razvoju, zaboravili smo i na stare i na nemoćne, zaboravili smo na djecu s teškim malignim oboljenjima, zaboravili smo na osobe koje boluju od kroničnih rana. Svi oni su prepušteni sami sebi i svojim obiteljima. Ustav RH jamči svima pravo na slobodu kretanja, pravo na školovanje, pravo na rad, pravo na ekonomsku slobodu. Na kraju krajeva Ustav RH kaže kako smo svi pred zakonom jednaki i svi imamo ista prava. Naše društvo je postalo nehumano i socijalno neosjetljivo na probleme i potrebe upravo tih ljudi. Danas kad gledamo sa stajališta osoba s invaliditetom moram reći kako Hrvatska niti je slobodna, niti je demokratska, a niti humana država. Postavlja se pitanje zašto, zašto je to tako? Politika države koja nije omogućila svakoj osobi neovisno o njegovoj psihofizičkoj sposobnosti život dostojan čovjeka ne može se nazvati demokratskom državom. Vlada uvodeći zakon o kvotnom zapošljavanju osoba s invaliditetom uzima novac preko leđa navedene manjine i koristi za popunjavanje državnog proračuna. U zadnjih nekoliko godina od kada je donesen Zakon o kvotnom zapošljavanju osoba s invaliditetom do sada se moglo prikupiti preko milijardu kuna, a samo je okvirno 20-tak miliona kuna korišteno za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Zaključno, sa 2 mjesecom ove godine visina naknade više se ne obračunava po stopi od 30%, već po stopi od 20%. U dopunama zakona unesen je članak koji omogućuje Vladi da sredstva tako prikupljena može koristiti i u druge svrhe ako se dogode neke izvanredne okolnosti. Europa kojom se toliko busamo nije smanjivala doprinose koji su namijenjeni osobama s invaliditetom, a imali su iste izvanredne okolnosti. Kad se kupuje novi vozni park namijenjen Vladinim dužnosnicima, onda imamo europske kriterije, a kada je pitanju čovjek, onda Europe nema ni u tragovima. Kroz projekt osobne asistencije, obuhvaćeno je samo 1400 osoba s invaliditetom, u Hrvatskoj živi 5500 osoba s invaliditetom koje se kreću pomoću aktivnih ili sportskih kolica. 6500 osoba koje se kreću pomoću elektromotornih kolica, a da ne spominjem sa raznim teškim intelektualnim izazovima, što bi ukupno bilo preko 30 tisuća osoba s invaliditetom koje imaju jednako pravo na osobnog asistenta kao ovih 1400. Kolegice i kolege, pitam se gdje je tu humanost. Ako samo malo proguglamo i pogledamo njemački model skrbi o navedenim manjinama, gdje kroz razne poticaje podupiru one koji zapošljavaju osobe s invaliditetom, a njihov sustav priznaje invaliditet i osobama koje su preboljele razne tumore i omogućuje im razne porezne olakšice kako bi se ponovo integrirale u sustav rada. Svjestan kako Hrvatska nije u situaciji kopirati određeni sustav i primijeniti ga u Hrvatskoj, ali možemo stvoriti vlastiti sustav koji će biti značajna stavka u razvoju gospodarstva u Lijepoj našoj. Osobe s invaliditetom, djeca sa teškoćama u razvoju, djeca oboljela od malignih bolesti, stariji i nemoćni, osobe sa kroničnim ranama, osobe koje su preboljene razne tumore, ne traže nikakve beneficije i privilegije. Oni traže istu priliku kako bi se na ravnopravnim osnovama sudjelovali u izgradnji zajednice. Kolegice i kolege zastupnici, ima jedno pitanje koje dira u srce, a koje u suzama postavljaju majke sa teškoćama u razvoju i majke osoba s invaliditetom. Što će biti s mojim djetetom kada mene više ne bude? Ali, ima još nešto gore, kad te majke kažu, samo da mi je doživjeti da prije mene umre, samo 5 minuta, kako bi znala da se nije patio. Domovinski pokret neće odustati od ovih članova zajednice koji zaslužuju život dostojan čovjeka. Ne da neće odustati od ovih osoba koje sam ovdje naveo, nego neće odustati niti od potrage za nestalima niti od pronalaska ljudi poput dr. Šretera, poput Tomislava Šestana i drugih nestalih osoba [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Hvala vama.
Sada je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Željko Sačić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Evo, nedavno je bila godišnjica obilježavanja, 77. obljetnica zvjerski masakriranog stanovništva, pučanstva hrvatskog u banijskom hrvatskom mjestu Zrin. Još poznatijeg u Europi i svijetu po rođenju našeg velikana Nikola Šubić Zrinski, kojeg su jugosrpski zločinci, komunistički partizanski pod vodstvom Tita po direktnoj naredbi, Vladimira Bakarića i operativnog zapovjednika, nekog Karla Stojakovića na 9.9. ujutro '43. g. napali, okružili, pobili 300 njih u okruženju, branilo je to selo, mjesto časno, do kraja, dokle su mogli, 80 hrvatskih domoljuba, a naselje je tada imalo 900 stanovnika. Od njih 900, 300 je odmah pobijeno isti dan, a naredba je bila da se sve spali, da se sve uništi, posebno crkva, dom, da se pobiju dakle i stanovnici, muški, svi spremni za borbu, a da se opljačka imovina. I tako je bilo izvršeno po toj zvjerskoj, ratno-zločinačkoj zapovijedi, sve je dokazano, sve je argumentirano i sad, draga gospodo, preživjeli su raseljeni po Hrvatskoj, najviše u dijelu oko Našica i Đakova i oni, što je najžalosnije i zato danas ovdje istupam pred hrvatskom javnošću i pred ovim Visokim domom, još uvijek taj zločin traje. Taj zločin je zacementiran trajno odlukom kotarskog suda u Dvoru, po suci, nekakvom Nikolom, 1.2.'46. godine, gdje je donesena i kad je donesena presuda o konfiskaciji sve imovine ratnih zločinaca, narodnih neprijatelja stanovnika Zrin, trajno i da im se zabrani i nikad ne dozvoli kao Hrvatima povratak u to svoje mjesto, to u presudi piše jer oni svojim povratkom uznemiravaju lokalno srpsko stanovništva. Poštovani prijatelji, hrvatska javnosti, svatko tko imalo hrvatsko misli, mora se zapisati, pa gdje mi to živimo, 30 godina je prošlo od osnutka demokratske Republike Hrvatske, 25 godina nakon Oluje i da nitko nije primijenio dosad odredbe postojećih zakona, Ustava RH, Zakona o kaznenom postupku, Zakona o sudovima, DORH-u, da promijeni protupravno do Boga vapajuće nepravedno stanje. Mi, Klub Hrvatskih suverenista poduzet ćemo sve mjere koje nam staju na raspolaganju da poništimo tu sramnu zločinačku segregacijsku rasnu nedopustivu zločinačku presudu i prozivamo sve vas, sve oni koji su ovdje bili u ovih 30 godina, a da to nisu prije napravili. Ti ljudi su živi potomci, jedan od njih je krčki biskup Petanjak. Oni moraju gledati kako na njihovim kućama, njihovim ognjištima, stoje plakati prodaje se kuća, u Beogradu je uljez koji je to nastanio i on protivno odlukama i Ustava, Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava, najviših akata UN-a, našeg zakona, naših zakona, naše Deklaracije o osudi komunističkih zločina, Rezolucije EU parlamenta, su gluhi, slijepi i nijemi. To trebamo promijeniti. Hvala vam lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Sanja Udović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolege i kolegice, moram reći da sam jedva dočekala da iznesem stajalište vezano uz temu gospodarenje otpadom i zaštita okoliša. Kada Vlada odnosno ministar govore o politikama, ciljevima, perspektivama redovito se poziva na Europu i provođenje njezinih direktiva, ali zaboravlja pri tom istaknuti da zaštita okoliša, a posebno gospodarenje otpadom on pristupa na jedan u Hrvatskoj isproban način, a to je ne talasaj, prepiši, pa ćeš vidjeti kasnije što s tim. Vjerujem da je većina od vas već čula za problem centara za gospodarenje otpadom Marišćina i Kaštijuna odnosno utjecaja kojega imaju na okoliš i kvalitetu života mještana i to općine sa najviše stanovnika u Hrvatskoj, općine Viškovo i općine sa najvećim brojem turističkih posjeta općine Medulin. To je problem koji trenutačno osjećaju mještani samo te dvije općine, ali vjerujte mi neće proći niti ovaj mandat parlamenta, a da će neki moji kolege zastupnici govoriti o istom problemu ali u drugom dijelu Hrvatske. Pravo na zdrav i čist okoliš jedno je od najviših vrednota Ustava kao temeljnog pravnog akta jedne države. Tražim da pravo na to imaju svi građani RH. Gospodarenje otpadom već godinama predstavlja najveći problem zaštite okoliša u Hrvatskoj. U RH izgrađena su 2 centra za gospodarenje otpadom s ciljem održivog i ekološkog zbrinjavanja komunalnog otpada sve sukladno Strategiji i Planu gospodarenja otpadom RH. Sveukupno su za uspostavu centara za gospodarenje otpadom uložena značajna sredstva EU i svih razina državne, lokalne i regionalne uprave. Aktualni koncept gospodarenja otpadom nije funkcionalan, nije održiv jer gotovo ni jedan element sustava koji je definiran Strategijom i Planom gospodarenja otpadom RH te zakonima i podzakonskim aktima ne funkcionira. Centri posluju sa značajnim gubicima, a njih su uložena velika sredstva. U konačnici dovedeni smo u paradoksalnu situaciju da je nadležno ministarstvo rješavajući jedan problem stvorilo drugi, daleko ozbiljniji, a to je narušavanje kvalitete života i potencijalna ugroza zdravlja stanovništva. Upravo iz navedenih razloga vam se obraćam i ovim putem tražim da se pod hitno revidira sustav gospodarenja otpadom. U Centrima za gospodarenje otpadom Marišćina i Kaštijun miješani komunalni otpad obrađuje se mehaničko-biološkom tehnologijom. Ovu tehnologiju treba napustiti, a postojeća 2 centra prilagoditi stvarnim uvjetima, a sukladno načelima zaštite okoliša i kružne ekonomije. Još jedna od krivih postavki ovog sustava gospodarenja otpadom jest plan da će se gorivo iz otpada kao proizvod rada centara za gospodarenjem otpadom prodavati i na taj način djelom financirati rad centara i sustava u cjelini što je trebalo rezultirati priuštivim cijenama zbrinjavanja otpada za građane. Moram naglasiti da je pri definiranju ovog sustava planirana i snažna uloga države koja je trebala omogućiti mehanizme za iskorištavanje goriva iz otpada izgradnjom energetskih postrojenja ili korištenjem postojećih kapaciteta. To je potpuno izostalo. Današnja situacija je takva da plasmana goriva iz otpada nema. U posljednje 4 godine, gorivo iz otpada plasiralo se u zanemarivim količinama pa se zadržava u samom centru i u konačnici uzrokuje smrad. Osim goriva iz otpada osobit problem su i količine otpada, kapacitet postrojenja te globalni poremećaj na tržištu sekundarnih sirovina. Tako u ovom trenutku komunalnim poduzećima nije isplativo nikako odvajanje i recikliranje otpada već je najjeftinije sav otpad odvesti u centre po principu muko moja prijeđi na drugoga. Bez snažnog upliva države u ovaj aspekt sustava, rezultati će biti sve gori i gori, a zadani ciljevi sve nedostižniji. Paradoksalno je da oni čiji se otpad zbrinjava na ekološki način sukladno svim strateškim, planskim i zakonskim propisima plaćaju znatno više od onih koji to ne rade tako. Da paradoks bude veći zbog zbrinjavanja goriva iz otpada, primjene tehnologije biosušenja te sanacije posljedica onečišćenja ovako visoka cijena će i dalje rasti. Napominjem, da je koncept u kojem se sva onečišćenja koncentriraju na jednom mjestu u stručnim i znanstvenim spoznajama odavno napušten. Tvrdim da postojeći sustav ne ispunjava svoju svrhu te da ga je potrebno hitno poboljšati, redizajnirati i planirati kao cjelovit i zaokružen sustav na načelima kružne ekonomije, a na način da se ne opterećuje samo jedna lokacija. Stoga zahtijevamo da se hitno pristupi redizajnu sustava odnosno izmjeni svih strateških planskih i zakonskih dokumenata [[Upadica: Hvala vam.]] koji definiraju gospodarenje otpadom, ali na novim načelima i postavkama [[Upadica: Hvala vam.]] budući da ovaj sustav nema niti glavu, niti rep.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a, poštovana kolegica Anja Šimpraga. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, teme o kojoj ću danas govoriti općepoznata je svima međutim vrlo je bitno pričati i podsjećati na životne probleme kako na otocima tako i u ruralnim sredinama iz kojih sama dolazim. Svi su ljudi rođeni slobodni s jednakim dostojanstvom i pravima, svaki čovjek bez obzira na to je li mlad ili star, siromašan ili bogat ima pravo na dostojanstven život. Važna zadaća svake lokalne zajednice, ali i nas ostalih aktera u društvu jeste da doprinosimo stvaranju pravednijeg društva i povećanju kvalitete života svakog od nas. Dio građana naše zemlje diskriminiran je jer im nije dostupan najvažniji resurs, voda. Do njihovih naselja nisu izgrađeni javni vodovodi, neki su uništeni u ratu, a negdje su lokalni vodovodi dotrajalih cijevi s vodom upitne kvalitete. Na javnu vodoopskrbu priključeno je 97% stanovništva RH, a na lokalnu 1,6. Gubitak iz javnog vodovoda iznosi velikih 80%. Prema istraživanju UNESCO-a, nalazimo se na 5. mjestu u Europi, a u svijetu na 42. mjestu po dostupnosti vodu po bogatstvu izvora. Potrebno je kontinuirano raditi na obnovi i izgradnji javne vodoopskrbne mreže pri čemu ekonomska isplativost ne bi nam smjela biti ključan kriterij. Prema podacima kojima raspolaže SDSS, na područjima gdje živi pripadnici srpske zajednice, postoji potreba za sanacijom i izgradnjom vodovoda u 145 sela. Otprilike 5100 domaćinstava. Ne mogu ne spomenuti stanovnike sela Kolarina koji se nalaze na području grada Benkovca, koji su ostali bez priključka iako je do njih izgrađena vodoopskrbna mreža u Perušiću Benkovačkom u 2019. g. Razlog je naravno, bila ekonomska isplativost i nedovoljan broj stanovnika, što ne bi trebalo biti jedan od kriterija. Opskrbu vodom u većini sela vrše dobrovoljna vatrogasna društva, kao i komunalna poduzeća, autocisternama koji mu u sezoni na korištenje dodijeli ravnateljstvo za robne zalihe. Oni razvijeniji imaju u svojem vlasništvu takve cisterne pa samim time je i situacija dovoza vode olakšana. DVD-i Biskupija i Ervenik u sezoni prevezu i do 700, svaki od njih i do 700 tura pitke vode, kako bi ljudi napunili svoje bunare, odnosno gusterne. Za takva DVD-e u Kninu, Kistanjama, Gračacu, Erveniku, Biskupiji, ali i u drugim sredinama, treba osigurati nove auto-cisterne koje će se uz prijevoz pitke vode, služit će i na požarima koji su sve učestaliji, što zbog ljudskog faktora, ali i klime. Sjetimo se samo 2017. g. kada su na području Dalmacije harali požari, a spomenuta vatrogasna društva nisu imala adekvatna vozila. Ako nije izgrađena javna vodoopskrbna mreža ljudima u Bratiškovcima, Vaćanima, Bribiru, Očestovu, Poleči, Žagroviću, Vrbniku, Mokrom Polju, Otonu, Pliskovu, Nuniću, Bilišanima, Mutiliću, Brotnji, barem im možemo pružiti kvalitetnu uslugu u novim auto-cisternama tako da ne razmišljaju o kvaliteti dopremljene vode, a paralelno pozivam da se osiguraju sredstva za izradu projektne dokumentacije i samu izgradnju vodovoda kako bi ojačali sela jer bez sela nema ni opskrbe hrane, ali nema ni života.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom Pametnog i GLAS-a i poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Građansko liberalno savez GLAS je u travnju 2018. godine u saborsku proceduru uputio Prijedlog zaključka o pokretanju pregovora o izmjenama ugovora između Svete Stolice i RH, popularno zvanih Vatikanskih ugovora. To smo učinili jer smo smatrali i još uvijek smatramo da hrvatski građani naprosto previše svog novaca odvajaju za financiranje Katoličke crkve i da bi te iznose trebalo pokušati svesti u razumne okvire. Tada smo od Vlade dobili potvrdu da se godišnje izdvaja više od milijardu kuna, dakle svaki punoljetni građanin RH bez da ga je itko išta pitao godišnje daje više od 300 kuna samo za tu jednu organizaciju. To je naravno samo ono što je vidljivo u državnom proračunu na velikim stavkama. U tu milijardu nisu uključeni razni pojedinačni projekti, skriveni fondovi, a niti novac općina, gradova i županija koji Crkvu izdašno financiraju. Procjena je stvarni iznos i duplo veći, dakle otprilike 2 milijarde odnosno 600 kuna godišnje izdvaja svako od nas. Ali kako se te 2 milijarde skupa, vidjeli smo to i u situaciji zvanom programom ulaganja u zajednicu kroz koje su HDZ-ovi ministri regionalnog razvoja i eu fondova u posljednje četiri godine od ukupno 58 dostupnih milijuna kuna Crkvi podijelili 53,2 milijuna europskih novaca. Svi ostali programi ulaganja u zajednicu koji uključuju škole, vrtiće, bolnice, kazališta i učilišta zajedno su dobili manje od 5 milijuna kuna. Dakle, nije dovoljno sve ono što svake godine dajemo iz državnog proračuna i proračuna gradova, općina, županija nego treba još i nikada nije dosta. Besramno se troši europski novac namijenjen za poboljšanje života građana u lokalnim zajednicama. Vrhunac bezobrazluka je to da se taj fond po hodnicima ministarstva od milja zove i crkveni fond. Sadašnja ministrica odbija reći hoće li se ta praksa nastaviti, te ne želi javnosti dati informaciju o tome tko su bili članovi povjerenstva koji je odlučivalo o dodijeli eu novaca, što je još gore pravda se GDPR-om iako svi zajedno dobro znamo da građane se mora obavijestiti i o imenima članova povjerenstva i o svim kriterijima po kojima se projektima dodjeljuje novac. Ono što znamo je da je crkva za svoje projekte automatski u startu dobila veći broj bodova od recimo vrtića, škole i bolnice. To su bile startne pozicije, dakle čak startne pozicije nisu bile iste. Ovo je praksa na koju upozoravamo i za koju smo sigurni da hitno treba prestati uz svo dužno poštovanje, ali i kvaliteta i život u lokalnoj zajednici znači mnogo više od toga da crkva bude u potpunosti namirena. Bilo bi dobro da organizacija koja ionako dobiva milijarde kuna od građana barem na natječajima za europski novac ne gazi sve pred sobom i to u politički organiziranoj nefer igri beskonačnog dodvoravanja HDZ-a svećeništvu s kojim onda dijele pobjednički plijen, a gubitnici su svi ostali. U ovom slučaju koji navodimo i o kojem zaista i hrvatska javnost ja se nadam da je već dobro upoznata, vrtići, škole, bolnice, kazališta i zapravo uvijek svi, svi građani Hrvatske su gubitnici. Hvala lijepo.
Sada će govoriti poštovani kolega Branko Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Htio bih se izvrnuti na izlaganje kolege Raspudića u kojemu je naveo demokratski deficit koji obilježava rad Nacionalnog stožera civilne zaštite u RH tijekom trajanja epidemije Covida-19. Mi u Klubu zastupnika HDZ-a niti vidimo niti prepoznajemo taj demokratski deficit u radu samoga Nacionalnog stožera civilne zaštite jer kada bi on postojao, po nama u Klubu zastupnika HDZ-a i kada bi ga mi prepoznali, sigurno bi bili prvi koji bi pokrenuli izmjene, zakonske izmjene za onda otklanjanjem takvog demokratskog deficita. Naime, rasprava o postupanju RH, Vlade RH i izvršnih tijela u RH u tijeku kada je ministar zdravstva proglasio epidemiju Covida-19 u RH, vođena je tijekom mjeseca ožujka i mjeseca travnja ove godine. Mi smo se tada, u Klubu zastupnika HDZ-a, što je Hrvatski sabor prihvatio, čini mi se i dvotrećinskom većinom, ali neovisno o tome, neke mjere, kao što je izmjena Zakona o sustavu civilne zaštite, propisali smo način i postupanje Stožera civilne zaštite. Naime, čl. 16. Ustava RH u definirano i utvrđeno je da se zakonom mogu ograničiti pojedina prava i sloboda hrvatskih građana, dakle, zakonom, kada se u pitanju, između ostaloga i zdravlje hrvatskih građana, što je u svakom slučaju bilo i pitanju nastupanje epidemije Covida-19 i mi smo tim čl. 16 temeljeći izmjene Zakona o sustavu civilne zaštite i Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, upravo na temelju čl. 16. Ustava u te izmjene krenuli i ovlastili Stožer civilne zaštite, ministar zdravstva, da donosi mjere kojima će se nastojati suzbiti epidemija Covida-19 u RH i nismo nikada tvrdili da bi protuustavno bilo i donošenje odluke iz čl. 17. Ustava RH, na što se često puta u hrvatskoj javnosti poziva oporba, pa i predsjednik RH, gdje smo tvrdili, i tada i danas, da je najefikasnija mjera suzbijanja epidemije omogućavanje jednom stručnom tijelu, kao što je nacionalni stožer, propisivanje mjera kojim će se nastojati suzbiti širenje epidemije Covida-19 u RH. To smo rekli iz razloga što držimo da bi odluke kojima bi se suzbijala epidemija Covida-19 u RH, a koje bi HS trebao donositi dvotrećinskom većinom, kako je to propisano čl. 17. Ustava RH, ne bi efikasno mogla braniti od epidemije COVID-19. Stoga smo se odlučili na model koji je utemeljen na Ustavu i to čl. 16. Ustava u kojemu je propisano da Nacionalni stožer u RH propisuje mjere uz nadzor, uz nadzor što je vrlo važno, Vlade RH. Nekoliko sam puta rekao za ovom govornicom, to ću ponoviti i sada, nitko od dana proglašenja epidemije COVID-19 u RH nije priječio oporbi da predloži odluku iz čl. 17. Ustava RH koju bi mi ovdje u HS-u bili raspravili. Takvog akta, takvog prijedloga nacrta ili bilo čega takve odluke mi još nismo vidjeli osim što često puta u HS-u slušamo o tome kako bi bilo bolje da je HS reagirao temeljem čl. 17. Ustava RH. Rekao sam u nekoliko navrata, a ponovit ću i sada, da me interesira bi li to HS dvotrećinskom većinom odlučivao o pojedinačnim mjerama, primjerice o radu pojedine tržnice u RH, primjerice o broju uzvanika na pojedinoj svadbi, da li bismo mi dvotrećinskom većinom kao što je to nekoliko puta navedeno ovdje u HS-u od strane oporbe morali odlučivati o pojedinim odlukama Nacionalnog stožera koje bismo mi ovdje u HS-u trebali donositi dvotrećinskom većinom. Držim da bi Sabor na taj način teško zbog potrebe usklađivanja, usuglašavanja dvotrećinskom većinom pojedine mjere mogao odgovoriti širenju epidemije. Stoga pozivam oporbu ako ima mogućnosti nek predloži onda takvu odluku iz čl. 17. Hvala.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolega Bačić je povrijedio čl. 238. gdje nameće u biti svoju teoriju demantirajući gospodina Raspudića o Nacionalnom stožeru za civilnu zaštitu gdje je neistina da su kriteriji i mjere za sve jednake. Moramo znati da je saborski zastupnik iz većine gospodin Hrebak bio u samoizolaciji, a da je došao glasati ovdje, dok poljoprivrednik koji je gnojio svoj vinograd 10km u krugu nije imao nikoga, znači kriteriji nisu isti. … /Govornik isključen./ …
Kolega Bulj, vrijeme je isteklo. Kolega Bulj ja vas molim da sjednete. Danas ste očito odlučili kršiti Poslovnik pa ću vam sada dati opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je bilo čisto repliciranje i moja je obaveza sukladno Poslovniku dati vam opomenu. Idemo dalje s raspravama, sada je na redu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovana kolegica Rada Borić, izvolite.
Marija Jurić Zagorka je 1917. ovome časnome domu uputila pismo, adresu hrvatskih žena Hrvatskome saboru tražeći prava glasa za žene. Pritom je istaknula da se narod ne dijeli na muško i žensko, kad mu se dodjeljuju dužnosti pa se uputila zašto se narod dijeli na muško i žensko kad mu se dodjeljuju prava. Pitanje, parlamentarni izbori su nam pokazali, prema njima smo dobili 35, izabrali 35 zastupnica. Zagovara li dakle Hrvatska i promiče li Hrvatska prava žena i politiku ravnopravnosti spolova? Treba istina reći da se broj do danas povećao na 47 žena nakon što su ponovo žene ionako drugotne, postale zamjenske jer su kolege dobili ili sačuvali zaslužna mjesta u izvršnoj vlasti. Naravno, politika se ne razlikuje od drugih područja rada i javnog života, znamo da se na pozicijama odlučivanja i upravljačkim strukturama da dominiraju muškarci, dok za žene dakako preostaje onda onaj hijerarhijski manje značajniji broj pozicija. Nažalost većina političkih stranaka i koalicija i ove godine unatoč Zakonu o ravnopravnosti spolova, da na listama mora biti uravnotežen broj kandidata i kandidatkinja, taj zakon nije ispoštovala. Zakonom je i predviđeno da se postupno, bili smo mlada demokracija, uvodi takva ravnomjernija zastupljenost oba spola i u zakonu stoji da provedba treba biti nakon trećih redovnih izbora. Ovo su upravo bili ti treći parlamentarni izbori i zakon se nije ispoštovao koji je tražio 40% podzastupljenog spola, bilo muško ili žensko. Zakonom su također predviđene i sankcije za nepoštivanje niti lista niti sustava na kojima su žene stavljene na listama a posebice ovog što se sada dogodilo. Mi smo svi naučili a posebno su žene naučile da se zakon i ne mora poštovati i da to nije nešto prestrašilo stranke, djelom zato što nije ranije to nisu provodile i nisu bile sankcionirane. Dakako, posebice velikim strankama lakše je platiti kaznu no osigurati jednaku zastupljenost muškaraca i žena. Očekujemo da će bar ovaj puta sankcije se provoditi i vjerujem da će nešto o tome povesti brigu novi Odbor za ravnopravnost spolova. No ostaje ključno pitanje, pitanje možemo li vjerovati Vladi da joj je ravnopravnost spolova važna kad znamo da od 2015. nije donesena nova nacionalna politika ravnopravnosti spolova za čiju je izradu i provedbu zadužen Vladin ured za ravnopravnost spolova? 5. godina? Što je sporno u dokumentu za koji znamo da je pripremljen a koji treba biti temelj mjerama za poboljšanje položaja žena? Poboljšanje žena uključujući njihov položaj, uključujući položaj na tržištu rada, položaj u obrazovanju, borbi protiv nasilja, sudjelovanju u političkome životu? Je li razlog za ne donošenje nacionalne politike strah od uporabe rodnog ili orođenog jezika koji razumije razlike između spola i roda a koji je izazvao prijepor oko ratifikacije Istanbulske konvencije i gotovo raskolio HDZ? Plaši li se Vlada i dalje onih koji su krivotvorili istinu prijeteći nam muškarcima u haljinama koji će ulaziti u muške wc-e? Gle čuda, to se do sada nije dogodilo kao štos e nije dogodilo da je iti jedan roditelj prijavio Ministarstvu obrazovanja da im djecu kako su protivnici Istanbulske konvencije objavljivali, na jumbo plakati, da će djeci u školama govoriti da moraju odlučiti jesu li muško ili žensko? Ako već staro-nova Vlada nije za predsjedanja naslijedila, što je običaj, temu nasilja nad ženama od svoje prethodnice Finske i ako još uvijek nije počela sustavno provoditi Istanbulsku konvenciju, neka se ne čudi povećanim nasilju nad ženama, neka se ne ćudi povećanom broju ubojstava žena. Dok se žene i dalje diskriminiraju, o njihovim bi tijelima i dalje odlučivali drugi, neki ih drugi zlostavljaju na radnome mjestu, one su u ovoj pandemiji, od zdravstvenih radnica [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] blagajnica ili učiteljica, pokazale [[Upadica predsjednik: Hvala vam, kolegice Borić.]] da ravnopravno dijele obaveze pa im onda pripadaju i jednaka prava.
Hvala vam. 7. na redu bit će Klub zastupnika HSS-a i HSU-a i poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Evo 4 mjeseca je prošlo od ovaj usvajanja i donošenja zakona odnosno izmjena i dopuna Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u HS. U obrazloženju tog zakona je pisalo da će velike učinke imati za otprilike 150, pardon, za 200 000 građana, a da će to koštat na razini godine 150 milijuna kuna i prošlo je već 4 mjeseca, došlo je i prvo usklađivanje mirovina, ne povećanje nego usklađivanje, dakle zakonska obaveza Vlade RH od 1,41 vrlo suspektno zbog promjene metodologije u mandatu, dakle u godini u kojoj se vrši indeksacija, dakle jedna indeksacija po jednim pravilima, druga ili usklađivanje drugo po drugim pravilima, ali evo to je tu je, građani nek razmišljaju šta se dešava oko njih, moja nije moć da to promijenim nego onih koji sjede u upravnim vijećima HZMO-a, oni koji sjede u upravnim vijećima Državnog zavoda za statistiku, na njihovu dušu je ta promjena metodologije u ovom, ovom trenutku. No, trebalo je pratiti, trebalo je ova 4 mjeseca pratiti šta se događa sa dopunskim zdravstvenim osiguranjem. Nažalost, nije se bitno povećao broj onih umjesto kojih zbog siromaštva zbog cenzusa, zbog prihodovnog cenzusa, plaća država. Povećao se broj onih koji plaćaju sami, od straha od covida. Ljudi kad sam govorio za ovom govornicom da povećanje cenzusa od 47 kuna nije ništa, da je to dogovor i molba g. Bandića da bi podržao većinu g. Mariću preko umirovljeničkih udruga, niko to nije vjerovao, a evo vam, tu su vam efekti, efekti su vam tu, ne morate meni ništa vjerovati, ama baš ništa i dragi građani i kolegice i kolege, nemojte meni ama baš ništa vjerovati, ali pokušajte svaku činjenicu koju vam ovdje izrečem za ovom govornicom provjeriti, pokušajte razmišljati, pokušajte razmišljati o tome što vam se plasira kao dobročinstvo, kao veliki efekti, a na kraju ispadnu mrvice sa stola ili ispod stola. O tome razmišljajte, budite svjesni građani. Ovo je moj zadnji mandat, ja ne namjeravam više biti u, u politici, ovaj mandat ću odraditi pošteno kao što sam i sve do sada i govorit ću vam o efektima zakona koji se ovdje donose, to je moj posao. To je moj posao, da proučavam zakone i da zajedno svi ovdje donosimo zakone koji se odnose na sve građane RH, na sve umirovljenike, ne da nam božićnicu dobivaju samo oni koji imaju sreću da imaju dobre proračune, nego svi umirovljenici, za sve umirovljenike je Božić, svi umirovljenici imaju potrebu za zdravstvenom zaštitom. Gospodo, g. Paviću obećali ste 2018. u rujnu to riješiti na kvalitetan način u međuresorskoj suradnji sa ostalim ministarstvima. Niste riješili. Riješili ste na pritisak udruga preko g. Bandića ove godine. Jel je to posao parlamentaraca? Jel je posao, to posao ovog zakonodavnog tijela? Ja mislim da nije. 15.g. do ovih 47 kuna nije usklađivan cenzus za dopunsko zdravstveno osiguranje i naš vam je prijedlog zakona bio loš, ali prepisali ste efekte našeg prijedloga zakona koji je predviđao povećanje cenzusa od 400 kn. E sad se suočite sa, sa rezultatima. Sad se suočite sa rezultatima. Samo da znate, ja vam najavljujem ponovno izmjene i dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, odnosi se na dopunsko zdravstveno osiguranje koje će u saborsku proceduru uputiti Klub HSS-a i HSU-a i samo da znate da vas podsjetim, vi koji ste novi u HS, 2019. u zimskim mjesecima umirovljenici su za naš prijedlog zakona skupili više od 50.000 potpisa potpore koji su deponirani u Hrvatskom saboru ali očito to vladajućoj koaliciji ni tada, ni danas nije ništa značilo. Hvala vam lijepo.
