Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora utvrdio je na svojoj 35. sjednici sljedeće prijedloge odluka: 1. prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora. - Razrješuje se član Odbora za obranu Hrvatskog sabora Petar Baranović. 2. za člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora bira se Boris Blažeković.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Zaključujem da je jednoglasno sa 103 glasa za donesena predložena odluka. Izvolite dalje kolega.
Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora. 1. za člana Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora bira se Dubravko Bilić. 2. dana 11. rujna 2014. dužnost člana Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora prestao je obnašati mr. Zoran Vasić zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesena predložena odluka. Izvolite dalje.
Hvala. Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora. 1. za članicu Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora bira se Karolina Leaković. 2. dana 11. rujna 2014. dužnost člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora prestao je obnašati mr. Zoran Vasić zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Nema prijavljenih? Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesena predložena odluka. Izvolite kolega.
Prijedlog Odluke o razrješenju člana, izboru članova i prestanku mandata člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. 1. razrješuje se član Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora Petar Baranović. 2. za članove Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora biraju se Tomislav Žagar i Vanja Posavac. 3. dana 11. rujna 2014. dužnost člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora prestao je obnašati mr. Zoran Vasić zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesena predložena odluka. Izvolite dalje.
Prijedlog Odluke o razrješenju člana, izboru članova i prestanku mandata člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. 1. razrješuje se člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora Petar Baranović. 2. za članove Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora biraju se Marijan Škvarić, Franko Vidović. 3. dana 11. rujna 2014. dužnost člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora prestao je obnašati mr. Zoran Vasić zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem odluku na izjašnjavanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesena predložena odluka. Izvolite kolega.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju člana Nacionalnog vijeća za vode. 1. razrješuje se člana Nacionalnog vijeća za vode iz redova zastupnika Petar Baranović. 2. za člana Nacionalnog vijeća za vode imenuje se iz redova zastupnika Ivica Mandić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesena predložena odluka. Izvolite dalje.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Nadzornog odbora Financijske agencije. 1. razrješuje se člana Nadzornog odbora Financijske agencije iz reda zastupnika Hrvatskog sabora Igor Rađenović. 2. za člana Nadzornog odbora Financijske agencije iz redova zastupnika Hrvatskog sabora bira se Ivo Jelušić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesena predložena odluka. I zadnja.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izbora člana Savjeta za robne zalihe. 1. razrješuje se člana Savjeta za robne zalihe iz redova zastupnika Hrvatskog sabora Igor Rađenović. 2. za člana Savjeta za robne zalihe iz redova zastupnika Hrvatskog sabora bira se Saša Đujić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o predloženoj odluci. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 104 glasa za jednoglasno donešena predložena odluka. Čestitam kolegicama i kolegama na izboru, želim im uspjeh u radu.
Molim sada izbor i imenovanja, molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora utvrdio je sljedeće prijedloge odluka na 36. sjednici održanoj 15. listopada. Prvo je odluka, odnosno prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se član Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora Branko Vukšić. 1. Za člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora bira se Zlatko Tušak.
O prijedlogu odluke otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da glasujemo o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je predložena odluka donesena većinom glasova 112 glasova za, jednim suzdržanim glasom i jednim glasom protiv. Broj dva odluka.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se član Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora Branko Vukšić. 1. za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora bira se Nenad Pleše.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da glasujemo o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da smo većinom glasova, 108 glasova za, jednim suzdržanim glasom i dva protiv donijeli predloženu odluku. Molim odluku broj tri.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se predsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora Branko Vukšić. 1. Za predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora bira se Mladen Novak.
Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke Odbora za imenovanje. Ima? Poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Do sad u praksi hrvatskog Parlamenta nije bila vrlo vjerovatno, nije bila praksa da se o ovakvim situacijama govori. Međutim, ovdje se radi o jednom primjeru koji odista udara u glavu svakog pametnog bez da se tangira osobno. Ovo što se događa da se saborske zastupnike koji su izašli izvan određene kontrole pojedinih stranačkih moćnika ili pojedinih opcija i stranaka marginalizira u radu Hrvatskog sabora i što ih se stavlja u situaciju da ih se izbaciva iz svih odbora je skandal sam za sebe. Ali kad se donese odluka da se čovjeka koji je proveo svoj život u novinarstvu i koji je apsolutno stručan i pozvan da participira u radu ovakvog odbora miče samo zbog toga što više nije sastavni dio političke stranke. Onda dolazimo u jednu situaciju koja je zabrinjavajuća, a to je da političke obračune, sravnavanje računa među političarima stavljamo ispred stručnosti i znanja, a samim time hrvatskoj javnosti šaljemo poruku da nam je strančarenje ispred kvalitetnog i odgovornog rada i tijekom sjednica a i u radu samih odbora u Hrvatskom saboru. Stoga u ime Narodne stranke reformista protestiram protiv ovakve prakse i pozivam da se u budućnosti dignemo iznad politikantstva, iznad strančarenja i da počnemo odgovorno i stručno obnašati svoje dužnosti kao saborski zastupnici. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ima li još zainteresiranih? Nema. Zaključujem raspravu. Molim da glasujemo o predloženoj odluci odbora. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo većinom glasova, 101 glas za, 9 suzdržanih glasova i 5 protiv donijeli odluku u tekstu kako je predložio predlagatelj odnosno Odbor za izbor i imenovanja. Izvolite.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju i izbora voditelja izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju. 1. Razrješuje se voditelj izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju Branko Vukšić. 2. Za voditelja izaslanstva Sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju bira se Dragutin Lesar.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da glasujemo o predloženoj odluci. Rezultat? Utvrđujem da smo predloženu odluku donijeli većinom glasova, 106 za, 5 suzdržanih i 3 protiv u tekstu kako je predložio odbor. Time smo završili glasovanje za danas. Hvala vam lijepa. Čestitam izabranima.
I sada ćemo priječi na raspravu kao što je jučer preloženo. - Prijedlog odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Žumberak – Samoborsko gorje. Predlagateljica odluke je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ove odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbora za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Molim vas ako napuštate dvoranu, jel potrebno dati kraću stanku? U ime predlagateljice prijedlog odluke obrazložit će ministrica graditeljstva i prostornog uređenja gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite ministrice.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Pred nama je prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana Parka prirode Žumberak-Samoborsko gorje. Da ja malo pričekam da iziđu? … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolegice i kolege ako kanite izaći izađite u tišini, a ako kanite slušat onda sjedite u klupe.
Evo hvala lijepo. Dakle, pred nama je Prostorni plan Parka prirode Žumberak-Samoborsko gorje. Riječ je o parku prirode koji je takovih proglašen 1999. godine. 2001. je započeto sa izradom ovog prostornog plana i on je bio u raznim fazama do 2013., u 2013. završili smo zadnju prethodnu raspravu i krajem 2013. pokrenuli javnu raspravu na taj prostorni plan, prikupili sve suglasnosti koje su bile potrebne i evo on se nalazi pred ovim uvaženim domom na razmatranju i donošenju. Riječ je o prostornom planu, odnosno o prostoru koji obuhvaća područje, dakle djelomično je na području Karlovačke županije a većim dijelom je na području Zagrebačke županije. Karakteriziraju dva velika vrha, jedan vrh Žumberačka gora, je najveći vrh Žumberačke gore to je Sveta Gera i najveći vrh Samoborskog gorja Japetić. Riječ je o tome da se na području od 333 kvadratnih kilometara koliko obuhvaća ovaj prostorni plan Parka prirode Žumberak-Samoborsko gorje nalazi 132 naselja. No, međutim pokazuje niz povijesnih pokazatelja koji govore o tome da je krajem 19. stoljeća na ovom prostoru živjelo preko 16 tisuća stanovnika dok danas ima 3 300 stanovnika. Kad malo se radi i analizira postojeći stambeni fond, odnosno postojeće zgrade koje su namijenjene za stanovanje više od 35% tih zgrada nije namijenjeno stalnom stanovanju nego povremenom stanovanju. No, međutim riječ je o jednom interesantnom prostoru, prostoru koji je interesantan sa svih svojih aspekata ne samo prirodne i kulturne baštine. Kad je riječ o podjeli prostora i kad je riječ o razgraničenju prema stupnju zaštite tada imamo tri stupnja zaštite. Prvi stupanj zaštite je stroga zaštita i od prilike 0,21% površine parka prirode se odnosi na tu strogu zaštitu koja je jednako podijeljena u dva stupnja A i B. A je ono područje gdje zaista vrlo kontrolirani dolazak može biti i samo za potrebe znanstvenih istraživanja, B je nešto otvorenje područja, ali nije otvoreno za posjetitelje. Tu se posebno ističe sekundarna prašuma kutu, posebni rezervati šumske vegetacije, izvorišni dio potoka Slapnica i svi geolokaliteti i nalazišta fosila i rijetkih stijena. Zona B je zona aktivne zaštite, to je 89,71% površine parka prirode i to je zona u kojem je dopušteno posjećivanje, dopušteno korištenje za sport, rekreaciju ali je apsolutno pod strogom aktivnošću i nadzor nad tom području vrši javna ustanova. I treća zona, to je zona korištenja, dakle zona koja je namijenjena za naselja, za infrastrukturu i to je 10,08% površine parka. Kad je riječ o kulturnoj baštini tada na području parka prirode se nalazi 57 objekata koji su objekti zaštićeni, a 25. srpnja 2013.je donešeno rješenje o stavljanju pod preventivnu zaštitu kulturnog krajolika Žumberak-Samoborsko gorje, Plješivićko gorje. Malo o aktivnostima i onom što se dešava i što se može dešavati na prostoru parka prirode. Prvo i osnovno su naselja, dakle nema mogućnosti širenja naselja, nema mogućnosti širenja građevinskih područja no međutim u okviru tih naselja imamo mogućnosti izgradnje, mogućnosti izgradnje stambenih objekata, rekonstrukcija postojećih objekata, određene gospodarske aktivnost. Zatim kad je riječ o ugostiteljstvu i turizma, jednako tako postojeći planinarski domovi se mogu rekonstruirati, mogu se privesti boljoj namjerni i omogućeni su jednako tako područja koja su namijenjena za ugostiteljstvo, odnosno za turizam. Izuzetno veliku važnost na ovom području čine pješačke staze, dakle čini sve ono što je i funkcija parka prirode, to znači da se posjećuje i da ima svoju edukativnu ulogu, edukativan značaj. Unutar, odnosno u prostor parka prirode predviđeno je za ulazak 6 ulaza, uz svaki je ulaz je predviđeno i parkirališna površina, naročito za parkiranje turističkih autobusa. Činim posebno naglasak na dvije teme. Jedna tema je zaštita od visokih voda. Dakle, bez obzira što na području parka prirode nemamo nekakve visoke vode koje bi svojim povećanjem mogli izazvati problem, ali svako područje, odnosno svaki dio Hrvatske, pogotovo karakterizira ovaj dio gdje imate gorje, ima i veliko slijevanje voda koje mogu izazvati odrone, mogu izazvati devastacije u prostoru, stoga je posebni naglasak napravljen na rekonstrukciju postojećih retencija i izgradnju novih retencija iz jednostavnog razloga da se na ta retenciona područja koja su vrlo često prirodnih obilježja omogući skupljanje tih visokih voda. I ono što je jednako važno je eksploatacija mineralnih sirovina. Na području parka prirode sada postoji jedno eksploatacijono polje koje može raditi sve dok ima svoju koncesiju i ono se ne može proširivati i naravno neće moći dobiti nekakvu novu koncesiju. No međutim, jednako tako na području Parka prirode Žumberak, nalazi se ostaci nekadašnjih eksploatacijskih polja, dakle pred nekakvih 40, 50 godina na ovim našim područjima za potrebe gradnje su se otvarala tzv. pozajmišta. Iz tih pozajmišta uzeo se materijal koji je bio potreban, dakle to je bio kamen ili se prerađivao u šljunak i ta pozajmišta su ostala kao rak rane, odnosno devastacija u prostoru. Takvih je u različitoj fazi ili pozajmišta ili eksploatacija napuštene ima 16 na području Parka prirode Žumberak, Samoborsko gorje i ovim prostornim planom je detaljno rečeno što i kako se u budućnosti treba desiti s njima. Nešto od toga već priroda učini, … učini sanacije, no međutim na nekim od tih pozajmišta bit će potrebno učiniti i sanaciju, dakle gdje bi čovjek trebao učiniti neke aktivnosti u tom dijelu. Riječ je o jednom vrlo interesantnom prostoru, prostoru koji … svojih prirodnih karakteristika i ovih karakteristika koje su sa zaštite i s aspekta kulturne baštine značajni i imaju važnost je '99. godine proglašen parkom prirode i evo, imamo mogućnost zaista po prvi puta nakon jednog ipak, duge procedure donijeti i prostorni plan za to područje. Nakon što Hrvatski sabor razmotri i nadam se i donese ovaj prostorni plan, u Hrvatskoj ćemo imati još 4 područja koja su parkovi prirode, koji nisu pokriveni prostorno planskom dokumentacijom, no međutim to je isto u visokoj fazi dovršenja i ja se nadam da ćemo imati mogućnost i sljedeće godine donijeti još jedan prostorni plan. Naime, imate i sami priliku vidjeti da tempo koji smo si nekako zadali je da barem svake godine jedan prostorni plan, odnosno jedan prostor koji je u visokoj zaštiti s aspekta prirodne zaštite, dakle nacionalni parkovi i parkovi prirode da dobije svoj prostorni plan. Ove godine, evo, ovo je već treći prostorni plan jer smo malo ubrzali, no međutim, zaista nekakav … od jednog prostornog plana godišnje bi bio apsolutno prihvatljiv i mi ćemo se potruditi da to tako i bude. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Da. Izvolite. Zdravko Ronko u ime Odbora.