Došli smo do kraja slobodnih rasprava, pa sada prelazimo na dnevni red. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, prvo čitanje, P.Z. br. 14 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje? S nama je poštovani Tomislav Dulibić državni tajnik u Ministarstvu zdravstva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Predloženim odredbama zakona predlažu se mjere zaštite od buke kojima se nastoji spriječiti nastajanje emisije prekomjerne buke odnosno smanjenje postojeće razine buke na dopuštene razine dok su zaštitu od buke obvezni provoditi i osigurati njezino provođenje tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne samouprave te pravne i fizičke osobe koje obavljaju registrirane djelatnosti. Zakonskim se prijedlogom dopunjuju i mijenjaju odredbe važećeg zakona u vezi instrumenata usklađivanja odnosno osiguranja provedbe Uredbe 2019/1010 koja mijenja pojedine odredbe Direktive 2002/49 o procjeni i upravljanju bukom okoliša na način da se uvodi nova definicija pojma repozitorij podataka kojim se uspostavlja informacijski sustav pri Europskoj agenciji za okoliš i koji sadržava informacije i podatke o buci okoliša. Nadalje, postojeći rokovi izvješćivanja Europske komisije o pogledu izrade strateških karata buke i akcijskih planova upravljanja bukom okoliša, racionaliziraju se i određuju se novi rokovi, propisuje se obveza dostupnosti javnosti strateških karata buke i akcijskih planova kao i obveza dostavljanja ažuriranih informacija elektroničkim putem nadležnom tijelu i Europskoj komisiji. Također zakonskim prijedlogom predlaže se usklađivanje važećih pojmova s pojmovima posebnih propisa kojima se uređuje izdavanje okolišne dozvole. U postupku izdavanja rješenja o uvjetima građenja i lokacijske dozvole prema posebnom zakonu propisuje se kako sanitarni inspektor Državnog inspektorata sudjeluje u postupku utvrđivanja uvjeta odnosno potvrđivanja ispunjenosti vezanih uz provedbu mjera zaštite od buke čime se zakonski prijedlog usklađuje s odredbama Zakona o Državnom inspektoratu. A u dijelu koji se odnosi na utvrđivanje minimalno tehničkih uvjeta za obavljanje gospodarskih djelatnosti, isti se usklađuje s odredbama Zakona o sustavu državne uprave. Slijedom svega … navedenog predlažemo usvajanje HS-u ovog zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepo.
Prije nego prijeđemo na replike imamo povredu Poslovnika. Kolegice Peović, izvolite.
Ja bih upozorila da je povrijeđen čl. 14. Poslovnika prema kojem svaki zastupnik i zastupnica imaju pravo, ali i obavezu sudjelovati u raspravama na ovom mjestu. Vi ste objasnili mjeru prema kojoj ¾ zastupnika ne mogu biti prisutni u sabornici čl. 239.a, to nije moguće tako objasniti jer postoji osim fizičke prisutnosti i drugi načini na koji se mogu postavljati replike.
Kolegice Peović izvolite sjesti. Ovo nije nikakva povreda Poslovnika. Dakle, postoje mjere kojima možete osporiti ovu poslovničku definiciju koju imamo u čl. 293.a možete se obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav ili kao što je vaša kolegica već i najavila, propitati ustavnost te odredbe, ali vas molim da ne sudjelujete na ovaj način u raspravi jer to nije kršenje Poslovnika.
Nije mi bila namjera. Ja sam samo željela upozoriti da je ¾ ljudi izvan ove sabornice.
Dobro, hvala vam lijepo, nisam vam dao riječ, ne možemo, izvolite se sjesti. Dakle, ne možemo tako raspravljati da vi uzimate riječ kad god hoćete jer kada bi se tako događalo onda bi 151 zastupnik mogao govoriti i raditi što hoće. Dakle, nema povrede Poslovnika, ako smatrate suprotno možete se obratiti nadležnom saborskom odboru. Prije replika javio se kolega Bulj i tražio je stanku, izvolite.
Hvala lijepo. U ime Kluba MOST-a tražim 10 minuta stanku o točki Zakona o buki. Vidljivo je da, prije nego što počnem reć da fali demokratski, da ovdje demokratska procedura je povrijeđena i saborskim zastupnicima zbog korona krize i tu sam suglasan i mislim da bi oporba trebala puno oštrije reagirati na ovo šta se događa. A što se tiče same buke i prepisivanja uredbi, direktiva EU, ja mogu samo navesti da u stvarnosti sada se prenosi određene stvari i na županije zbog zakona koji je donesen u državnim tijelima, a koji se prenose na županiju. Međutim, ja ću ovdje ukazati na nepoštivanje zakona u prostoru koji je direktno diligiran župan iz Ministarstva gospodarstva koji je u biti štetočina, a govorit ću o rudokopima. Evo, prije 21.6. u Koprivnu je toliko opalila mina da je bio veći potres, da je bilo izmjeriti, vjerojatno nego u Zagrebu, tako da ljudi imaju ogromne štete, to područje gdje sad ljudi rade pokušavaju se baviti turizmom, popucali su bazeni, imaju ogromne štete, niko ne kontrolira jel županija Splitsko-dalmatinska je direktno evolvirana u te radove oko rudokopa. Imamo slično i u općini Lovreč, u Medovu Docu, tamo također gdje je na kulturnome dobru HDZ-ov čovjek radi tj. od bivše načelnice ujak radi rudokop, isto nedavno minirao, kažu ljudi da je to bio ogroman, ogroman potres, miniranje koje je zabranjeno, protresao je pola Imotske krajine, nitko ne reagira, uglavnom postalo je sve eksploatacijsko polje, ne čuva se okoliš, nego naprotiv minira se, buka se stvara, nevjerojatna, nevjerojatna. Pitanje je što je i koji je ovo smisao? Ovdje imamo i sada i u mom Cetinskom krajinu nam se rodio brojne rudokope, eksploatacijska polja, tako imamo Poljakovu Gredu, u Dicmu Imber, al su se ljudi počeli buniti i protiviti. Dosta je prepisivanja zakona, radi prepisivanja [[Upadica: Hvala vam]] Što je u stvarnosti?
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne, nastavljamo u 10 sati i 36 minuta. STANKA U 10,31 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,37 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo nastavili s radom. Idemo sa replikama. Prvo se za repliku na izlaganje predlagatelja javio poštovani kolega Bulj. Molim vas da sjednete kako bi kolega Bulj mogao govoriti. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, državni tajniče Ministarstva zdravstva, sve uredbe, direktive koje mi donosimo, prepisivamo u biti u stvarnosti ne znače ništa. Kroz stanku sam naveo bezbroj ovaj primjera gdje se u rudokopima, eksploatacijskim poljima stvara tolika buka od miniranja da je to doslovno potres puno veći nego što je bio Zagrebu, poglavito na području Dalmacije i Dalmatinske zagore gdje se naravno uništava okoliš, a poglavito stvaranje bude, nabrojio sam primjere u Imotskog kraja, u mom Cetinskom kraju i zaleđu, u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Zašto? Zato šta donosimo zakone samo da ih donosimo, a ne da se primjenjuju, jel da se primjenjuju onda bi zasigurno Hrvatska išla naprijed, zasigurno ti područja bi bila prepuna, a ne bi kulturno dobro koje je zaštićeno dali nekom rođaku od načelnice Luicu da minira, eksploatira na tome području. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Bulj, znači mi donosimo zakone sa namjerom da se oni poštuju kao takvi. Ukoliko vi imate određena saznanja da se zakoni ne poštuju onda ste to dužni prijaviti nadležnim tijelima tj. nadležnim inspekcijama na daljnje postupanje. Hvala.
Druga replika, poštovana kolegica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ova izmjena i dopuna zakona koju imamo pred sobom poštovani državni tajniče je vezana uz Direktive EU, inače tema buke je jedna od vrlo važnih tema i tema koja mora biti, posebne karte od buke vezano uz prostorno planiranje koje mora biti integralo da uopće se vide kako i gdje i što se može planirati. Tema izmjene i dopune nije bila jedna odredba za koju vas pitam, a to je možda i na tragu mog uvodnog izlaganja, dakle kod nas je zaista tradicija crkvena zvona. I ljudi nemaju ništa protiv toga, ali postoji taj problem tih crkvenih zvona, vi imate odredbu koja kaže da se odnosi na sve osim na vjerske objekte, pogotovo za noćnih sati. Tako da u manjim mjestima koji su vezani uz turizam se malo i žale pogotovo za taj noćni dio. Da li postoji mogućnost da se definira da ne znam u nekakvim noćnim satima barem od ponoći do 5 ujutro [[Upadica: Hvala.]] ta crkvena zvona ne zvone.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena saborska zastupnice znači crkvena zvona su izuzeta iz zakona i kao takva neće ni biti regulirana. Hvala lijepo.
Zadnja replika, kolega Ćelić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, Zakon o zaštiti od buke predstavlja Ministarstvo zdravstva, zanima me kakva su iskustava u drugim zemljama EU i zašto je RH se odlučila da ovaj zakon bude u ingerenciji Ministarstva zdravstva? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi saborski zastupniče Ćelić znači u europskim zemljama su različita iskustva, u više zemalja je to pri ministarstvu nadležnom za zaštitu okoliša, u određenom broju je pri ministarstvu nadležnom za zdravstvo, Hrvatska se odlučila da to bude u Ministarstvu zdravstva budući da nam je poseban interes na zaštiti zdravlja ljudi od izravnih i neizravnih učinaka buke i na smanjenje utjecaja buke na zdravlje ljudi. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, poštovana Renata Sabljak Dračevac, predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvolite.
Dobro sam uključila, ok. Dobar dan poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavniče Vlade i sve kolege i kolegice ja vas pozdravljam. Dakle, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku na prvoj sjednici odbora održanoj 3. rujna 2020. raspravljao je o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, prvo čitanje, P.Z.E. broj 14 koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 27. rujna, kolovoza 2020. Odbor je o prijedlogu zakona raspravljao kao matično radno tijelo sukladno Članku 85. Poslovnika Hrvatskog sabora. U uvodnom dijelu predstavnik predlagatelja objasnio je da ovim zakonskim prijedlogom dopunjuju se i mijenjaju odredbe važećeg zakona u vezi instrumenata usklađivanja odnosno osiguravanja provedbe Uredbe EU od 2019/1010 koja mijenja pojedine odredbe Direktive 2002/49 o procjeni i upravljanju bukom okoliša. Kako je istaknuto predloženim odredbama zakona predlažu se mjere zaštite od buke kojima se nastoji spriječiti nastajanje emisije prekomjerne buke odnosno smanjenje postojeće razine buke na dopuštenu razinu dok su zaštitu od buke obvezni provoditi i osiguravati njezino provođenje tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne i regionalne samouprave te pravne i fizičke osobe koje obavljaju registrirane djelatnosti. Izvršeno je pojmovno usklađenje važećih pojmova s odredbama posebnih propisa kojima se uređuje izdavanje okolišne dozvole dok u postupku izdavanja lokacijske dozvole posebnih uvjeta, potvrda glavnog projekta, građevinske dozvole ili uporabne dozvole prema posebnom zakonu sanitarni inspektor Državnog inspektorata sudjeluje radi utvrđivanja uvjeta odnosno potvrđivanja ispunjenosti uvjeta zaštite od buke. Nadalje, uvedena je nova definicija pojma repozicija podataka, racionaliziraju se i određuju novi rokovi izvješćima Europske komisije u pogledu strateških karata buke i akcijskih planova. Propisuju se obveze dostupnosti javnosti strateških karata buke i akcijskih planova kao i obaveze dostavljanja informacija elektroničkim putem nadležnom tijelu i Europskoj komisiji. Odredbe zakona usklađuju se s odredbama Zakona o državnom inspektoratu te odredbama Zakona o sustavu državne uprave. Tijekom rasprave svi su se složili da je utjecaj buke na ljudsko zdravlje od velikog značenja, također izrazili su svoje zadovoljstvo predloženim zakonskim rješenjem po kojem će obveznici izrade strateških karata buke svako pet godina iste dostavljati nadležnom ministarstvu, a prema potrebi u skladu s izmjenama u prostoru i revidirati. Nakon provedene rasprave članovi Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku HS-a jednoglasno su odlučili predložiti HS na usvajanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izražena u raspravi dostavit će se predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade Konačnog prijedloga Zakona.“. Hvala.
Zahvaljujem. Sada otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštito od buke koji su predsjedniku HS podnijela Vlada RH aktom od 27. kolovoza 2020. godine, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Ovim zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzima se Direktiva EU parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. godine o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša koja je posljednji puta izmijenjena Uredbom EU parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o usklađivanju obveza izvješćivanja u području zakonodavstva povezanog s okolišem. Zakonom o zaštiti buke utvrđuju se mjere u cilju izbjegavanja, sprečavanja ili smanjivanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi koje uzrokuje buka u okolišu uključujući smetnje bukom, osobito utvrđivanje izloženosti buci na način da se izrađuju karte buke na temelju metoda za ocjenjivanje buke u okolišu, osiguravanje dostupnosti podataka o buci okoliša, izrada akcijskih planova koji se temelje na podacima korištenim u izradi karata buke. Zaštitu od buke obvezni su provoditi i osigurati njeno provođenje tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne samouprave te pravne i fizičke osobe koje obavljaju registrirane djelatnosti. Inspekcijski nadzor nad primjenom navedenog zakona i propisa donesenih na temelju njega obavljaju sanitarni inspektori Državnog inspektorata. Kada jedinica lokalne samouprave odlukama predstavničkog tijela odnosno aktom nadležnog tijela općine, grada ili Grada Zagreba omogućava održavanje javnih manifestacija ili odobrava registriranim obiteljskim objektima uporabu elektroakustičkih uređaja na otvorenom prostoru nakon 24 sata, nadzor nad prethodno navedenim odlukama i aktima u nadležnosti je komunalnih redarstava tih jedinica lokalne samouprave koji poduzimaju naravno upravne i prekršajne mjere. Obvezu izradu strateških karata buke i akcijskih planova koja proizlazi iz zakona imaju naseljena područja koja su viša od 100.000 stanovnika, glavne ceste sa više od 3 milijuna prolaza vozila godišnje, glavne željezničke pruge sa više od 30.000 prolaza vlakova godišnje, glavne zračne luke sa više od 50.000 operacija odnosno uključujući uzlijetanje i slijetanje godišnje. Predloženim zakonom uveden je novi pojam repozitorij podataka, a to je informacijski sustav kojim upravlja Europska agencija za okoliš koji sadržava informacije i podatke o buci iz okoliša koji su stavljeni na raspolaganje putem Nacionalnog tijela za izvješće i razmjenu podataka odnosno strateške karte buke i akcijski planovi su dio informacijskog sustava zaštite okoliša RH i čine stručnu podlogu za izradu poslovnih planova u postupku strateške procjene utjecaja plana i programa za okoliš. Strateške karte buke usklađuju se izmjenama u prostoru, a obavezno se obnavljaju svakih pet godina od dana izrade odnosno od dana odobravanja. Akcijski planovi preispituju se i prema potrebi revidiraju u slučaju veće promjene koja utječe na postojeće stanje buke, a najmanje svakih 5.g. nakon datuma odobravanja tih planova. Strateške karte buke i akcijski planovi izrađuju se i odobravaju sukladno rokovima propisanim ovim zakonom. U postupku izdavanja alokacijske dozvole, posebnih uvjeta, potvrde glavnog projekta, građevinske dozvole ili uporabne dozvole, prema posebnim, posebnom zakonu kojim se uređuju navedena područja, sanitarni inspektor državnog inspektorata sudjeluje radi utvrđivanja uvjeta odnosno potvrđivanja ispunjavanja uvjeta vezanih uz provedbu mjera zaštite od buke. Prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji buka je drugi najozbiljniji uzrok zdravstvenih problema kojima je uzrok u okolišu odmah nakon zagađenog zraka. Buka je otrov modernog života i veliki zdravstveni problem, šteti ljudima kao i pasivno pušenje. Klub HDZ-a će naravno podržati ovaj prijedlog zakona ne samo zbog usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU nego i zato što će se njime regulirati i kontrolirati razina buke koja prelazi preporučene vrijednosti i koja višestruko ugrožava ljudsko zdravlje i sluh. Hvala vam na pozornosti i neka vas dragi Bog čuva.
Zahvaljujem. Sada idemo na Klub zastupnika Domovinskog pokreta, dva su zastupnika, kolega Prkačin i nakon toga kolega Dretar, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog državnog sabora, uvažene kolege i kolegice, poštovani predstavnici Vlade RH, sve skupa vas srdačno sa zadovoljstvom pozdravljam, sa zadovoljstvom izlazim i za ovu govornicu nakon 25.g. odnosno nešto malo više od 25.g. jer ovdje sam se prvi put pojavio prije nešto više od 30.g., pa proveo dva skraćena mandata, pa 25.g. stanke, pa me evo ponovo ovdje, pa zato malo ovaj kitnjastiji uvod na ovaj formalniji pozdrav, inače neće kod mene biti velikog teatra jer ja ovo mjesto doživljavam kao radno mjesto. Ovo danas sutra može biti i borilačka arena i boksački ring, ali u prenesenom značenju, nadam se da ovdje obračunavanja biti neće, ali sigurno pozornica za nekakvu estradizaciju i nekakav manekenski šminkeraj, vjerujem da to biti neće. Dakle, nećete mi zamjerit, malo su sjećanja proradila, pa su se malo emocije probudile itd., pa sad da vam kažem ono zbog čega sam izašao za ovu govornicu. Zapravo prije toga još nešto. Pošto čekam 25-'6.g. i sad ovdje 40-tak i nešto dana, pa mislio sam i priželjkivao jednim malo atraktivnijim problemom, pitanjem, zakonom, nastupiti ovdje. Međutim, moje kolege iz Domovinskog pokreta znaju da sam ja sa bukom, vlastitim bučanjem i bučanjem oko sebe koplje lomio zadnjih 10-tak godina, da sam pisao pritužbe, predstavke, čak i ustavnu tužbu i u Demokratskom pokretu odluka je pala da ja izađem i da ja istupim, iako tvrdim da smo najdemokratičnija stranka, glasat može kako ko hoće, meni je čak rečeno da kažem što ja mislim o tome, ali, ali dakle govoriti moram. Međutim, ima još jedna dobra stvar i sretna okolnost što mi je ovo prilika, kad se budem osvrnuo na ovaj zakon, prilika je da progovorim o jednoj od najvećih anomalija hrvatske države jer hrvatska država je u jednom iznimno teškom stanju, ja ću ovo ponavljati Katon Stariji u rimskom senatu, doduše on je ponavljao kako treba sa Kartaginom obračunat, a ja ću ponavljati ono što sam govorio i bez sabora, da je u hrvatskoj državi stanje vrlo loše, a da ono takvo biti ne mora, da je netko za to kriv, da je za to krivo neznanje i lopovluk. E sad, kad o to dvoje razmislim i kad o tome progovorim ne znam što je veće zlo. Često puta beskrupulozni lopovi su veliki problem države, a oni znaju biti i lukavi i u granicama, a nabusite neznalice naprave puno veći problem. Sad tu, imali smo izuzetaka, imali smo Sanadera koji je bio nabusit, koji je bio prepotentan, koji je bio lopov i koji je bio neznalica, inače inteligentan čovjek, al je bio neznalica i on je napravio to što je napravio i kao što rekoh, hrvatska država nije slučajno u problemu u kome jeste. Vi ste dragi kolege često puta spominjali sve probleme, te pretvorba, te privatizacija, te mito, te korupcija itd., međutim mislim da treba biti malo precizniji u određivanju razloga i uzroka ovako teškog stanja u hrvatskoj državi. Jedan od glavnih razloga je loše zakonodavstvo. Mi u zakone ugrađujemo elemente lopovluka. Zakoni se u Hrvatskoj najčešće rade tako da bi se nekome podišlo, a specijalno izmjene i dopune zakona su takve. Ja znam kad sam '93.g. s ratišta iz BiH došao u ovaj parlament, slučajno je predame došao komad papira odnosno saborski materijal na kome je stajalo slijedeće „u privatizacijskim poduzećima poslovna politika će se voditi prema veličini upisanih dionica, a dobit će se dijeliti prema veličini otplaćenih dionica“, što izgleda vrlo zgodno jer recimo, jer recimo ja upišem 60% dionica i uplatim 5%, vi upišete 10 i platite svih 10, dobit dijelimo tako da vi dobijete dva puta više nego ja, da vi dobijete 10, a ja dobijem 5. Ali to je samo primjer. Tu postoje elementi i mogućnosti da ja koji vodim poslovnu politiku vodim je tako da mi ne zaradimo ništa. I kako je to krenuli '93. tako to ide iz dana u dan. I ja tako dođoh do zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti buke i sjetih se odnosno moram vam prenijeti zbog čega sam završio sa ovim zakonom na Ustavnom sudu. Naime, ovo je najranjiviji i najjadniji i najžalosniji zakon koji je u HS-u donesen, on je ranjiv, on je udaran sa svih strana čak mislim da sam negdje nešto i zapisao, ja nerado te zapise čitam ali ću morat, zašto Zakon o zaštiti buke nije zaštićen od nasrtaja jednog drugog zakona. Dakle, u jednoj predstavci, a nju sam uputio na pet adresa u Vladu RH za vrijeme SDP-ove vlade. Nitko mi nije odgovorio, mislim čak da jeste ministarstvo gospođe Mrak Taritaš, ali bolje da nisu ni odgovorili to ni na što nije ličilo. Zapravo telefonom me nazvao ministar Ostojić pohvalio je moj literarni uradak, to je njemu bilo zgodno, pa da vidite što je to njega zabavilo što je bilo zgodno za čuti, a što je zapravo jedna vrlo, vrlo važna stvar u vođenju hrvatske državne politike. Dakle, kad sam naveo temeljnu razliku, kada sam naveo suprotnost između Zakona o zaštiti od buke i jednoga drugoga zakona, to je Zakon o ugostiteljsko-turističkoj djelatnosti tu sam letimičnim pogledom utvrdio sljedeće, da po Zakonu o zaštiti od buke dan počinje u 7 ujutro i traje do 19 sati, večer od 19 do 23, a noć od 23 pa do 7 ujutro. A nađem u Zakonu o ugostiteljsko-turističkoj djelatnosti koji dnevnim lokalima dozvoljava noćno radno vrijeme i tu nastaju svi problemi. I da vam pročitam jedan zanimljiv detalj iz te predstavke, za spomenutog Sanader-Kalmetinog apsolutizma pomračenog uma vlada je predložila, a Sabor izglasao Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti po kome u čl. 8. st. 1. podstavak 1. piše „kako objekti i supine barovi mogu raditi od 6 do 24“. Želim vas upozoriti da u skupinu barovi po Pravilniku razvrstavanja ugostiteljskih objekata čl. 5. spadaju pored tri noćna lokala noćni klub, noćni bar, disco klub, više klasičnih dnevnih lokala kao što su kavana, caffe bar, pivnica, buffet, krčma, konoba, klet itd., ovo drugo su objekti za koje zakonodavac ne traži posebne uvjete za rad noću. Po Zakonu o zaštiti od buke čl. 5. noć počinje u 23 sata, dakle svi oni ulaze u noćni radni režim. I to nije sve u ovom gore spomenutom čl. 8. Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti st. 2., zakonodavac daje mogućnost predstavničkom tijelu lokalne samouprave da produži rad … do 2 sata poslije pola noći. Ne mogu odoljeti, a da još jednom ne nabrojim kavana, caffe bar, pivnica, buffet, krčma, konoba, pa čak klet jednostavnim aktom postaju noćni lokali. Bezumlje u kombinaciji s političkom moći iznjedrilo je ovakve akte koji nisu vodili računa o u tom istom Saboru izglasanom Zakonu o zaštiti od buke i kome je ova zakonska odluka suprotna. Doduše ovaj zakon je i sam sebi suprotan jer barove dijeli na dnevne i noćne što je stvarno i temeljna podjela u ugostiteljstvu, a onda zatim da je dnevni, noćno radno vrijeme jednostavno zakon suprotan zdravom razumu. Buffet i klet su noćni lokali? Pa ima li tko normalan u Ministarstvu turizma da se barem zbog ovoga zastidi? To je bilo to što je neke nasmijalo. Ali u predstavci odnosno u ustavnoj tužbi ima nešto što je jako zanimljivo, što mislim da je presedan. Ja ne znam je li se to u HS dogodilo? Imate u HS dva donešena zakona koji su suprotno jedan drugome i nitko mi nije znao odgovoriti.
Hvala vam lijepo kolega Prkačin, vrijeme je nažalost isteklo upravo sada [[Upadica: A da vi mene počastite s minutom, dvije s obzirom na priliku.]] Evo ja ću vam sada nekoliko, imam nekoliko opaski ako smijem [[Upadica: Ali ovo je najvažniji.]] evo imam nekoliko opaski. Prvo, želim vam dobrodošlicu što ste se ponovno vratili i jako mi je drago, ja se vas sjećam iz onih godina i drago mi je da ste ponovo s nama. To je prva stvar. Druga stvar, kolega Dretar je digao povredu Poslovnika, pretpostavljam da je želio ukazati na to da i on treba govoriti, a sada neće moć. I treće u jednom značajnom dijelu izlaganja niste se držali teme pa je moja dužnost da vas upozorim da se morate držati teme, ali onda ste se vrlo vješto vratili na temu tako da evo to neću sada spomenuti [[Upadica: Znači s ovom minutom ćete me ipak počastiti?]] Ne ne mogu vas počastiti, žao mi je. Idemo mi dalje s raspravom. Sada je na redu kolegica Renata Sabljar Dračevac iz Kluba zastupnika SDP-a. A pardon, povreda Poslovnika još kolega DRetar.
Evo lijepi pozdrav, poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice, poštovane kolege zastupnice i zastupnici. Slažem se.
Izvolite.
Dobar dan. Još jedanput ja naravno pozdravljam sve prisutne, evo promijenio nam se potpredsjednik Sabora, državni tajnik i poštovane kolegice i kolege. Ja neću biti ni u pola ovako zanimljiva kao kolege ispred mene. Dakle, što bih ja htjela reći, znači klub SDP-a podržat će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke. Radi se o usklađivanju sa propisima EU-e, građani će imati daleko bolju zaštitu, ali imat će i spoznaju u kakvoj, o kakvoj buci se radi i količine buke kojoj su izloženi. Strateške karte buke i akcijski planovi morat će biti dostupni javnosti, a obavezno će biti i njihovo redovno ažuriranje, strateških karti buke. .../nerazumljivo/... obavezna je i izrada strateških karti buke novih, svako 5 godina i ovi podaci moraju se redovno dostavljati Europskoj komisiji. Dakle, to je ono što je dobro u ovom zakonu i mi ga svakako podržavamo, ali ono čega se plašimo, plašimo se, kao što su već kolege do sada navele, provedbenih mjera odnosno kako će se to provoditi s obzirom da ima puno sudionika u ovome procesu. Čitajući dakle, javnu raspravu, mnogi građani su se žalili upravo na kafiće, kao što je kolega prije rekao, na lavež pasa, a upozorena sam od onih koji sudjeluju u lokalnoj samoupravi, da noćni klubovi bi trebali dobivati suglasnost lokalne samouprave. Znači nije problem s bukom do onoga momenta kada su vrata zatvorena jer je tu sve provjereno. Ali, vrlo često, znači, izađe se van, otvaraju se vrata i onda u tim malim mjestima nastaje veliki problem. Naravno, tu je i taj naš spoj turističkog u oba, osobito u priobalnom dijelu, turističkog aspekta, znači samih kafića, noćnih klubova, odnosno buke u tom dijelu, a i naravno, tu su i građani koji žive i koji imaju potrebe za mirom. Dakle, ono što bih ja htjela ukazati i trebalo bi, znači poraditi da se dakle i noćni klubovi dobivaju suglasnost lokalne, odnosno predložiti, lokalne samouprave. Dakle, ovaj ovakav prijedlog zakona, u interesu je građana i Klub SDP-a će ga podržati. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gđa. Anka Mrak-Taritaš ispred Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradicom, mi pred sobom imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke u prvom čitanju, kojim se zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju direktive EU i riječ je o direktivama koje su, dakle Vijeća od 25. lipnja 2002. g. pa onda redom, kako već ide, da ja sad to ne ponavljam i nema potrebe ponavljati. Tema buke je tema koja zasigurno, bez obzira na, izaziva apsolutno posljedicu na život naših sugrađana. Mislimo da je izuzetno dobro da se izdefiniralo način na koji će ljudi odnosno naši sugrađani imati priliku vidjeti i karte i strateške karte i sve ostalo. Ali, dolazimo do nekakvih stvari, dakle, tema tih karata i tema načina na koji se može nekako definirati zaštita od buke ide od prostornog planiranja. Mi prostorno planiranje na razini EU prepoznajemo otprilike 2 smjera. Jedan smjer je sektorski, dakle da svaki sektor planira za sebe, a drugi smjer je integralno. Mi smo se odlučili za integralno prostorno planiranje jer sve ovo što je u ovom zakonu zapravo imate posljedicu u prostornom planu. Što zapravo hoću reći? Vidjeli ste i kroz raspravu da su se ljudi žalili na kafiće, na noćne klubove, žalili su se i na lavež pasa pa imamo onu jednu vrlo zanimljivu presudu gdje je onaj nesretni pas Medo bio presuđen i nije smio lajati u susjedstvu, zaista, što je izazivalo, koje je pokazalo naše stanje u našem pravosuđu, ali to nije tema ovdje. Ja dugo hodam ovim svijetom i dosta dugo pamtim i pamtim i niz stvari koje smo već prošli i koje smo imali priliku vidjeti. Neke zemlje u svom sustavu prostornog planiranja imaju prostore koji su isključivo namijenjeni za stanovanje i u tim prostorima namijenjeno za stanovanje, recimo, kad malo putujete, možete, to je odličan primjer skandinavske zemlje, Nizozemska ili Danka, vi imate prostore koji su namijenjeni za stanovanje. I na prostorima koji su u prostornom planu namijenjeni za stanovanje, ne može biti ništa drugo. Ne možete biti, nemaju čak ni trgovine ni kafića ni noćnog kluba, ništa, ništa drugo, dakle, to su isključivo namijenjeni za stanovanje i tu naravno, taj problem buke nije kao kod nas. Kod nas smo se uvijek odlučili za mješovite namjene. Mješovite namjene vam omogućuje da uz stanovanje vi imate i prostore drugih namjena. Ja se sjećam, ima tome dosta godina, jedna zgrada je dobila svoju lokacijsku, odnosno tad su, bila je već lokacijska dozvola, građevinsku dozvolu i uporabnu dozvolu. Prizemlju tih, te zgrade su bili poslovni prostori, namijenjeno za poslovne prostore. U dozvolama je pisano da ti prostorni prostori mogu biti različitih namjena. Da može biti ugostiteljski sadržaj, da mogu biti trgovine, da mogu biti različiti sadržaji i naravno, svatko o njih je u svom postupku izdavanja dozvole morao dobiti suglasnost sanitarnog inspektora kao što je i sad i svoju dozvolu za rad. Desilo se da je jedna zgrada imala 11 kafića. I onda je nadležno tijelo, kad je došao zahtjev za 12. odbilo zahtjev i reklo, ima 11, nema potrebe zajednice za toliko. Taj 12. je pokrenuo sve procese, završio na Ustavnom sudu i Ustavni sud je presudio odnosno donesao odluku da što se tiče mogu biti sve kafići, vi ne možete reći prvi koji je može biti kafić, a drugi ne. Dakle, svi ovi zakoni i ovaj zakon ima zapravo svoju posljedicu, nju primjenjujete dakle građane obavještavate kroz strateške karte i sve ostalo, ali svoju posljedicu ima i u prostornom planiranju. Sve dok mi u prostornom planiranju imamo mještovitu namjenu, vi ne možete reći, e sad imamo 3 kafića, a 4-tom ili 3 restorana, 4-ti ne može. Svatko tko zadovolji uvjete može. Tu bi se trebalo i mi imamo neke možete vidjeti oni koji se malo više bave prostornim planiranjem i mi imamo prostore koji su namijenjeni za stanovanje tzv. S označeni su žuto otprilike u prostornim planovima, kao što su ove naše palice kojim tražimo replike, ali ona mi u prostornom planu imamo, ali iznimno uz te i te uvjete je moguće tako i tako i mješovita namjena. Da li smo spremni kroz prostorne planove zaista imati isključivo pojedine namjene, u trenutku kad smo spremni onda će biti puno manje ovih primjedba koji su vezani uz buku. Dakle, to nema direktno posljedicu nego svi ovakvi ja to čitam ko tehnički propisi, vi direktno imate posljedicu prvo na prostorne planove, a onda na izdavanje dozvola, ali dozvola je samo on što u prostornom planu je. Ja sam i na Odboru za zakonodavstvo, a i ovdje ću ponoviti imala jednu primjedbu na ovaj zakon. Ta primjedba se odnosi na Članak 6. gdje iza dosadašnjem stavka 5., koji postaje 4., dodaje se novi, o čemu je zapravo riječ. Kad je riječ o pravilnicima kojima se definiraju pojedine tehničke norme, a ovdje je riječ o pravilniku kojim se definira između ostalog i osim postupka i način utvrđivanja određenih stvari, definira se i dimenzije pojedinih prostora. Na takve pravilnike je uvijek davao suglasnost ministar nadležan za poslove prostornog uređenja i graditeljstva. Odnosno mi, vidjet ćete malo, mi imamo kroz svoje zakonodavstvo često slučaj da kao željezničke tračnice, svatko vodi svojim putem, eventualno se negdje malo te tračnice presijeku, ali se pravimo kad, kao da nešto drugo nema. Smisao je uvijek da kad imate nekakav tehnički normativ, kojim tehničkim normativnom definirate nešto što je vezano ili uz prostorne planove ili vezano uz projektiranje da na takav pravilnik treba dati suglasnost ministar koji je zadužen za taj resor prostornog planiranja i graditeljstva. Ovom izmjenom i dopunom zakona ste se odlučili da više te suglasnosti tog ministra nema, dakle ili smo se odlučili da sad idemo nekom novom metodologijom čini mi se da neće biti dobro jer ćete imati problema već pri samom izdavanju lokacijskih odnosno građevinskih dozvola ako se desi da bude nekakvih, dakle vi ćete sa svog aspekta će biti u redu, ali s aspekta nekih drugih propisa o veličini prostora, o visini o nekakvoj kubikaži o svemu ostalom da se ne otvori tu problem mislim da je dobro da to sve, da ostane i dalje dakle ovdje ste se s izmjenom i dopunom zakona odlučili na nešto drugo. Danas imamo ovaj prvi od seta zakona gdje je zapravo se usklađujemo sa zakonodavstvom EU. Neke zakone odnosno neke stvari vezano uz EU primjenjujem direktno i mi onda ugrađujemo u svoje zakonodavstvo, odlučili ste se ići i u 2 čitanja iako je po EU zakonima to moguće i drugačije i ja cijenim napor da se ide u 2 čitanja jer se onda mogu izreći i neke primjedbe može se kroz raspravu definirati i neke druge stvari tako da cijenim da je dobro kroz 2 čitanja jer onda možemo neke stvari vezano uz to reći. Ovdje je kad je riječ o buci pogotovo su naglašene su autoceste, odnosno naglašeni su aerodromi. Postoje karte zaštite od buke pogotovo kad je riječ od preleta aviona, ali sve to što je u ovom zakonu ima zaista posljedicu u prostornom planiranju. Ove stvari koje jesu su dobre, tehnički su u redu, morat ćemo ih kontrolirati kroz prostorne planove jer ono što naši građani i naši sugrađani uvijek kažu oni govore o posljedici, a posljedica je dakle ovo je ulaz, a posljedica je nešto drugo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Silvano Hrelja koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege imao sam privilegiju biti licencirani, licenciran za mjerenje buke u industriji pred 30 godina kad to nije bilo tako jednostavno nego se svaka, svako mjerenje moralo preračunavati. Danas je to poprilično jednostavno Bruel & Kjaer danski proizvođač instrumenata za mjerenje ovaj buke je znatno, znatno napredovao, osuvremenio tehnologiju i ovaj danas je to poprilično jednostavno, jednostavno napraviti međutim dosta skupo, skupi instrumenti, skupi postupci, dugotrajni postupci, a u suštini zaštita od buke je vrlo jednostavna. Počiva na vrlo jednostavnom postulatu. Što smo udaljeniji od izvora buke to smo zaštićeniji. Mi u Hrvatskoj sa ovako malim brojem ljudi na ovako velikom prostoru ne bi uopće trebali imati jedan, takvih velikih, velikih problema. Dakle, to je osnovni postulat zaštite od buke. Možete stavljati razno razne materijale između izvora i čovjeka, ali u suštini najjeftinije je udaljiti se od izvora buke. Dakle, slažem se, slažem s ovim što je kolegica Mrak Taritaš rekla da prostornim planiranjem moramo rješavati zaštitu, zaštitu od buke. Dakle, ovo ministarstvo u suštini, uloga ovog ministarstva je boriti se sa posljedicama prekomjerne buke i u kafiću i u noćnim klubovima i one muzike koja se uživa bilo kroz slušalice, bilo u disko klubovima ili gdje god se ljudi okupljaju, one posljedice koje ostavlja na krvožilni sustav, na vestibularis, dakle centar za ravnotežu, dakle na psihofizičko zdravlje, to je uloga ovog ministarstva. Dakle, zaštita od buke je ovom ministarstvu neželjeno dijete. Šta imaju oni s tim? Oni se suočavaju sa posljedicama, ali eto pripala ih je zadaća da budu predlagatelji u HS ovog zakona. Naime, oni to korektno odrađuju. Ali ima li to sve skupa svrhe i smisla? Ta problematika se ne može raditi kako uvažena kolegica kaže, vozeći po jednim tračnicama. Ta problematika se može rješavati međuresorno, 30.g. ove države nismo razvili sustav koordinacije i međuresornog rješavanja problema. Zapitamo se, kakvi smo mi, kakvo smo mi to društvo kad kažemo da će probleme prekomjerne buke rješavati državni inspektorat? Na temelju čega? Doći ovako s prstom i reći pretjerana buka? Na čemu? Kako? Ljudi moji, zašto nemate problema sa strujom? Imate Elektrotehnički priručnik koji važi 70.g., od početka kad se postavljala, počela postavljat elektroinstalacija, točno znate gdje što možete staviti. Pitanje buke i zaštite od buke su normativi koji ne pripadaju ovom ministarstvu. Normativi zaštite buke u industriji, fala Bogu tu nemamo, fala Bogu, nažalost uništili smo sve, svu tu bučnu industriju, još se nešto malo radi negdje u nekom brodogradilištu Đuri Đakoviću ili nemate je, tako, u tekstila, tekstila nema, nemamo te bučne industrije, nažalost nemaju ljudi gdje raditi, tamo smo se morali baviti industrijskom bukom, tamo smo morali poštivat normative, tamo smo trebali imat Pravilnike i normative o zaštiti od buke, nemamo. Dakle, naravno da postoji jedna korist od ovog zakona, barem neće nam prigovarat EU da se ne usklađujemo sa normativima EU, ali prihvaćati europsko zakonodavstvo bez prigovora, bez obrazloženja, bez naših specifičnosti, bez međuresorskog rješavanja problema je vrlo teško, a iz ovog zakona proizlaze poprilično velike obaveze JLS-ovima. Da li će na jednak način morati buku mjeriti i raditi kartu buke jedan Oprtalj ili Strizivojna ili ne znam koja općina mala i Grad Zagreb? Ljudi moji, problem buke na temelju onog postulata koji sam na početku reko da jedina zaštita od buke je udaljenost od izvora buke je problem urbanih sredina. Kako se taj problem rješava? Prostornim planiranjem. U Zagrebu gdje je udaljenost među zgradama od prometnica veća, veća je zaštita u Novom Zagrebu, zaštita od buke. U starom dijelu Zagreba to možete učiniti tramvajima koji klize koji su gotovo nečujni, koji manje vibriraju jer ne možete utjecati na fasade, morate, zaštićene su kao kulturno dobro, dakle imate brdo problema. Dobra zaštita od buke se može učiniti dobrim planiranjem i nove gradnje. U staroj gradnji je to veoma, veoma, veoma skup postupak. Mi volimo izbjegavati sve te zaštitne mjere, pa nam onda u višekatnicama imamo bučna dizala, pa čujemo sa 3. kata ako žena na 7. ili muškarac viče na ženu ili žena na dijete na 7. katu i sve se to čuje, dakle i normative tehničkog građenja koje imamo, ne poštujemo. I sad evo tu imamo Ministarstvo zdravstva koje nam predlaže usklađivanje Zakona o zaštiti od buke sa europskim zakonodavstvom, ni krivi ni dužni. Čestitam predstavnici predlagatelja koja je to iskreno priznala na našem, na našem odboru. Prvi put da sam jedno takvo priznanje, otkako sam u HS, čuo, da oni to moraju, al da ne znaju šta bi, šta bi s tim. Ja im čestitam na toj iskrenosti, pa to tako treba i razgovarati, tako i treba razgovarati otprilike. Ljudi moji, poznata je naša narodna izreka „dajte dite materi“, dajte ovo Ministarstvu graditeljstva koje se bavi prostornim uređenjem, nek naprave normative, dijelu Ministarstvu gospodarstva ako imamo što je ostalo od tog gospodarstva, za zaštitu od buke u industrijskim pogonima itd., nešto već postoji, ne postojimo mi od jučer, zaštitom na radu se bave dugo godina puno stručnjaka, nemojte davati obveze onima koji u stvari nemaju potrebe, gdje prođe jedan traktor u, u ovaj sat vremena ili 3 osobna vozila u sat vremena. Koja buka, o čemu pričamo? Ljudi koji su nervozni, koji će reagirat na svaki zvuk, na svaki moped koji prođe ili, ili ovaj motor koji prođe će biti i uvijek tako, al vi to sve, nema apsolutne zaštite od određenog trenutnog prekoračenja buke, borimo se i moramo se boriti protiv kontinuirane buke koja se stvara i koja se zbog građenja, zbog nepridržavanja tehničkih normi pojavljuje na nekom mjestu, e tu moramo intervenirati i mi kao zakonodavci i bogme tehničke službe, ali mislim da nam je sustav pogrešno postavljen. Naravno da nećemo bit protiv usklađivanja i sami sebi raditi štetu i naš klub će podržat ovaj zakon u prvom čitanju, ali ja vas molim, dobro je da je ovo u dva čitanja, da razmislimo što radimo, da razmislimo što radimo, da li radimo uzaludan posao i namećemo nekome posao kojemu je to ovaj stvarno neželjeno dijete odnosno područje gdje se Ministarstvo zdravlja bavi stvarno posljedicama, a ne uzrocima, a uzroke treba neko drugi riješit na samom nastanku, ne posljedično, nego na samom nastanku. Prema tome, moj apel je dobra volja postoji da ovo uredimo, da nastavimo uređivati, da ne pretjerujemo sa obavezama prema jedinicama lokalne samouprave, da budemo svjesni naših specifičnosti u Hrvatskoj, da damo dite materi i da damo više međuresorno. Hvala lijepa.
Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka je sad na redu i govorit će gospodin Tomislav Tomašević.
Zahvaljujem predsjedavajući na riječi. Zakon o zaštiti od buke je jedan od dosta bitnih zapravo i okolišnih i zdravstvenih zakona ili trebao bi biti u RH tako i u drugim zemljama članicama EU. Naime, prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije upravo, to možda neki ne znaju je buka drugi okolišni uzrok zdravstvenih problema koje ljudi osjećaju zbog okolišnih utjecaja. Znači nakon zagađenog zraka upravo je buka drugi najveći problem za zdravlje ljudi koje dolazi koje je uzrokovan okolišnim utjecajima, tako da iz te perspektive ovaj zakon može biti kao što jest predstavljen od strane Ministarstva zdravstva, ali teoretski bi mogao biti od strane Ministarstva zaštite okoliša odnosno po novom Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja. Naime, godišnje u EU imamo čak za one koji smatraju da je buka nešto što samo smeta, što nema utjecaja na zdravlje, možda treba podsjetiti na podatak da prema podacima Europske komisije 43.000 posjeta bolnici imamo zbog utjecaja na zdravlje koji su uzrokovani bukom te oko 10.000 preuranjenih smrti godišnje, uglavnom vezanih uz kardiovaskularne bolesti na koje utjecaj ima i buka. Najveći uzrok buke u gradovima je promet i u tom smislu su ove karte buke itekako bitne, bitno je ovo prostorno planiranje, bitna je prevencija, sustavne buke koje građani mogu osjećati tako da u tom smislu je ovo nešto što pozdravljamo i na razini regulacije na razini EU i nešto što se sada primjenjuje u hrvatsko zakonodavstvo. Međutim isto tako treba reći kada već pričamo o Zakonu o zaštiti od buke da je tu puno iznimki u ovom zakonu koje se uopće ne reguliraju ovim zakonom. To su vojni objekti, vjerski objekti, kulturna dobra, tu su sportske aktivnosti neki standardi kao što je buka unutar vozila, tu je zapravo čak i buka od životinja isto tako nije uključena, tako da pas Medo koji je prije spomenut nije bio suđen prema Zakonu o zaštiti od buke nego preko ovih imovinskih odnosa kako se narušava u uživanju nekretnini, susjedi su tužili Medu pa je Medo bio zatvoren i pritvoren. No dobro. Ovo je čak peti put da se mijenja Zakon o zaštiti od buke u zadnjih sedam godina, što mislim da isto tako nije baš neka dobra praksa i tu se vidi dosta i nomotehničkih grešaka, neke od njih se sada pokušavaju ispraviti ovim izmjenama, znači ne samo usklađivanje sa pravnom stečevinom EU nego i sa eu direktivama koje se isto tako stalno mijenjaju nego i neke nomotehničke greške koje su nastale u prošlim izmjenama zakona, neke od njih ću navesti. Kažem, više se izmjene ove fokusiraju na prevenciju nastavka sustavne buke i iz te perspektive su ove karte, iz te perspektive je prostorno planiranje koje bi trebalo organizirati na drugi način. Međutim, ono što je već spomenuto u raspravi, a u mojoj praksi kada pričanim sa građanima i kada se građani tuže i kada građani prigovaraju na određene probleme vezano uz buku već spomenuti su kafići, noćni klubovi i javne manifestacije s privremenim objektima na otvorenom to su uglavnom razlozi zašto mi se građani obraćaju kao gradskom zastupniku primjerice u Gradu Zagrebu i tu su već spomenute neke od tih problema od strane drugih kolega iz drugih klubova. U tom smislu ono što mene brine jest naravno provedba ovog zakona i provedba tih standarda, posebice iz perspektive kapaciteta inspektorata, Državnog inspektorata odnosno sanitarnih inspektora Državnog inspektorata iz perspektive da dobar dio znači najveći standardi od buke zaštite od buke trebaju biti noću, pa onda bi ti inspektori trebali biti dostupni noću tako da se može na licu mjesta utvrditi da li dolazi do kršenja propisa ili ne, tako da se na licu mjesta može kazniti onoga tko to radi. I to sada zamislite noću po cijeloj Hrvatskoj kapaciteti koji su inspektorata da tako nešto radi. A ja nisam siguran, zapravo uvjeren sam da nisu adekvatni, a onda imamo problema sa provedbom tog zakona i provedbom standarda iz ovog zakona i drugih podzakonskih akata u samoj primjeni u svakodnevnom životu. Mnogi građani osjećaju da kad god prigovaraju uglavnom dođe policija, kaže prijavite inspekciji, oni prijave, a šta ako dođu mjerenje, a kasnije čemu to, to jednostavno na kraju nema smisla. Posebice tu mislim da su problematični elektroakustični izvori buke na otvorenom, znači u privremenim objektima na različitim javnim manifestacijama, primjerice advent, primjerice neki drugi sajmovi na javnim površinama. Budući da su to objekti koji se privremeno postavljaju, nemaju mjerenje prilikom dobivanja uporabne dozvole nego tada kada se postavljaju onda vrlo često pojačavaju intenzitet i glasnoću glazbe. To jako smeta posebice građanima u ovim kao što smo čuli mješovitim zonama gdje su i stambene zone, posebice u centrima gradova. I u tom smislu mislim da je loš isto tako i čl. 10. koji kaže da JLS-ovi odlukom predstavničkih tijela mogu odrediti ulice gdje mogu prekoračiti dopuštene razine buke. E sad da stvar bude gora, kontrolu toga, tih odluka JLS-ova kada mogu odrediti ulice, javne površine i trgovine gdje mogu prekoračiti razinu buke, ne radi državni inspektorat nego radi komunalno redarstvo. Znači, JLS donosi odluku, kaže evo tu na ovim javnim površinama ćemo prekoračivati razinu buke, a onda kad se građani žale onda kontrolu odnosno nadzor tih odluka JLS-ova radi komunalno redarstvo tih JLS-ova. Ja mislim da je to loš, loša, loš način i znam da je loš jer to znam iz prakse pošto me ljudi zovu stalno, posebno kad su te javne manifestacije i mislim da bi to trebalo drugačije regulirat. Vi zapravo u ovim izmjenama zakona upravo se i mijenja taj čl. 16. gdje to piše, ali isključivo iz ovih nomotehničkih razloga. Imali ste, krivi stavak ste navodili u prethodnim izmjenama zakona, pa sada to ispravljate tehnički, ali ja bih vas molio da možda i razmotrite i suštinski da li ima smisla da komunalno redarstvo vrši upravni nadzor ili nadzor zapravo kontrolu provedbe kada se ovakve, kada predstavnička tijela JLS-ova donose određene iznimke vezano za standarde zaštite od buke. Hvala lijepo.
Fala i vama. g. Miro Bulj će govoriti ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi predstavnici hrvatske vlade. Kad govorimo o okolišu, u ovome slučaju o buci koja je jedan od većih problema u okolišu i koji treba ozbiljno gledati jel imaju brojni ljudi u EU, tako i u Hrvatskoj preko 10% imaju probleme zbog buke. Kao navodi se u cestovnom prometu najviše jel tu se radi o, u urbanim dijelovima gdje je buka neprirodna. Imamo znači značajne poteškoće ljudi koji se povećaju i srčane bolesti, što znači u EU je to negdje oko 100 milijuna ljudi, ako je 10, ako je 20, pardon 20%, a ako je u RH taj broj ide ovaj i do pola milijuna naših građana. Znači, buka je regulirana na način da u EU u gradovima tj. EU teži kao i, u, u poglavito određenim gradovi stvaraju svoje rezervate u urbanim sredinama gdje se stvaraju pješačke zone, gdje je zabranjeno vozila, vozilima, gdje je buka riješena na način da ljudi jednostavno mogu doći negdje, biciklizam se promovira. Međutim, u RH mi jedino što dobivamo od te direktive i vrlo malo poduzimamo, u stvari što se tiče stvarnosti u RH po pitanju buke, a buka je opet ponavljam drugi, što se tiče samog utjecaja na zdravlje ljudi, iza čestica prašine koja se diže, drugi uzročnik najvećeg utjecaja na ljudsko zdravlje naravno i na okolinu. Znači, ako govorimo o okolišu i buki, nije to jedna tema, periferna tema, pa buka bila, ne bila. Poglavito u urbanim sredinama gdje imamo mi čak i na lokalnim razinama ovaj Pravilnike o komunalnom redu gdje se regulira buka, međutim to niko ne poštiva. Ona se vrlo malo poštiva, tako da poglavito u urbanim centrima jednostavno ta buka bilo iz poslovnih prostora jednostavno ljudima ovaj nanosi ogromne štete kao što sam rekao da imamo brojne poteškoće poglavito djece u razvoju, tu se navode na tisuće problema iz godine u godinu, srčanih bolesnika se povećaje zbog nesanice i drugih problema, pa čak neki sada imaju tj. to se već primjenjuje da se zbog prometa, jel promet je kao najveći uzročnik, zbog prometa se asfalt meće se posebne kvalitete da se buka smanji na tim područjima. Kao što sam rekao mi imamo očuvanu dosta dobru prirodu, međutim u, u, u okolišu se tako ne ponašamo. Ja sam ovdje na početku spomenuo ključni problem kad govorimo o buki o prašini, imamo brojne rudokope u RH, eksploatacijska polja, čak u kulturnome dobru gdje ne bi smila biti, gdje je mafija otpadna, ekološka, kako li se zove, eksploatacijska, u našim krajevima kao što je u mojoj Dalmatinskoj zagori, eksploatiraju određena polja jel nema dovoljno ljudi, nema dovoljno pritiska, to su faraoni povezani sa stranačkom ovaj infrastrukturom, gdje eksploatiraju i zaista evo npr. nabavio sam problem Koprivna gdje ljudi ulažu u turizam, znači to je zaleđe Splita ili Lovreča, Imotske krajine, gdje ljudi ulažu u bazene, kuće da bi tu opstali na tome području jel to je novi sadržaj. Međutim, ono što se je dogodilo prije nekoliko, prije mjesec dana u, u, u Medovom Docu, gdje je naravno politički netko dobio rudokop na zaštićenom, kulturnom zaštićenom području, znači koje je zaštićeno. Mi ovdje govorimo o nekakvim kartama buke, tu uopće ne bi smila biti buka, a kamoli da bude rudokop. Govore ljudi da u večernjim satima, oko 10 sati, takva eksplozija od mine koja je zabranjena bila da je to bio potres da su se ljudi tolko isprestravili da je to nemoguće. Tako je i u Koprivnu, popucali bazeni, ljudi ulažu da opstanu, kuće šta ulažu u nje, poglavito starije kuće, tako da je to nekontrolirano. Zašto? Jel mi smo ovdje prošli mandat, 4 miseca raspravljali o prijenosu državne uprave, ureda uprave na županije, a županije su najveći problem. I ta eksploatacijska polja ti ide ovako, pola meni, pola stranci za kampanju, pola onome ko eksploatira i to su vam županije, to je ono što smo mi 3 mjeseca radili. To je činjenica. Dokle god je nešto prenešeno na županije, ti će koji eksploatiraju kave, bilo radilo se o ujcu gđe. bivše načelnice Lovreča, Katić koji ima ogromnu firmu i koji je dobro povezan sa svom infrastrukturom i županijskom i državnom povezan, ta eksploatacijska polja uništavaju te krajeve kulturno dobro, buka, buka nemila i naravno, ta miniranja koja su zabranjena. Tako da, kad gledam taj okoliš iz krajeva odakle ja dolazim, di je i vrlo bitni pitki izvori naše vode, di su, di imamo, apsolutno se radi suprotno i tako imamo i masa ... [[Govornik se ne razumije.]] kraj rudokopa, 100 metara od rudokopa. Znači kao dijete znam koji su problemi rudokopa, što su miniranja, ta eksploatacijska polja na kraju se ne saniraju, što je obaveza onoga tko eksploatira, nego budu divlja odlagališta ili industrijske, troske ili nekakvih druga, to su krvave rane na našem području, poglavito gdje su krška područja, gdje je bogatstvo vodom. Tako sada, naravno da se ljudi protive, ... [[Govornik se ne razumije.]] na ... [[Govornik se ne razumije.]] u Glavicama kod Sinja, gdje žele proglasiti nacionalni park prirode, što smo za to, Dinaru, a imamo eksploatacijska polja pored izvora Cetine pitke vode izvora Cetine, najbogatijeg izvora i čiste, pitke vode. Više taj izvor izbaci vode, u jednom danu, u jednom satu nego svi izvori u Izraelu koji je potpuno navodnjen. Ugodne dane. Prema tome, mi ovdje govorimo o buki, govorimo, to je sve povezano i te čestice, samo da ne bi banaliziralo ovu buku, u tom je vrlo bitno. Nije dovoljno samo napraviti kartu od buke, znači da napravimo. Nego je pitanje što se radi na terenu. Jer toliko je to, ta infrastruktura, ta hobotnica povezana da svi ovi akti koje mi dovodimo, ne, ozbiljno, možemo ih slobodno zgužvati. Svi. Mi smo prenormirani. Ja sam u Saboru, znači 5 godina. Svako jutro, direktiva EU, onda na kraju mandata kaže predsjednik Sabora, donijeli smo 800 zakona, to more svak, kopirali, prepisali, što je u primjeni, što je u provedbi? Postoje ljudi, postoje li materijalno-tehnička sredstva, a poglavito po pitanju čuvanja okoliša. Što je s time? ... [[Govornik se ne razumije.]] prepisat da se na kraju on hvali koliko smo mi donijeli zakona ovdje. Samo što je napravilo kopi, kopiralo i ovaj, i to nama podililo. Znači, što ste vi poduzeli po pitanju, Vlada RH, ne samo Ministarstvo zdravlja jer mi smo, imamo trenutno u Vladi Ministarstvo gospodarstva i gospodarstvo, i pardon, i okoliša. To je vatra i voda. Vatra i voda ne idu zajedno. Vodom se vatra gasi. Oni su spojili nespojivo baš da bi se događale ove anomalije sa okolišem, u interesu, prije svega, naravno da tribamo živjeti i raditi, ali prije, najprije u interesu kapitala, nikako pojedinca. Mi ne dolazimo zakon za čovika, uvijek za kapital. Ne za pojedinca da opstane na tom području, da živi na tom području, da održivome razvoju opstane, nego ne, naprotiv, suprotno, evo imamo primjer jutros. Pa djecu školsku u mojoj Cetinskoj krajini, prevozi autobusima starijim po 40 godina. Za njim dimi k'o sinjska rera kad je bio vlak prije 100 godina. Pale se autobusi, gorivo curi, evo jutros je policija zaustavila to vozilo, na moju inicijativu, ja sam tražio jer često se pale autobusi, to je buka, dreka, znači nitko apsolutno nije zaštitio našu dicu od starijih autobusa. Ili primjera, kakva je buka u starim kamionima što prevoze iz Vrgorca u Sinj sa istog komunalnog odlagališta, sa istim uvjetima 120 km prevozi otpad na odlagalište u Sinj uz rijeku Cetinu i on ovdje govorimo donosimo zakon o zaštiti, ovaj, proglašenja parka prirode Dinara. Pa da, ja sam prvi za proglašenje parka priroda, prirode Dinara, ali kolika će biti buka u tome odlagalištu. Imamo dio kod Knina, strelište u tome parku, vojno strelište, a imamo i drugo. Imamo koncesiju koju smo dali Mađarima da buše Dinaru. Hoće biti buka od bušenja u tome parku prirode? Hoće to utjecati na naše podzemne vode? Znači nismo definirali, radimo samo u interesu pojedinaca, male skupine kapitala, na štetu naših ljudi i zbog toga sa tim, na tim područjima imamo 100 tisuća ljudi otkad su osnovane županije, samo od Krke do Neretve. Neću govoriti za Liku, također, Gorski kotar, također, svi potencijali i resursi su isključivo i samo stavljene u pojedinačni profit i interese pojedinaca. Nikako stanovnika toga kraja, bilo stočara, bilo turističkog djelatnika, bilo čovika koji tu živi i želi opstati na tome području. I to je vidljivo iz svih pokazatelja pa i na osnovi ovih zakona koje mi uredno prepisujemo od EU, a oni se ne provode. Ne provode vam se zakoni.
Prelazimo na pojedinačne rasprave. Na redu je g. Ivan Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Prema procjenama, gotovo 80 milijuna Europljana živi u područjima gdje buka prelazi razinu preporučene vrijednosti, što je gotovo 10% od ukupnog broja stanovnika Europe. Buka je, prema zakonu svaki neželjeni zvuk koji višestruko ugrožava ljudsko zdravlje i sluh. Kada govorimo o osjetljivosti na budu i oštećenjima, kao posljedici buke, prva nam je asocijacija oštećenje sluha, no, ne radi se samo o tome organskom sustavu, dakle, buka utječe i na razvoj kardiovaskularnih bolesti, utječe i na razvoj određenih psihičkih poteškoća, recimo, prag iznad kojeg se javlja viši rizik za infarkt miokarda iznosi 60 decibela, a prag koji potiče agresivno ponašanje, osobito kod osoba koje već imaju dijagnosticirane neke psihičke poremećaje, iznad 80 decibela. Dio politike EU jest postizanje visoke razine zaštite zdravlja i okoliša, a jedan od ciljeva kojem treba težiti jest zaštita od buke. EU komisija se u Zelenoj knjizi o budućnoj politici zaštite od buke bavila bukom okoliša, kao jednim od najvećih problema zaštite okoliša u EU. EU parlament je još 1997. g. pozvao na utvrđivanje posebnih mjera i inicijativa Direktivom o smanjenju buke iz okoliša te uočio nedostatak pouzdanih i usporedivih podataka o stanju različitih izvora buke. Stoga je bilo potrebno razviti kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere za smanjenje buke koju proizvode najveći izvori posebno cestovna i željeznička vozila, infrastruktura, zrakoplovi, vanjska i industrijska oprema i pokretni strojevi. Pri tom su odabrana dva zajednička indikatora. Indikator buke dan, večer, noć kojim se ocjenjuje smetanje i indikator noćne buke kojim se ocjenjuje remećenje sna. Svrha direktive o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša jest definiranje zajedničkog pristupa usmjerenog prvenstveno za izbjegavanje, sprječavanje ili smanjivanje prema prioritetima štetnih učinaka uključujući smetanje zbog izloženosti buci iz okoliša. U tom se cilju postupno provode slijedeće mjere. Utvrđivanje izloženosti buci iz okoliša izradom karata buke, osiguranje da podaci budu dostupni javnosti i izrada akcijskih planova. Koliko je važan ovaj Zakon o zaštiti od buke, pokazat ću konkretnim primjerom. Grad Zagreb je izradio stratešku kartu buke za treći krug izvještavanje Europskoj komisiji koja sadrži stratešku kartu buke cestovnog prometa, stratešku kartu buke željezničkog prometa i stratešku kartu buke industrijskih pogona i postrojenja. Rezultati sumarne analize izloženosti stanovništva provedene u okviru strateške karte buke Grada Zagreba pokazuju da je za ukupno razdoblje dana, večera i noći 26,7% stanovnika izloženo prekomjernim razinama buke cestovnog prometa, 2,9% željezničkog prometa i svega 0,05% prekomjernim razinama buke industrijskih pogona i postrojenja. Ovo su podaci koji koreliraju sa podacima drugih europskih gradova približno iste veličine, ali oni ukazuju na važnost kontinuiranog planiranja i održivog upravljanja prometom, propisivanja prostorno-planskih mjera upravljanja bukom i razmatranja tehničkih rješenja zaštite od buke na samom izvoru buke. Hvala.