Poštovani potpredsjedniče, ministrice, ravnateljice, kolegice i kolege. Dakle, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora na svojoj 35. sjednici održanoj 24. rujna ove godine razmotrio je i raspravio prijedlog o donošenju prostornog plana Parka prirode Žumberak, Samoborsko gorje i to kao matično radno tijelo. Dakle, područje parka koje zauzima 333 kvadratna kilometra smješteno je u zapadnom dijelu RH, uz slovensku granicu s većim dijelom na području Zagrebačke županije, manje na području Karlovačke, sa svim svojim osobitostima, broji 132 naselja, sve manje stanovnika i 35% već stambenih jedinica služe uglavnom za povremeno stanovanje. Nadalje, predmetni plan prošao je i to je posebno interesantno, prošao je 4 prethodne rasprave, dakle 2004., 2006., 2007., 2013. i prošao je i javnu raspravu od prosinca 2013. do siječnja 2014. godine. U tom periodu istaknuto je oko 180 primjedbi, od toga 70% je uvaženo, a od tih 70% u potpunosti, 30% djelomično. Dakle, park prirode koji u sebi sadržava i aktivnu zonu zaštite od 89%, strogu zaštitu od 0,21% i zonu korištenja od 10,8% površine. Ovaj odbor je prihvatio ovakav prijedlog zakona i iskazao je stav za što skorije donošenje prostornog plana Parka prirode Žumberak, Samoborsko gorje upravo iz razloga što ovaj se višegodišnji proces provođenja prethodnih rasprava otegao i smatramo da je itekako to potrebno uvažavajući i činjenicu da se prostor nalazi na području dvije županije, a i uvažava potrebe stanovništva da bi se njihovi interesi mogli uskladiti i sa zaštitom krajobraza i djelatnosti tog stanovništva. I ono što je odbor otvorio kao pitanje i smatra da ga treba raspraviti i na ovoj sjednici jest kategorizacija dijela ceste u državnu cestu jer je po nama to u suprotnosti sa načelima zaštite prirode Natura 2000.godine. No odbor je na svojoj sjednici donio prijedlog da se donese odluka o donošenju Prostornog plana Parka prirode Žumberak Samoborsko gorje i to jednoglasno.
Zahvaljujem kolega Ronko. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani Ivica Mandić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena ministrice sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Na početku rasprave o Prostornom planu Parka prirode Žumberak Samoborsko gorje bih rekao da ministarstvo na čelu sa ministricom ovaj posao po pitanju zaštite ovih itekako vrijednih prirodnih bogatstava RH odrađuje na najbolji mogući način i volili bi da do kraja mandata i ostale parkove prirode i nacionalne parkove za koje nismo donijeli prostorno uređenje da to dovršimo. Ovdje bih na početku rekao nekoliko osnovnih karakteristika o proglašenju Parka prirode Žumberak Samoborsko gorje da je to uradio Sabor 1990.godine u 5.mjesecu da je već u 9.mjesecu osnovana javna ustanova park prirode. Sa ovim prostornim planom želimo zaštititi sve proredne vrijednost u kojem su prije svega posebno naglašena ekološka obilježja i nacionalna i međunarodna obilježja, da je to krajobraz koji je po svom obliku i po svom viđenju jako lijep i da na tom prostoru ima vrlo veliki broj biljnih i životinjskih vrsta, da ovaj vrijedan krajobraz treba koristiti i odgojno, kulturno-povijesno, turistički, rekreacijski. Ovaj park prirode obuhvaća 333 km kvadratna i on ima osnovni cilj zaštititi i promovirati prirodne i kulturne ljepote i vrijednosti ovoga kraja. Ono što je posebno važno i treba naglasiti da ovaj park prirode u biti susreće nekoliko područja dinarskog, alpskog i panonskog i ovaj park prirode je prelazak iz ovih jednih u druge i treće iz tih razloga taj park prirode ima i posebno značenje. Park prirode se proteže na nadmorskim visinama od 400 do 700 metara i možemo reći da ovaj prostor s vremenom gubi veliki broj stanovnika, da na ovom prostoru ima 132 naselja i 3 grada, ali je važno napomenuti da ona naselja koja nisu gradovi da je 35% stambenih jedinica služi isključivo za privremeno stanovanje. Ono što bi možda moglo popraviti sliku povratka u ove prostore ovo što predlagač i predlaže da bivša županijska cesta 3297 koja prolazi ovim parkom prirode da se postavi u cestu višega reda u državnu cestu i komunikacije označavaju i to po mogućnost kvalitetnijeg stanovanja. Iako smo mi na odboru o ovome problemu razgovarali, ali trebamo uvažavati i struku koja je ovo predložila i mislim da to neće značajnije narušiti ovaj park prirode. Ono što je najbitnije kod ovog planskog dokumenta prostornog uređenja ovoga prostora da je on prošao jednu dugu javnu raspravu 2004., 2006., 2007.i završna rasprava bila je u 2013., znači jedan postupak demokratski u kojem su mogli davati svi svoje prijedloge i dalje ću poslije u daljnjem izlaganju pohvaliti neke posebne karakteristike ovoga prostornog plana. Tako da je završna javna rasprava o ovom dokumentu o kojem mi raspravljamo održana od 6.12.2013.do 7.1.2014.i ovaj plan je bio na uvidu u Zagrebu i u gradu Ozlju. Na ovaj prostorni plan bilo je predloženo 47 podnesaka ili 180 očitovanja od kojih je 94 prihvaćeno, 34 djelomično i 52 prijedloga nisu prihvaćena. Ono što ovaj plan obuhvaća da obuhvaća sličnu kategorizaciju kako smo kategorizirali i u ostalim parkovima prirode i nacionalnim parkovima zonu stroge zaštite od 0,21% ovog prostora ili 0,71 km kvadratni, aktivna zona zaštite 89,71% ili 307 km kvadratnih i zona korištenja od 10,08% ili 34,52 km kvadratna. Ono što svakako treba napomenuti da u ovom parku prirode se nalazi preko tisuću biljnih vrsta od koje su posebno zaštićene, zatim tu imamo bogate šume koje obiluju hrastom kitnjakom i grabom u nižim predjelima, a u višim predjelima hrast medunac i crni grab. Dok na nadmorskim visinama iznad 500 metara imamo šume bukve. Ono što je također bitno napomenuti da ovaj prostorni plan točno naglašava u članku 140. gdje je poimence naveo sve one biljne i životinjske vrste koje su posebno ugrožene. Mislim da je to svakako dobro i vrlo poučno. Osim biljnih vrsta šuma imamo preko 377 vrsta gljiva, 79 lišajeva a od faune tu imamo od velikih životinja zvijeri smeđeg medvjeda, vuka, zatim nekoliko vrsta zmija, guštera. A posebno su važni i neistražena živa bića koja žive u podzemlju u Kraškim spiljama i to je također vrijeme da se to ispita. Ovdje kada govorimo o fauni tu dolazimo do jednog segmenta koji se može vezati na gospodarstvo po pitanju lova ribolova jer ovaj prostor također je bogat sa vodama i koje su vrlo kvalitetne. Na prostoru parka prirode on obuhvaća dvije županije, županiju Zagrebačku i županiju Karlovačku a od gradova imamo Samobor, Jastrebarsko i Ozalj i 132 naselja. Ono što također je jako dobro u ovom prostornom planu da su mogućnosti razvoja naselja planirana i da su moguća i da su ona podijeljena u tri kategorije: naselja za prostorni razvoj do 5 hektara, naselja od 5 hektara do 10 hektara i naselja većih od 10 hektara. Člankom 3. ovog prostornog plana odlično su postavljeni ciljevi zašto donosimo ovaj prostorni plan a sa člankom 7. govori točno o namjeni ovih prostora. Ono što je važno da je ovim prostornim planom, da su šume podijeljene u tri kategorije: u gospodarske šume, zaštitne šume i šume od posebne namjene. Ista takva kategorizacija je napravljena i kod tla. Osobito vrijedno, obradivo poljoprivredno zemljište, ostala obradiva tla i ostalo poljoprivredne zemljište i šumsko zemljište. Ono na što se treba posebno obratiti pozornost zbog slabe naseljenosti i zbog malog broja korištenja pašnjačkih površina da kao u ostalim parkovima prirode imamo neplansko širenje šuma. To je problem na koji se mora voditi posebne brige i mislim da javna ustanova koja će imati ovaj dokumenat kao zadatak mora o tom problemu posebno voditi računa. Također zbog vrlo velikih nalazišta i nalazišta izvorišta, ta izvorišta moraju voditi se posebnu brigu i čuvati pogotovo kod gradnje i prometnica i održavanje prometnica, to također regulira članak 50. Ono što je vezano za gospodarstvo sigurno su važni planinarski domovi koji su smješteni na nadmorskim visinama od 400 do 700 metara i koja ima ukupno 295 ležajeva. Također mogućnosti i kapaciteti lovačkih domova kojih se na ovom, na području parka prirode nalazi 10. Ono što je važno da smo sa ovim dokumentom i prostornim planom Parka prirode Žumberak, Samoborsko gorje dobili dokumenat kojim se omogućava daljnji razvoj i mogućnosti gospodarskog korištenja unutar parka prirode. Jer park prirode imati će vrijednost ako spojimo mogućnosti života u njima i razvoj gospodarskih djelatnosti. Ovaj prostorni plan daje mogućnost za održivi i razvoj i održivi prosperitet ovoga parka prirode koji je u neposrednoj blizini grada Zagreba i u tome je njegova vrijednost. Vjerujemo da će sa državnom cestom bivša županijska doprinijeti da ovaj prostor oživi i da bude na korištenje. Hvala lijepo. Klub će podržati Prijedlog plana parka prirode.