Hvala. Sada je na redu gđa Boška Ban Vlahek, izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] kolege, kako je zaštita od buke bitan čimbenik u poboljšanju kvalitete života svakog čovjeka smatram da je potrebno posebnu pozornost staviti na donošenje zakonskih okvira koji definiraju obveze i odgovornost za provođenje mjera zaštite od buke. Iako je ovaj Prijedlog Zakona i izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti o buke uglavnom predviđen kao usklađenje sa zakonodavstvom EU željela bih predložiti tehničke promjene radi lakšeg i bržeg provođenja ovog zakona. Vezano uz Članak 10. predložila bi da se promijeni ovlast donošenja odluke o prijevremenoj mogućnosti povećanja dopuštene razine buke radi zadovoljavanja potreba za održavanjem javnih skupova i organiziranja razonode, zabavnih i sportskih priredbi na otvorenom ili u zatvorenom prostoru za stanovništvo i goste sa ovlasti predstavničkog tijela na ovlast načelnika ili gradonačelnika jedinice lokalne samouprave. Nadalje, u Članku 17. navedeno je da su sanitarni inspektori Državnog inspektorata ovlašteni privremeno ograničiti ili privremeno zabraniti obavljanje određene djelatnosti pravnoj odnosno fizičkoj osobi obrazloženim usmenim rješenjem u trajanju od najdulje 15 dana, što smatram pretjeranom ovlasti u smislu trajanja roka zabrane ili ograničenja obavljanja djelatnosti. Predlažem da se taj rok smanji do uklanjanja izvora buke ili najdulje do 3 dana. Također bi ovu priliku iskoristila za sugestiju ministru koji će donijeti pravilnike i smjernice vezane uz ovaj zakon da u odlukama predvidi donošenje mjera za anticipiranu razinu buke u prostoru, a ne izmjerenu buke jer je razina buke dinamična kategorija koja je kako je vidljivo u praksi, koja se kako je vidljivo u praksi s vremenom povećava. U tom smislu trebalo bi se ugledati na rješenja koja su donijeta od strane gradova sa implementiranim sustavima pametnih gradova gdje je sustavnim rješenjima bitno smanjena razina buke na njihovim područjima. I za kraj moram reći da bih se složila sa kolegom Tomaševićem koji je rekao da sukladno Članku 10. komunalni redari postupaju na nekakve pritužbe, a s obzirom da dolazim iz resora koji je upravo organizator to je turistička zajednica, organizator raznih događanja i manifestacija moram reći da smo i mi imali slučajeva kada Državni inspektorat, kako ste i sami naveli noću ili u kasnim satima ne izlazi na teren i onda jedina mogućnost u biti su ti komunalni redari koji dakako nikako ne mogu izmjeriti razinu buke i sve to ostaje na nekakvim usmenim dogovorima i svakako smatram da to nije rješenje i da treba raditi i na poboljšanju, a samim time i uvažavati pritužbe građana jer problem zaista postoji kod manifestacija i kod ostalih događanja. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gospođa Maja Grba Bujević, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče sabora, državni tajniče Dulibić sa suradnicom, kolegice i kolege, buka predstavlja sve veći problem današnjice jer su ljudi svakodnevno izloženi budi kako u radnom, a tako i u životnom okruženju. Mnoge studije su istraživale utjecaj buke na zdravlje čovjeka, a rezultati su pokazali bez, izlaganje buci može dovesti do zaista ozbiljnog narušavanja i fizičkog i mentalnog zdravlja. Buka na čovjeka može djelovati i izravno i neizravno no nevažno je da li je izravno ili neizravno, ali ona uzrokuje umor, smanjenje radne sposobnosti, poremećaj spavanja, probleme sa sluhom do vrtoglavice, probleme živčanog i krvožilnog sustava od kojeg treba naglasiti velikog ubojicu ljudi, a to je visoki krvni tlak. Probleme probavnog i hormonalnog sastava sve do najtežih endokrinoloških poremećaja, a bome i metaboličke bolesti kao što je jedna od najznačajnijih dijabetes melitus ili šećerna bolest. Buku nije moguće izbjeći niti je eliminirati, ali postoje instrumenti kojima se ona može ublažiti i kontrolirati stanje, to su prvenstveno monitoring buke, istraživanje buke i edukacije kao mjere koje su nužne kako bi se što učinkovitije i savjesnije upravljalo bukom okoliša, kontinuirano informiralo javnost o štetnosti izlaganja prekomjernoj razini buke te upućivalo na rizike po zdravlje uslijede pretjeranog izlaganja. Jedinstveni alat koji omogućuje vjerodostojnu procjenu izloženosti stanovništva raznim izvorima buke su karte buke, o njima je ovdje već bilo riječ. Međutim, karte buke za njima postoji itekako potreba zato što je to kontinuirano informiranje štetnosti te podizanje razine svijesti o važnosti prevencije i zaštite od buke. Prevencija je nešto o čemu treba puno pričati jer često možemo i sami svojim postupcima pridonijeti smanjenju bučnog okruženja. U prethodnom razdoblju predmetni zakon je mijenjan kroz izmjene i dopune četiri puta i među ostalim zbog usklađenja s propisima EU u području zaštite od buke, ali i zbog provedbe iz reformskih mjera iz Nacionalnog programa reformi za 2018. godinu čime je Hrvatska pokazala svoju svjesnost sa bukom. Ovim predloženim izmjenama i dopunama zakona osnovni cilj je usklađenja zakonodavstva, ali cilj uredbe je i nastojanje modernizacije upravljanje informatičkim alatima u okviru njezina područja primjene kroz: pojednostavljeno izvješćivanje kako bi se smanjila administrativno opterećenje, unapređenje baze podataka za buduće evaluacije kao i povećanje transparentnosti u korist javnog interesa što smatram izrazitim doprinosom. Od država članica, time i RH, zahtijeva se da osiguraju veću razinu transparentnosti čime će potrebne informacije biti stavljanje na raspolaganje na lako dostupan način elektroničkim sredstvima i u skladu sa direktivama, a posebno u pogledu javnog pristupa usluga i dijeljenja podataka. Izmjene i dopune ovog predloženog zakona pojmovno se usklađuju i važno je napomenuti taj novi pojam koji se pojavljuje, repozitorij podataka budući da se zapravo radi o novom informacijskom sustavu kojim će upravljati Europska agencija za okoliš i koja sadržava informacije i podatke o buci iz okoliša koji su stavljeni na raspolaganje putem nacionalnih tijela za izvješćivanje i razmjenu podataka. Omogućena je olakšana dostupnost podataka u elektroničkoj formi, a olakšan je i pristup zakonodavstvima pojedinih država članica. Zaključno, mišljenja sam da su ove izmjene i dopune zakona nužne i neophodne, ne samo radi usklađenja sa obvezujućim zakonodavstvom EU odnosno provedbe uredbe EU parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. nego i posebno ističem važnost usklađenja s obzirom da u EU se pridaje velika pozornost utjecaja od buke na cjelokupno zdravlje stanovništva. Hvala vam na pozornosti.
Hvala i vama. Ostanite imate replike. Gospođa Murganić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Evo ja bih izrazila zadovoljstvo sa ovom pojedinačnom raspravom. Svakako da je i zastupnica kao dugogodišnja liječnica izabrala pristup u kojem će posebno naglasiti značenje zaštite od buke odnosno štetnost buke po općenito zdravlje sa naglaskom na mentalno zdravlje i mislim da je kroz svoju raspravu zaista u potpunosti odgovorila na ono pitanje koje zastupnik Ćelić na početku pitao državnog tajnika kako to da ovaj zakon spada u resor zdravstva i tu tendencija ovog zakona je i na edukaciji stanovništva i prevenciji i svakako ta evidencija koja nam je značajna radi provođenja mjera i evaluacije. Hvala na raspravi.
Želi li odgovoriti? Izvolite.
Zahvaljujem se. Upravo je to bila tendencija da pokažemo zašto je to tako vezano uz zdravstvo. Zdravlje je na prvom mjestu i tako nam treba ostati, a buka je onaj pokazatelj koji jako utječe na naše zdravlje. Hvala vam.
Gospođa Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvažena kolegice Grba-Bujević. Ja bih pohvalila vašu raspravu u kojoj ističete da je tu prioritet zaštiti javni interes i zaštititi zdravlje građana. Međutim, ima nelogičnosti kada je u pitanju Zaštiti o zaštiti od buke, naime i brojni drugi zakoni reguliraju buku posebno kod nas u Dalmaciji na prijedlog Vijeća turističke zajednice gradovi i općine mogu zabraniti izvođenje građevinskih radova u ljetnim mjesecima upravo radi buke i to najčešće radu srpanj, kolovoz, a i rujan i lipanj što znači da preko tri mjeseca građevinari ne mogu izvoditi građevinske radove u tim mjestima. U isto vrijeme ostakljeni štekati registriraju se kao noćni klubovi i noćni barovi i proizvode daleko više buke koje je na štetu ne samo građanima nego i gostima koji borave u ljetnim mjesecima, pa evo molila bih da se to razmisli kako regulirati.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor ako želite. Ne, dobro. Imate još jednu repliku, gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Vi ste u svojoj raspravi negdje pred kraj spomenuli nešto što je izuzetno važno, a to je dostupnost, transparentnost svih podataka. Dakle, ne samo dostupnost, transparentnost svih podataka kada je riječ o Hrvatskoj nego kada je riječ i o ostalim članicama EU. Dakle, ono što je važno, važno je da se podaci, da sva ona istraživanja koja imamo da sve karte i strateške buke budu dostavljeni i budu na raspolaganju svima jer jednostavno i za vrijeme ove nesretne epidemije korona odnosno COVID-a 19, vidjelo se je da su razmjena podataka izuzetno bitna. Zato i mi trebamo u svom zakonodavstvu ne samo inzistirati na razmjeni podataka nego to mora biti i u stvarnom životu i zaista stvarno i vidjeti iz jednostavnog razloga da se možete malo usporediti sa drugima i da možete napraviti i nekakav iskorak kad je riječ o samoj Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Želite odgovoriti?
Hvala i vama gđo. zastupnice, slažem se u potpunosti s vama i zato je upravo važno da je to kroz europski zakon transparentnost posebno naglašena i da ti podaci zaista moraju biti javni i transparentni, upravo iz tog razloga kao što ste sami rekli kako bi se mogli uspoređivati što je neobično važno, pogotovo ako u znanstvenom pristupu pristupamo kako u svakodnevnom životu, tako i u buci. Hvala vam najljepša.
Hvala i vama, hvala. Nema više replika, hvala. Sada je na redu g. Davor Dretar, izvolite.
Najljepša hvala poštovani g. potpredsjedniče Sabora, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Eto potpuno svjestan da svaka medalja ima svoje lice i naličje, evo od poštovane kolegice upravo smo čuli i problem tijekom turističke sezone, naravno, stvara se buka, ometa normalan odmor ne samo turista nego i stanovnika mjesta ne isključivo uz dalmatinsku obalu naravno nego posvuda, ali eto ja sam u ovome trenutku ovdje zamoljen od strane ceha ugostitelja da se kroz mene čuje i njihov glas. Eto, oni se ovim ovdje ovako putem obraćaju te kažu jedna od grana našega gospodarstva koja je pretrpjela najveće štete od ove korona krize i jest ugostiteljstvo, krizu u dočekali ionako pod stalnom paskom raznoraznih inspektora označeni kao jedni od najvećih prevaranata u hrvatskoj državi iako čak i najveće one napuhane brojke ajmo to tako reći, zamišljenih utajenih davanja državi od strane ugostitelja ne dostižu niti 1/10 neke ozbiljne političke afere ovdje kod nas, nakon famoznog lockdowna proglašenog zbog 10-ak oboljelih dnevno a danas ih po službenom izvješću imamo 3041 i svi se naravno slažemo da je to potpuno normalno, ugostitelji se ipak pomalo dižu na noge i dižu se iz prašine u koju su bačeni. Već postojeći Zakon o zaštiti od buke kao i njegove nove izmjene i dopune, mogle bi im nanijeti još veće brige pa vas još jednom molim da ih saslušate i razumijete. Ističu potrebu za podizanjem granica trenutno propisane najviše ekvivalentne razine izvođenja glazbe od 65 dB u zatvorenom prostoru, definirane čl. 14. Pravilnika o najvišim dopuštenim razinama buke u sredini u koji ljudi rade i borave te kao izuzetno bitno i potrebu smanjenja novčanih kazni te je trenutno jesu propisane na iznose od 50 do 100 000 kn čl. 19. Zakona o zaštiti od buke te mole da se zbog dopuštene izrazito niske najviše ekvivalentne razine izvođenja glazbe, a to je 65 dB što po nekada bude premašeno i samim razgovorom gosti u ugostiteljskom objektu pa se onda naravno naši ugostitelji nađu izloženi čestim prijavama, nadležnim službama, jesu li to komunalni redari, je li to sanitarni inspektor Državnog inspektorata koji izlaze na terene i ponekad naravno zloporabe svoje zakonske ovlasti odnosno donose proizvod, kazne na licu mjesta bez ikakvih utvrđenih mjerila, uzimaju gotovo možemo reći reket u stilu mafijaških šefova. Kao zemlja koja se u punjenju državnog proračuna oslanja uglavnom na turizam, Hrvatska bi morala ublažiti mjere i u uredima EU-a, izboriti se za povišenu toleranciju kako kroz zakonski okvir tako naravno i kroz djelatnost inspekcijskih odnosno nadzornih službi na terenu, naročito u doba turističke sezone. U potpunosti razumijemo i ljude koji žive u neposrednoj blizini ugostiteljskih objekata, suglasni smo sa ovim tvrdnjama da je buka izuzetno neugodna te da utječe i na kvalitetu sna te samim tim i na smanjivanje radnih sposobni te može izazvati naravno i mentalne poteškoće ali eto, smatramo da se uz malo više tolerancije i uzajamnog poštovanja može naći i neki zajednički okvir odnosno da se na neki način i ljudima koji ovdje žive i ljudima koji nam dolaze u goste tijekom turističke sezone ili naravno u ostatku godine a i ugostiteljima može omogućiti zajednički rad i suživot. Hvala najljepša.
Hvala i vama. Imate, a oprostite g. Dretar, imate dvije replike, gđa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dobro je čuti i ovu stranu, dakle mi svi koji smo raspravljali o problemu buke smo raspravljali sa aspekta ljudi koji žive, koji stanuju, koji imaju problem, dobro je da ste se odlučili za raspravu čuti i drugu stranu, dakle oni koji pod navodnicima želim reći, „u svojem radu proizvode tu buku“. I nije svud sve isto. Dakle, apsolutno je razlika ako se vi nalazite u prizemlju jednog višestambenog objekta bez obzira jel je stambeno-poslovni, razlika je da li je riječ o ugostiteljskom objektu, jednom okruženju drugih stambenih objekata ili je riječ o ugostiteljskom objektu koji se nalazi negdje gdje su javni sadržaji i sve ostalo. I o tome treba, ja ono što sam u raspravi raspravljala u ime kluba, o tome je bazično, morate definirate kroz prostorno planiranje. Jedanput kad je netko dobio dozvolu, on je svojom dozvolom dokazao nešto drugo i tema je postupanje inspekcije, tako da je dobro čuti sve strane jer kad čujete sve strane, [[Upadica Radin: Vrijeme, vrijeme, oprostite.]] onda možete donijeti i nekakve ispravne odluke. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Mrak Taritaš, hvala vam na lijepim riječima i naravno da ćemo i dalje štititi interese i jedne i druge strane hrvatskog društva jer na koncu konca zato i jesmo ovdje, a završni stav kluba Domovinskog pokreta čut ćete za nekoliko minuta, tamo ću između ostaloga govoriti i o prostornim planovima. Hvala.
Još jedna, gđa. Juričev Martinčev, nemojte pobjeći tako brzo.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Kolega Dretar, slažem se sa vašom raspravom odnosno sa zahtjevima ugostitelja jer zaista 65 dB, sad možemo na svim pametnim telefonima izmjeriti, vjerojatno sad ovaj naš razgovor u manjem prostoru bi iznosio toliko jer imamo većinu ugostitelja koji rade sukladno zakonskim propisima i u svakom mjestu imamo jedno, dvoje eventualno tri ugostitelja koji su prekršitelji i zbog njih zakonodavac vjerojatno ide na ovakvu odluku da daje limit sa manjim brojem decibela, a veliki problem su i nakon izlaska iz tog ugostiteljskog objekta razgovor bučni, najčešće bučni razgovor pod utjecajem alkohola brojnih gostiju koji stvaraju nered u čitavom tom kraju. Hvala.
Eto, hvala vam lijepa.
U potpunosti sam suglasan, al eto, dogodi se, prekrši se i kod mene u Zagorju se ponekad dogodi da se dečki malo opuste, ali eto zato su tu komunalni redari i nadležne službe, neka rade svoj posao. Hvala lijepa.
Sad ste slobodni, hvala. g. Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kad govorimo o buki, rekao sam u ime kluba ono što sam imao reći je da je buka vrlo, vrlo znači onaj, negdi se smatra čak druga po pitanju razine štetne na zdravlje. U Hrvatskoj se donose zakoni, to sam tio reći, prepisivaju se uredbe, direktive EU koje su mrtvo slovo na papiru, niko ih ne poštiva, pa čak i pogoduje se od, recimo u elektromagnetskom zračenju, to sam zadnji put u prošlom sazivu govorio, a i sad sam dao zakon koji utječe na zdravlje ljudi, buka, elektromagnetska zračenja, postavljanje baznih stanica gdje im padne na pamet. Međutim, kad govorimo evo ovdje o buki i spomenuto je ugostiteljstvo, korona kriza je samo razotkrila sve loše politike i prema ugostiteljima. Ja mislim da bi tribalo ugostiteljima pomoć prije svega financijski jel ljudi, poglavito koji ulažu u turizmu i turističke djelatnosti ne znan kako će platiti plaće svojim ljudima, tribalo bi razmisliti o moratoriju na godinu dana na kredite i kamate ljudima jel nisu oni krivi šta ne mogu raditi i šta nisu imali jedan period koji nisu radili, al međutim ova hrvatska vlada očito s bankama je na ti, radi više u interesu banaka nego u interesu naših ugostitelja i ostalih ljudi i radnika koji, koji imaju štete od korona krize. Veći je problem ugostiteljima nejednaki kriteriji u stožera nacionalnog za, evo i kolegica je bila prije jedno vrijeme zastupala, nejednaki kriteriji ponašanja. Recimo, sad u turističkoj sezoni kaže de držite razmak, djeca, ugostiteljima, nemojte, pazite, morate imati dezinfekcijska sredstva, pazite na buku, pazite na, sve tribate pazit, al je recimo ministar Beroš, može se recimo zagrliti sa našom poznatom pjevačicom i to objaviti na facebooku kao normalno. Može se naš premijer, znači može se naš premijer također bez problema ovaj rukovat, dodirivati sa tenisačem g. Đokovićem koji je zaražen, on ne iđe u izolaciju, al onaj šta je fotograf, što ih je slikao, on iđe u izolaciju jel vjerojatno je veća mogućnost da će priko fotografije nego prije dodira doć. Naše poljoprivrednike jednostavno nisu mogli u, u, doslovno ako je bio u samoizolaciji nije smio gnjojit, bacat gnjoj po svom, po svojon ledini. Tako da imamo, evo naš saborski zastupnik, to su loše poruke ugostiteljima, ljudima. Znači, ova korona kriza, sve ovo što mi donosimo je pokazala da imamo jedan stožer koji nema zakonske osnove, izrugivat se sa svim ljudima. Znači, ovo je ruganje. Saborski zastupnik Dario Hrebak je bio 76. ruka za većinu, demokracija to je većina, bio u samoizolaciji i čovik iz stožera mu propiše, Capak čini mi se, propiše, napiše mu da, da on može doć bez obzira što je njegov liječnik reka da ne može biti u sabornici i to utječe na, na ljude u turizmu, to utječe na naše građane, to je utjecalo na sve. I onda na kraju proglašavamo Boku krivom i najgore je šta prozivamo mlade da su oni krivi. Nisu mladi krivi, nisu krivci. Molimo mlade bižte jedni od drugih. Kako će bižat kad se Beroš slika sa našim pjevačicama u ljubljenju šunke, u zagrljajima i to objavljuje na facebooku. Bit će sav ta dva, taj bit će sat nije radio, bit će taj sat nije radio virus i to je problem ugostitelja, to je problem ugostitelja. Sad bi samo kratko još jednom evo ovu minutu vratio se na temu šta je izvorna tema. Izvorna tema buka kao ogroman problem i svi zakoni i sve zakon, 5 zakonskih izmjena i u prošlom sazivu smo donijeli pred kraj mandata. U biti se ne primjenjuje na, u, na terenu. To se ne primjenjuje. Nabrojio sam probleme urbanih sredina. U urbanim sredinama se to ne primjenjuje. Najveći je problem promet. Znamo. Al brojni gradovi u EU rade znači rezervoate pješačke zone di ljudi se mogu odmorit od te buke. Pa samo, znači 100 milijuna ljudi je 20% u EU ima problem od buke zdravstvene, srčane tegobe, čak smrtne slučajeve povišene. Znači, mi moramo raditi da buka se smanji, a da ljudi mogu živjeti i raditi. Međutim, sa ovakvom politikom koja je nametnuta u RH i mi koji omalovažavamo sabor, ja sam ponosan šta moj Klub MOST-a nije dao ovaj sve, glasao protiv toga da prebacimo sve ovlasti na nacionalni stožer koji sada manipulira i radi ljude nejednake u RH. Hvala lijepo.
Ostanite molim vas. g. Bulj, da ne stvaram buku, dvije povrede Poslovnika imate, gđa. Bedeković, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, poštovani potpredsjedniče HS. Smatram da je povrijeđen čl. 238. Poslovnika, st. 1. gdje je uvaženi kolega u dijelu svoje pojedinačne rasprave govorio o temi koja nije predmet rasprave, predmet rasprave je današnji zakon. Jednako tako smatram da je povrijeđen st. 5. istog članka gdje je u pojedinim dijelovima svoje pojedinačne rasprave vrijeđao zastupnike i to one zastupnike koji nisu danas nazočni ovoj raspravi.
Imate još jednu povredu, šta da radimo to sve zajedno ili kako? Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, upravo košto je rekla i kolegica, dakle povrijeđen je čl. 238. st. 1. alineja 1., dakle zastupnik tijekom iznošenja rasprave je punih 4 minute govorio zapravo o svemu samo ne ono što je na dnevnom redu. Mislim da je ovih minuta koje je preostalo ne ekskulpira da je počinjena povreda. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika također gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Povrijeđen je Poslovnik i od kolegice i od kolege 238. ili evo ja vas molim napišite nam što ćemo mi govoriti i zamolite s obzirom na Nacionalni stožer za civilnu zaštitu gospodina Capaka, Beroša da nam napišu kako ćemo mi govoriti saborski zastupnici, ali ne smimo dozvoliti da … ovaj Sabor pa povlačim ovu povredu Poslovnika ili neka nam napiše kao vama šta napiše Nacionalni stožer za civilnu zaštitu šta ćemo govoriti mi zastupnici.
Hvala lijepa. Ja mislim da nismo prekoračili i koliko sam ja čuo gospodin Bulj je govorio i o buci, tako da je najbolje da idemo dalje. Imate repliku gospođa Maja Grba-Bujević.
Poštovani kolega Bulj. Ja sam nova u Saboru pa ćete vi mi oprostiti, nisam vaš shvatila kakve veze ova vaša rasprava ima spominjući ministre, spominjući ljude koji su umjetnici, a vezno uz buku tako da možda ću s vremenom shvatiti u kojem smislu je išla ta vaša rasprava. A drugo bih vam rekla samo da ne volim kada se bez argumenata daju paušalna mišljenja o nečijem radu. Iza svih tih ljudi koje ste vi spominjali stoji itekako kvalitetan rad, dugi niz edukacije, dugi niz provedbe za fakultetskim knjigama što nije jednostavno. Oni su stručnjaci svi priznati u svijetu i kao takvi valja uvažavati njihove argumente, a u svemu ostalom može se naravno uvijek slobodom govora pričati. Pa evo to je bila moja replika na vaše.
Želite odgovoriti?
Hvala lijepo. Ja bih sada samo kratko rekao, ako vi možete to znanstveno opravdati vjerujući u njihovu stručnost, njihovu školu u njihovo sve što imaju za sobom, kako možete pojasniti vi da poljoprivrednik ne može gnojiti vinograd i onaj koji je gnojio, a kilometar oko njega nikoga nije bilo, a bio je u izolaciji platio 8,000 kuna kazne? Kako možete vi pojasniti da saborski zastupnik gospodin Hrebak dođe ovdje iz samoizolacije i glasa među saborske zastupnike jel je dio većine dok naše mlade se prozivaju da se odmaknu jedni od drugih, da se drže mjera koje je raspisao stožer? Kako vi možete objasniti da se grli sa pjevačicama i to slika ministar Beroš, jel ovo je buka isto u dijelu zdravstva, da se grli ministar Beroš, a u isto vrijeme pozivate mlade u diskovima, noćni klubovima da budu dva metra jedno od drugih? Pa to je sramotno, to je sa zdravom logikom ne ulazeć u njihove kvalitete … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Vrijeme, … ne dajem opomenu jer doista ste malo govorili o buci, ali govorili ste bučno zato. Izvolite. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Nemate više replika, izvolite.
Nemam. Žao mi je što ste potpredsjedniče nervozni, a šta ćete. Hvala.
Nema više replika ne. Hvala lijepa. Idemo dalje, gospodin Ante Prkačin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predsjedavajući kolege iz tamo 2. saziva … /Govornici govore u isto vrijeme./ … s posebnim zadovoljstvom. Dakle, komunalna buka, prometna buka, industrijska buka, ali sve se vrti oko buke koju proizvode ugostiteljski objekti, ugostiteljski lokali i mislim da se ne donese novi Zakon o ugostiteljsko-turističkoj kako se zove taj zakon o ugostiteljsko-turističkoj djelatnosti mislim da od toga nema ništa. I šteta što ovdje nije nazočan netko iz ministarstva ugostiteljstva jer mi prvenstveno moramo Zakon o zaštiti od buke jer mi prvenstveno moramo Zakon o zaštiti od buke kakav bio da bio mi ga moramo prvo zaštititi od drugih zakona donešenih u ovome Saboru. Ja ću iskoristiti priliku nastavit ono zašto ne imadoh vremena. Dva zakona donesena u ovome Saboru Zakon o zaštiti od buke i Zakon o ugostiteljsko-turističkoj djelatnosti potpuno suprotni jedno drugom i problem dalje, Ustavni sud nije nadležan rješavati taj problem. Idemo konzultirati pravnike je li Vrhovni sud? Nije ni Vrhovni sud. Je li Županijski sud? Nije ni županijski, ni općinski. Jel trgovački? Doduše taj trgovački nije baš nadležan ni za trgovačko pravo oni više trguju, ali će oni će doć na red kad dođe vrijeme za to. Dakle, dakle, dakle, samo još ovu rečenicu pa idemo. Ovim putem iniciram raspravu o dopuni Ustava i Ustavnog zakona donošenjem precizne odredbe o postupku u slučaju kao što je u slučaju ovaj gdje su dva zakona suprotni jedan drugome. Kolega … pa to je sramota, dva zakona donešena, može se dogoditi da budu suprotni jedan drugome, ali nemamo instrument za to popraviti. Hvala lijepa. Ima li replika?
Nemate replike. Sada prelazimo na završne riječi, najprije Klub zastupnika Domovinskog pokreta gospodin Davor Dretar. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, gospodine državni tajniče, poštovane kolegice, poštovani kolege. Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o zaštiti od buke, načelno smatramo da se radi o prilagodbama zakonodavstva EU te eventualno nekim sitnim odredbama koje neće u potpunosti ili gotovo nimalo utjecati na samu kvalitetu zakona. No eto, htio bih samo malo na tren možda malo govoriti i šire od zakona od buke jer u svrhu očuvanja okoliša naravno imamo niz zakona koji govore o svim mogućim postrojenjima, instalacijama zgradama ili tvrtkama koje mogu potencijalno onečistiti i zrak, tlo, vodu ili more te naravno ti zakoni govore o njihovim dozvolama za početke obavljanja djelatnosti odnosno reguliraju nastavak njihove djelatnosti u svrhu smanjivanja onečišćenja okoline. Pa evo, osim samog zaštite od buke izuzetno je bitno napomenuti da se nalazimo u zemlji u kojoj imamo ozbiljne probleme sa našim okolišem, a uzrokovani su između ostaloga i nasilnim djelovanjem kapitala, najčešće moramo svi dobro pogledati u sebe naročito oni koji su na vlasti, pa to mogu promijeniti uz zaštitu stranaka koje su dosad bile na vlasti. Cijela nam je Hrvatska puna divljih deponija smeća da ne govorimo o onom prekrasnom varaždinskom slučaju koji je još uvijek pod sudom i svi sa zanimanjem čekamo što će se tamo dogoditi. Znamo i svi za lažne ili uopće ne postojeće koncesije za vađenje pijeska, šljunka ili kamena koji onda kao građevinski materijal bivaju ugrađeni u hrvatske državne projekte i plaćeni novcima poreznih obveznika. U moje lijepom Zagorju bez prestanka se kradu i sijeku šume koje su u državnom vlasništvu i nikome ništa osim onima koji su dobro obaviješteni i znaju gdje to drvo završava. I dakle, sve te istrage već godinama tapkaju u mjestu, a da ne govorimo o učestalim slučajevima izlijevanja otpadnih voda u hrvatske vodotoke iz velikih ili malih kompleksa naravno pod zaštitom velikih moćnika. Što se tiče samih izmjena zakona tu su uglavnom kažem prilagodbe vezane uz Direktive Europskog parlamenta i Vijeća Europe. Spominju se rješenja o okolišnoj dozvoli, uvodi se izraz depozitorij podataka što bi i jest bio središnji informacijski sustav. No, na eto čisto da na terenu malo opušteno razgovaramo potpuno je nejasno i nikome obrazloženo iz kojih bi razloga naši briselski administratori morali znati koliko buke proizvodi Zračna luka Split ili koliko se glasno sviralo na Festivalu Zlatne žice Slavonije. Siguran sam da ni njih to baš ne zanima kao što ni nas ne zanima intenzitet buke na poljima tulipana u Nizozemskoj ili bilo što. Dakle, spomenuo bih još jedan slučaj o kojem su mediji izvještavali prije godinu i pol dana, radi se o zaleđu Omiša i jednom malom vjetroparku ne toliko popularnom koliki je ovaj današnji, ali tamo je inspekcija tijekom nadzora utvrdila čak 16 puta jaču buku od razine prije puštanja vjetroelektrane i taj vjetropark nećete vjerovati uredno radi, a još uvijek nema uporabnu dozvolu. Spomenuo bih naravno i ovdje nekoliko puta naglašene akcijske planove, strateške karte buke koji čine stručnu podlogu za izradu prostornih planova, a znamo i sami da su i prostornih planova još jedna od vrlo, vrlo, vrlo lijepih vještina kojima raspolažu određenih zastupnici, neki od njih nisu više ovdje sa nama, neki nisu više ni ministri, a kamoli ministri uprave. Vidjeli smo slučajeve kada su se vrlo kreativno prekrajali i donosili novi poslovni planovi, a onda je neku jalovu zemljicu, livadicu otkupila offshore kompanija iz karipske državice i eto nećete vjerovati opet ništa. Ovim promjenama zakona nadležno ministarstvo predaje svoje ovlasti sanitarnom inspektoratu Državnog inspektorata, pa eto želimo gospodinu Andriji Mikulići, glavnom državnom inspektoru da možda za razliku od svojih prethodnika stvarna na ovome polju nešto i napravi, a ne samo da gazi slabašne i nemoćne, a s druge strane miluje podobne i ugledne. Vidjeli smo i sami kad se baki koja prodaje sir u Ličku magistralu naplati kazna, a nekim velikim prekršiteljima ništa. No, eto to bi uglavnom bilo otprilike sve, podsjetio bih samo još sve nas da Zakon o zaštiti okoliša kao i niz ovih zakonskih regulativa podrazumijeva između ostalog i naše odgovorno ponašanje, ja sam 22. srpnja ove godine po prvi puta u životu kročio u Hrvatski sabor i moram reći neugodno iznenađen silnom količinom papira koju koristimo ovdje koja se bez prestanka tiska na 100-tinama printera u ovoj zgradi, imamo drage dame i gospodo izuzetno lagane i jednostavne mobilne uređaje, pozdravljam i trud Hrvatskog sabora da se papirologija odnosno broj papira koji potrošimo smanji, ali apeliram d se to još jednom ozbiljno, ozbiljno shvati i da pokušamo mi koji vodimo ovu Hrvatsku barem dati i svoj pozitivan primjer. Hvala lijepa.
Puno vam hvala na točnosti i sada na kraju još će ispred MOST-a nezavisnih lista govoriti o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke gospodin Miro Bulj.
U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista počet ću sa ovim, sa ovom rečenicom. Govorite o buci, o zakonu o buci, raspravljamo međutim posljednjih 20 godina je tišina tamo gdje bi trebala biti buka, a gdje bi trebala biti tišina tamo je buka. Pa primjer ću reći, kad raspravljamo o ovome zakonu još jednom ponavljamo mi kao hrvatski parlamentarci, kao saborski zastupnici iznad kojih je samo Bog nikakve direktive, nikakve, a već ako implementiramo Direktive EU, ako smo već tamo poslušnici, već ako glasamo mi saborski zastupnici i ako raspravljamo o direktivama i uredbama, premda mi glasali, ne glasali to bi naši napravili, oni bi se toga riješili, onda barem to primjenjujmo. Mi to ne primjenjujemo. Mi ne primjenjujemo. Buka je ogroman problem, ogroman problem. O buci se vrlo malo priča u RH znači ako je 20% EU slično i u Hrvatskoj po pitanju buke ljudi koji imaju zdravstvene probleme koji imaju određene štete po zdravlje. To je problem. Isto kao što je prašina koja nastaje, isto kao, zašto, zato ponavljam jer mi ne vodimo brigu o okolišu nama je okoliš isključivo samo eksploatacijsko polje ne za održivi razvoj i pametno gospodarenje da opstanu ljudi na područjima gdje se eksploatira, ponavljam ja dolazim iz područja rođen sam kraj rudokopa i znam šta je rudokop i šta je eksploatacija i što ljudi tu trpe i što se pretvara iz tih rudokopa gdje se stvara ogromna buka. Mi danas imamo zabranjeno ponavljam miniranje, miniranje eksplozivom eksploatacijskih polja, to se radi u noćnim satima tajno minira se, ali tu su strukture povezane recimo u Dalmatinskoj zagori sa rodbinom od načelnice Lovreća bivše, sa dožupanima, županima, kumovi su predsjednicima stranaka, poglavito doli to je područje HDZ di prevladava, je li? I to tako funkcionira. Mi ovdje pričamo o buci, a svjesni smo da se to neće provesti. I zato je ... [[Govornik se ne razumije.]] dvije trećine Hrvatske, zato nema na ognjištima buke, nema dječje buke u školama. Samo u mojoj Cetinskoj krajini 2 razreda manje ove godine. Puno manje buke gdje bi je trebalo biti. Ovu sam raspravu počeo s time, tamo gdje triba se čuti glas, buka, plač, u rodilištima, ne čuje se, ali se čuje na autobusnim kolodvorima, di roditelji ispraćaju svoju dicu, tu se čuje plač. Zbog čega? Zbog toga što sam maloprije govorio. Nemamo svi iste kriterije, evo stožer u kojemu ste vi bili, uvažena zastupnice, stožer nema iste kriterije. Oni se iz Stožera mogu grliti po plaži, mogu se slikavati po Facebooku, Instagramu, svim tim mrežama, a mladi, nemojte, vi ste ... [[Govornik se ne razumije.]] pazite vi od 30 do 35 godina i to je problem. To je ključni problem. Problem je što šaljete dvojake poruke. Mi možemo, vi ne možete. Saborski zastupnik u samoizolaciji može doći glasati, a ovi ne može. I zato nema buke gdje bi je trebalo biti, u vrtićima, školama, rodilištima, tu nema buke u mojoj Dalmatinskoj zagori. Otkad te strukture koje eksploatiraju i buše i buku puštaju, te strukture od kad vladaju u županijama, samo od Krke do Neretve, u Dalmatinskoj zagori je 100 tisuća ljudi manje. Od te buke i nema više bude u rodilištima, ne. Vrlo malo, ni u školama, sve manje prvašića, poglavito u Slavoniji, mojoj Zagori, Gorskom kotaru, Lici, nema buke gdje bi je trebalo biti. Tišina. Napravili ste tišinu gdje je trebala biti buka, a gdje je trebala biti tišina, vi radite buku isključivo u interesu kapitala pojedinaca, a nikako opstanka ljudi i čovika na ovom području. Hvala lijepo.
I došli smo do kraja rasprave koju zaključujem. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i prelazimo na: - Prijedlog Zakona o upućivanju radnika u Republiku Hrvatsku i prekograničnoj provedbi ddluka o novčanoj kazni, prvo čitanje, P.Z.E. br. 15.; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. S nama je državna tajnica u Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, gđa. Majda Burić. Hoćete imati uvodnu riječ? Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi zastupnici i zastupnice u HS-u. Dakle, pred nama je Prijedlog Zakona o upućivanju radnika u Republici Hrvatskoj i prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni kojim se uvodi sveobuhvatni pravni okvir kojim se upravni poredak RH preuzimanju direktive EU, a koje su okvir za plaću i uvjete rada upućenih radnika. Cilj ovoga zakona jest zaštita radnih prava i uvjeta rada upućenih radnika te povećanje pravne sigurnosti. Dakle, direktive koje sam spomenula, pojasnit ću dodatno, radi se o Direktivi 2018/257 od 28. lipnja 2018., zatim o Direktivi 96/71/EZ od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i Direktivi 2014/67/EU od 15. svibnja 2014. g. Potrebno je posebno naglasiti da su ove direktive preuzete u nacionalno zakonodavstvo u jednom dijelu, važećem Zakonom o strancima, a drugim dijelom, Zakonom o prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni u području upućivanja radnika, a čije će odredbe donošenjem ovoga zakona biti stavljene van snage. Ono što je posebno treba naglasiti, da se prijedlogom ovoga zakona uređuju sljedeća osnovna pitanja. Upućenom radniku jamči se pravo i visina naknade za obavljeni rad, čime se zamjenjuje dosadašnji način određivanja naknade kao zajamčenog najnižeg iznosa plaće u RH, kao države domaćina, uz izuzetak radnika u djelatnosti cestovnoga prometa, kojima se i dalje jamči pravo na najniži iznos plaće, a do donošenja izmijenjene sektorske Direktive 2006/22/EZ. Također, proširuje se i lista prava upućenih radnika u RH s 2 dodatna prava, koja se odnose na kvalitetu smještaja i na mobilnost, odnosno troškove unutarnje mobilnosti radnika. Također, uz izuzetak radnika u djelatnosti cestovnoga prometa, do donošenja maloprije prethodno spomenute sektorske direktive. Uvodi se i pravilo o dugotrajnom upućivanju radnika te se propisuje i nova i veća razina zaštite dugotrajno upućenih radnika, ali isto tako i mogućnost poslodavca da obavijesti o potrebi produženja perioda upućivanja. Predloženim zakonom uređuju se i uvjeti rada upućenih agencijskih radnika i jasnije se definira jednako postupanje u odnosu na domaćeg agencijskog radnika poput, primjene istih pravila, plaće i ostalih uvjeta rada. Osim toga, predloženim zakonom uređuje se i mogućnost suradnje sa drugim državama članicama EU isto tako i Europskom komisijom i drugim tijelima EU, a osobito s Europskim nadzornim tijelom za rad, novoosnovanim, Europskom agencijom za rad. Omogućuju se i uvjeti za učinkovitije sankcioniranje, zlouporabe i izbjegavanja primjene pravila i propisa u području upućivanja radnika. Što se tiče samih financijskih sredstava ne treba osigurati nikakva financijska sredstva u Državnom proračunu RH za provođenje ovog zakona, a plan je da sam zakon stupi na snagu 1.1.2021.g., kao što i sami vidite, zakon ide u redovitu proceduru, dakle u 2 čitanja. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Imate replike. Prvi je bio, prvi je bio g. Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena tajnice, ovim zakonom se rješava, znači ljude koji dolaze preko agencije radit u RH iz drugih zemalja. Međutim, činjenica da smo mi tolko liberalizirali sada u Hrvatskoj dolazak strane radne strane jer smo doslovno uništili radnika radeć, vlada sve zakone protiv čovika i radnika u interesu isključivo samo kapitala. Tako ove direktive, opet ću ponoviti, što mi prepisivamo od EU, šta ih prepisivamo, ja ne znam uopće smisla oće to bit u provedbi, oće se to provoditi bez obzira što je važenje do 2021., zbog čega nije važenje od ovoga miseca, evo dajte mi jedno objašnjenje, jel to stvarno od direktive EU zapovidilo nam datum kad ćemo mi to kao Hrvatska poslušno odraditi? Ponavljam, u Hrvatskoj sve zakone koji su se donosili donosili su se u interesu kapitala pojedinaca protiv radnika i u Hrvatskoj doslovno nema više radnika, nema ko više štrajkat pošteno, što je zakonodavstvo [[Upadica: Hvala]] napravilo i omogućilo kapitalu [[Upadica: Hvala lijepa]] na štetu radnika, zbog toga je i prazna [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme]] Hrvatska. Hvala.
Izvolite Burić.
Hvala vam. Dakle, imam potrebnu, potrebu posebno naglasiti da je ova vlada premijera Plenkovića itekako zaštitila i radnike i poslodavce, posebice u ovo vrijeme korona krize, pa ću vas podsjetiti poštovani g. Bulj da smo samo jedan dan nakon potresa u Zagrebu već implementirali provođene mjere za očuvanje radnih mjesta, dakle počeli isplaćivati 4000 kuna odnosno 3250 kuna + doprinosi za osobe koje su trebale očuvati radne mjesto, isto tako i poslodavce, do sad smo osigurali sredstva u visini više od 9 milijardi kuna, pomogli 600, skoro 600 000 radnika i 100 000 poslodavaca, a mjere za očuvanje radnih mjesta i srodne mjere nastavljaju se kao što znate do 31. prosinca ove godine.
Hvala, hvala lijepa. Gđa. Katarina Peović.
Hvala. Prvo da iskomentiram da mi je nevjerojatno da spominjete te mjere vlade i da pogrešno navodite da su uplaćena sredstva osobama odnosno radnicima dok su sredstva uplaćena poslodavcima i zato smo imali situaciju da su kladionice koje su imale nekoliko stotina tisuća, nekoliko stotina milijuna dobiti godišnje, dobile pomoć u korona krizi. No, moje pitanje je konkretno. Što je projekcija ovog zakona? Koliko vidim, nikakve projekcije nisu učinjene što će bit posljedica implementacije ovog, preslike europskog zakona i imate li neke projekcije, koliko je to radnika koji će biti iz europskih zemalja upućenih u Hrvatsku i na koje će se primjenjivati te mjere jer da kažem otvoreno primjenjuje se mjera u kojoj se radniku uplaćuje prema kolektivnom ugovoru gdje ga mi više niti nemamo u mnogim branšama naknada za radnika? I da li je riječ u rumunjskim radnicima, bugarskim radnicima, znači radnicima iz koje zemlje i koliko je to … [[Govornik se ne razumije]] ? [[Upadica: Hvala, vrijeme]]
Hoćete odgovoriti? Izvolite.
Može. Hvala vam. Dakle, prije svega na, poštovana gđo. Peović, prvi dio vašeg pitanja, naravno poslodavci su aplicirali na mjere za očuvanje radnih mjesta koje su kasnije kanalizirali odnosno trebali i morali kanalizirati na svoje radnike, a postoje instrumenti kontrole koje se bave kontroliranjem upravo toga je li se taj proces i dogodio. Druga stvar koju ste me pitali vezano uz ovaj zakon, prema podacima državnoga inspektorata od 1. siječnja, pa do 31. srpnja ove godine zaprimljeno je 1345 izjava o upućivanju radnika. Najvećim dijelom upućeni radnici u RH su iz Slovenije, njih 549, iz Italije, nih 278, Austrije 121 i SR Njemačke 87, a kad se radi o upućivanju iz trećih zemalja onda tu vidimo [[Upadica: Hvala]] da je tek 30-tak upućivanja iz BiH [[Upadica: Hvala]] i 14 iz Republike Srbije.
g. Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovana državna tajnice. Cilj ove direktive i transponiranja ove direktive u hrvatsko zakonodavstvo upravo je zaštita radnika i jačanje njihovih prava. Također ovo je u biti paket i sa Zakonom o strancima koji smo prošli tjedan raspravili. Možete li još jedanput oporbi isto tako pojasniti što je sve vlada napravila za zaštitu radničkih prava, kolko je radnih mjesta očuvano u ovoj krizi, što namjeravate s 10 milijardi kuna koje je vlada stavila u prioritet za ulaganje u zapošljavanje jel vidimo recimo na današnji dan 149 000 nezaposleno, danas je i HNB izašla sa statistikom da raste i industrija, zapošljavanje u industriji i građevini koje su se praktički oporavile u doba krize, sigurno je vlada tu imala itekako velik utjecaj. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani saborski zastupniče Paviću. Dakle, ponovit ću, ova je vlada premijera Plenkovića itekako zaštitila i radnike i poslodavce, a posebice kad pogledamo posljednji period korona krize. Svega jedan dan nakon potresa u Zagrebu mi smo počeli isplaćivati iznos za očuvanje radnih mjesta, tada je to iznosilo 3.250 kuna plus doprinosi, nakon toga u 4. mjesecu pa na ovamo 4.000 kuna po radniku plus doprinosi. Aplikaciju za tu mjeru podnosio je naravno poslodavac. Do sad smo uključujući i doprinose isplatili više od 9 milijardi kuna. Isto tako potrebno je spomenuti i mjeru skraćenog radnog vremena, mjeru za mikro poduzetnike koje se također nalaze u paketu pomoći za radnike koje se nalaze u problemu korona krize, a samu mjeru očuvanje radnih mjesta.
Oprostite vrijeme. Ali imate još jednu repliku gospodina Mladena Karlića.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice. Koliko sam shvatio ovdje nekakvo svojstvo možda jedno od najvažnijih kod ovog zakona je da su ovo radnici koji dolaze u drugu zemlju, ali imaju već radni odnos u svojoj zemlji. Znači to nisu neki koji su nezaposleni kao što netko od kolega misli nego imaju svoj posao i dolaze ovdje pružiti uslugu određeno vrijeme. Mene zanima kolika je, obzirom da je svojstvo ovog zakona privremenost, koliko može biti najduže recimo to privremeno?
Odgovor, izvolite.
Hvala vam poštovani zastupniče Karliću. Dakle, kada govorimo o upućivanju radnika govorimo o radnicima koje njihov poslodavac upućuje na radno mjesto u neku drugu zemlju. Samo upućivanje se definira na način da ono traje do 12 mjeseci s time da se propisuje i dugotrajno upućivanje koje može trajati do 18 mjeseci, što ne znači da to upućivanje ne može trajati mjesec, dva, tri itd., međutim samo upućivanje do 12 mjeseci, a dugotrajno 18 mjeseci i to je ono što je objašnjeno u ovom prijedlogu zakona na početnim stranicama negdje u prvom članku ako se dobro sjećam.
Hvala lijepa. Nema više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na klubove. Prvi je gospodin Davorko Vidović koji će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja ne mogu počet ništa govorit o ovome zakonu, a da prethodno ipak ne kažem nekoliko riječi o onome što smo imali prilike slušati u prethodnoj točci, pa i inače u hrvatskoj javnosti i u hrvatskom javnom prostoru razina otpora koja ide spram bilo čega što dođe iz EU vrlo je interesantna i najčešće pokrivena, ja bih rekao prilično demagoškom retorikom o tim briselskim činovnicima koji nam tobože nešto nameću. Za razliku od toga ja osobno mislim da najveći benefit i korist koju mi kao građani Hrvatske imamo od članstva u EU nije toliko novac o kojem se toliko govori koliko upravo konvergiranje, približavanje zakonodavstvu najuspješnijih država svijeta u okviru EU. Europa ima nekih 6, 7% svjetskog stanovništva, a ukupno socijalnih transfera na globalnoj svjetskoj razini je 60% unutar Europe. Dakle nema tog djelića planete, nema te Amerike, Kine, Japana u kojem bi se u većoj mjeri štitila socijalna prava građana nego što je to slučaj u Europi. Ja ovdje doista istupam kao eurofil, ako hoćete, dakle onaj koji s velikim povjerenjem gledam u mogućnost da implementiramo u naše zakonodavstvo, a nadam se i u našu svakodnevnu praksu najbolja iskustva, najboljih država svijeta. Zato i začuđuje kada se i u slučaju ovakvog jednog zakona koji nije zasluga ove Vlade kao što bi se to htjelo prikazati, nego zasluga svih onih građana i onih ljudi u hrvatskoj politici koji su se zauzimali da postanemo dio EU, tog najprosperitetnijeg i najboljeg dijela planete, to je zasluga svih tih ljudi da se implementira ovakav jedan zakon koji u sebi preuzima zapravo preuzima paket od triju direktiva koje se donose na području radnih prava upućenih radnika za vrijeme upućivanja unutar jedinstvenog tržišta, tek kada je riječ o pitanjima njihove zaštite. Dakle, mi implementiramo nešto o čemu se već petnaestak, 20 godina kroz direktive razgovara, raspravlja i što je rezultiralo, rekao bih prilično unisonim prihvaćanjem tih direktiva na razini EU koje će ako usvojimo ovaj zakon postati sastavni dio naše pravne stečevine. Zašto je ovo važno imati u vidu? Kada je riječ o ovom konkretnom zakonu i rješavanju ovih pitanja, on ja kao što smo čuli upravo od državne tajnice se marginalno odnosi na Hrvatsku u kojoj nema previše upućenih radnika iz članica EU i on u većoj mjeri regulira pitanja koja su nama interesantna s jedne druge strane, oko 30.000 naših sugrađana, sunarodnjaka građana Hrvatske radi izvan Hrvatske u zemljama Europskog gospodarskog prostora, dakle uglavnom EU i tu je bilo u vrijeme donošenja jedne od direktiva, koja je sada ovdje implementirana, tu je bilo popriličnih ja bih rekao pokušaja da se vidi da li je to u interesu hrvatskih poslodavaca ili ne jer se Hrvatsku prisililo na neki način u okviru ovih direktiva da svoje radnike koje upućuj te zemlje da im osigurava ona prava koja oni, koji ostvaruju radnici u tim zemljama, dakle zemljama domaćinima. Mislim da nitko od nas ne bi trebao imati ništa protiv toga da hrvatski radnik ako radi u Njemačkoj ostvaruje barem minimalna prava kao u odnosu na radnike drugih zemalja koji tamo rade ili Njemačke koja je u ovom slučaju, u ovom primjeru domicilna, domicilna zemlja. Ovim se prijedlogom zakona ja bih rekao ide u pravcu veće konvergencije socijalnim i radnim pravima što je ja mislim svakako poželjno. Socijalna i radna prava su prava tzv. treće generacije, to su neka prava, ona su najčešće prepuštena zemljama da supsidijarno zapravo uređuju ta pitanja na svojoj nacionalnoj razini, ali pokušaj da se ona konvergiraju, da se ona ujednačavaju i kao na zakonodavnoj razini, ali i kao praksa je svakako nešto što je poželjno i što treba pozdraviti. To stavlja velike obveze prema slabije razvijenim članicama, mi u nekim stvarima možemo imati problem, ali ja mislim da argument, pa mi to ionako ne možemo provest, kod nas to ne funkcionira u praksi itd. se ne bi smio rabiti kada govorimo u ovom zakonodavno najvišem tijelu ove zemlje kao argument da se nešto što je dobro, što je pozitivno ne implementira. Ja sam uvjeren da ova direktiva na razini EU osigurava više reda, sa ovom, ovim zakonom se uvode i vrlo konkretne mjere kažnjavanja različitih oblika zlouporaba kojih ima i kojih je bilo jako puno kad je riječ o upućivanju radnika. Svojevremeno sam kao ministar rada imao nevjerojatnih iskustava zapravo sa detašmanima, sa trgovanjem, sa prodavanjem ljudi, iskorištavanjem ljudi itd., to su pitanja koja se apsolviraju barem na razini onoga što je poželjno, na razini zakona ovim zakonom. Mislim da će se ovime osigurati i više fer tržišnog nadmetanja, da činjenica da u ovom zakonu su izuzeti zapravo radnici i tvrtke u cestovnom prometu i agencijski radnici ne bi trebala biti veliki problem zato što su oni regulirani na poseban način tako da te dvije djelatnosti koje su najviše zloupotrebljavane, u kojima je bilo najviše ja bih rekao kršenja i ne samo zakona nego i nekakvih normi uljuđenog civiliziranog ili humanoga postupanja kada je riječ o vlastitim radnicima da se to regulira na jedan drugačiji, poseban, poseban način. Ovim se zakonom zahtjeva i daleko veća razina informiranja među članicama da se one dakle, one su obvezne sada to više nije fakultativno, one su obvezne surađivati, informirati se međusobno, razmjenjivati statistike, podatke o broju tih upućenih radnika i ja se nadam da će u tom smislu osigurati veću kontrolu ovaj i u Hrvatskoj, ali i u drugim članicama EU. Uvođenje kazni dakle umjesto preporuka, umjesto ne znam jednog neobveznog uvodi se obligatorni sustav, znači i zahtjeva da se zakon u cijelosti poštuje. Dakle, mislim da ni poslodavci, oni ljudi koji pošteno, svakodnevno rade svoj posao, koji traže tržišta, koji sudjeluju u tržišnom natjecanju na jedan fer i pošten način da također mogu podržati ovakav način uređivanja ovoga područja kako bi sve one koji su zloupotrebljavali ili kane zloupotrebljavati i zloupotrebljavaju propise o upućivanju radnika kako bi bili onemogućeni. Oni nisu zlo smo za radnike, oni su zlo i za sve velim poštene poslodavce koji to rade na zakonit, na zakonit način. Evo, čini mi se da mi nemamo previše prevelikog izbora čak i kada ne bismo htjeli ovaj zakon on doista jest naša, naša europska obveza, ali ja bih rekao da on nikako nije na štetu hrvatskih radnika i on nikako nije na štetu radnika u Europi i u tom smislu je ja mislim jako dobro da ga implementiramo dakle te direktive implementiramo u naše zakonodavstvo.
Sada je na redu Klub zastupnika Domovinskog pokreta u čije ime će govoriti gospođa Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici dakle jasno nam je ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa pravnom stečevinom EU. Međutim u Klubu zastupnika Domovinskog pokreta smatramo nužnim istaknuti određene nedostatke koji unutar ovog zakonskog prijedloga nemaju ponuđeno rješenje, a tiču se prava radnika koji su upućeni na rad u RH. Poduzeća s poslovnim sjedištem u EU mogu u drugim državama članicama slobodno pružati usluge te radi izvršenja usluge upućivati svoje radnike na rad na određeno vrijeme na teritorij druge države članice EU odnosno na područje europskog gospodarskog prostora. Ukidanje prepreka za slobodno pruža nje usluga na temeljima poštenoga tržišnoga natjecanja uz osiguranje odgovarajuće razine zaštite prava radnika trajni je cilj EU. No hoće li tu sigurnost za radnika ovaj zakon uistinu i donijeti? Pa krenimo redom. Ovim prijedlogom zakona utvrđuje se pravo na naknadu za obavljeni rad koja se jamči upućenom radniku odnosno stranom agencijskom radniku i definira se pojam te naknade. Međutim postavlja se pitanje tko će kontrolirati eventualne prekovremene odrađene sate radnika i njihov obračun i isplatu posebice kada znamo da je to učestala praksa koju prakticiraju poslodavci prema stranim pa sukladno tome vrlo vjerojatno i upućenim radnicima? Unatoč tome što se odredbama ovog zakona omogućava upućenom radniku zaštita njegovih prava pred nadležnim tijelima RH, čak i nakon završetka upućivanja pa tako i pristup svim postupcima pred nadležnim sudom, pred državnim tijelima, pred pravnim osobama s javnim ovlastima odnosno pokretanje postupka zbog zaštite i ostvarenja prava zajamčenih ovim zakonom što uključuje i mogućnost da radnika uz njegovu suglasnost zastupa sindikat, radnik će najčešće ostati uskraćen za ovu informaciju jer je njegova barijera prema našim institucijama vrlo često nepoznavanje hrvatskoga jezika i sukladno tome nepoznavanje njegovih prava. Tko je zadužen za provjeru kvalifikacija upućenih radnika na rad u RH? Česte su situacije u kojima na rad dolaze radnici koji imaju krivotvorena uvjerenja o izobrazbi, u takvim situacijama moguće je doživjeti veći broj nesreća u radu uzmemo li u obzir činjenicu da su najčešći radnici koji se upućuju na rad u RH zapravo radnici u građevinskom sektoru. Čl. 6. zakona pobliže su uređeni uvjeti rada upućenog radnika pa se tako određuje da je strani poslodavac dužan neovisno o pravu koji se primjenjuje na radni odnos upućenog radnika za vrijeme upućivanja radnika u RH dakle dužan je primjenjivati odredbe propisa RH između ostalog i na kvalitetu smještaja u mjeri na koju ima pravo i domaći radnik ako je poslodavac prema propisu ili proširenom kolektivnom ugovoru dužan osigurati smještaj domaćem radniku koji izbiva iz svojega uobičajenog mjesta rada. Međutim nameće pitanje što to točno znači kvaliteta smještaja u mjeri na koju ima pravo domaći radnik? Jesmo li propustili pobliže odrediti koji su to minimalni uvjeti za smještaj upućenih radnika? Upoznati smo s nerijetkom praksom poslodavca kojom su radnici lišeni prava na vlastiti prostor za odmor, upitnog dostupnog sanitarnog čvora ili recimo upitne higijene prostora u kojem borave. Neizostavno pitanje, tko će kontrolirati smještajne uvjete u kojima borave takvi upućeni radnici? U konačnici se nameće pitanje i nedostaje li nam provedbenih mehanizama odnosno nekakvo provedbeno tijelo kako bismo uistinu ispunili trajni cilj EU-a s početka priče a to je spomenuto ukidanje prepreka za slobodno pružanje usluga na temeljima poštenog tržišnog natjecanja uz osiguravanje odgovarajuće razine zaštite prava radnika neovisno iz koje zemlje taj radnik dolazi. Zanimljivo je i da se u postupku elektronskog savjetovanja s javnošću nije javio niti jedan jedini komentator ovoga prijedloga zakona, zakonodavac je toj Internet aplikaciji držao ovaj zakon, ovaj prijedlog zakona otvoren za komentare točno minimalno određenih 15 dana. Moram postaviti pitanje, je li moguće da se taj postupak e-savjetovanja drži otvorenim recimo 30-ak dana i na taj način doprinese transparentnosti donošenja zakona ali i samom socijalnom dijalogu dionika koji sudjeluju u procesu donošenja zakona. spomenut ću praksu zemalja članica EU-a koje sa svojim dakle savjetovanjima sa zainteresiranom javnošću, često znaju držati otvorena e-savjetovanja nekoliko mjeseci, čak vidjela sam primjer i godinu dana. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gđa. Sandra Benčić koja će govoriti ispred Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Hvala vam. Dakle, implementacija ove nove direktive o izmjeni direktive o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga, odnosi izmjene i nova pravila koja će regulirati pitanje do sada zapravo negativne konkurencije radnika unutar europskog gospodarskog prostora i u mnogome možemo reći da pridonosi izjednačavanju prava upućenog radnika s domaćim radnicima u pogledu uvjeta rada i visine naknade. To će sigurno rezultirati smanjenju ove negativne spirale prema dolje u pogledu cijene rada. I mada pozdravljamo ovakav iskorak do kojeg je prije svega došlo na inicijativu onih zemalja unutar EU-a koje su odlučile zaštititi cijenu rada svojih radnika a radi se naravno o razvijenim zemljama EU-a, zabrinuti smo jer se s druge strane isti ti mehanizmi zaštite ne primjenjuju na radnike koji dolaze iz zemalja van europskog gospodarskog prostora. Kao što smo imali prilike vidjeti prošli tjedan, Vlada je prijedlogom Zakona o strancima predložila deregulaciju sustava tako da je napustila sustav kvota a da nije predvidjela iste ovakve mehanizme zaštite cijene rada i za domaće i za strane radnike koji dolaze iz ne EU zemalja odnosno iz zemalja koje nisu članice europskog gospodarskog prostora. Kada bi preslikali odredbe ovog zakona o upućivanju radnika u RH na radnike koji dolaze iz ne europskih zemalja, tada bismo zaista imali u velikom djelu jednake uvjete i cijenu rada za sve radnike bez obzira na podrijetlo i izbjegli bi negativne efekte pada ili stagnacije cijene rada u onim granama gdje imamo značajan priljev radnika migranata iz ne europskih zemalja. Problematika koja je vezana za radnike iz ne europskih zemalja, većinske se tiče pitanja kvalitete smještaja, neprijavljenog i neplaćenog prekovremenog rada, neostvarivanje prava na tjedni odmor i slobodne dane, nemogućnost naplate potraživanja prema poslodavcu. Mogu reći da imamo i prijave osobito da radnici iz Nepala, Bangladeša i Šri Lanke se nalaze u de facto robovskom položaju jer su dužnici stranim posredničkim agencijama koje su financirale njihov dolazak u Hrvatsku i moraju ga otplatiti pa zapravo rade da bi otplatili taj dug i zbog toga nisu u poziciji tražiti nikakva prava spram svog poslodavca. Problem je kada radnicima prestane radni odnos po bilo kojoj osnovi, a nisu pronašli novog poslodavca jer im se tada ujedno i ukida mogućnost boravka i moraju napustiti, napustiti teritorij RH, a napuštanje teritorija zapravo bi trebao financirati poslodavac. Znači, ovim zakonom se poboljšava status upućenih radnika iz europskih zemalja, ali se Zakonom o strancima istovremeno ta pitanja ne reguliraju za radnike iz neeuropskih zemalja i time stvaramo zapravo radnike prvog i drugog reda, što će na kraju utjecati i na smanjenje prava svih radnika zbog loše pregovaračke pozicije i mogućnosti zapravo da će doći do smanjenja ili stagnacije cijene rada zbog uvoza radne strane. Mi kao zeleno-lijevi blok zalažemo se za razvoj suvisle industrijske politike i participaciju radništva u njenom kreiranju jer u Hrvatskoj mi nemamo višak ljudi, mi imamo manjak kvalitetnih radnih mjesta, kvalitetnih poslova i suvislih industrijskih politika. I umjesto težnje da se kontrolira kretanje ljudi koje predlažu stranke desnice, mi smatramo da ne trebamo raditi to nego da trebamo ojačati i vratiti moć radništvu, vratiti moć kolektivnom pregovaranju i stvarati jednaki okvir uvjeta rada za sve radnike bez obzira na njihovo podrijetlo kako ne bi konkurencijom o cijeni rada zapravo ugrožavali cjelokupni pad cijene rada i za domaće i za strane, i za strane radnike. Što se tiče samog prijedloga zakona u smislu izmjena, imamo nekoliko primjedbi. Smatramo da u čl. 31. trebamo, gdje se, gdje se predlaže da solidarna odgovornost ugovaratelja za obaveze koje pod ugovaratelj kao poslodavac ima prema svom upućenom radniku za potraživanja na ime dospjele, a neisplaćene naknade za obavljeni rad, treba proširiti i na ugovorne odnose ugovaratelja i pod ugovaratelja koje su nastale na temelju Ugovora o pružanju usluga i izvan djelatnosti graditeljstva. Dakle, vidjeli ste da je ovdje to ograničeno na djelatnosti graditeljstva. Naime, udio graditeljstva u potvrdama A1 izdanima prema čl. 12. Uredbe za prekogranično pružanje usluga u Hrvatskoj je tek 55%. Dakle, imamo još za riješiti 45% drugih, drugih radnika u takvom položaju. Također smatramo da treba preispitati pretpostavke za oslobađanje od odgovornosti koje su navedene u čl. 31. st. 5. budući da je razvidno da je te iste lako zadovoljiti i da se time zapravo ugrožava intencija provedbe direktive, a naročito u svjetlu revizije direktive o upućivanju radnika jer primjerice takve uvjete koji su tamo postavljeni bi trebalo brisati iz razloga što ih nema niti slovensko, niti nizozemsko, niti njemačko zakonodavstvo, dakle niti jedno zakonodavstvo nije stavilo te uvjete koji zapravo bi omogućili poslodavcima da se riješe obaveze solidarne odgovornosti. Isto tako predlažemo da se u čl. 23. prijedloga razdoblje u kojem je strani poslodavac dužan nakon završetka upućivanja čuvati dokumente o upućivanju produlji sa dvije na pet godina, dakle prije je bilo pet godina, sad je smanjeno na dvije, vjerojatno se htjelo ići na ruke poslodavcima. Međutim, s druge strane logika te odredbe da se čuvaju do 5.g. bila je ta da je zastarni rok za materijalna potraživanja u radnim sporovima 5.g. i da bi se osigurao pristup dokaznom materijalu radnicima potrebno je da poslodavci čuvaju tu dokumentaciju 5.g. da bi se njoj moglo, moglo pristupiti. Iz tog razloga smatramo da znači treba zadržati ovo rješenje da se, da se materijal, da se dokumentacija mora čuvati do 5.g. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Ante Kujundžić koji će govoriti ispred Kluba zastupnika mreže, ovaj, MOST-a nezavisnih lista, oprostite. Izvolite.