Zahvaljujem. U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada govoriti će poštovani Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Park prirode Žumberak, Samoborsko gorje je svega 30 kilometara od Zagreba i Prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana Žumberak je vrlo bitan jer radi se o parku prirode koji je jedan od 11 parkova prirode u Hrvatskoj uz to imamo i još 8 nacionalnih parkova i to su ljepote koje itekako krase ovu našu zemlju. Vidimo da je predlagač u obrazloženju naveo da je javna rasprava o donošenju prostornog plana trajala od 6. 12. 2013. do 7. 1. 2014. godine. Ja ću se ovdje na neki način i ponoviti sa prethodnikom oko određenih podataka gdje je izneseno da je podneseno 47 podnesaka sa 180 očitovanja, prihvaćeno je 94, 34 djelomično, dok 52 odbijeno, a unutar toga bilo bi dobro da su i navedene one bitnije stvari koje su odbijeni i zašto su odbijeni. Površina parka prirode iznosi 333 km2, prethodno je i kazano da ima 132 naselja u tom području sa negdje 3300 stanovnika, ali je vrlo bitno reći da stalno naseljeno je negdje manje i iznosi oko 2200 stanovnika što je stvarno mali broj za ovakvo područje. Po tome ispada da negdje oko 7 stanovnika je po km2 tog prostora. Park obuhvaća dijelove Zagrebačke županije i Karlovačke županije. U okviru Zagrebačke županije je unutar granice Općine Žumberak te dijelova Općine Klinča selo i Krašić te područja gradova Samobor i Jastrebarsko. U okviru Karlovačke županije je puno manje, obuhvaća samo područje grada Ozlja. Granice Parka Žumberak i Samoborsko gorje nalaze se uz granicu Republike Hrvatske i ovo područje Parka prirode proglašeno je još 28. svibnja 1999. godine. Najviši vrh o čemu je bilo govora je Sveta Gera sa 1178 metara, dok u Žumberku je najviši vrh Japetić sa 879 metara. Ono što treba posebno reći za te vrhove, posebno Sveta Gera, da je još uvijek sporno područje razgraničenja između Hrvatska i Slovenije vezano za granicu i taj dio vjerujemo da će se pozitivno riješiti vezano za Hrvatsku. Područje je bogato, prema nekim podacima ima 337 izvora, oko 260 vodotoka, nekoliko slapova, dosta špilja, jama i ono što isto treba naznačiti, da na tom području se nalazi i jama Jazovka sa počinjenim zločinima za vrijeme Drugog svjetskog rata i pred kraj Drugog svjetskog rata. Postojeća namjena površine je u izgrađenim dijelovima svega 1,8% o čemu je ministrica govorila i ima svega 623 hektara. Prometnice su obuhvaćene sa 0,5%, vodotoci sa 0,4%, dok šume su najvećim dijelom zastupljene sa 60,5%, a ostalo je 36,8%. To ostalo su voćnjaci, livade, pašnjaci, vinogradi i oranice. Iz ovog vidimo da je područje najviše pokriveno šumom i to prvenstveno sa bukvom i sa hrastom. Park prirode i ono što je ministrica rekla posebno je značajno u onom dijelu gdje služi za rekreaciju i za izletište i ono obiluje sa dosta staza za šetnju, negdje oko 347 km je označenih planinarskih staza. Ima i biciklističkih staza sa ukupno negdje dužinom oko 300 km i ono što ga krasi, a to je područje koje ima planinarskih objekata sa negdje oko 280 ležajeva za prenoćište. Ono što posebno treba reći u ovom dijelu, da sva djelatnost koja se odvija u parku ono bi trebalo imati obilježja pripadnosti ovom prostoru kako bi se sačuvao taj prostor, a ne da se devastira o čemu je ministrica rekla. I posebno mi je drago što je naznačila da po isteku ove koncesije ona se neće dalje dozvoliti, a neće se dozvoliti ni ostalo daljnje proširivanje, narušavanje ovog prostora jer je ono posebno bogato sa florom i faunom koje treba u svakom slučaju zaštititi i sačuvati. Ono što treba reći, da važnost ovom dijelu prostora moraju pridonositi poboljšani uvjeti života jer vidimo iz ovoga da ima jako puno nenaseljenih objekata i veći dio je ovdje i kazano pa bi u tom dijelu trebalo zadržati postojeće stanovništvo da ono omogući da živi i radi na tom području, ali jasno da se otvore i prostori, mogućnost doseljenja drugih u to područje jer na takav način će i bitno biti vođenja brige o tom području. A ono što je bitno za razvoj i očuvanje parka to bi trebale biti djelatnosti, posebno da budu turističke, šumske, poljoprivredne, stočarske, ratarske, prerađivačke i proizvodne, ugostiteljske te zasnovane na malim obiteljskim gospodarstvima, a nikako da posluže za neke druge aktivnosti. Posebno tu može imati vrlo bitnu ulogu i seoski turizam koji bi trebalo itekako razvijati na tom području. Posebno područje ima svoju dugu povijest, ima mnogo znamenitosti i zato mislim da je itekako dobro da ono ostane u potpunosti zaštićeno. Nešto što možda je trebalo ovdje reći, ne znam da li ministrica ima takve podatke, da li je na tom području podneseno zahtjeva za legalizaciju, koliko takvih zahtjeva ima što bi vrlo bitno bilo naznačiti vezano za zaštićeno područje, u kakvoj situaciji se nalaze pojedini objekti na tom području. I ono na kraju da završim, a to je i što je bilo pitanje i odbora koji su upozoravali na članak 156. bitno je da se taj dio ne zlorabi u parku prirode i ono što je dana mogućnost da detaljnim planovima gradovi i općine propisuju bitna je stvar da tim svojim planovima oni ne naruše ovaj dio područja i da se ne ugroze ljepote tog područja, da ne dođe do određene nekontrolirane gradnje. I bitna je stvar imati osjećaja prema ovim ljepotama u Hrvatskoj, a posebno i prema ovakvim parkovima i Hrvatski laburisti će podržati ovaj plan jer misle da je on u korist tog područja sa ovom napomenom da trebamo ipak voditi računa o ovim detaljnim planovima da ne bi došlo do narušavanja ovog područja. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani kolega Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažen gospođo ministrice sa suradnicom. Naravno da prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana Parka prirode Žumberak Samoborsko gorje će klub HDSSB-a prihvatiti. Ja bih rekao da je kada gledamo EU cijela Hrvatska park prirode i možda u tom jednom smislu bi i trebalo i o tome razmišljati. Mirisna grana cijele, svih dakle 500 milijuna stanovnika EU, država koja ima 4 milijuna i 290 000, a na svakom svom kvadratnom metru prostora je zapravo u neku ruku park prirode sa silnom raznolikošću kako to kažu biodiverzitet i svim ostalim osobinama koje neko područje ima. Što reći o samom zakonskom prijedlogu, odnosno odluci o donošenju Prostornog plana parka prirode. Već su kolege rekli statistike, činjenice itd. Ali ja bih se posebno osvrnuo na to da je Žumberak i Samoborsko gorje najzapadniji dio Republike Hrvatske, odnosno ovog središnjeg dijela, da je prosječno, ima prosječno površine šuma više negoli ostali dijelovi Republike Hrvatske, da je najviši stupanj depopulacije od svih krajeva u Republici Hrvatskoj najbolje govori sam vaš podatak da je krajem stoljeća ili početkom 20 stoljeća živjelo tamo 16000 stanovnika, da ih je sada jedva 3000, da je 30% objekata, dakle kuća zapravo samo vikendaškog tipa, u njima nitko ne živi. No, ono što mene posebno zabrinjava, a što ovaj materijal se čini slijepim za probleme koji tamo postoje. Osim te depopulacije, a i populacije koja postoji i čija je prosječna dob možda negdje preko ili oko 60 godina. Dakle, oni koji i mi donosimo sad ovaj prostorni plan za koga? Za 10, 15, 20 godina bojim se da će taj kraj potpuno opustjeti. Govorim o ljudskim resursima. Zato me i čudi da je u članku 3. ovoga Plana uređivanja prostora, a tek u stavku 15. piše zaustavljanje depopulacijskog trenda uz uvjete poboljšanja uvjeta života i standarda stanovništva naselja park. Ja bih volio kada bi to bio prvi stavak toga, tih ciljeva uređivanja prostora. Jer zaista, ako ne pristupimo žurno ostvarenju svih, svega ovo što je napisano i ako to ostane samo na papiru onda zaista za 10, 20 godina nećemo imati gotovo ni jednog stanovnika na području Žumberka. Najbolje to znaju oni koji evo recimo liječničke ekipe iz Jastrebarskog, iz Vinogradske bolnice itd. koji svojim kolima često idu tamo i znaju kako to sve skupa izgleda. No, drugi problem je što ste vi ovdje u materijalu uvrstili u članku 17. pod nazivom izletišta ili t4 tako to se zove su: Eko selo Žumberak u Koretićima, Seoski turizam "Lijepo brdo Žumberak" u Pećnom, Oštrc, Veliki Dol, Japetić, Poljanice i Sveta Gera. Sveta Gera koja zapravo i nije u hrvatskom suverenom prostoru. To je još uvijek neriješen granični spor i ja ne bih tako olako kao moj prethodnik prešao preko činjenice da mi zapravo Svetom Gerom ne upravljamo, da je tamo još uvijek slovenska vojska, iako smo i jedni i drugi u EU, da je tamo sjedište, odnosno naprave informatičke i prislušne slovenske tajne službe koja se zove SOVA, da je Sveta Gera poznatija široj hrvatskoj javnosti po tom sporu, graničnom sporu koji nije riješen, a planinari znaju da se radi o zanimljivoj planini sa 2 naziva. Dakle, Trdinov vrh kako to Slovenci kažu, o dakle najvišem vrhu ovog područja 1178 metara, da itko ima 2 crkve, 1 tv odašiljač i 1 geodetsku piramidu i 1 zgradu u kojoj je slovenska vojska, a trebao bi biti planinarski dom Hrvatskog planinarskog saveza u kojem bi ti, u taj dom bi trebali dolaziti hrvatski izletnici, pa kad valjda tamo dođu, valjda će sa slovenskom vojskom zajedno tamo biti, boraviti, spavati ili ne znam ni ja što. Ne znam na koji način računate, dakle kada se donosi određeni plan, program, zakon, kako god hoćete, ako granični spor nije riješen. Nadalje, u samom uvodu ovoga prijedloga piše na stranici tri dolje u dnu piše da unutar parka moguće je obavljanje sljedećih gospodarskih aktivnosti pa piše: poljoprivreda, dakle tradicionalno stočarstvo, ratarstvo, povrtlarstvo, voćarstvo, vinogradarstvo, trgovina, obrtništvo, turizam. E sad, u zagradi, seoski i eko turizam i vjerski turizam. I eko turizam i vjerski turizam. Nigdje kasnije u tekstu ne nalazim taj, ja bar tako nisam vidio možda sam u krivu, vjerski turizam. Što to znači vjerski turizam i gdje se provodi taj vjerski turizam? A ono što je namjerno ili nenamjerno zaboravljeno, a kolega je također vrlo diskretno rekao, da se radi možda i o povijesnom turizmu, dakle jednom obliku koji također postoji. Jama Jazovka kod Sošica, ne znam kako se izgovara točno, ja kao štokavac bi rekao Sošica ali eto, dakle je svake godine posjećena velikim brojem, tisućama ljudi pa se održava i misa itd. Dakle, ona se nigdje ovdje ne spominje u materijalu, nema je. Ja ne bih htio reći da je to nešto ideološki itd., nema ideologije kod žrtava jel' kojih je na stotine ili na tisuće bačeno u tu jamu Jazovka, dakle nećemo sad spominjati da su to žrtve komunističkog režima. Ovdje u ovom prostornom planu jednostavno trebalo je u tom smislu da kažem nekakvog turizma naći mjesto i ovo – povijesni turizam. Neka naša djeca, neka naša mladež, neka naši ljudi dođu, posjete to mjesto i znaju gdje su bačeni i gdje počivaju kosti mnogobrojnih hrvatskih domoljuba. Rekao sam da će klub HDSSB-a biti za ovaj zakonski prijedlog