Evo hvala predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, poštovana državna tajnice. Istina je zapravo da trebamo donijet jedan ovakav zakon koji će zapravo regulirati pitanja iz samog merituma ovoga o čemu danas zapravo razgovaramo. Međutim, ono što meni nije jasno jest da imam dojam da i dalje nekako teturamo donoseći određene zakonodavne odredbe ne samo na ovom području nego općenito u RH, a da nismo zaštitili sve ono što smo prvotno trebalo zaštititi. Normalno, ono što ću vam spomenuti ne tiče se ovoga tu zakona. Međutim, ne znam iz kojeg razloga već kad jurcamo za tim europskim direktivama, iz kojeg razloga ne riješimo socijalno egzistencijalna pitanja, primjerice evo roditelja sa, koji imaju djecu sa poteškoćama u razvoju, zašto oni nisu na standardu država i članica EU, da ne pričam o samohranim roditeljima. Ali u svakom slučaju vratit ću se zapravo stavu kojeg će MOST nezavisnih lista i saborski zastupnici u kontekstu ovog zakona iznijeti. Dakle, pred nama se nalazi Prijedlog zakona o upućivanju radnika u RH i prekograničnoj provedbi odluke o novčanoj kazni. Sumativno gledano ovaj prijedlog i nije loš i nije loš, definira više-manje sve ono što je potrebno za radnike koji su upućeni u bilo koju državu, pa evo tako sad kad pričamo o RH i donosimo zakon za nj, tako između ostaloga i za RH. Nekoliko stvari iza kojih stoji upitnik su slijedeće zapravo, u samoj procijeni stanja na samome uvodu navodi se kako provedba ovog zakona ima određeni utjecaj na proračun, točnije na njegovu prihodovnu stranu, ali ga nismo procijenili tj. kako uvodni tekst prijedloga navodi nemoguće ga je procijeniti, ali je obveza njegovog donošenja mislim sasvim jasna. Dakle, ono što hoću reć, prihodovna strana proračuna il bilo kakvog planiranja valjda je svima jasno da je zapravo najvažniji dio i smatramo, smatramo da bismo trebali imati kakvu takvu procjenu utjecaja na tu prihodovnu stranu neovisno o tome da li ćemo imati nekakav plus ili minus u smislu samih prihoda, ali definitivno da nam ta procjena vjerujem da bi nam jako služila u smislu planiranja proračuna za godine koje dolaze. Nadalje, stvar je što ovaj zakon definira i primjenu povoljnijih materijalnih prava za radnike i to je jasno vrlo, vrlo dobra stvar da se primjerice zemlja domaćina ukoliko ima povoljnija prava od zemlje odakle je sjedište zapravo same firme da se primjenjuju prava koja su povoljna za radnika i to je definitivno jedna od stvari koja je dobra i volio bih evo zapravo kad bismo i mi u Hrvatskoj u svoje zakonodavne okvire zapravo uvijek usmjerili prema povoljnijim pravima za radnike. Dakle, zapravo pred nama je napokon jedan od zakona koji u prvi plan stavlja radnika i njegova prava i kažem prava je šteta što zapravo istim se nismo vodili do sada. Kad kažem istim mislim zapravo na dobrobit građana točnije onih koji državu ovu stvaraju. Ovaj prijedlog zakona je zapravo u uskoj vezi, evo kako ste i vi sami rekli sa prijedlogom Zakona o strancima te zbog Članka 20. ovog strah me da postoji realna opasnost uvozne radne snage iz trećih zemalja koji su ili zapravo koji su radnici čiji je poslodavac sa sjedištem u EU ili drugoj naravno državi ugovornici EGP-a ili Švicarskoj konfederaciji čime opet postoji opasnost spuštanja same cijene rada u RH ili gašenja čak određenih djelatnosti koje će nadopuniti stranim korporacijama i radnicima istih da li kroz kratkoročno ili zapravo dugoročno ovaj upućivanje. Uz to ovdje ne postoji jasna definicija i način obveze poslodavca kako će i na koje načine potvrditi zakonitosti zaposlenja. No tu smo gdje jesmo i dio smo zapravo dio europske obitelji u kojoj nas budimo realni nitko ništa nitko ni ne pita. Člankom 13. definiran je stupanj radnika stranom korisniku čime možemo doći u situaciju u kojoj se može izbjeći zapošljavanje stanovnika RH u domicilnim firmama i gašenja istih zbog mogućnosti već spomenutog ustupanja stranaca koji će vjerojatno i biti jeftinija radna snaga od strane stranih subjekata i samih agencija što zasigurno naravno mislimo naravno da nije dobro. Načelno gledajući ovaj prijedlog definira ono što nam je i obveza između ostaloga kao članice EU i samim time će ga zastupnici iz MOST-a nezavisnih lista podržati, ali ono što očekujemo zapravo očekujemo provedbu njega u cijelosti. Evo, hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Mladen Karlić koji će govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjena državna tajnice, poštovane kolegice i kolege pred nama je Prijedlog Zakona o upućivanju radnika u RH i prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni. Evo, zakon koji dolazi na raspravu u vrijeme velike pandemije korona virusa pa je i mobilnost radnika sigurno daleko manja nego što bi bila da nema ovog problema. Međutim, zakon se mora donijeti jer on je zakon za budućnost radnika i naših, ali naravno i svih europskih. Kao što smo mogli čuti od državne tajnice u prvih evo pola godine svega 1150 je radnika koji su došli iz drugih zemalja ovdje u Hrvatsku na ovaj privremeni način. Sloboda pružanja usluga, slobodnog kretanja radnika, sloboda poslovnog nastana temeljna su načela unutrašnjeg tržišta u EU ugrađena u ugovor o funkcioniranju uopće EU. Poduzeća u EU mogu u drugim državama članicama slobodno pružati usluge radi izvršenja usluga upućivati svoje radnike na rad na određeno vrijeme na teritorij druge države članice EU odnosno Europskog gospodarskog prostora koji je nešto širi, a ukidanje prepreka za slobodno pružanje usluga na temeljima poštenog tržišnog natjecanja uz osiguranje odgovarajuće razine zaštite, prava radnika temeljni je cilj EU. Unutar jedinstvenog tržišta EU upućivanje radnika u okviru prekograničnog pružanja usluga specifičan je oblik prekogranične mobilnosti radnika koji treba razlikovati od drugih oblika migracije koja se događa na tom prostoru. Mobilne osobe razlikuju se prema svom radnom statusu, zaposleni i nezaposleni, samozaposleni, činjenice gdje prebivaju i rade te kreću li se u drugu državu da bi se dugoročno ili trajno integrirali ili se vraćaju u svoju matičnu zemlju. Privremenost je upravo temeljno svojstvo počivanja u okviru prekograničnog pružanja usluga, a za razliku od osoba koje traže posao ovdje upućeni radnik već ima radni odnos sa poslodavcem u državi u kojoj uobičajeno radi te se u nju vraća nakon obavljenog posla. Stoga nisu bezuvjetno svi radnici poslani od poslodavca u drugu državu upućeni radnici. Razlika se može odrediti postavljanjem slijedećih pitanja. Smatra li se radnicima prema zakonodavstvu države u koju su upućeni, postoji li prekogranični element znači da su uključene dvije države ili je riječ o jednoj od tri situacije upućivanja te je li svrha rada pružanje usluge? Jel postoje oblici kada dolazak nije pružanje usluga nego su sastanci, konferencije, sajmovi ovaj, a onda se ne radi o upućenom radniku. Ovim prijedlogom zakona ustanovljava se sveobuhvatni pravni okvir kojim se u pravni poredak RH u jednom aktu preuzimaju direktive EU kojima je osnovni cilj zaštita radnih prava odnosno uvjeta rada upućenih radnika za vrijeme upućivanja na rad na ograničeno vrijeme u državu u kojoj radnik uobičajeno ne radi čime se povećava njegova pravna sigurnost. Europski pravni izvori koji su okvir za plaću i uvjete rada upućenih radnika, preuzimanjem, koji se preuzimaju ovim zakonom su ova najnovija Direktiva EU od 2018, zatim Direktiva iz '96. koju evo imamo već 20 godina na koju na neki način do sada funkcioniralo i onu iz 2014. o provedbi Direktive o upućivanju radnika u okviru pružanja usluge izmjeni uredbe o administrativnoj suradnji putem informacijskog sustava unutrašnjeg tržišta koje su preuzete u nacionalno zakonodavstvo u jednom dijelu važećim Zakonom o strancima, a drugim dijelom Zakonom o prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni koje su donešene već prije. Ovim prijedlogom zakona …/nerazumljivo/… poređuju se mnoga pitanja, ali možda najvažnije je upućenom radniku se jamči pravo na naknadu za obavljeni rad i definira se naknada za obavljeni rad umjesto do sada propisanog prava upućenog radnika na zajamčeni najniži iznos plaće u RH kao državi domaćinu osim za radnike u djelatnosti cestovnog prometa za koje će se, evo, raditi posebna sektorska direktiva. Proširuje se lista prava koja se jamče upućenom radniku za vrijeme privremenog rada u RH sa 2 dodatna prava, to su kvaliteta smještaja i troškovi unutrašnje mobilnosti radnika. Uvodi se pravilo o dugotrajnom upućivanju te se propisuje nova i veća razina zaštite koja se jamči dugotrajno upućenom radniku, ali i mogućnost poslodavca da obavijesti o potrebi produženja perioda upućivanja. Detaljnije se uređuju uvjeti rada upućenih agencijskih radnika te se jasnije definiraju jednako postupanje u odnosu na domaćeg agencijskog radnika, definiraju se obaveze strane agencije za privremeno zapošljavanje, kao poslodavca u slučaju kada upućuje radnika korisniku sa sjedištem ili koji posluje u RH. Utvrđuje se obaveza domaćeg korisnika kojem je strana agencija uputila agencijskog radnika da obavijesti stranu agenciju o plaći i drugim uvjetima rada, koje primjenjuje za svoje zaposlenike, uređuje se mogućnost suradnje s drugim državama članicama EU, EU komisijom te drugim tijelima EU, osobito s europskim nadzornim tijelom za rad novoosnovanom Europskom agencijom za rad. Utvrđuje se obveza osiguranja pristupa informaciji o primjenjivim uvjetima rada, obvezama poslodavca te ostalim pravilima koja se moraju poštovati u RH. Utvrđuje se pravila i postupak uzajamne suradnje i pomoći tijela u prekograničnoj provedbi odluka o administrativnoj novčanoj kazni čime se omogućuju uvjeti za učinkovitije kažnjavanje svakog zloupotrebljavanja i zaobilaženja važećih pravila na području upućivanja radnika. Ovim se zakonom osigurava provedba novih pravila i mehanizama zaštite i kontrole ustanovljenih prvenstveno u cilju ostvarenja veće zaštite prava i položaja upućenih radnika, ali i osiguranja pravednijih uvjeta za poštenu tržišnu utakmicu na unutrašnjem tržištu, a istovremeno se istim područje kretanja, boravka i rada stranaca harmonizira s Prijedlogom Zakona o strancima koji bi trebao stupiti na snagu početkom 2021. g. Evo, iz ovih razloga, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gđa. Katarina Peović i tako počinju pojedinačne rasprave.
Dobar dan svima. Prije svega, reći ću da mi je drago vidjeti opet da se i kod ovog zakona, kao i kod vjerojatno svakog zakona o radu koji će se pojaviti u ovoj sabornici, HDZ i SDP savršeno slažu pa ja u nekim trenucima nisam bila sigurna da li kolega Vidović predstavlja HDZ-ov prijedlog zakona, toliko je bilo sloge u tom njegovom izlaganju. Ono što bih drugo htjela reći da mi je fascinantno da još jednom ponovim, da se, kada govorimo o radničkim pravima ovdje, čuli smo od gđe. Burić, hvali HDZ mjerama koje je pokrenuo za zaštitu radnika u koronakrizi u situaciji u kojoj su naknade davali ne radnicima, već dakle poduzećima, odnosno vlasnicima tvrtki, pa i kladionicama koje su imale nekoliko stotina milijuna dobiti prošle godine. To je okvir u kojemu trebamo čitati svaki zakon o radu i koji se tiče rada, koji se ovdje pojavljuje. Što se tiče konkretno ovog zakona, čini se da mnogima nije ovdje jasno o čemu se tu zapravo radi, znači da je riječ o zakonu koji je na neki način čista formalnost, koji je primjena europskih zakona u nas i zato se možemo složiti da on u mnogim dijelovima uistinu štiti radnike. Znači on se odnosi na zaštitu stranih upućenih radnika na način da strani upućeni radnik ima mogućnost za naknadu jednaku dakle, radniku u upućenoj zemlji, prema kolektivnom, proširenom Kolektivnom ugovoru, itd., pa čak i agencijski radnici iz zemalja koje će biti, agencijski radnici upućeni dakle u zemlju domaćina će imati jednaka prava kao i agencijski radnici zemlje u kojoj je radnik upućen. Ali, sad nam se tu pojavljuje jedan veliki upitnik iznad glave. Koji su to radnici? Znači koji su to radnici iz EU gospodarskog prostora, koji će doći u Hrvatsku? Naravno da nam se upitnik pojavljuje jer uglavnom hrvatski radnici odlaze i to građevinski radnici odlaze u zemlje EU raditi i naravno da ovdje možemo govoriti da će ti radnici biti bolje zaštićeni jer će biti zaštićeni i kolektivnim odnosno onim uvjetima kolektivnog odnosno proširenog Kolektivnog ugovora koje imaju, recimo, njemački radnici. Ali, ono što se onda postavlja kao pitanje je uistinu zašto takva prava nismo osigurali Zakonom o strancima kada govorimo o ne EU radnicima. I ovaj zakon pokazuje svu nejednakost o kojoj neprestano govorimo između bogatog centra Europe, periferije Europe, a onda između periferije i ne EU radnika koji dolaze u tu Europu. Znači, ta se supsidijarnost ne primjenjuje, znači nemamo konvergenciju, nemamo supsidijarnost, ne možemo govoriti o nekom približavanju prava radnika, odličan je zakon, primijenite sve odredbe ovog zakona o upućivanju na Zakon o strancima. Zašto nismo primijenili te sve odredbe na Zakon o strancima? Zašto radnike, građevinske radnike iz BiH nećemo nagraditi jednakim pravima koje imaju radnici u Hrvatskoj po Kolektivnom ugovoru ili zašto naš radnik, kad odlazi u Njemačku će imati mogućnost, znači zaštite prema Kolektivnom ugovoru, itd.? Mislim da se tu pojavljuju dvije stvari koje ću pokušati istaknuti. Dakle, u ovom zakonu, kada govorimo o zakonu, on se odnosi dakle, na europske radnike upućene na rad u Hrvatsku. Moramo isto tako, navesti da će vrlo često, tu isto tako moramo napomenuti da će vrlo često tvrtke, znači koje su bile registrirane u Hrvatskoj, koje su svoje uglavnom građevinske radnike upućivale u Njemačku, recimo, na taj način biti manje konkurentne njemačkim tvrtkama i da se tu njemačka privreda itekako štiti u jednom obliku, a s druge strane da ćemo imati vrlo malo, ne znam, talijanskih radnika, austrijskih radnika, njemačkih radnika koji će kod nas raditi za našu plaću zato što ovaj zakon podrazumijeva da se plaća daje i da se radni uvjeti određuju prema boljoj opciji. Znači oni koji su recimo IP inženjeri Talijani će imati bolju plaću od hrvatskih inženjera iste razine. Nešto o tome ću pokušati reći u završnoj raspravi, dakle ima puno problema s ovim zakonom, ali čini mi se da postoji i puno toga što se ovdje nije reklo.
Hvala lijepa. Možete ostati jel imate dvije replike. Gospodin Davorko Vidović, izvolite.
Po drugi puta gospođa Peović aludira na bliskost HDZ-a i SDP-a, a ja moram reći da njezina rasprava u velikoj mjeri potvrđuje bliskost onoga što se zove krajnje desno i krajnje lijevo. Dakle, u ksenofobiji, u eurofobiji tu se sastajete i nema razlike između vas i … stranka koje zastupaju ekstremno desna stajališta. To je prvo što želim reći. A drugo, vi očigledno kao mlada zastupnica niste još shvatili da postoji puno zakona kojima se mogu regulirati i kojima se trebaju regulirati radna prava u ovoj zemlji. Zakon o strancima nije taj zakon, to se u tom zakonu ne regulira, tu se reguliraju neka sasvim druga pitanja, tako da bi valjalo voditi računa da se ne može sve baš riješiti u jednom zakonu.
Izvolite gospođo Peović, odgovor.
Evo ako vam se ja činim slična kolegi Bulju onda vam se to može desiti jedino ako niste dobro pazili i to se često i dešava. Dakle, ono što mi dijelimo je stvarno vrlo malo toga. Ako je naš prijedlog da se ne eu radnicima ne ostvaruju prava koja ima njemački radnik onda ne možemo baš govoriti i ksenofobiji. Ono što je naša perspektiva očito SDP-u nije baš niti do kraja jasna jer je SDP davno izgubio kritiku političke ekonomije kao temelj ljevice pa se potpuno ne razumije ono što mi govorimo i onda vam se možda kolega Bulj i ja možemo činiti sličnim. A to da Zakon o strancima nije to mogao regulirati, nije istina. Dakle, u Zakonu o strancima isto tako imamo regulirana radna prava, ja sam to i pozdravila kada ste vi to spominjali da neka radna prava uistinu jesu bolja i ovo se moglo tako regulirati.
Gospodin Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. … sličnost između vas i gospodin Bulja je nepoznavanje u potpunosti eu procedura i ovog zakonodavnog procesa. Ovdje imamo primjer transformiranja direktive Europskog vijeća i parlamenta, HDZ je u Europskom parlamentu u obitelji Pučana, SDP u obitelji Socijalista, ali u Europskom parlamentu nema većine, među grupacijama se dogovara. Cilj ovakve direktive i transportiranja, da, samo 1100 ljudi u Hrvatskoj imamo upućenih radnika, ali ono što vi tražite, a i što kolegica Benčić traži Zakon o strancima definira zapošljavanje u ovoj zemlji stranih radnika treće države. Ovo pravo proizlazi iz toga da tvrtke iz drugih država mogu poslovat u ovoj državi da imamo zajedničko tržište i tu su skroz dva različita područja.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Da, ali ovdje smo govorili o nekoliko tisuća ako se sjećam gospođa Burić je rekla radnika iz Slovenije, ako sam u pravu itd., znači 500 ste rekli, da, riječ je o vrlo malom broju radnika. Mi se sada ovdje eto i SDP i HDZ se slaže, to je odličan zakon, mi zapravo ovdje što se tiče te supsidijarnosti govorimo o jako malom broju tih upućenih radnika iz gospodarskog prostora EU u Hrvatsku, a ti radnici će vrlo često koristiti prava svoje matične zemlje jer su njihova prava puno bolja. Znači kada govorimo o austrijskim, talijanskim radnicima oni neće koristiti prava hrvatskog radnika ili radnika zaštićenih hrvatskim kolektivnim ugovorom, da ne govorimo da većina radnika više u Hrvatskoj uopće nije niti zaštićena kolektivnim ugovorom pa se to ne bi niti moglo primjenjivati.
Hvala lijepa. Nema drugih replika. Hvala. Gospodin Marko Pavić sljedeća pojedinačna rasprava. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, državna tajnice. Zadovoljstvo mi je da danas vidim Nacrt prijedloga zakona kojim se transponira Direktiva o upućenim radnicima. Cilj te direktive je upravo osnažiti prava radnika kako onih koji dolaze u Hrvatsku tako isto tako hrvatskih koji dolaze raditi u druge države. Šta je upućeni radnik? Upućeni radnik je ona osoba koja je zaposlena u svojoj matičnoj državi i tvrtka koja je dobila neki ugovor i posao u drugoj državi ga šalje nju ili njega upravo u drugu državu. U Hrvatskoj kao što smo čuli nešto više ove godine od 1150 radnika koje dolaze iz drugih država, prvenstveno Slovenija, Italija, Austrija, Njemačka dakle bogatijih od Hrvatske i jedno tridesetak tisuća radnika hrvatskih koje hrvatske tvrtke upućuju prvenstveno koliko se sjećam u Njemačku gdje gotovo dvije trećine radnika koje Hrvatska upućuje odlazi na poslove u Njemačku. Ovim zakonom se jamči pravo na naknadu za obavljen rad i definira se naknada za obavljeni rad, tako da se radnicima garantira onaj najniži iznos plaće koji dolaze i rade u RH. Ovo neće imat još jedanput tolikog efekta s obzirom da je malen broj upućenih radnika u Hrvatsku, ali transponiranje ove direktive u drugim državama imat će velikog efekta upravo na standard i prava hrvatskih radnika koji su zaposleni u Hrvatskoj odlaze u drugu državu sa, gdje ih njihova tvrtka upućuje. I tu upravo je razlika, ovaj dio je možda paketa zajedno sa Zakonom sa strancima, a primijetimo, prisjetimo se da Zakon o strancima definira one radnike trećih zemalja koji rade u Hrvatskoj. Velika razlika pravna otkud je izvorište je 4 osnovne slobode, slobode EU, a to je prvenstveno obilnost i ljudi, roba i usluga. Prema tome, tvrtke koje posluju u drugim državama imaju pravo poslovati na zajedničkom tržištu kao što i hrvatske firme imaju pravo poslovati u drugim državama članicama, to je zajedničko tržište od preko 500 milijuna ljudi i te tvrtke moraju imat regulirano da kada svoje radnike upućuju u drugu državu da njihovi radnici su zaštićeni i imaju garanciju prava. U praksi to znači da neka tvrtka s obzirom da vidimo da su najviše iz Slovenije, Italije i Austrije, koja recimo gradi neki most koji se možda financira EU fondovima, može poslat svog inženjera u RH, al taj inženjer je zaposlen u državi od koje dolazi. Radnici trećih zemalja koji Zakonom o strancima dolaze oni su zaposleni u, kod poslodavca kod kojih dolaze u RH i naravno da prava tu su drugačija. Pored navedenog Hrvatska je itekako pozdravila osnivanje … [[Govornik se ne razumije]] dakle, agencije koja će pratiti tržište rada, koja će se baviti sa i kontrolom prekograničnih upućenih radnika, te ovim zakonom se osigurava i kvaliteta, smještaj, troškove unutarnje mobilnosti radnika. Kada govorimo o ukupnom što je ova vlada i prethodna vlada šta su napravile za radnike, prisjetimo se i mjera koje imamo unutar korone, još jedanput preko 600 000 radnika je koristilo mjere, prisjetimo se i aktivne politike zapošljavanja, preko 10 milijardi kuna je tj. bit će investirano, do sada je 8 milijardi kuna u mandatu prve vlade Andreja Plenkovića investirano u mjere aktivne politike zapošljavanja. I danas kada gledamo stopu nezaposlenosti, broj nezaposlenih u Hrvatskoj, 149 000 i još preko 9500 otvorenih radnih mjesta. Sveukupno, zadovoljstvo mi je da je ova direktiva došla u fazu transponiranja, čestitke ministarstvu državna tajnice da ste to uspjeli i mislimo da je on značajan iskorak u zaštiti radnih prava. Hvala.
Ostanite molim vas. Imamo dvije replike, prvu repliku ima gđa. Benčić.
Poštovani zastupniče Paviću, moje pitanje je zapravo dvostruko. S jedne strane rekli ste da se Zakonom o strancima ne može, ne može regulirati na jednak način pitanje prava radnika koji dolaze iz ne EU zemalja. Ono što mene konkretno zanima je: a) da li ste svjesni da je većina primjedbi na Zakon o strancima bilo upravo po pitanju i jednakih prava kako se ne bi utjecalo na cijenu rada i da bi zapravo takvim izjednačavanjem dobili taj efekt? i b) kojim biste vi to zakonom onda regulirali ako ne Zakonom o strancima, molim vas?
Odgovor izvolite.
Sada raspravljamo o Zakonu o upućivanju radnika, prošli tjedan smo raspravili Zakon o strancima.
Drugu repliku ima gđa. Peović.
Pa meni zbilja nije jasno kako je moguće da ne vidite direktnu vezu i paradoks i nesrazmjer između ta dva zakona. Nije slučajno da spominjemo Zakon o strancima. Znači, ako ovdje unutar EGP-a se supsidijarno u Hrvatskog donosi isti zakon koji postoji recimo i u Njemačkoj, kojim se štiti cijena radne snage jer ako imate jednaka prava njemačkog i hrvatskog radnika onda će uistinu radna snaga biti zaštićena, dakle i pravima i cijenom rada. Ista stvar se ne dešava u Zakonu o strancima o čemu smo govorili neki dan zato što to nisu EU građani i zato što ti radnici koji dolaze u Hrvatsku, kao recimo iz BiH u građevinskom sektoru, uistinu snižavaju cijenu rada.
Odgovor izvolite.
Cijena rada u građevinskom sektoru nije pala, dapače rasla je za 30% s obzirom na prošireni kolektivni ugovor, tako da apsolutno vam to stoji. A još jedanput ovdje govorimo o Zakonu o upućivanju radnika koji je prolazi, ta prava radnika proizlazi iz prava njihovih poslodavaca da posluju u zemljama članicama. Hvala.
Hvala i vama. Nema više replika. Hvala lijepa. Slijedeći i ujedno zadnji govornik je g. Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo govorimo o vrlo bitnom zakonu što se tiče radnika, u ovome slučaju o prekogranična odluka o radnicima koji dolaze u RH. Vidio sam da je bivši ministar tj. prije bi ga nazvao trgovački putnik skupih vina, skupih parfema i dezodoransa, g. Pavić ovdje se stavio kao nekakav zaštitnik radništva i jedini poznavatelj, da imam srednju školu, jel vam to problem? Znate li vi za Ivu Radonju? I ona ima srednju školu i radnica Dalmatinke. U to vrijeme mene privodilo i zatvaralo zbog njih jel žene godinu dana nisu primale plaću od Talijana Ladinija, godinu dana i sve zakone ste donosili u interesu stranih tvrtki. Pa mogu vam ih nabrojiti. Evo, teleoperateri. Pogledajte kakva su radnička prava teleoperatera koji posluju u Hrvatskoj i u Njemačkoj. Pogledajte kolika je dobit teleoperatera u Hrvatskoj i kako se ponašaju u Hrvatskoj, ne trebaju im niti građevinske dozvole za bazne stanice ni infrastrukturu i ono što je im je hrvatska politika dala, što su naši stari zaradili, to je telefonska infrastruktura, otišla je njima u ruke, a ti su nagrađeni za brojna mjesta. Zato nemojte podcjenjivati ljude, dobili ste 200 glasova preferencijalnih, a bili ste ministar, to govori o vašemu radu. A dobio sam puno, puno više od vas, pogledajte koliko pa ćete vidjeti. Pogledajte koliko. I ako vi omalovažavate ljude koji su sa 19 godina išli u Domovinski rat, ne govorim o sebi i 20 godina bili profesionalni vojnici, časnici Hrvatske vojske, mislite da samo mogu biti u HDZ-u. Je li to mislite? Je li vi mislite da mi koji smo išli u Domovinski rat braniti, zapovijedati u teškim situacijama kao sa 19 godina kad se ginulo u ovom vrijeme, na području ... [[Govornik se ne razumije.]] kraja. Da nemamo pravo govoriti o radničkim pravima. Pa ja sam iz radničke obitelji. Meni je ćaća transportni radnik bio u tvornici Dalmatinka i šta sad? Ništa manje nije bio inteligentan ni ... [[Govornik se ne razumije.]] od nas ovdje bilo koga. I nemojte tako ljude gledati, da ljudi ne razumije europske zakone. Apsolutno razumijem, otkad smo ušli u EU da nikad nismo više uvozili, nikad manje izvozili. Da 6% BDP-a je od naših ljudi koji rade vanka koje ste potrali i sad donosite Zakon o strancima bez kvota, neograničeno ulazite. A 2/3 Hrvatske su prazne. I naravno da ovaj Zakon o strancima povezan sa zakonom, sa ovim zakonom. Naravno da je povezan. Neograničen broj, bez kvote može ući ljudi. Od 2017. stranih dozvola za strane radnike je bilo 9 tisuća, 2017. 2018. 38 tisuća. 2019. 78 tisuća, ove godine 108 tisuća, što znači 100 tisuća više imamo u godini dana, u ovoj godini nego 2017. stranih radnika, a 6% BDP-a u kojoj ste vi Vladi bili, u kojoj ste se vi hvalili sa gospodarskim rastom, to je od naših iseljenih ljudi koji su ove politike potrale u Irsku, Njemačku, koje su potrale i oni šalju svojim obiteljima novac. Nažalost ne samo da su otišli oni nego i njihove obitelji, zbog toga u mom cetinskom kraju samo ima 2 razreda manje prvašića. Zbog te politike. Uništeno je radništvo. Znači radništvo je apsolutno uništeno. Ja samo kroz svoju Cetinsku krajinu mogu promatrati. Sve što je bilo radilo je uništeno. Radnik je onaj koji stvara i po Bogu i po čovjeku i po Marxu, nije bitno po kome, radnik je čovjek koji stvara. To ćemo se slagati ja, kolege, kolegice, to je manje bitno hoćemo mi u nekim političkim stvarima se slagati, ne slagati. A u čemu ste vi to veći demokršćanin od mene ili socijalist od mene, u čemu? Što to kažete? I zaista imate sposobnost omalovažavati ljude, npr. evo slučaj koji su bili u Domovinskome ratu, a koji nisu u HDZ-u u ovome trenutku, u ovome trenutku. Zašto ih omalovažavate? Zamislite da Tomi Medvedu netko reče vi ste ovakav, onakav. Mladi smo bili tada, išli smo u rat, ne znam možete li to shvatiti uopće u glavi. Išli smo se svi zajedno boriti za slobodu, za hrvatskog čovjeka, nebitno, bio u SDP-u, Možemo, u Domovinskom pokretu, u HDZ-u, svi smo se zajedno borili za Hrvatsku u to vrijeme. I netko je bio profesionalni vojnik, ja časnik 20 godina i nemojte omalovažavati ljude. Svi imamo jednako pravo ovdje raspravljati, govoriti i donositi zaključke. A da vi i SDP imate apsolutno isti politiku, to je dokazano. A rezultat je vidljiv. 2/3 Hrvatske prazne. Hvala lipo.