jer on vrlo precizno osim ove Svete Gere i Jazovke uređuje cijeli niz aspekata života i infrastrukture na ovom području koje je desetljećima zapuštano od svih hrvatskih vlada pa i još od one jugoslavenske u bivšoj državi. Upravo je zapuštano, prepušteno da kažem zubu odumiranja, zubu vremena. Samo je vjera i nada u ovaj kraj koji je zapravo u sastavu tzv. kralježnice Hrvatske. Dakle, spoj juga i sjevera Hrvatske, tako blizu toj EU i dok još nismo ni bili, dakle najzapadniji dio RH, tako blizu Zagrebu, tako blizu metropoli Hrvatskoj koja je tako da kažem u odnosu na ostale razvijena, a samo 20 km evo od Zagreba imamo ovakvo stanje kakvo je sada. To je žalosno i sramotno za sve vlade RH da se o tome zaista nije povela briga. I onda kada govorimo tamo o Plešivičkom gorju, o vinogradima i vinogradarstvu onda znamo i raznorazne šale i sve ostalo. I što je ljudima i preostalo drugo? Ako bar neki popiju vina bar plate PDV na to popijeno vino pa pomažu državi. No kako država pomaže tim ljudima? Nekad je u jednoj bivšoj državi bio nekakav Fond solidarnosti pa se onda onim krajevima koji su u slabijem da kažem financijskom okviru i stanju pomagalo. Danas to više, te solidarnosti, izgleda više nema. Evo, daj Bože da i ova odluka o donošenju prostornog plana Parka prirode Žumberak-Samoborsko gorje pomogne u svim onim segmentima koje ste naveli u članku 3., dakle ciljevi uređivanja prostora. Dakle, to su očuvanje i zaštita prirodnih vrijednosti, očuvanje krajobrazne raznolikosti, georaznolikosti, kulturnih vrijednosnih prostora, tradicionalne … [[Govornik se ne razumije.]] naselja, raznolikosti prostora, kvalitete dostupnosti, zaštite i očuvanja tla itd. Ali prije svega bih volio kada bi se rezultati ostvarivanja ovog provođenja ovoga prostornog plana Parka prirode Žumberak-Samoborsko gorje odrazilo na ovaj 15. stavak ili 15. točku ciljeva, a to je zaustavljanje depopulacijskog trenda poboljšanja uvjeta života i standarda stanovništva naselja parka, a pri tome bi valjalo reći i zapošljavanje ljudi u tom području. Jer bez zapošljavanja nećemo mi ništa zaustaviti. Imamo silni odljev mladih i vrlo, vrlo staru populaciju koja ako bi to tako ostalo za 20 godina neće imati ni populacije nikakve. O tome problemu sa Slovenijom znam da niste možda vi kao ministrica odgovorni ali da se 22 godine nakon osamostaljenja Hrvatske države i hrvatske neovisnosti i dalje imamo neriješen problem, a proglašavamo park prirode sa takvim problemom graničnim to ne može ostati nezapaženo. Tako da sam taj problem iznio, a evo vi postupite kako god hoćete. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Branko Bačić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržati će prijedlog prostornog plana područja posebnih obilježja iz razloga jer svaki od parkova prirode u RH, nacionalnih parkova dobro je da ima donesen, usvojen prostorni plan područja posebnih obilježja. Tim više što se ovaj plan i njegovo donošenje već dugo vremena donosi. Praktično je donošenje samog plana započelo 2004. godine i dobro da je ministarstvo okončalo tu rekao bih dugogodišnju trakavicu i brojne rasprave i aktivnosti na donošenju prostornog plana. Prostorni plan područja posebnih obilježja bilo za nacionalni park, bilo za park prirode nije samo u funkciji zaštite prirode, nije samo u funkciji očuvanja krajobraza i krajolika već je funkcija i namjena prostornog plana posebnih obilježja da kroz tu osnovnu funkciju omogući i gospodarske djelatnosti, poticanje gospodarskog razvoja uz jasnu usklađenost sa osnovnom namjenom zbog koje je samo područje, samo prostor zaštićen. Prema tome, držim da je dobro da se taj plan donosi i da se zajedno sa prostornim planom ta javna ustavno donese i plan upravljanja, u ovom slučaju Parkom prirode Žumberak-Samoborsko gorje. S obzirom da u Hrvatskoj imamo 8 nacionalnih parkova i da su sada svi pokriveni sa prostornim planovima područja posebnih obilježja a to je dobro, na taj način su ti najvrjedniji hrvatski prirodni resursi, bar što se tiče zakonodavne regulative zaštićeni, no od 11 parkova prirode 6 smo prostornih planova donijeli, ovo je 7, ostaju još 4 čini mi se Lastovsko područje, Velebit, Papuk, Biokovo i Velebit, Velebit sam rekao. Dakle, pa evo to je također jedan od izazova da ministarstvo donese i ostale prostorne planove područja posebnih obilježja. Ovaj prostorni plan kojega ćemo odlukom usvojiti donesen je rekao bih u jednom interegnumu u kojemu se on donosi prema starome Zakonu o prostornom uređenju i gradnji, ali mu novi Zakon o prostornom uređenju koji je prošle godine donesen omogućava da ga Hrvatski sabor usvoji u obliku i po proceduri i po postupcima koja su definirana zakonom o prostornom uređenju i gradnji. Tako da se meni čini da je upravo zbog te činjenice što je taj plan započet prema starim odredbama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, a donosimo ga u vrijeme kada je novi Zakon o prostornom uređenju na snazi na određeni način se miješaju određene odredbe koje su propisane starim zakonom i dio onih koji je donio novi zakon. Moram reći da je dojam, o tome je bilo riječi i na odborima, da je plan prilično načelan i da se očekivalo od ovakvog dokumenta kojega usvaja Hrvatski sabor i koji je pod posebnom paskom i patronatom ministarstva, da je morao ići u nekakva konkretnija rješenja kada je u pitanju i zaštita tog prostora a i postupanja nakon usvajanja u Hrvatskom saboru ovog prostornog plana područja posebnih obilježja. S jedne strane to se ogleda u činjenici da su ako se ne varam svi dosada doneseni prostorni planovi područja posebnih obilježja u svojim odredbama sadržavali i obvezu da se na pojedinom prostoru koji je od posebno interesa utvrde izrada donošenja detaljnih planova ustvari urbanističkih planova uređenja. Pa smo tako gospođo ministrice pred ljetnu pauzu donijeli primjerice Prostorni plan područja od posebnih obilježja za Park prirode Medvednicu i tada ste izložili i s pravom i branili, iako je bilo i od naše strane primjedaba da se donošenje urbanističkih planova uređenje digne na državnu razinu za pojedine prostore tog parka prirode. Zašto to spominjem, to spominjem iz razloga što je i u tom Parku prirode Medvednica propisano bilo da se donesi urbanistički planovi uređenja što s ovim prijedlogom, odnosno s ovim prostornim planom nije slučaj. Dakle, mi sa ovim prostornim planom, člankom 156. govorimo da ovaj plan neće propisivati obvezu donošenja urbanističkih planova uređenja već će tu potrebu prepustiti jedinicama lokalne samouprave da svojim prostornim planovima uređenja definiraju potrebu i namjenu, potrebu donošenja prostornih planova odnosno urbanističkih planova uređenja. To s jedne strane nije dobro iz razloga što kada bi ovaj plan utvrdio potrebu donošenja urbanističkih planova uređenja onda bi nad prostorom za koji je predviđen bila u potpunosti odnosno ograničena i moguća gradnja do donošenje samih … [[Govornik se ne razumije.]] a mislim kada govorimo o ovakvim vrijednim prostorima u Republici Hrvatskoj da onda ovaj Sabor, odnosno ministarstvo, odnosno Vlada koja je predlagatelj, trebala je utvrditi koji su to prostori koji bi obvezno trebali u slučaju proširenja, u slučaju omogućavanja bilo kakvih projekata i realizacije projekta da je trebalo da to danas Hrvatski sabor usvoji kao točno propisane prostore gdje je moguće, gdje je to moguće realizirati. Naime, na tom tragu je i javna ustanova dala ozbiljnu primjedbu, barem po meni gdje kaže prepuštanje planovima nižeg reda, određivanje i područja mogućeg širenja naselja, nedefiniranje područja za planinarske i lovačke domove, te obiteljska poljoprivredna gospodarstva uz ograničenja u korištenju zone i krajobraza mogle bi imati znatan negativan utjecaj na temeljnu značajku parka. Ja se slažem s time i držim da je doista bilo bolje da ste ovim planom propisali prostore gdje ćemo donositi detaljnije planove i onda jasno, osim toga i navesti koji su to konkretne smjernice kojima će se voditi, kad se budu ti planovi usvajali. Druga stvar, točno je i o tome je već rečeno i prije mene, da je na tom prostoru doista nastupila značajna depopulacija stanovništva, da je čini mi se u zadnjih 40 godina 4 puta manje stanovnika na tom prostoru nego što je bilo prije i da je potrebno omogućiti područja gdje je moguća gradnja, proširenje građevinskih područja, itd., itd. No pitanje da li je ovim planom trebalo bolje razmotriti, utvrditi činjenicu da je sada, do sada 35% neizgrađenog građevinskog zemljišta na prostoru parka prirode pa onda bolje pojasniti mogućnosti kada će doći do eventualnog proširenja građevinskog područja u zaštićenim prostorima prirode, kao što su u ovom slučaju Park prirode Žumberak, Samoborsko gorje. Ono što mi se čini da je također nastalo kao previd, to je da je u kartografskom prikazu koji prati ovaj prostorni plan nesklad između grafičkog i tekstualnog dijela, naime na stranicama ministarstva kada pokušate, iako je vrlo sitno mjerilo, odnosno nije moguće … prepoznati, ali kada vi pogledate taj kartografski prikaz u kojem su uređene zone naselja i dalje stoji obveza izrade 8 urbaničkih planova uređenja što je i bilo svojedobno u nacrtu prijedloga plana od čega se kasnije odustalo, ali je još uvijek na kartografskim prikazima ta, ostala je obveza izrade 8 …, a člankom 156. je rečeno da ovaj plan ne utvrđuje obvezu izrade detaljnijih planova što je u neskladu, ne znam kako je to nastalo, možda kasnije nam gospođa ministrica to kaže. Druga stvar, kada se donosi određeni prostorni plan i ako smo prostornim planom utvrdili čitavi vodno gospodarski sustav, energetski sustav, sustav pošte i elektroničkih komunikacija, onda je on obveza kako će se po tim infrastrukturnim projektima postupati. Jedna formulacija koja govori da se prostornim planovima užih područja može odstupiti od onoga što je riješeno ovim planom ako se ponude racionalna rješenja, nije dobra, to ja moram reći, nisam za takvu odredbu čuo, već ako se utvrdi racionalnim pristupom da je potrebno nešto izmijeniti, onda se mijenja plan, a ne donositi rješenja koja neće biti u skladu s planom i trajno će odstupati od samoga plana. Dakle, ako postoje rješenja koja treba promijeniti, onda treba mijenjati i plan, a ne da i plan i dalje ostane onakav kakav je, a kasnije građevinskim dozvolama ili realizacijom pojedinih projekata odstupati od plana i da to prihvatimo. I također s obzirom, to može biti opravdanje, činjenica je da se s planom počelo raditi davno je i odredba u članku 153. stavku 1. koja govori da će se provedba i razrada navedenih mjera provoditi putem programa mjera za unapređenje stanja u prostoru. Program unapređenja mjera za unapređenje stanja u prostoru više ne postoji kao obveza u okviru prostornog planiranja … regulative prostornog planiranje u Hrvatskoj, ona je davnom izmjenom zakona, ja se sad točno ne sjećam koje godine, čini mi se 2009., nisam siguran, od toga se odustalo. Sada je obveza jedinica lokalne samouprave i drugih i županija, itd., pa i Hrvatskog sabora da donosi izvješće o stanju u prostoru, a na kraju tog izvješća se mogu propisati smjernice kako i na koji način dalje unaprijediti prostor. Dakle, ovakva formulacija koja je u članku 153. jednostavno nije aktualna, izvješće, odnosno program mjera za unapređenje stanja u prostoru više ne postoji, prema tome kao potreba, kao obveza jedinica lokalne samouprave i kao potreba i obveza županija pa ne vidim zašto bi takva formulacija bila u zakonu. Pretpostavljam da je to iz razloga što je ovaj zakon, ovaj plan rađen dugi niz godina, u međuvremenu je zakon mijenjan, ali je to ostalo kao, ostalo je i dalje ovdje u samom tekstualnom dijelu. Dakle, da zaključim, dobro je donijeti plan. Ja držim da je i ovakav plan bolji nego da ga nema. On ima određene manjkavosti koje je sam iznio, ja držim da predlagatelj nikako nije smio odstupiti od potrebe da se ovim planom rješavaju pojedini prostori koji su od posebnog interesa i gdje je moguće donositi detaljnije planove, da je te prostore trebalo popisati, utvrditi, za njih donijeti osnovne smjernice kako će ti planovi izgledati, a ne to prepuštati u cijelosti jedinicama lokalne samouprave. Ja sam jedan od onih koji držim da je potrebna dana centralizacija upravljanja prostorom pa i prostornog uređenja, to vi jako dobro znate, ali kada su u pitanju nacionalni parkovi, parkovi prirode, onda ministarstvo je ono koje će prepustiti i onako prema zakonu donošenje tih planova jedinicama lokalne samouprave, ali je za bitne elemente zaštite prostora, a posebno parkova prirode, a da ne govorim nacionalnih parkova i dalje škare moraju biti u rukama ministarstva, u rukama središnje vlasti i propisivati gdje se nešto može, gdje se ne može ili ako se može, u kojoj se mjeri može. Zato držim da su, premda jesu ovdje mjere u ovom prostornom planu područja posebnih obilježja navedene, one su trebale ići korak dalje, propisati još potrebu detaljnijih planova, odnosno … i navesti što bi se tim i u kojoj mjeri moglo događati na tom prostoru kroz donošenje takvih planova. Evo, usprkos tome, govorim, mi ćemo u klubu podržati ovaj prijedlog odluke kojom se usvaja, donosi zakon, odnosno prostorni plan područja posebnih obilježja, u ovom slučaju Parka prirode Žumberak, Samoborsko gorje. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu Mirela Holy, nema je, gubi pravo na raspravu. Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnicom. O samom prijedlogu odluke o donošenju prostornog plana govorila je odlično ministrica, podržavam to, moj kolega u ime kluba Ivica Mandić također podržava. I ja bih krenuo u svoju raspravu sa nekoliko tvrdnji koje mislim da su za sve nas važne. Prvo, ljepota prirode i bioraznolikost u Hrvatskoj da je to najljepši dar koji smo kao građani Hrvatske svojim rođenjem uopće mogli dobiti i oni čine naše živote puno ljepšima a uvjete života znatno kvalitetnijima. Drugo, ljepota hrvatskog okoliša sastavni je dio osobnog identiteta svakog hrvatskog građana ili građanke i stoga je njezina vrijednost naprosto nemjerljiva, ljepota prirode i bioraznolikost čine Hrvatsku jednom od najljepših zemalja na svijetu. Očuvanja ljepote prirode bioraznolikosti u Hrvatskoj su šansa Hrvatske za pogled i promjenu paradigme razvoja u smjeru zelenih tehnologija, zdrave hrane, čistih industrija. Ljepote prirode bioraznolikosti ne smiju se gledati isključivo kroz oči povećanja broja turista i razvoja turističke privrede, zaštite, očuvanje, relativizacija bioraznolikosti i prirodnih ljepota mora biti prvenstveno u svrhu podizanja kvalitete života građana Hrvatske i naših potomaka. I onako turizam nije i ne smije biti prioritetna grana privređivanja u Hrvatskoj, to je samo Bogom dana grana privređivanja koja je samo šlag na torti uspješnog gospodarstva, ali to je jedna druga tema. Zahvaljujući … zahvaljujući dugogodišnjoj zapuštenosti, nerazvijenosti, nečistih industrija, devastacijskih djelatnosti Hrvatska danas ima zavidnu razinu uščuvanog okoliša i očuvanosti bioraznolikosti posebno u Europi. No bez obzira neka hrvatska područja su našom ljudskom intervencijom dramatično devastirana i potrebne su hitne beskompromisne akcije u spašavanju istih. Hrvatska nažalost zbog određenih objektivnih i subjektivnih razloga još uvijek nedovoljno čini kako bi sustavno i u potpunosti zaštitila svoje prirodne ljepote pa čak i u nacionalnim parkovima, parkovima prirode, a kamoli u nezaštićenim područjima. I ulaskom Hrvatske u EU dobili smo dodatnu priliku i šansu da pojačano i znatno uspješnije zaštitimo svoj okoliš, prirodne i kulturne ljepote te biološku raznolikost i da razvijamo one industrije koje su održive i koje će nam koristiti u zaštiti okoliša. Vezano uz sve to zajedno nije na odmet ponoviti da imamo 8 nacionalnih parkova, 11 parkova prirode i 2 stroga rezervata i to su da ponovim Nacionalni parkovi Brijuni, Kornati, Krka, Mljet, Paklenica, Plitvička jezera, Risnjak i Sjeverni Velebit. Parkovi prirode su Parko prirode Biokovo, Kopački rit, Lonjsko polje, Medvednica, Papuk, Telaščica, Velebit, Vransko jezero, Učka, Žumberak Samoborsko gorje, Lastovsko otočje. A strogi Rezervati su Hajdučki i Rožanski kukovi i Bijele i Samarske stijene. Samo hrvatski nacionalni parkovi obuhvaćaju oko milijun kvadratnih kilometara površine Hrvatske što je preko 1% ukupne površine RH. Ukupno zaštićena područja čine 8,7 površine RH. Nacionalni parkovi i parkovi prirode raspoređeni su po području cijele Hrvatske od Slavonije preko središnje Hrvatske do Istre i Primorja, Like, te srednje i južne Dalmacije. I brojna druga nezaštićena područja Hrvatske ističu se endemskim vrstama, biološkim raznolikostima, jedinstvenim prirodnim pojavama. Parko prirode je prostor prirodne ljepote u kojem su ljudske aktivnosti dozvoljene, ali bez narušavanja sklada prirode. Park prirode je definiran člankom 13. Zakona o zaštiti prirode RH, prostorno ili prirodno ili dijelom kultivirano područje kopna i ili mora s ekološkim obilježjima međunarodne ili nacionalne važnost s naglašenim krajobraznim, odgojno-obrazovnim, kulturno-povijesnim i turističkim rekreacijskim vrijednostima. Zapadno od Zagreba nalazi se Park prirode Žumberak Samoborsko gorje, ističe se kršikm fenomenima, netipičnim za prostore uz Panonsku nizinu, dubokim kanjonima, bistrim rječicama punih slapova i prostranim cvjetnim livadama. Osobitost Žumberka je i što ovdje na višim dijelovima gore žive ljudi u slikovitim selima na strmim brežuljcima. Većina su stanovnika potomci čuvenih hrvatskih čuvara mora Uskoka iz Senja. I kako je dio njih grkokatoličke vjere žumberačka sela krase brojne slikovite crkvice uključujući i najviši vrh Žumberačke gore od 1102m visine Sv. Geru. U seocu Dujtrovcu možemo pronaći jednu uz druge rimokatoličku i grkokatoličku crkvu. Podnožje Žumberka Samoborskog gorja je pitomije osobito vinorodno područje Plešivice. Za Samoborsko su gorje znakoviti trsovi loze sukladno uklopljeni u krajolik te brojne gradine na okolnim brdima kao što je stari Samobor. Park prirode Žumberak Samoborsko gorje osim bogatstva raznih bioloških raznolikosti te posebnost brojnih naselja u njemu karakterizira i blizina velikog grada Zagreba, te praktično na pol podijeljenost sa susjednom Slovenijom. Treba napomenuti poraznu činjenicu da je stanovništvo Žumberka u posljednjih 100 godina smanjeno za pet puta. Te dvije činjenice otvaraju značajne mogućnosti razvoja. Prvo u animaciji promocije raznih oblika turizma među građanima Zagreba i njihovim mogućnosti i B u mogućnosti prekogranične suradnje i korištenja europskih fondova za zajedničke prekogranične projekte. Mogućnost značajnog razvoja izletničkog i sportskog turizma s obzirom na blizinu velikom grada otvara mogućnost zadržavanja autohtonog stanovništva, ali i dodatnog naseljavanja te otvaranja novih radnih mjesta u poljoprivredi i turizmu. Europski fondovi omogućavaju realizaciju modernih programa i projekata projekata navedenih poljoprivrede i turizma, to je potencijal koji se ne bi smio olako zanemariti. Iz ove govornice pozivam sve potencijalno zainteresirane pojedince i pojedinke da se upuste u uzbudljivu avanturu privatnog poduzetništva, proizvodnje najzdravije ekološke hrane, zdravog održivog turizma na Žumberku, Samoborskom gorju, jasno najviše inicijative očekuje se od samih žitelja Žumberka, odnosno Samoborskog gorja. Država mora biti tu da takve inicijative bezrezervno podrži. Hrvatska je što je opće poznato prirodnim ljepotama jedna od najljepših zemalja svijeta. Uz prirodne ljepote i biološku raznolikost, jedinstvenost određenih vrsta flore i faune, s tim je Hrvatska prebogata i kulturnih nasljeđem. Sve to nas stavlja u poziciju vječnih čuvara navedenih vrijednosti za nas, naše potomke, za Europu i svijet. A u svoj puniti navedenih ljepota i zdravog življenja … [[Govornik se ne razumije.]] suvremenici i naš je život po klimi i okolišu jedan od najkvalitetnijih uopće. Tom pridonosi i Žumberak. I zato je više nego pohvalno da Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja donosi pred ovaj Visoki dom Prostorni plan Parka prirode Žumberak, Samoborsko gorje koji svakako treba prihvatiti. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Blažeković me je baš potakao da se javim za repliku jer je uistinu sagledao Park prirode, Žumberak, Samoborsko gorje sa jedne sasvim drugačije perspektive, sa perspektive iz koje ga doživljavamo mi stanovnici Zagrebačke županije. I svi vi koji ste danas govorili na tragu toga da je ovo jedna posebnost, uistinu jest i potrebno je zaštiti na sve moguće načine i to država sada i čini a vidi se i iz ovih odluka koje slijede a koje su od državnog značaja za daljnje uređenje i urbanistički plan uređenja i vršne zone i urbanistički plan uređenja skijališnog kompleksa i sve ono drugo što će se događati na ovome području je činjenica koja ukazuje na to da nam je područje Žumberka i Parka prirode Samoborskog gorja iznimno važno. Ali ono što su svi primijetili u svojim raspravama i što možda treba posebno u ovom Visokom domu naglasiti je zabrinutost za gubitak stanovništva ovoga područja koje je unazad nekoliko desetaka godina u velikom broju smanjeno i koje se zapravo gubi. S druge strane ta depopulacija stvara osnovu da ovaj prostor i dana a i za budućnost bude zapravo jedan kompleksni eko park, prostor koji je potpuno osiguran od različitih mogućnosti zagađenja. I možda i ovaj vaš poziv i apel za sve one poduzetnike, mlade ljude sa idejama u tako uistinu velikoj blizini gradu Zagrebu može pružiti novu poduzetničku ideju i novi prostor za razvoj neke od eko poljoprivreda naslanjajući se na fondove Europske unije kroz ruralni razvoj. A vjerujem da će onda i jedince lokalne samouprave ali i regionalne naći svoj interes i pratiti državu na tom putu.