Ostanite, ostanite. Imate replike. G. Pavić prvi.
Hvala lijepa. Nikad nisam diskriminirao ljude po razini obrazovanja, dapače, dapače, kao ministar sam se uvijek borio da čak i pravo na edukaciju i obrazovanje bude nova generacija ljudskih prava. Prema tome, to sam se uvijek borio. No ono što me kod vas smeta, da uvijek govorite van teme, da ne govorite o ovom zakonu, ha, možda zato ste i u oporbi.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Vi ste govorili o temu di ste povezali mene i kolegicu da sličimo, ne znam koliko sličimo ja i kolegica. Vi ste govorili o temi? Vi jedino možete govoriti kao trgovački putnik o skupim parfemima, to ste radili jedino kao ministar, o vinu skupome, to je vaš posao i zadaća bila u ministarstvu. I vi nam kao ministar, dobili ste 200 glasova, ej, je li razumijete? I vi govorite o legitimitetu, ja koji sam dobio u 9. teškoj izbornoj jedinici 10 tisuća glasova, sam, bez koalicija, sa Mostom nezavisnih lista i vi koji ste dobili nakon ministarstva kao trgovački putnik sa skupocjenim, koji je išlo na teret ministarstva, koji je išlo na teret ministarstva. Trgovački putnik koji mora skrbiti o radnicima, on skrbi o parfemima skupocjenim i skupocjenom vinu i on sad i dobio je 200 glasova iza toga preferencijalno. Mislim, o čemu mi pričamo, pa vi ste govorili van teme. Pokušali ste usporediti mene i kolegicu. Hvala lijepo.
G. Stričak. Još, još, još, još ima replika, jedino ako nećete odgovoriti. Stričak, izvolite. G. Stričak, povredu Poslovnika je dao? Vi? Aha ... [[Upadica se ne čuje.]] nisam vidio povredu Poslovnika.
Znači povrijeđen je čl. 238. Kolega Bulj vrijeđa kolegu Pavića nazivajući ga trgovačkim putnikom. Smatram da ipak u ovom Visokom domu mora biti jedan dignitet i da ovo nije primjerena rasprava. Hvala.
Povredu Poslovnika ima također, i g. Bulj.
Vidim da povreda Poslovnika 238., kolega Stričak, vidim da je se stavio u ulogu odvjetnika bivšeg ministra, je li, trgovačkog putnika. Ja samo znam da je ministarstvo se najviše kupovalo parfema skupocjenih [[Upadica: I vi se pozivate na 238.?]] hrvatskih vina i dezodoransa, a to je se kupovalo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] i tu je zaista uspješan ministar, ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] trgovački putnik.
Na koji se pozivate? …/Upadica: Opomena.“… Na ... [[Govornik se ne razumije.]] i vi se isto morate pozvat na neki.
238, rekao sam.
Ste rekli?
Jesam, jesam.
Dobro. Ok, ok.
Ako mogu dobit vrime.
Ok.
Mogu dobit vrime, par sekundi?
Možete, možete. Imate još deset sekundi.
Evo kolegi Stričeku, bio je uspješan, uspješan je bio ministar kao trgovački putnik skupih vina i parfema pa povlačim ovaj Povredu Poslovnika.
Hvala, hvala lijepa. Hvala lijepa, al' sad imate repliku. Izvolite repliku.
Kolegice i kolege. Kolega Bulj je dao jedan dobar pregled rada aktualne Vlade navevši da je prije četiri godine bilo 7.000 radnih dozvola izdano, a sad prošle ili ove već skoro 100.000, to upravo govori u korist gospodarskih aktivnosti aktualne Vlade da je u proteklom mandatu gospodarstvo raslo, otvarala su se radna mjesta i upravo to je isto jedan dobar pokazatelj dobrog gospodarskog rada aktualne Vlade, da nije bilo korona krize, naravno da bi sve još bilo daleko bolje.
Odgovor gospodin Bulj.
Pa kolega, baš je korona kriza razotkrila sve loše politike, nismo samodostatni, sedam dana nek' nam se zatvori granica nećemo imati pomidore, nisu navodnjena sinjska, nisu navodnjena polja od sinjskog do slavonskog, doli od Zagore, nemamo samodostatnosti u ničeme, nikad više nismo imali poticaja u poljoprivredi, dobivaju poticaje oni koji ne znaju za stočarstvo, za krave, oni koji ne znaju koliko krava ima sisa, ti dobivaju poticaje, stočari koji se muče i mukotrpno rade, ne dobivaju ... [[Govornik se ne razumije.]] poticaje. Znači, nismo samodostatni, a kol'ko je gospodarski jaka Republika Hrvatska i kol'ko gospodarski imate uzlet za vrijeme vaše Vlade, govori 6% BDP-a, 20 milijardi kuna, kad sam to govorio u prošlom mandatu onda su se, najprije govorili da su to moje tlapnje, i premijer, i ministar, kasnije se ispostavilo da je to istina, 6% BDP-a, najviše na svitu, koje dolazi iz inozemstva i u Republici Hrvatskoj, a to je onaj dio koji je HNB registrirao, a kol'ko ljudi daju u novcu svojim obiteljima?, to vam je gospodarski rast, 2/3 Hrvatske su spaljena zemlja bez ljudi. Hvala.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Gospođa Katarina Peović imat će završno riječ, zapravo ispred Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Ma evo, imam pravo riječ?
Da, izvolite.
Prije svega da kažem da moram komentirati karnevalizacija ideje i pitanja, i problema rada se dešava upravo zato šta su nominalno lijeve stranke odustale od radnika, zato što su se u potpunosti znači odredile neoliberalnim politikama i složile s HDZ-om u svim negativnim političkim i ekonomskim trendovima, zato imate Miru Bulja. To je vaša zasluga. Rad treba cijeniti i radu treba se posvetiti u potpunosti i ozbiljno, to je moja drugarska kritika, a ovoj lijevoj strani. Druga stvar koju bih htjela reći je da je potrebno ovom Zakonu pristupiti s ozbiljno i elaborirati još jednom ono što smo ovdje u raspravi rekli jer mnogima, pa ni gledateljima neće biti baš jasno o čemu se ovdje radi. Ovdje je riječ o jednom Zakonu koji vidimo, svi se slažu oko njega jako dobro, radnici će biti zaštićeni kolektivnim ugovorom ako dolaze i ako ih se upućuje na rad u Hrvatsku, zašto onda prava ljevica jel, govori da tu postoje neki problemi, pa ću probati sažeti još jednom ono što smo ovdje iznijeli kao probleme i zašto ovaj Zakon treba gledati u korelaciji sa Zakonom o strancima. Znači moramo shvatiti da je ovaj Zakon čista formalnost, primjena europskih zakona u nas, Zakon se odnosi na europske radnike upućene na rad u Hrvatsku, no nema kako smo vidjeli baš previše europskih tvrtki koje se bave upućivanjem europskih radnika na rad u Hrvatsku. Obrnuto je čest slučaj, nisu radnici iz drugih zemalja Europske unije upućeni u Hrvatsku na rad, već su najčešće hrvatski radnici, u velikoj mjeri oni na građevini, angažirani od tvrtki koje su ih onda slale na rad u bogate europske zemlje centra. Znači ti radnici na građevini su bili jeftiniji od europskih radnika zbog čega su tvrtke registrirane u Hrvatskoj rušile cijenu rada bogatim zemljama centra, Hrvati su da tako pojednostavimo gradili u drugim zemljama, jel, i radili su to jeftinije. Bogati centar Europe zakonima se štiti, dakle od takve prakse, odlučuje se i zato je to i odgovor kolegi Paviću pa zašto mi sad tu govorimo o tome, pa na razini Europske unije također postoji regulativa u koju se mi ni na koji način ne uplićemo sa svojim specifičnom problematikom i autonomno odnosimo prema zakonima koji se tamo donose, europski centar dakle odlučuje uvesti zakone prema kojima se na upućene radnike primjenjuju ista pravila kao i na domaće, znači njemačke, danske, švedske radnike, to znači da ne samo da moraju osigurati minimalac, minimalac moraju osigurati samo ako nema proširenih kolektivnih ugovora u toj branši, već naknadu koju ima domaći radnik prema kolektivnom ugovoru ili drugačije, ili da za agencijske radnike recimo naknada ne smije biti manja od plaće radnika zaposlenog kod korisnika domaćina na istim poslovima, te da se iznos koji je stvarno isplaćen radniku bude što sličniji primitku radnika koji iste poslove radi u državi domaćinu, rekli bismo pošteno jel', jedan radnik, drugi radnik, dolaze iz različitih zemalja, dobivaju sličnu naknadu za isti posao. Na taj način se njemačke tvrtke zaštitilo od konkurencije i niske cijene rada kojom tvrtka koja radnike iz Hrvatske šalje u Njemačku, uspijeva dobiti posao u Njemačkoj, nije možda došlo do pada cijena rada u građevinarstvu, al' sigurno plaće nisu rasle, ako poslodavac može dobiti za jeftiniju cijenu radnika, on će inzistirati na toj jeftinijoj cijeni iako građevinski sektor itekako zarađuje, jel. Da bi stvar izgledala pošteno, potrebno je bilo isti Zakon napisati i izglasati u svim zemljama Europske unije, pa tako i u Hrvatskoj, ovo je taj Zakon koji štiti tvrtke koje upućuju švedske, njemačke, danske, talijanske radnike na rad u Hrvatsku, vidjeli smo koliki su to brojevi jel, 1.500 ljudi, dobro bi bilo vidjeti dakle, na koliko će se radnika sad ovaj Zakon primjenjivati, koji su to radnici, kolike su im prosječne plaće, koliko su im prosječne plaće naših radnika koji su upućeni u druge EU zemlje, a koliki će biti ti, te plaće radnika u našoj zemlji i koliko će ih uopće prihvaćati naše plaće, a zapravo će uzimati plaće iz svojih bogatijih zemalja. Vjerojatno ćemo takve radnike u nas tražiti svijećom ako izuzmemo menadžere koji upravljaju stranim tvrtkama u Hrvatskoj, a oni primaju plaću prema povoljnijoj varijanti državi iz koje dolaze. Znači austrijski menadžeri sigurno neće uzimati plaću radnika koji je ovdje u Hrvatskoj jel zaštićen ponekad kolektivnim ugovorom. Da završim dakle, ono što je puno zanimljivije i zato smo to, na tome inzistirali je zašto se ova [[Upadica: Hvala.]] pravila ne primjenjuju na Zakon o strancima?
Hvala, hvala lijepa. Gospodin Miro Bulj će završno govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Evo kad se govori o pravima radnika onda me fascinirala evo u ime kluba ću reći usporedba kolege Vidovića sa nama drugim strankama iz oporbe da smo suglasni. Politike u RH i vas i gospodina Pavića i svih koji su govorili ta sličnost, politike u RH se mogu promatrati isključivo i samo kroz rezultate trenutne. Ako govorimo o radnicima, radnika nema, nekada primjer brodogradnja u Splitu je bila brend, brend, svjetske nagrade za najbolje tankere, brodove. Nekada je iz mog kraja Cetinskog iz Zagore, tj. samo iz Cetinskog kraja 60 autobusa jutri bi išli za Split iz Sinja, a sada 1,5 kombi, to su usporedbe o radništvu, radnika je uništen do temelja, isključivo znam da smo mi u kapitalizmu, ali moramo imati socijalnu osjetljivost, mi moramo to osjećati. Zakonodavac nije radio u interesu čovika radio je u interesu samo kapitala i sad smo u situaciji, zato ne možemo razdvojiti ovaj zakon od Zakona o strancima jer nema više kvota, tj. sutra ako izglasa sabora, a većina ima ona će izglasati ja koliko sam čuo i SDP će to prihvatiti. Znači nema kvota, a u ovome trenutku imamo rapidan demografski pad i nemamo radnika na tržištu domaćih. Zašto? Jel se i loše politike od kad smo u EU, poglavito u tome dijelu, što je najgore od kada smo ušli u EU kad se je pozivalo na blagostanje je pad, je sve manje i manje radnika na našem području, a sve veća potražnja za stranim radnicima. I ovaj zakon koji rješava ove dijelove da ljudi koji će doći raditi izvanka da će imati primjenu boljeg zakonodavstva, a to se podrazumijeva da je bolje u Austriji ili ne znam nego u drugim članicama EU nego u Hrvatskoj, to se podrazumijeva. Mi imamo puno bitnijih problema koje ne rješavamo. Mi jednostavno poštivamo direktive. Evo kad se beru jagode u Vrgorcu i mandarine ljudi iz Hercegovine ne mogu prijeći i to je problem koji su također Hrvati. Jedino je zatvoren, evo sad, sad je granica jedino je zatvorena izbjeglice mogu prolaziti migranti, a jedino su zatvorene ove granice, ovi prijelazi Vaganj za Livno, jedino su zatvorene za Hrvate, mislim da svi mogu proći osim tih ljudi koji dnevno migriraju, rade u Splitu, rade u Sinju iz Livna oni 70 km moraju ići duže. Znači mi one stvari koje su trenutno i koje rješavaju probleme, samo s ovom zatvorenom granicom na Vagnji ljudi iz Livna koji rade u Sinju ili Splitu moraju 50, 60 km u jednom pravcu duže putovati ili u školu njihova djeca iz Livna, zato što je zatvoren Vaganj, a tu nam prolaze migranti ono nevjerojatno. Znači mi tu radnu snagu koju imamo i dalje gonimo da više poterajemo jednostavno i to što imamo uz granicu koja bi tribala biti nacionalni interes da se očuva taj narod u Hercegovini i tom dijelu da se očuva gdje je najuža naša granica. Znači mi imamo probleme jednostavno ih ne rješavamo, jednostavno samo pripisivamo zakone. Pa naravno da ovim zakonom se rješava da će onaj tko dođe iz Austrije radit ovde da će prije izabrat taj austrijski i to je Direktiva EU, mi ništa ovdje ne rješajemo u biti osim što ćemo potaknuti Zakonom o strancima koji je vezan s ovim zakonom. Ne možemo mi reći da Zakon o strancima gdje ni više nemamo kvote za radnike, nema više kvote za broj radnika. Rekao sam 2017. 9.000, 2020. 108.000 radnih dozvola za strance. Mi imamo 2/3 Hrvatske prazne, mi nemamo radnika, usporedio sam, evo samo splitski škver 60 autobusa išlo iz Zagore dok je škver radio kako Bog toka, mi smo sve to uništili. Pa mi kad smo radili autoput kad je se gradio, grama, splitska željezara je se borila za sisačka, splitska poglavito za opstanak, a mi grama željeza nismo ugradili u autoput iz Hrvatske, a splitska željezara se, nego smo uvozili sirovinu uvozili u Tursku, a tamo gotov proizvod vraća. Znači, mi smo uništili radništvo i radnika. Tako je i u INI, tako je i u svemu, znači u svim tvrtkama. I zbog čega smo to napravili? Zbog sitnih profitersko kapitalistički malih interesa pojedinaca. Mi smo, živimo sad u tržišnom društvu, ja sam svjestan toga, ali se zakoni nisu radili u interesu pojedinca i čovika naravno i tržišta nego isključivo samo u interesu pojedinaca ovde koji hoće da prevladaju kompletnim kapitalom i to se događa u RH. Mi imamo samo par bogatih kapitalista, nema srednjeg sloja, sve sirotinja u biti, ne sirotinja nego sad imamo 2/3 Hrvatske prazne. Ako odete van Zagreba [[Upadica: Hvala, vrijeme, hvala.]] pogledajte, vidjet ćete da je sve prazno.
Hvala lijepa. Gospođa državna tajnica Majda Burić će sad završno govoriti u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici prije svega zahvaljujem na raspravi i vrlo kratko ću za kraj samo nekoliko pojašnjenja. Dakle, ovim nacrtom prijedloga zakona kao što smo već imali prilike čuti se uspostavlja sveobuhvatni pravni okvir kojim se u pravni poredak RH u jednom aktu preuzimaju Direktive EU, a osnovni im je cilj zaštita radnih prava odnosno uvjeta rada upućenih radnika. E sada, kako bi bilo puno jasnije to što sam rekla, ja bih voljela iznijeti i jedan primjer. Pa, recimo, uzmimo za primjer građevinskog radnika budući da su i oni ustvari najčešće upućeni radnici. E, ako taj građevinski radnik bude upućen, recimo iz Italije, on ostvaruje prema svojem Kolektivnom ugovoru plaću od npr. 1500 eura, a proširenim Kolektivnim ugovorom za graditeljstvo u RH on bi imao na plaću od 4500 kn. Prema čl. 7 ovoga zakona koji se odnosi na primjenu povoljnijega prava u tom slučaju taj zamišljeni talijanski radnik ostvarit će pravo na svoju talijansku plaću. Međutim, ako takav građevinski radnik bude upućen iz, npr. BiH, u kojoj ima pravo na plaću od 3000 kuna, za vrijeme trajanja njegovog upućivanja na rad u RH, on će u tom slučaju imati pravo na plaću od 4500 kuna prema proširenom Kolektivnom ugovoru. Dakle, svrha je ovoga zakona veća jednakost upućenih radnika, podizanje prava upućenih radnika i vrlo pojednostavljeno rečeno, da strani radnik ne može biti jeftiniji od domaćega radnika. Također, ono što moram spomenuti, i ustvari posebno naglasiti jest pitanje kvote odnosno izdanih radnih dozvola u 2020. g. jer je nekoliko puta rečena netočna informacija, dakle do sad je izdano radnih dozvola 25 781 u ovoj godini, što je 33% konzumacije, odnosno iskorištenja, slobodnih je još 45 021. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Replika, g. Bulj.
Baš mi je drago da je povezano Zakona o strancima, da, to je istina da je 78 tisuća dozvola trebalo odobriti, ali je zbog koronakrize taj broj tako recite, nije odobren, zbog koronakrize. Taj broj od 78 tisuća, a u RH sad ima preko 30 tisuća koji rade, rekli ste 25 negdje, je li. To je tih 108 tisuća koji bi trebali biti ove godine, ali koronakriza je utjecala na to da taj dio koji imaju dozvolu, nisu trenutno, nisu konzumirani. To je istina. Recite mi, koliko je 2017. g. bilo, 2018., 2019. koliko je bilo radnih dozvola stranaca i da li je povezan Zakon o strancima i više da nemamo kvota, da more ulaziti koliko god treba, sa ovim zakonom koji vi nama sad ovdje prezentirate, da li je to povezano? Hvala.
Gđa. Burić, izvolite.
Još jedanput naglašavam, poštovani zastupniče Bulj, da je ova Vlada itekako zaštitila radnike i poslodavce posebice u koronakrizi. Ono što treba posebno naglasiti jest da mi danas u odnosu na kraj 2. mjeseca ove godine imamo 16 tisuća osiguranika više, što znači 16 tisuća više radnika.
Hvala. Ne, ne, ne, ne može tako. Imate još nešto reći gđo. Burić, gotovo je? Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada je na redu: - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2019/1150 o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja, prvo čitanje, P.Z.E. br. 9; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. S nama je državna tajnica gđa. Nataša Mikuš Žigmana, Žigman, oprostite, iz Ministarstva gospodarstva i održivoga razvoja. Želite li imati uvodnu riječ? Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažene zastupnice i zastupnici, evo, dozvolite da ispred Vlade RH kao predlagatelja ovog zakona podrobnije izložim, dakle sam njegov sadržaj odnosno ciljeve i svrhu koji se zakonom, a i uredbom koju ovaj provedbeni zakon omogućuje, koji želimo postići. Ovaj zakon se odnosi, kao što je uvodno rečeno na provedbu Uredbe EU parlamenta i vijeća 2019/1150 o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja. Dakle, naglašavam da se ono odnosi na privatne subjekte, na poslovne subjekte, a ne na fizičke osobe, to je bitno reći u samom uvodnom dijelu. Što želimo postići samom uredbom, odnosno provedbenim zakonom? Uredba je naravno izravno primjenjiva u hrvatskom pravnom sustavu. Ona želi postići da na ispravan način funkcionira zajedničko tržište, tržište EU čiji je naravno i Hrvatska član, a na način da se osigura da poslovni korisnici odnosno privatni subjekti koji koriste usluge internetskih platformi kao što su Google, Apple, Amazon ili u slučaju Hrvatske imamo nekoliko platformi poput e-Kupi ili Bazara ili drugih, dakle da poslovni korisnici koji koriste njihove usluge imaju osiguranu transparentnost u svom poslovanju i isto tako djelotvornu pravnu zaštitu. Prema istraživanju koje je proveo Eurobarometar gotovo polovina odnosno 42% malih i srednjih poduzeća na razini EU svoje proizvode i usluge prodaje putem internetskih tržišta i naravno taj trend je u porastu osobito s obzirom na okolnosti od ožujka odnosno početka ove godine i pandemije COVID, dakle svakako se pojačava odnosno povećava trend e-trgovine. Mala i srednja poduzeća u pravilu to čine kada rade sa internetskim platformama po sistemu ključ u ruke što znači da im internetske platforme daju svoj oglasni prostor, ustupaju im svoje sustave plaćanja što je za njih povoljnije u odnosu na onu situaciju kada bi to trebali činiti pojedinačno, a isto tako osiguravaju neke norme odnosno uvjete poput mehanizama zaštite potrošača koji su naravno zakonom propisani i kojih se svi pružatelji usluga odnosno tvrtke koje nude određenu robu moraju pridržavati. Međutim, usprkos tome što trgovanje posredstvom takvih internetskih posrednika i platformi svakako nudi koristi koje sam prethodno spomenula za male i srednje poduzetnike. Događale su se često situacije u kojima su velike internetske platforme ustvari koristile svoj povlašteni položaj u odnosu na poduzeća sa kojima su na ovaj način surađivala i radila su na nezakonit način. Analize koje je provela upravo Europska komisija na tržištu EU pokazala je da gotovo 50% europskih poduzeća koja posluju i surađuju sa platformama da se oni susreću sa nekom vrstom problema. Pa evo dozvolite mi da istaknem jedan takav primjer kako bih oslikala konkretno o čemu se može raditi. Jedan od poznatijih primjera je tvrtka Spotify mala tvrtka koja je pružala odnosno pruža usluge reprodukcije glazbe putem velikih internetskih platformi odnosno mogućnost da se putem primjerice Applea ili Facebooka kupi odnosno sluša komercijalna glazba. Nakon sklapanja ugovora dakle nakon što je tvrtka počela zbog interesa potrošača i zbog korištenja njihove usluge putem takve platforme zarađivati dosta velike iznose profita, platforme su željele mijenjati uvjete pod kojima su inicijalno sklopili takav ugovor odnosno na tome dodatno zarađivati u odnosu na onaj prvotno sklopljeni ugovor. To dovodi upravo male i srednje poduzetnike da moraju protiv internetskih platformi podizati tužbe, da na taj način moraju tražiti svoje pravo i da se onemogućuju u tome da i dalje inoviraju i da stvaraju nove poslovne modele. Moram reći da u slučaju Hrvatske nisu zabilježeni takvi značajniji slučajevi, ali naravno ova uredba se odnosi na područje cijele EU pa tako onda i Hrvatske kao njenog dijela. Navedeni problemi s obzirom da su se rješavali u sudskim postupcima često su dovodili male i srednje poduzetnike u situaciju da oni zbog toga što nemaju dostatnih financijskih resursa ili ljudskih kapaciteta za sudjelovanje u takvim sudskim postupcima koji znaju biti naravno i dugotrajni, nisu jednostavno mogli na zadovoljavajući način ostvarivati ili na dovoljno brz način ostvarivati svoja prava. Stoga je ova zakonska inicijativa koju je pokrenula Europska komisija i koja je rezultirala uredbom direktno primjenjivom u našem pravnom sustavu upravo važna za stvaranje zakonodavnog okvira kojim se jamči pošteno i učinkovito tržišno natjecanje u ovom obliku poslovanja. Dakle cilj je uredbe i cilj je ovog provedbenog zakona koji sada predlažemo bolja i učinkovitija zaštita poslovnih korisnika od internetskih platformi, budući ugovorni odnosi sami po sebi i sustavi u kojima su se ti problemi rješavali nacionalno nisu pružali dostatnu zaštitu malih poslovnih korisnika. Donesena je uredba, a ne direktiva upravo iz razloga da se ona na jednak način i pod jednakim uvjetima izravno primjenjuje u svim državama članicama EU. Stoga je državama članicama i to je upravo ono što mi činimo ovim provedbenim zakonom, preostalo odrediti i urediti provedbena i nadzorna tijela, pa tako ovaj prijedlog zakona predviđa da tijelo nadležno za provedbu uredbe bude ministarstvo nadležno za poslove gospodarstva odnosno matično ministarstvo iz kojeg ja dolazim i tijelo nadležno za inspekcijski nadzor je Državni inspektora RH. Uz naredbene, provedbene i inspekcijske mehanizme ovaj provedbeni zakon također uređuje prekršajne postupke i mjere kojima će se isti prekršaj kažnjavati i to na način da oni budu takvi da odvraćaju potencijalne počinitelje takvih djela od njihova počinjenja. I možda samo evo kratko sa se osvrnem na neke stvari koje su danas bile izrečene odnosno upitane i na samoj sjednici Odbora za zakonodavstvo. Dakle uredba se odnosi prvenstveno na internetske platforme gdje se spajaju dva poslovna subjekta u cilju prodaje, dakle ona ne ide šire od toga, bitno je da se radi i o prodaji, dok se druge usluge internetskog posredovanja rješavaju drugim propisima, primjerice za kreditne i bankarske institucije postoje zasebni propisi, a ostalo internetsko posredovanje je predmet Zakona o elektroničkoj trgovini odnosno novog akta koji je trenutno u pripremi na razini EU tzv. … [[Govornik se ne razumije]] znači Propis o digitalnim uslugama. Drugo je bilo pitanje zašto nadzor u državnom inspektoratu s obzirom da i MUP ima određene ovlasti i nadležnosti nad internetskim prometom. MUP svakako se bavi, dakle sličnim dijelom posla, međutim on prvenstveno analizira i sankcionira nezakonite radnje putem interneta i bavi se pitanjem ilegalnih sadržaja, dok pitanje trgovine naravno rješava onda državni inspektorat i iz tog razloga je ovdje predloženo, dakle da se njemu u nadležnost dade upravo nadzor nad provedbom ovog zakona. Kada govorimo o državnom inspektoratu onda naravno on, predviđeno je da on radi na način kako radi i kod ostalih oblika trgovine, a to je da se prije svega izda upozorenje. Ukoliko se počinitelj prekršaja tijekom provedbe nadzora ili u razumnom roku, znači od nekoliko dana ponaša na način da otkloni svoju pogrešku ili prekršaj koji je počinio onda neće biti potrebno pokretati prekršajni postupak, a u suprotnom naravno može se pokrenuti odnosno treba pokrenuti prekršajni postupak ili ići na alternativno rješavanje sporova. Kod alternativnog rješavanja sporova bi se koristili postojeći mehanizmi koji su već uspostavljeni u vidu ili centara za mirenje ili sudova časti pri HGK, HOK i drugim tijelima i sa njima smo već stupili u kontakt upravo kako bi se senzibilizirali i počeli specijalizirati i za ove oblike alternativnog rješavanja sporova. I zadnje istaknuto pitanje je bilo pitanje oporezivanja internetskih posrednika ukolko su oni uspostavljeni u mjestima u tzv. poreznim oazama, dakle mjestima gdje se ili ne plaćaju porezi ili se plaća smanjena stopa, pa na taj način ostvaruju i veću razinu dobiti. Isto tako, budući je to pitanje naravno u nadležnosti Ministarstva financija i evo ja mogu samo ispred Ministarstva gospodarstva reći da se na tome radi na razini EU i da svakako Hrvatska pruža punu podršku tome da se porez na dobit plaća ovisno o tome gdje je poslovni subjekt pretežito digitalno prisutan odnosno tamo gdje pretežito prodaje svoju uslugu ili neko dobro koje naravno proizvodi. Evo, to je bio samo kratak osvrt u stvari na današnju sjednicu Odbora za gospodarstvo. Zahvaljujem vam na pažnji i na podršci ovom provedbenom zakonu.
g. Dario Zurovec je tražio ovaj repliku, izvolite.
Eto, poštovana i poštovani zastupnici, prvenstveno bi se zahvalio za današnju dosta konstruktivnu raspravu evo na samom Odboru za gospodarstvo, htio bih samo istaknuti jednu općenitu stvar da sada ne ulazim u detalje ovoga zakona. Inače ove sve kazne, znači koje su inače propisane s obzirom da o uredbi se svaka država treba pobrinuti je da te kazne budu proporcionalne i pravilne. Mislim da ovo kad mi stavljamo od do da možda ponekad i previše daje mogućnosti i samim inspektorima ili onome ko vrši nadzor da praktički onoga ko mu je pod navodnicima bliži možda kazni manje, onoga ko mu nije tolko bliži možda kazne za više. Ja uvijek volim da su ipak stvari taksativno navedene kao što sam evo naveo i na samom to odboru, neki prekršaji bi se možda mogli više naplatiti, a neki manje jer ipak kad ste vi subjekt nije isto ako platite 60 000 kuna, a kazna npr. 50 kao pravni subjekt i 10 kao fizička osoba ili ako platite 150 000 kuna. To je samo evo jedno [[Upadica: Hvala, vrijeme]] [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite, odgovor izvolite.
Kada govorimo o fizičkim osobama u stvari se mislilo na obrt jel zato je ta formulacija unesena u zakon, a naravno u svakom zakonu postoji određen raspon, propisan određen raspon u kojem se može izreći kazna ovisno o tome kolika je ustvari ozbiljnost počinjenog prekršajnog dijela.
Druga replika g. Zvane Brumnić.