Hvala. Odgovor kolega Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice hvala. Javio sam se na odgovor vaše replike samo da još jedanput ponovim važnost raznih mogućnosti koje se i ovakvim načinom, donošenja ovakvih planova otvaraju pred zainteresirane ljude prvenstveno gdje je normalno da mislim na mlade ljude, poduzetnike koji bi mogli sa svojom kreacijom, sa svojom imaginacijom ući u tu jednu uzbudljivu djelatnost kao što jest poduzetništvo, jedno vrlo uzbudljivo, napeto, puno natjecanja sa puno adrenalina ali koje može donijeti značajne osobne i satisfakcije ali i materijalne koristi. I ovakvi planovi stvarno otvaraju mogućnosti potpuno drugačijeg pogleda na zapošljavanje i na samozapošljavanje što nam je vjerujem u ovom trenutku a i u nizu daljih godina sigurno izuzetno bitno za cijelu zemlju jer smo mala zemlja, mi nismo velika zemlja. I treba malo mijenjati paradigmu odnosa spram samozapošljavanja, spram privatnog poduzetništva i to je ja vjerujem najispravnija dugoročna strategija razvoja naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem. I zaključno u ime predlagateljice ministrica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo. Evo nekoliko rečenica oko tema koje su se ovdje otvorile. Dakle možda da ponovimo činjenicu da je pred ovim uvaženim Domom 1999. odnosno ovaj uvaženi Dom utvrdio granice Parka prirode Samoborsko gorje, Žumberak. Dakle prostorni plan mi radimo samo u okviru granica parka prirode koji su utvrđeni. I tu su odgovori uvaženom zastupniku gdje se otvorila tema granica i otvorila tema Svete Gere. Prema tome, 1999. utvrđene su granice parka prirode i prostorni plan se odnosi na te granice koje su utvrđene. Kada te granice budu drugačije mi ćemo i mijenjati prostorni plan. Prostornim planom se daju prostorno planska rješenja i mogućnosti daljnjeg razvoja. Kao što je i uvaženi zastupnik gospodin Bačić nekoliko puta rekao riječ je o prostornom planu koji je započet u jednom drugom kontekstu i 2004. bio je jedan Zakon o prostornom, dakle bio je Zakon o prostornom uređenju, 2007. je taj zakon promijenjen u Zakon o prostornom uređenju i gradnji. Od 1. siječnja 2014. je novi Zakon o prostornom uređenju. 2013. je trebalo donijeti odluku da li sa tim prostornim planom dovršiti ga sukladno zakonu iz 2007. ili sve aktivnosti u jednom času zamrznuti, vidjeti podloge koje su nam odgovarajuće i krenuti po novom Zakonu o prostornom uređenju koji je ovaj uvaženi Dom izglasao krajem prošle godine i na snazi je od 1. 1. 2014. Zaključili smo i ja se sa time apsolutno slažem, za bilo koji prostor treba donijeti prostorni plan, treba ga staviti u funkciju, vidjeti gdje su problemi i onda se puno jednostavnije mijenja i puno jednostavnije možete činiti dalje nego kada prostornog plana nemate. Dakle preduvjet je bio da prostorni plan mora biti donesen i moramo ga imati. Odlučili smo ga donijeti sukladno Zakonu o prostornom uređenju i gradnji iz jednostavnog razloga da si ne otvaramo daljnje procedure i daljnje procese. Ono što je na našim web stranicama bilo objavljeno, to je bio prostorni plan koji je bio u javnoj raspravi. Prostorni plan koji je bio u javnoj raspravi je imao nešto veće prostore namijenjene za razvoj turizma nego što je danas. Dakle prostorni planeri uvijek razmišljaju u smislu budućnosti daljnjeg razvoja. Riječ je o jednom prostoru gdje apsolutno mi to zajedno činimo i sa našim kolegama s aspekta zaštite prirodne i kulturne baštine. Budući da je kroz proces nakon javne rasprave temeljem primjedbi, temeljem svih suglasnosti koje su bile, ti prostori znatno smanjeni od onog što je bilo se je odlučilo da urbanistički planovi uređenja ne bi bili ekspeditivni i da s njim ne bi mogli nešto dalje dobiti. No međutim zaista je riječ o jednom planu koji je rađen sukladno jednom zakonu, no međutim taj plan ima osnov što je jako bitno, a to je mogućnosti razvoja, mogućnosti daljnjeg napretka ovog prostora i ono što je preduvjet, a preduvjet je da imamo iza toga plan upravljanja javnom ustanovom Park prirode Žumberak-Samoborsko gorje, dakle da ustanova može donijeti svoj plan upravljanja. Tu se otvorilo i pitanje turizma. Dakle u članku 79. i u članku 80. govori se o jednodnevnom, o višednevnom turizmu, govori se o tome što su u smislu tog turizma treba napraviti i tu iz podataka koje ima i vidi se da se spominje različite vidove turizma i osnov za različite vidove turizma. I postoji još jedna stvar koja se otvorila, otvorila se kao tema na odborima, a mislim da je i tu u diskusiji u jednom času bilo spomenuto, a to je infrastruktura. U bilo kojem prostoru, ja to u svojoj glavi tako nastojim dijeliti na vidljive i nevidljive projekte. Vidljivi projekti su vam zgrade, vidljivi projekti su vam kuće, a nevidljivi projekti su infrastruktura. To je ono što vam je krvotok, što vam je mreža da vam bilo koji prostor ima mogućnost daljnjeg napretka. U te nevidljive projekte koji su pod zemljom ili eventualno površinski ulaže se strašno puno novaca, energije, truda, a oni su osnov za razvitak bilo kojeg prostora. I tu je bila velika diskusija se vodila već i u zadnjoj javnoj raspravi oko državne cesta, da li državna cesta, da li ju proglasiti državnom cestom, da li je ostaviti na razini nekakve lokalne ceste i zaključak je bio-puno bolje ju je proglasiti državnom cestom iz jednostavnog razloga što možete tada kontrolirati početak, kraj, održavanje. Jer neće biti razvitka kao što je uvaženi zastupnik rekao ovog kraja bez niza nevidljivih projekata koji su potrebni, jer kad su oni dobro napravljeni onda mogu doći i svi drugi projekti i projekti koji su bitni za gospodarstvo i biti pokretači razvoja parkova prirode i nacionalnih parkova. Ja možda koristim i ovo mjesto da spomenem i činjenicu koju trebamo znati, a to je mi i ovim našim područjima imamo 8 nacionalnih parkova i 11 parkova prirode i uvijek kada se nešto proglašava ili nacionalnim parkom ili parkom prirode vi od lokalnog stanovništva dobijete, neću reći, dobijete jednu zabrinutost. Oni kažu vi nastavljate rezervat, ne dajete nam mogućnosti daljnjeg razvoja, mi tu ostajemo kao u izlogu pa će drugi doći i gledati. Iskustva koja možemo vidjeti od drugih zemalja Europske unije, a i iskustva koja možemo vidjeti i kod nas, tome nije tako. Dakle treba prepoznati komparativne prednosti, treba te komparativne prednosti naglašavati i treba taj kraj vidjeti koje su prednosti življenja i u tom kraju. I zasigurno, ono što je ovdje rečeno, riječ je o prostoru koji je 30 km od Grada Zagreba. Ne zaboravite, od stambenog fonda 35% ne koristi se za stalno stanovanje nego za povremeno stanovanje. To znači da su građani u potrebi odlaska iz grada prepoznali komparativnu prednost takvog kraja. A ono što treba prepoznati, treba prepoznati i za razvoj gospodarstva. Ovaj prostorni plan je dao mogućnosti ne samo stanovanja nego je dao mogućnosti i razvoja gospodarstva. Mi u ministarstvu smo zadovoljni što imamo prostorni plan. Ja ću ponoviti možda i riječi uvaženog zastupnika Bačića koji kaže mi ćemo podržati taj plan, imamo primjedbe, ali je dobro imati plan. Zaista, mi smo ponosni i mislim da svi zajedno trebamo biti ponosni u bilo kojem času kad svoje najvrjednije dijelove, a to su nacionalni parkovi i parkovi prirode omogućujemo da se tu donose prostorni planovi jer su oni preduvjeti za plan upravljanja tim područjem i preduvjeti za razvoj tih područja, a ta područja imaju zaista velikih mogućnosti daljnjeg razvoja. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Ivica Mandić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena ministrice, pa ono što ste vi rekli ja se potpuno slažem da je najvrjednije što Republika Hrvatska ima po pitanju prirodnih, kulturnih i turističkih ljepota su nacionalni parkovi i parkovi prirode. Ono što mene kao saborskog zastupnika zanima, da li mi dovoljno dobro, dovoljno kvalitetno prezentiramo ta naša kulturna, prirodna i turistička dobra. Ono što bih vas zamolio, vi obično izvršavate ono što prihvatite i što namjeravate napraviti, da Republika Hrvatska, Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva i Ministarstvo turizma izda publikaciju u kojem bi bili naznačeni parkovi prirode i nacionalni parkovi. Jer mislim da je to najbolja legitimacija Republike Hrvatske u svijetu, a mislim da bi takvu publikaciju vrlo rado i svi saborski zastupnici koji predstavljaju Republiku Hrvatsku u svijetu rado ponijeli i pokazali ljepote i kulturne vrijednosti Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeća replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Oprostite gospodine potpredsjedniče, samo kolegi Mandiću iako je replika ministrici, to bi ministar turizma trebao da kažem možda odštampati ovakav jedan letak sa parkovima prirode i nacionalnim parkovima u Republici Hrvatskoj. Ali evo gospođi ministrici replika. Naime, vi ste rekli da u članku 78. postoje točno pobrojane aktivnosti u svezi ugostiteljstva i turizma, a pri tome se osvrčući na moje izlaganje gdje sam rekao da na stranici 3. piše i vjerski turizam i da postoje mogućnosti i tzv. hajde da kažem uvjetno rečeno povijesnog turizma gdje sam spomenuo dolaske tisuće ljudi na jedan ili dva dana u predio Sošica blizu jama Jazovka, gdje postoje mogućnosti, dakle između ostalih ovih 8 stavaka i taj dio. Taj dio nije izrijekom naveden, narečen, pa čak ni blizu nema ni jednog objašnjenja koji bi i u tom smislu nešto govorio. I rekao sam da nemamo tog evo piše u uvodu i vjerskog dijela turizma, ali nigdje nema uvod u daljnjem tekstu zakona nema. Ni u članku 78. toga nema. A što sam govorio o Svetoj Geri, rekao sam da se planira izletište. Ali kako ga učiniti izletištem ako je na njemu slovenska vojska? Dakle, ja ne negiram suverenitet Republike Hrvatske, naprotiv. Ja sam govorio u ime toga da se napokon realizira suverenitet Republike Hrvatske i nad Svetom Gerom koja je katastarski i na svaki drugi način hrvatska. Ali na žalost mi imamo problem sa tvrdoglavim Slovencima, valjda se zato zove Trdinov vrh po njihovom koji to negiraju stalno i to se mora riješiti u okviru i Parka prirode Žumberak Samoborsko gorje.
Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem ministrici sa suradnicom.
Jesu li se uključili svi prisutni zastupnici i zastupnice? Ako jesu, imamo li stanje? Hvala lijepa. Imamo, kako se to kaže, kvorum za odlučiti o svim točkama dnevnog reda koje smo odradili protekli tjedan. Poštovane kolegice i kolege, dakle, prelazimo na odlučivanje, na glasovanje. Prijedlog odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Žumberak, Samoborsko Gorje. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da glasujemo. Glasovanje je završeno. Molim… Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova za donešena odluka o donošenju prostornog plana Parka prirode Žumberak, Samoborsko Gorje u tekstu kako ga je predložila predlagateljica, Vlada RH. Hvala lijepa.
I nastavljamo sa - Prijedlog zakona o zaštiti novčarskih institucija, prvo čitanje, P.Z. br. 682. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Sa nama je zamjenik ministra unutrašnjih poslova gospodin Evelin Tonković, uvodno. Izvolite zamjeniče.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupnici i zastupnice. Pred vama je Prijedlog zakona o zaštiti novčarskih institucija novi zakon čijim će stupanjem na snagu prestati važenje Zakona o minimalnim mjerama zaštite u poslovanju s gotovim novcem i vrijednostima koji je donesen 2003. godine tada u nastojanju da se spriječi i smanji broj kaznenih djela u najrizičnijim poslovnim objektima posebice izbjegavanje stradavanja osoba koje obavljaju novčarsko poslovanje. Spomenutim zakonom iz 2003. godine čije su izmjene i dopune donesene 2005. godine uvedene su tada minimalne mjere tjelesne i tehničke zaštite koje su trebale u kratkom vremenu dati određene rezultate. Međutim, općenito su se svele na obvezu uspostave tjelesne zaštite ili ugradnju neprobojnih pregrada za zaštitu u svim vrstama novčarskih institucija. Bez obzira na način poslovanja što je vrlo važno što je za mnoge poslovnice tada predstavljalo organizacijski, pa i financijski problem, a u nekim situacijama i sigurnosni problem obzirom da uvođenjem samo dviju isključivih vrsta zaštite nije bilo moguće sasvim prevenirati kaznena djela. Unatoč navedenom propis je polučio određene rezultate, pa je tako ukupan broj razbojništva u svim kategorijama novčarskih institucija smanjen sa 436 u 2004. godini na 216 u 2013. godini. Međutim, s obzirom na stalni prisutan rizik od počinjenja kaznenih djela u visoko rizičnim gospodarskim objektima kao što su objekti koji u svom poslovanju koriste veće količine gotovog novca i drugih vrijednosti, te je u posljednje tri godine uočen i trend povećanja broja razbojništava u nekim vrstama novčarskih institucija posebno poštanski uredi, poslovne banke, dok se u drugim uočava trend visokog broja razbojništava na godišnjoj razini kladionice, automat klubovi potrebno je kontinuirano podizati razinu sigurnosti u navedenim objektima što prije svega podrazumijeva donošenje novog propisa koji bi omogućio uvođenje novih mjera zaštite i kojim bi se unaprijedila zaštita osoba i imovine novčarskih institucija. Isto tako, utvrđene su kategorije objekata koje posluju gotovim novcem i vrijednostima u kojima je u posljednje tri godine zabilježen veliki broj razbojništava. To su poslovnice za otkup plemenitih kovina, zlatarnice i poslovnice koje obavljaju uplatno isplatne transakcije pri čemu se kumulira velika količina gotovog novca, a koje nisu bile obuhvaćene dosadašnjim propisom. Nadalje, u proteklih 10 godina koliko je predmetni propis na snazi evidentan je i znakoviti tehnološki napredak u razvoju brojnih sustava tehničke zaštite koji ne mogu biti uvedeni u poslovnice novčarskih institucija s obzirom da ih isti ne prepisuje. U prvom redu to se odnosi i na interloking vrata, kase, sefove sa vremenskim odmakom otvaranja, sustava dimnih novčanica, sustave cijevne pošte, protu prepadne sustave putem alarma zadnje novčanice, kontrole pristupa i slično. Također, dosadašnjim propisom nije na odgovarajući način propisani način zaštite pri distribuciji ostalih vrijednosti koje nisu novac, plemenite kovine, vrijedni predmeti, te način distribucije pri prekograničnom transportu. Stoga je analizom postojeće legislative zaključeno da je nužno donijeti novi propis kojim bi se detaljno i pojedinačno regulirala osnovna, a ne više samo minimalna zaštita u objektima novčarskih institucija kao što je to prethodnim zakonom bilo. Uveli novi obveznici primjene mjere zaštite, te dana mogućnost uvođenju novih tehnologija zaštite, a time i povećala razina sigurnosti u navedenim objektima. Osnovni razlozi donošenja novog propisa mogu se stoga sažeti u sljedećem: potvrđivanje osnovne svrhe donošenja to je zaštita prije svega osoba koje obavljaju novčarsko poslovanje, detaljno definiranje pojmova i uvođenje terminologije koja dosada nije bila odgovarajuće objašnjena trezor, sef, diskretna blagajna, neprobojne pregrade i drugo. Propisivanje mjera za svaku vrstu novčarske institucije pojedinačno, i ovo je važno, posebno uvažavajući specifičnosti poslovanja svake od njih. Uvođenje dvaju novih vrsta novčarskih institucija, zlatarnice, srebrenarnice, filigranske radnje, poslovnice za otkup plemenitih kovina i dragocjenosti te pravne osobe i obrti za preradu plemenitih kovina i pravne osobe i obrti koji obavljaju novčarsko poslovanje putem uplatno-isplatnih transakcija gotovim novcem. Detaljno propisivanje mjera tehničke zaštite, kvaliteta, smještaj video-nadzora, protuprepadnih, protuprovalnih elemenat, način kontrole pristupa, specifikacije prostora u kojem se smještaju kase, sefovi i način zaštite od otvaranja i otuđenja, smještaj manipulativnog novca i drugo. Detaljno propisivanje mjera tjelesne zaštite na način da se osnaži uloga zaštitara, posebice u bankama i drugim poslovnicama koji koriste tjelesnu zaštitu. Uvođenje alternativnih mjera zaštite što će se rješavati u upravnom postupku. Propisivanje izrade sigurnosnog plana i procedura za poboljšanje organizacijskih mjera zaštite u poslovnicama, propisivanje mogućnosti da ministarstvo u slučaju da uspostavljene mjere ne rezultiraju prihvatljivom razinom sigurnosti u upravnom postupku utječe na povećanje ili promjenu vrste zaštite u poslovnicama. Detaljno propisivanje načina zaštite pri distribuciji gotovog novca i vrijednosti te prekograničnog transporta. Propisivanje zaštite osobnih i drugih podataka, vođenje evidencija i izvješćivanje o promjenama i drugo, definiranje nadzora i ostalih ovlasti inspektora, uvođenje razine kaznenih odredbi ovisno o težini prekršaja. Omogućavanje donošenja podzakonskih propisa kojima se regulira normativno područje, način ispitivanja elektrokemijskih sustava zaštite te način certicificiranja pravnih osoba za ispitivanje materijala koji se ugrađuju kao zaštita u novčarskim ustanovama, institucijama. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a Nadica Jelaš. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Na početku svoje eto rasprave o ovom zakonskom prijedlogu želim naglasiti da je područje privatne zaštite u Hrvatskoj riješeno kvalitetno. Naime, prvi propisi koji su uređivali ovo područje doneseni su još '90-ih godina, da budem sasvim precizna 1996. je donesen Zakon o zaštiti osoba i imovine. Ono što je po meni interesantno je to da je područje privatne zaštite jedno od rijetkih područja koja u postupku ulaska Hrvatske u EU nismo trebali usklađivati s pravnom stečevinom EU iz jednog jednostavnog razloga što europsko zaštitarsko pravo zapravo i ne postoji. Dakle, postoje nacionalna zaštitarska prava država članica EU koja su moram to naglasiti međusobno prilično različita, ali to područje kao cjelina ponavljam još uvijek nije europski usklađeno i riješeno. Dakle, sve zakonske promjene koje su se događale u Hrvatskoj nakon 1996. na području privatne zaštite, a onda dakako i na području zaštite novčarskih institucija kao jednom od segmenata te privatne zaštite nisu bile uvjetovane europskim zahtjevima i direktivama nego isključivo tehnološkim razvojem, gospodarskim prilikama i sigurnosnim stanjem u RH. Važeći Zakon o minimalnim mjerama zaštite u poslovanju s gotovim novcem i vrijednostima koji je donesen još 2003. nakon brojnih razbojstava i stradavanja djelatnika u poslovnicama novčarskih institucija doprinio je određenom smanjenju ukupnog broja kaznenih djela u kategoriziranim objektima. Od okruglo 400-njak na oko 250 godišnje, zamjenik ministra je vrlo precizno rekao te podatke. Međutim, u pojedinim vrstama novčarskih institucija ne samo da se broj prepada odnosno kaznenih djela dakle da stagnira nego se štoviše čak i povećao. Osim toga u međuvremenu dakle u posljednjih 10-ak godina na tržištu su se pojavili i neki gospodarski subjekti koji dosad nisu bili obveznici primjene zakona kao što su zlatarnice, filigranske radionice, stanice za otkup plemenitih kovina i slično koji su posebno zanimljivi razbojnicima i u kojima su učestala kaznena djela razbojništva. Zbog svega toga bilo je nužno donijeti jedan novi kvalitetniji propis koji će cjelovitije regulirati problematiku zaštite i osoba i imovine u objektima novčarskih institucija ali i kod distribucije novca i vrijednosti te smanjiti broj kaznenih djela razbojništva. S obzirom na množinu mjera koje se novim zakonom propisuju i tako zapravo definiraju optimalne, dakle ne više minimalne mjere zaštite kao što je to bio slučaj u postojećem zakonu, novi propis je promijenio i naziv tako da se sada predlaže eto Zakon o zaštiti novčarskih institucija. Kad govorimo o novčarskim institucijama onda govorimo o institucijama i objektima