Poštovana, ovako, primijetio sam da ste u svojoj raspravi već sami napomenuli da postoji određeni problem vezano za sudove odnosno da ovi mali obrtnici će vrlo teško izborit svoju pravdu na sudu imajući u vidu i činjenicu da to košta i činjenicu da to traje. Da li je moguće u sam zakon onda ugraditi onome kome se izrekne kazna da se na neki način propiše i obeštećenje koje bi trebao platiti nekome bez da ovaj mora ići na sud? Mislim na neki način to ne mora možda biti veliki iznos, ali ako naše obrtnike utjeramo u to da odu na sudove, mnogi od njih vjerojatno neće dočekat presudu. Evo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kao što sam uvodno objasnila, dakle s obzirom na trajanje postupaka, ne samo u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama članicama EU, predložilo se ovakvo rješenje za koje se smatra da će brže dovesti do toga da se isprave određene pogreške odnosno prekršaji koji u ovom slučaju pružatelji internetskih usluga odnosno platformi, mogu počiniti prema poslovnim korisnicima. Krajnja instanca je uvijek sud, dakle ukoliko po postupanju državnog inspektorata ili ukoliko neuspješno završi postupak mirenja ne bude, dakle se došlo do pravičnog rješenja, naravno uvijek sud postoji kao instanca kojoj se bilo koja strana može obratiti kako bi došla do onoga što smatra da je za nju pravično. U ovom trenutku dakle ne postoji mehanizam prema kojem bi se obeštećenje reguliralo kroz ovaj zakon. Dakle, u slučaju da netko smatra da mu je počinjena šteta on će trebati posebnom parnicom potraživati takvu [[Upadica: Vrijeme.]] štetu i na taj način doći do obeštećenja.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Gotovi smo sa replikama. Gospođa državna tajnice, gotovi smo sa replikama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je gospodin Žarko Tušek ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, uvažena državna tajnice eto velik dio svega oko ovog zapravo tehničkog i provedbenog zakona, onoga što je bitno i o čemu smo razgovarali danas na Odboru za gospodarstvo iznijela je i gospođa državna tajnica, sjednica je bila vrlo konstruktivna i vrlo dobra i jedan niz čak i konkretnijih prijedloga je iznijet pa ćemo eto uvjeren sam imati u drugom čitanju i definiraniji i razrađeniji prijedlog zakona, provedbenog zakona no uvodno prije nego istaknem nekoliko momenata kojih ja smatram da su također bitni u ime Kluba HDZ-a istaknuo bih važnost uredbe kao dokumenta važnog za funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU općenito. Naime, svi smo svjesni da internetske platforme nude pristup preko, vrlo različitim tržištima potrošačima i da su postale sučelje za milijune poduzeća velikih i malih, da je internetska maloprodaja il da je prodaja izrazito razvijena, da je tu niz profesionalnih usluga i aplikacija i da je jednostavno to jedan segmenat ekonomije koji je danas nezaobilazan. Također, …/nerazumljivo/… tražilice generiraju veliku internetskog prometa za sva poduzeća pa im je upravo njihova pozicija kao nekakvog posrednika na tržištu u poslovnim odnosima sa kupcima omogućavala da se uključe u nepoštene trgovačke prakse koje mogu nanijeti značajnu ekonomsku štetu tvrtkama koje takve tražilice koriste. Malo sam se pripremao za ovu raspravu pa eto sam također došao do podataka ozbiljnog istraživanja koje je rađeno sa pozicije EU, koje je anketiralo gotovo 3.500 tvrtki imalo nekoliko ozbiljnih studija o svim pravnim i ekonomskim aspektima ovog dijela tržišta, svih tih platformi koje se koriste, načinima njihove poslove prakse i svega ostaloga što je važno u tom segmentu. Važno je također za spomenuti gotovo 46% poslovnih korisnika koji su bili anketirani u tom istraživanju primijetilo je probleme u njihovim poslovnim odnosima sa platformama, a gotovo 21% je iskazalo da te probleme vidi vrlo često. 66% anketiranih malih i srednjih poduzeća iz EU objašnjava da njihov položaj u rezultatima pretraživanja ima značajan utjecaj na njihovu prodaju, a to znači da su u startu zakinuti ako eventualno ne prihvate nametnutu praksu pružatelja usluge koja možda odstupa od poštenog poslovanja. Pokazalo se da postojeće ili predviđene mjere država članica ne pokrivaju čitav niz potencijalno štetnih trgovačkih praksi niti raspon internetskih posrednika na platformi koji se u njih mogu uključiti i upravo zbog toga danas i zapravo imamo ovaj provedbeni zakon koji usvajamo tj. usvojit ćemo uredbu Europske komisije. Znači suština ove uredbe je transparentnost, jasni i dostupni uvjeti poslovanja, pravednost i djelotvornost u pravnoj zaštiti ugovornih dionika poslovnog odnosa. Davanje tvrtkama veće predvidljivosti u njihovim odnosima sa platformama kao i učinkovita sredstva za rješavanje problema se to skupa treba potaknuti njihovu upotrebu mrežnih platformi kao sredstva za rast njihovog poslovanja, a to je izuzetno važno za sva naša mikro, mala i srednja poduzeća koji najčešće koriste ovakve usluge. Ovdje također treba spomenuti i poziciju potrošača kao krajnjeg korisnika iako se ona na njih, ova uredba na njih na neki način utječe neizravno, oni bi također trebali imati korist od njezina donošenja jer je povjerenje, predvidljivost i pravna sigurnost u internetskom okruženju također izrazito važna i za potrošače. Jedna od tema koje je dotaknula i gospođa državna tajnica, a koje je danas bilo vrlo interesantno debatirana na Odboru za gospodarstvo jest pitanje poreza i oporezivanja internetskih i digitalnih usluga tzv. digitalnog poreza budući da smo svjesni da veliki multinacionalni, internetski i softverski divovi ostvaruju prihode diljem svijeta, a svoje fiskalne centre zasnivaju na teritoriju sa niskim porezima kako bi izbjegli plaćanje poštenog udjela poreza u mjestu poslovanja. Sa pozicije te tema, ako govorimo o velikim multinacionalnim korporacijama mislim da smo sa time svi upoznati, da tu temu više-manje svi smo artikulirali u javnom prostoru, no eto ta tema je važnija sa pozicije malih trgovačkih društava budući da eto i građani RH mogu osnivati trgovačka društva u ostalim zemljama članicama EU, vršiti usluge internet prodaje i eventualno na taj način koristiti bolje porezne situacije za sebe u tim državama članicama EU, znači manju stopu PDV-a u nekim granama trgovine ukoliko za to ima potrebe i koristi, a vidljivo je da to ima. Također, razgovarali smo danas i o temi facebook oglašavanja i činjenica da se eto putem facebooka velik dio trgovine vrši čak što najčešće rabljene robe koji također ne podliježe porezima, zapravo to je danas bila tema na jednoj od emisija na HRT-u danas ujutro, tako da to je jedno veliko, veliko područje koje treba kvalitetnije i ozbiljnije i sa pozicija poreznih zakona regulirati. Prije svega sa pozicije EU kao jedinstvenog tržišta, a onda normalno i sa pozicije zemlje, svake zemlje članice pojedinačno. Eto, da sada ja u tehničkom smislu više ne govorim oko toga što prijedlog zakona ovog provedbenog propisuje, sve te točne stavke i naznake istaknula je državna tajnica u ime Ministarstva gospodarstva kao predlagatelja. Ja samo mislim da bismo trebali podržati ovakav prijedlog provedbenog zakona normalno u prvom čitanju, da bismo trebali pokušati uvažiti koliko to maksimalno moguće konstruktivnu raspravu koja je danas bila na sjednici Odbora za gospodarstvo. Radi se jednom iznimno važnom segmentu ekonomije i tržišta koje treba regulirati i u kojemu u poslovnom smislu treba uvesti puno, puno više reda nego što to danas ima. Eto, u tom smislu ja vam zahvaljujem na pažnji i svako dobro.
Hvala i vama. Sada je na redu gđa. Vesna Nađ ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle Uredba (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanje pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja, primjenjuje se od 12. srpnja 2020. Uredba je u cijelosti obvezujuća, izravno se primjenjuje u svim državama članicama pa tako i u RH. Svjedoci smo da sve više građana kupuju preko interneta a posebno je porasla prodaja digitalnim putem za vrijeme pandemije COVID-a 19 budući da možete kupovati iz sigurnosti svoga doma i ne odlaziti fizički u trgovinu ili shopping centar pa i kad se odlučimo za fizički način kupovine, malo kako se to kolokvijalno kaže prosurfamo kako bi pronašli tko od trgovaca nudi robu koju želimo kupiti. Više od 2 milijuna hrvatskih građana kupuje online u vrijeme pandemije COVID-a 19 i vjerojatno će taj trend i se i nastaviti. I dok se prije pandemije online najviše kupovala odjeća, obuća i modni dodaci te bijela tehnika, danas se sve više kupuje hrana i prehrambeni proizvodi i sve više nam se čini da internetske tražilice prije nego što smo se odlučili za kupnju nekog proizvoda, već same upravo nama nude određenu vrstu proizvoda kao da nas uhode i znaju naše želje i preferencije pa tako ako opremate stan i namjeravate kupiti trosjed, koju god stranicu otvorite na internetu, nudit će vam se trosjedi određenih proizvođača i sada je pitanje zašto upravo takvih proizvođača a ne nekih drugih? Očito svaka tražilica ima svoje algoritme odnosno način na koji tražilice odlučuju o redoslijedu rezultata pretraživanja. Tako se korištenjem algoritama nastoji što preciznije ispunjavati želje onih kojih pretražuju da bi pronašli željene informacije, odgovore, proizvode i usluge. Hoće li Google ili korporacije slične ekonomske snage svoje algoritme učiniti transparentnijima, čisto sumnjam jer će se pozivati na poslovnu tajnu. Pitanje je koliko je umjetna inteligencija sudjeluje u kreiranju takvih algoritama? Sigurno svakim danom sve više. Sve veća ovisnost poslovnih subjekata određenim internetskim uslugama podrazumijeva da pružatelji takvih usluga internetskog posredovanja mogu sudjelovati u brojnim potencijalno štetnim poslovnim praksama koje ograničavaju prodaju poslovnim korisnicima putem tih pružatelja i mogu ugroziti njihovo povjerenje. Ova uredba dobra je inicijativa za zaštitu mikro, malih i srednjih poduzeća kao prvih korisnika tih usluga kao i za stvaranje zakonodavnog okvira koji se jamči pošteno i učinkovito tržišno natjecanje. Nama bi u RH trebalo također biti od iznimne važnosti da se malim i srednjim poduzećima omogući najveći povećanje prilika za rast na jedinstvenom digitalnom tržištu putem vlastite internetske stranice i putem internetskih platformi i da poduzeće koje ima vlastitu internetsku stranicu, dođe do što više potencijalnih kupaca. Internetski sustav treba biti konkurentan, pravedan i transparentan, da se poduzeća ponašaju odgovorno i predvidivo. Sigurno vam se događalo kad ste ukucali u tražilici traženi proizvod, da vam se u tražilici ne pokazuje poduzeće koje ste imali na umu ili vam pak nije bilo jasno po kojim parametrima vam se nude stalno jedni te isto proizvodi odnosno jedna te ista poduzeća. Kakva je garancija za učinkovitu primjenu ove uredbe? Sukladno čl. 15. uredbe, svaka država članica osigurava primjenu i učinkovitu provedbu ove uredbe. Države članice utvrđuju pravila o mjerama koje se primjenjuju na kršenje ove uredbe te osiguravaju njihovu provedbu. Predviđene mjere moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Kao kad govorimo o odvraćajućim mjerama, tu bi svakako trebalo unijeti preventivne mjere za sprječavanje postupaka kojim bi se onemogućavalo ostvarivanje cilja ove uredbe a to je osiguravanje pravednog, predvidivog, održivog i pouzdanog internetskog poslovnog okruženja u okviru unutarnjeg tržišta na razini Unije. U uredbi se navodi da ovom uredbom ne bi trebalo obvezati države članice da predvide provedbu po službenoj dužnosti ili nameću novčane kazne. Prijedlogom zakona o provedbi navedene uredbe kao nadležno tijelo za provedbu uredbe, propisano je tijelo državne uprave nadležno za poslove gospodarstva, dakle Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja u kojem se sukladno uredbi o unutarnjem ustrojstvu toga ministarstva ustrojava i služba za inovacijsku infrastrukturu. Kako to samo moderno zvuči. Ta bi služba trebala između ostalog obavljati i poslove koji se odnose na koordinaciju poslova, razvoja i unaprjeđivanja informacijskih sustava za podršku digitalne transformacije i gospodarstva. U službi je prema uredbi o unutarnjem ustrojstvu predviđeno 5 djelatnika, pitam se koliko je od njih informatičke struke koji bi mogli kompetentno nositi se sa izazovima provedbe ove uredbe? U prijedlogu zakona za provedbu navedene uredbe, navodi se da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu. Pitanje na koji način će Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja obavljati provedbu ove uredbe? Zar se neće bar organizirati neka edukacija što bi kodeks koji se predlaže trebao sve regulirat? Sumnjam da su djelatnici ministarstva kompetentni za izradu oglednog primjerka takvog kodeksa. Informatički stručnjaci koji bježe iz državne uprave kao vrag od tamjana jer su plaće daleko niže nego ih mogu dobiti u gospodarstvu, neće hrliti u Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Dakle, vanjski konzultanti će ipak nešto koštati. Neozbiljno je navoditi da za provedbu zakona nije potrebno sredstva u državnom proračunu. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja prikuplja i relevantne informacije u suradnji sa Europskoj komisijom o odnosima između pružatelja usluga internetskog posredovanja i njihovih poslovnih korisnika te između internetskih tražilica, korporativnih korisnika internetskih stranica. Kako će prikupljati te relevantne informacije, to iz ove odredbe nije jasno, a u obrazloženju ništa nije navedeno. Također je navedeno da će tijelo državne uprave nadležno za gospodarstvo poticati osnivanje specijaliziranih miriteljskih tijela za rješavanje sporova i postizanje dogovora sa posebnim subjektima u pogledu sklapanja izvansudskih nagodbi. Također, nije jasno kako će to ministarstvo poticani osnivanje specijaliziranih miriteljskih tijela za rješavanje sporova. To je deklaratorna odredba koja nema nikakvu težinu na koji način će se postići osnivanje specijaliziranih miriteljskih tijela. U obrazloženju se navodi da će tijela nadležna za gospodarstvo u suradnji s Europskom komisijom i relevantnim dionicama poticati uspostavljanje specijaliziranih miriteljskih tijela koja u ovom trenutku mali broj na razini EU-a, a kamoli u RH, a jedan od pozitivnih primjera je centar za mirenje pri Hrvatskoj obrtničkoj komori. Ako ih je mali broj na razini EU-a nema šanse da ćemo uskoro u RH imati još koje miriteljsko tijelo. Inspekcijski nadzor nad provedbom ove uredbe provodi tržišna inspekcija sukladno Zakonu o Državnom inspektoratu. Pružatelji usluga internetskog posredovanja dužni su radi provedbe inspekcijskog nadzora službenicima tržišne inspekcije omogućiti uvod u podatke o poslovanju, uvid u poslovnu dokumentaciju i pridruženu racionalnu opremu i uređaje koji su u svezi s obvezama propisanim ovim zakonom i uredbom. Kako će to tržišni inspektori vršiti inspekcijski nadzor nad pružiteljima internetskog posredovanja uvidom u računalnu opremu i uređaje? Nije li to malo smiješno kad govorimo o on line trgovini na internetu. Osim toga kad znamo da nema u državnoj upravi dovoljno službenika informatičke struke još će puno vode proći Savom dok će tržišna inspekcija biti kompetentna da vrši inspekcijski nadzor u digitalnoj sferi internetskoj trgovine, ali zato su predviđene visoke novčane kazne u prekršajnom postupku. Za pravnu osobu od 50 do 100.000 kuna. Očito je da kad država ne zna kako prevenirati neko nepoželjno ponašanje onda zna propisati visoke novčane kazne. Zato je trebalo propisati edukaciju i prevenciju, a ne visoke novčane kazne. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Bojan, Bojan Glašavić govorit će ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevoga bloka. Izvolite.
…/Govornik govori stranim jezikom./… Poštovane kolegice i kolege u državi koja još uvijek nije nadvladala pečat, danas trebamo govoriti o nečemu što je predmet ja bih rekao više sadašnjosti nego budućnosti i dalje ali svejedno izuzetno bitan. Pitanje o kojem mislim o kojemu su moje kolegice i kolege, prethodnice i prethodnici govorili mnoga pa ja neću, neću dužiti o tome ipak ima potrebu reći da je jedna od većih bitaka našeg vremena, barem kada je u pitanju naša država da je dovedemo do one razine na kojoj su sad već neke druge države članice EU koje razumije da suverenitet moderni našega vremena je više onaj u digitalnom eko sustavu nego ovaj u fizičkim prostorima i u tom smislu ono o čemu danas razgovaramo je dobro zato što se bavi upravo time. U konkretnom ovom predmetu mislim da je, smatramo zapravo jer govorim u ime kluba zastupnica i zastupnika, smatramo da je jedna od glavnih stvari o kojoj bi možda trebalo govoriti pitanje odnosa između krajnjih korisnika i internetskih posrednika. I kolegica Nađ je načela donekle tu temu, smatramo da je u ovome dokumentu nema mnogo prostora manevarskog, ali ono o čemu treba možda razgovarati je pitanje definiranja, definiranja kazni. Dakle, smatramo da nije isto, dakle da ne mogu na isti način biti iako je predložen raspon kazni, smatramo da bi možda trebalo na drugačiji način definirati kazne u slučaju kršenja ovih odredbi. Jedna država članica EU definirala je kaznu u iznosu do 1% prometa koji je pružatelj usluge internetskog posredovanja ostvario od administracije on line platforme u prethodnoj financijskoj godini. Dakle, taj postotak je iz naše perspektive prenizak međutim trebalo bi razmotriti s obzirom da govorimo o ogromnim kompanijama, govorimo o Amazonu, govorimo o Googleu, dakle to su kompanije koje našu kaznu do 50.000 kuna ne da neće osjetiti nego će pitati da li mogu dati još nešto da imamo za kavu ili za ćevape ovaj, mislim da je to zaista smiješno. Ako želimo propisivati bilo kakve sankcije posrednicima onda smatram da te sankcije trebaju biti nešto smisleno. Naravno kazne koje su predviđene za male i srednje poduzetnike one su, za koje je pretpostavka da su iz ovog našeg sustava one su puno primjerenije naravno. Međutim, ako govorimo o velik internetskim platformama koje posreduju onda smatramo da ih treba definirati ne u apsolutnom nego u tom relativnom iznosu i onda je to nešto čemu bi možda nadam se da će predlagatelj razmisliti. Smatramo da je osim toga pitanje inspekcijskog nadzora je nešto o čemu mi ovdje kao zakonodavna vlast možda i nemamo mnogo toga za reći barem u ovome trenutku jer je to pitanje izvršne vlasti, ali kažem ono što smatramo da bi bilo vrijedno razmotriti vrlo ozbiljno je pitanje tih kazni i kako ih definirati. Pogotovo prema, prema posrednicima jer na kraju krajeva i u EU i u Europskom parlamentu se i u prethodnom njegovom sazivu mnogo raspravljalo o tome na koji način kontrolirati upravo takve, takve velike on line platforme jer one su, one na neki način i u nekim slučajevima imaju veće mišiće od nekih država članica. Tako da evo kažem ako propisujemo kazne onda bi trebalo biti nešto što je i u tom kontekstu smisleno. Toliko od našega kluba. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Pustimo još jednu zapravo pojedinačnu raspravu imati gospođa Danica Baričević, izvolite. Onda nakon toga ćemo imati prekid do 15 i 30.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, štovane kolegice zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, Prijedlog zakona o provedbi Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja koje se nalazi ispred nas daje nam priliku da provedemo pravila koji ćemo, kojima ćemo osigurati da svi korisnici internetskog posredovanja u nuđenju svojih roba i usluga dobiju kvalitetan pristup tržištima i trgovinskim prilikama, da uživaju prikladno transparentnosti i pravednosti i da imaju mogućnost djelotvorne pravne zaštite. Jednako je važno da se regulacijom ovih usluga poboljšava i dobrobit potrošača. Poduzeća dobivaju novi pristup novim tržištima, a potrošači dobivaju povećanje izbora robe i usluga. Gotovo polovina malih i srednjih poduzeća prema istraživanju Eurobarometra izjavilo je da se koristi internetskim tržištima za prodaju svojih proizvoda i usluga, a potrošači su dobro prihvatili usluge internetskog posredovanja. S druge strane sve to nosi i izazove koje je potrebno rješavati kako bi se osigurala pravna sigurnost, te održivo i predvidljivo poslovno okruženje. Procjena učinka koju je sigurnost, te održivo i predvidljivo poslovno okruženje odnosno provela Europska komisija pokazala je da se gotovo 50% europskih poduzeća koje posluju na internetskim platformama susreće zapravo s problemima. Ova je zakonska inicijativa od ključne važnosti osobito za zaštitu mikro malih i srednjih poduzeća, kao i za stvaranje zakonodavnog okvira kojima se jamči pošteno i učinkovito tržišno natjecanje. Usluge internetskog posredovanja mogu biti ključne za poslovni uspjeh poduzeća koje upotrebljavaju takve usluge kako bi doprli do potrošača. Kako bi se iskoristili svi prednosti ekonomije internetskih platformi važno je da se poduzeća mogu pouzdati u usluge internetskog posredovanja s kojima ulaze u te trgovinske odnose. Platforme i tražilice, dakle važni su kanali putem kojih europska pouzeća dopiru do svojih kupaca, no mora se osigurati da ne zloupotrebljavaju svoje ovlasti i tako nanose štetu svojim poslovnim korisnicima. Pružatelji usluga internetskih platformi često imaju veću pregovaračku moć što im u praksi omogućuje da postupaju jednostrano na način koji može biti nepravedan i štetan za legitimne interese njihovih poslovnih korisnika i neizravnog potrošača u uniji. Ovom uredbom uređuju se takve potencijalne poteškoće u ekonomiji internetskih platformi, donose se jasni propisi o transparentnosti i uspostavlja se učinkovit sustav za rješavanje sporova. Dakle, povećavanje transparentnosti znači da pružatelji internetskih usluga posredovanja moraju osigurati da njihovi uvjeti za profesionalne korisnike budu lako razumljivi i dostupni. To među ostalim uključuje obvezu da se unaprijed objasne mogući razlozi za ograničavanje, obustavu ili ukidanje njihovih usluga. Osim toga, pružatelji internetskih platformi moraju sastaviti i objaviti opće politike o tome kojim se podacima proizvedenima putem njihovih usluga može pristupiti, tko im može pristupiti i pod kojim uvjetima na način koji postupaju s vlastitim proizvodima i uslugama u usporedbi s onima koji pružaju njihovi profesionalni korisnici, na koji način primjenjuju ugovorne odredbe za zahtijevanje najpovoljnije ponude ili cijene proizvoda i usluga koje nude njihovi profesionalni korisnici. Internetske usluge posredovanja i internetske tražilice između ostalog moraju utvrditi opće kriterije prema kojima se određuje način rangiranja proizvoda i usluge u rezultatima pretraživanja. Provedba uredbe znači i djelotvornije rješavanje sporova, u brojnim dosadašnjim slučajevima nije bilo pristupačnih i učinkovitih internih sustava rješavanje pritužbi. Dakle, dajem punu podršku [[Upadica: Hvala lijepa]] ovom zakonodavnom okviru jer se želi jamčiti pošteno i učinkovito [[Upadica: Hvala]] tržišno natjecanje za sigurnost i transparentnost svih budućih poduzeća i za učinkovitije gospodarstvo.
Fala, fala. Nastavak u 15 i 30. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 14,48 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,28 SATI]] Poštovani, potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. U vrijeme globalne pandemije novog korona virusa, došlo je do naglog povećanja korištenja internetskih platformi od strane velikih i malih trgovačkih društava zbog čega su iste postale glavno mjesto poslovanja u mnogim sektorima, od razvoja aplikacija, prijevoza, ugostiteljstva, maloprodaje na internetu do profesionalnih usluga. Uviđajući važnost reguliranja ovog područja, posebice sa aspekta zaštite mikro, malih i srednjih trgovačkih društava kao prvih korisnika usluga internetskoga posredovanja, Europski parlament i vijeće donijeli su u lipnju prošle godine uredbu o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskoga posredovanja. Ovim zakonskim prijedlogom osigurava se provedba predmetne uredbe odnosno unificira se pravo na razini EU-a u pogledu pružanja usluga internetskog posredovanja. O važnosti ovog segmenta poslovanja govori činjenica da je EU navedeno područje regulirala uredbom a ne direktivom te je na taj način osigurala njenu jedinstvenu primjenu na teritoriju cijele EU. Takvom primjenom zajedničkih pravila u cijeloj EU, uređuju se u konačnici i izbjegavaju odstupanja među državama članicama te se jamči pravna sigurnost i osigurava uspostava boljeg funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Također, važno je naglasiti da se ista primjenjuje samo na ugovor ne odnosi između platformi i trgovačkih društava odnosno da se ne odnosi na zakone koji uređuju pitanje međusobnih odnosa između trgovačkih društava. Poznato je da su internetske tražilice i platforme zaslužne za veliku većinu internetskog prometa malih i srednjih trgovačkih društava međutim internetske platforme zbog svoje posredničke uloge ponekad mogu primjenjivati nepoštene trgovačke prakse koje pak mogu uzrokovati znatnu gospodarsku štetu trgovačkim društvima koje koriste njihove usluge. Prema podacima Europske komisije, gotovo 46 poslovnih korisnika susrelo se sa problemima u odnosu na rad takvih platformi. Predmetna uredba koju kroz današnji prijedlog zakona implementiramo u nacionalno zakonodavstvo, prvi je pokušaj u svijetu da se pravno regulira područje ekonomije i internetskih platformi te da se kroz to uspostavi pravedan eko sustav koji će doprinijeti inovativnijem i konkretnijem jedinstvenom digitalnom tržištu EU-a a što u konačnici dovodi i do povećanja broja radnih mjesta. Bolja pravna regulativa trebala bi potaknuti trgovačka društva da prošire svoje poslovanje kroz upotrebu internetskih platformi. Drugi važan segment koji je obuhvaćen ovim zakonskim prijedlogom odnosno uredbom jesu pozitivni učinci pa potrošači. Naime, slijedom povećanja povjerenja i pravne sigurnosti u internetskom poslovnom okruženju, povećati će se broj trgovačkih društava koje će se služiti internetskim platformama a time će se nedvojbeno povećati i izbor odnosno raspon usluga za potrošače. Ovim zakonskim prijedlogom odnosno provedbom ove uredbe, osigurat će se da internetske platforme za posredovanje moraju omogućiti da njihovi uvjeti poslovanja budu lako dostupni odnosno transparentniji. Nadalje, platforme su obvezne javno objaviti glavne parametre na temelju kojih se određuje rangiranje poslovnih korisnika u rezultatima pretraživanja. U odnosu na mehanizme pravne zaštite, ovim zakonskim prijedlogom, platforme se obvezuju da uspostave učinkovit i brz interni sustav rješavanja pritužbi te da jednom godišnje podnesu izvještaj o njegovoj učinkovitosti te se također potiče osnivanje specijaliziranih miriteljskih tijela za rješavanje sporova i postizanje dogovora s posebnim subjektima u pogledu sklapanja izvansudskih nagodbi što je zasigurno bolji i efikasniji princip od redovnog sudovanja. O tome je u konačnici danas bilo i riječi na Odboru za gospodarstvo gdje smo nešto šire o toj temi razgovarali i nadam se da će se propitati taj dio nešto detaljnije. U konačnici, riječ je o prijedlogu koji je svoj životni put započeo prije 4 g. kada je komisija započela sa opsežnim savjetovanjem kako bi se definirala problematika internetskih platformi odnosno funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU-a. Siguran sam da poslovni korisnici odnosno trgovačka društva podupiru zakonodavno djelovanje u svrhu osiguranja mogućnosti djelotvorne pravne zaštite i veće transparentnosti praksi i određivanja poretka, odredbi o paritetu cijena i transparentnosti u postupcima isključenja proizvoda iz ponude. Hvala lijepo.
Hvala. Zadnja pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Reći da ova uredba nije dobra bi bilo potpuno krivo, ova uredba je nešto na koji način Europa pokušava urediti odnose na nivou EU-a i prepušta državama članicama da te odnose još više poprave. Uočeno je što se dešava u poslovnom svijetu i ova uredba je de facto odgovor na to. Ono što je pitanje koje se ovdje treba postaviti, da li ovim zakonom kojim usvajamo de facto provedbu ove uredbe smo učinili sve ono što smo mogli da bi ta uredba odnosno da bi internetsko poslovanje u Hrvatskoj bilo što transparentnije, što bolje i na korist i s jedne strane onih koji nude uslugu i onih koji je primaju. Ono što ja moram reći kad pogledate uređenje u ovoj zemlji, mi nekako kaskamo s tim internetom za ostatkom EU-a i to je nešto što ustvari otežava poslovanje naših poslovnih subjekata, a građane sporije uči kako da se bolje služe internetom, govorim „služe“, onda ne mislim da traže nešto na internetu nego koriste taj Internet u poslovne svrhe. Ovdje je cilj ovoga da se stvori dobro okruženje, to dobro okruženje u EU znači i dobro okruženje u svim zemljama EU-a od kojih je jedna članica i Hrvatska. Ono što treba ovdje reći, da Hrvatska osim toga ima i druge probleme u internetskom poslovanju, danas smo nešto, ne znam, ja sam nešto rekao o tome i na samom Odboru za gospodarstvo pa ću ovdje pokušati još jedanput upoznat sve vas sa time što vidim kao problemom s kojim se susreću napi poduzetnici. Jedno je stopa PDV-a koja kad naš poduzetnik nudi nešto preko interneta a to isto nudi nekakav poduzetnik iz Češke, a znamo da je na internetsko poslovanje relativno mala marža, a sama stopa PDV-a se razlikuje za 5 do 8%, onda ispada da je naš poduzetnik nekonkurentan. To se ne može riješiti ovim zakonom ali ja pozivam Vladu pristupi cjelovitom rješavanju okruženja poslovanja na internetu koje je kod nas djelom problematično. Zatim imamo činjenicu da tko kontrolira koliko ko uvozi u Hrvatsku jer u zakonu piše nakon što se uveze u Hrvatsku više od 10 000 eure vrijednosti, da bi tada trebao taj koji je izvezao to u Hrvatsku, uć u PDV sustav RH. To teško da netko kontrolira odnosno ne kontrolira, što čini ponovno naše poduzetnike nekonkurentnima. A zatim ima i još jedna stavka koju su da kažem Amerikanci odavno shvatili a to je pošta. Nisu badava oni tamo imali poštarsku zakletvu jer su već tada bili svjesni da ono što netko pošalje nekome, mora doći u brzo vrijeme i onako kako je poslano na odredište. E sad je pitanje koliko je naša Hrvatska pošta, ona je još uvijek državna tvrtka, odgovorila na potrebe vremena, kada smo svjedoci da danas mnogi naši poduzetnici poštu koja je ostvarena de facto internetskim poslovanje, moraju slati iz Slovenije. Što se dešava to da mi nismo u stanju organizirati Hrvatsku poštu, da za istu cijenu šalje isti proizvod na istu adresu kao i slovenska pošta? Evo toliko, kažem, treba podržati ovu uredbu, ova uredba čini sustav unutar EU-a boljim ali mislim da mi kao država trebamo prvo urediti odnosno paralelno s ovime urediti naše okruženje i naš zakonodavni okvir. Hvala lijepa.
Hvala. S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9 i 30, Izvještavanjem o amandmanima. Izjašnjavanjem, pardon. Ugodan dan. SJEDNICA PREKINUTA U 15,40 SATI a mi idemo, idemo na iznošenje stajališta, prvi je prijavljen uvaženi zastupnik Marin Miletić. Marin Miletić, izvolite.