koji posluju gotovim novcem, vrijednostima i dragocjenostima velikih iznosa. Sreća u nesreći, ako se to tako može reći, dakle kad se dogodi razbojništvo jest u tome što se šteta na imovini koja je u tom slučaju pretrpljena uglavnom može nadoknaditi jer je imovina u pravilu osigurana kod osiguravajućih društava. Međutim, to nije slučaj s građanima, bilo da je riječ o zaposlenicima novčarskih institucija, bilo da je riječ o zaštitarima, bilo da je riječ o klijentima tih institucija a ljudski život je nenadoknadiv. Znamo da već i sam pokušaj razbojništva izaziva teške i dugotrajne psihičke traume i kod djelatnika, i kod građana koji su se zatekli u prostoru izvršenja kaznenog djela. Zato je prva i osnovna vrijednost koja je treba štiti u novčarskim institucijama upravo ljudski život. I to je prvo i osnovno što štiti upravo ovaj zakon o kojem danas govorimo. Dakle, najvažnija promjena koju donosi novi zakon je definiranje i utvrđivanje vrsta novčarskih institucija čime se ukida postojeća kategorizacija novčarskih institucija s tim da se pojedinačno za svaku pojedinu vrstu novčarske institucije taksativno propisuju optimalne i odgovarajuće prostorne, organizacijske, upravne i tehničke mjere zaštite sukladno specifičnostima njihova poslovanja i njima uvjetovanom razinom rizika u poslovanju. U ovaj zakonski prijedlog dodane su nove novčarske institucije kojih do sada u zakonu nije bilo, kao što sam već rekla dakle zlatarnice, srebrnarnice, filigranske radnje, poslovnice za otkup plemenitih kovina i pravne osobe i obrti za preradu plemenitih kovina, zatim dodan je Hrvatski novčarski zavod i specijalizirane institucije ili tvrtke koje za banke ili druge klijente ugovorno obavljaju poslove obrade, pohrane, distribucije i uplatno isplatnog poslovanja uz upotrebu gotovog novca i vrijednosti. Evo znamo da unatrag nekoliko godina možemo uplatu, odnosno plaćanje svojih režija obaviti recimo u Konzumu. Jednom riječju novi Zakon o zaštiti novčarskih institucija imat će dvije do tri tisuće novih obveznika. Sve novčarske institucije dužne su donijeti sigurnosni plan zaštite, dakle opći akt kojim se za svaku poslovnicu i svaki eksterni uređaj za uplatu i isplatu i pohranu gotovog novca propisuju prostorno tehničke mjere zaštite, organizacijske mjere zaštite, mjere tehničke zaštite i mjere tjelesne zaštite. Propisano je da svaka novčarska institucija mora imati i osobu koja je zadužena za provedbu mjera sigurnosti u svim njezinim poslovnicama, dakle u manjim objektima kao što su mjenjačnice i zlatarnice to će vjerojatno biti sam vlasnik, dok će u većim tvrtkama biti određen menadžer sigurnosti ili drugi specijalist za sigurnost, odnosno to će biti voditelji poslovnica. Zakon omogućava novčarskim institucijama da za svoje poslovnice te za uplatno-isplatne uređaje zatraže od Ministarstva unutarnjih poslova izuzeće od primjene propisanih mjera i uspostavu tzv. alternativnih mjera zaštite. Te alternativne mjere zaštite vrijede tako dugo dok se na tom mjestu ne dogodi neki incident, dakle neko kazneno djelo krađe ili razbojništva u kom slučaju Ministarstvo unutarnjih poslova nalaže donošenje povećanih mjera zaštite. Što se tiče mjera zaštite pri distribuciji novca, valja naglasiti da postojeće mjera nisu znatnije korigirane s obzirom na činjenicu da uspostavom dosadašnjeg načina zaštite novca i vrijednosti u distribuciji od 2007. godine do danas zapravo nisu zabilježeni napadi na vozila pri prijevozu novca što znači da je postojeće zakonsko rješenje prilično kvalitetno. Novim zakonom propisuju se i uvjeti i način prekogranične distribucije gotovog novca i vrijednosti i svih pravnih i fizičkih osoba iz inozemstva koje imaju namjeru transportirati novac stranih komercijalnih banaka i drugih novčarskih institucija u ili kroz Republiku Hrvatsku. Zakon uvodi i minimalne tehničke zahtjeve za konstrukcije, elemente, uređaje i sustave tehničke zaštite. Isto tako zakonskim prijedlogom definirane su i mjere zaštite tajnosti osobnih i drugih podataka kao i nadzor nad provedbom mjera zaštite. Zakon propisuje i obvezu vođenja i dostavljanja podataka Ministarstvu unutarnjih poslova radi točnog utvrđivanja broja poslovnica novčarskih institucija obzirom da se taj broj stalno mijenja, a Ministarstvo unutarnjih poslova mora uvijek imati ažurne podatke radi uspostave i provedbe odgovarajućeg nadzora nad provedbom mjera zaštite. Na kraju želim reći i to da su novčarske institucije koje posluju s gotovim novcem i vrijednostima dužne osigurati sigurnosne mjere zaštite osoba, novca i vrijednosti sukladno odredbama ovoga zakona u roku od 6 mjeseci od stupanja ovog zakona na snagu. I na kraju, da zaključim, u ovom zakonskom prijedlogu naglasak je zaista na zaštiti osoba a onda i imovine. Usprkos stalnim raspravama pa i donekle negodovanjima na porast troškova zaštite zakon šalje doista jednu nedvosmislenu poruku da se ulaganje u sigurnost nikada ne bi trebalo doživljavati kao trošak. Hvala.
Hvala i vama. U ime Kluba nezavisnih zastupnika Grubišić-Kajin nema nikoga, gube pravo na raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista stranke rada Nenad Pleše. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pred nama je zakon na kome se radilo dvije godine, Zakon o zaštiti novčarskih institucija. Koliko je on dobar, po meni je dobar ali o tome bi trebali možda bolje pitati one koji se nalaze obično s one strane zakona koliko je on provediv i koliko će ga oni iskoristiti u nekakve svoje negativne svrhe. Kao što je već i govorila kolegica Jelaš šteta koju se počini na imovini banke ili bilo koje druge novčarske institucije u većini slučajeva se može nadoknaditi, međutim život čovjeka se, to svakako ne može. Stoga su zakonske mjere koje propisuju sigurnost o novčarskim institucijama od presudne važnosti. Ovim zakonom naglasak i dalje ostaje na zaštiti osoba, a usprkos stalnim raspravama o porastu troškova smatramo da ulaganje u sigurnost nikad ne može biti trošak. Broj razbojništva u novčarskim institucijama od 2003. godine pa do danas se smanjuje no i dalje je velik broj koji treba nastaviti smanjivati. Svako razbojništvo ili njegov pokušaj kao i drugi oblici teških kaznenih djela u novčarskim institucijama, uzrokuju teške psihofizičke posljedice po zaposlenike i druge osobe koje se u tom trenutku nalaze u takvim objektima. Postojeći Zakon o minimalnim mjerama zaštite rezultirao je određenim smanjenjem ukupnog broja kaznenih djela u kategoriziranim objektima, međutim u pojedinim vrstama novčarskih institucija zabilježen je kontinuirani broj pa čak i porast broja kaznenih djela. Na tržištu su se pojavili neki gospodarski subjekti u kojima se dnevno bilježi više kaznenih djela posebice razbojništva, a koji do sad nisu bili obveznici primjena zakona, a to smo već čuli da su zlatarnice i stanice za otkup plemenitih kovina i slično. Kako činjenje kaznenih djela razbojništva novčarskim institucijama utječe na sigurnost svih građana i na sigurnost imovine građana i poslovnih subjekta, nužno je donijeti novi, kvalitetniji propis koji će cjelovitije propisivati problematiku zaštite osoba i imovine u objektima novčarskih institucija. Ovim se zakonom propisuju optimalne mjere zaštite koje nastoje smanjiti rizik i povećati zaštitu i razinu sigurnosti pri obavljanju novčarskog poslovanja u objektima novčarskih institucija kao i pri distribuciji novca i vrijednosti te prije svega smanjiti broj kaznenih djela razbojništva. Prema podacima MUP-a, oni se nešto kod mene razlikuju od podataka gospodina Tonkovića, u 2014. godini zabilježeno je 396 razbojništva, 20 u banke, 54 u poštanske urede, 85 u kladionice, 16 u mjenjačnice, poslovnice za otkup plemenitih metala 126, kioske 95. Razbojništva kladionicama i dalje predstavljaju problem, no mnogo manje nego u početku kada su kladionice počele sa svojim radom, ali zabilježen je porast razbojništva u poštama za 15%. Najvažnija je promjena u novom zakonu popisivanje posebnih mjera zaštite za svaku pojedinačnu novčarsku instituciju čime se ukida postojeća kategorizacija tih institucija. U zakon su tako kao novi pravni subjekti obveznici primjena zakonskih mjera ušle i zlatarnice, filigranske radnje, poslovnice za otkup plemenitih kovina, obrti za preradu istih, automat klubovima, Hrvatski novčarski zavod, specijalizirane institucije, tvrtke koje za potrebu i banaka i drugih klijenata ugovorno obavljaju poslove obrade pohrane, distribucije i uplatno-isplatnog poslovanja, znamo da su to objekti Tiska i Konzuma. Što se tiče izdavanja suglasnosti na alternativne mjere zaštite propisuju se uvjeti pod kojima je uopće moguće podnijeti zahtjev za izuzećem od primjene mjere zaštita. Pri tom je obavljena mogućnost izdavanja suglasnosti na mjere zaštite koje se mogu pojaviti kao vrlo korisne i prikladne, a trenutačno nisu propisane zakonom. Podnošenjem zahtjeva MUP-u može se zatražiti izuzeće od primjene neke od propisanih mjera, ispostaviti alternativne mjere zaštite u pojedinačno ili kombinirano sagledanim okolnostima. Iako su u dosadašnjoj praksi MUP-a sve novčarske institucije koje su u svojim poslovnicama instalirale … vrata, dobila pozitivno mišljenje, izuzeće od uspostave mjere tjelesne zaštite, svjedočili smo iznimno brutalnim prepadima nepoznatim … kaznenih djela u tim novčarskim institucijama. Zakonom se detaljno opisuju mjere mehaničke zaštite, na uplatno-isplatnim mjestima trebaju se koristiti ladice ili kase sa mehaničkim ili elektronskim zaključavanjem, a pojedini obveznici zakona trebaju koristiti i vremenske … otvaranja što se pokazalo uspješnom mjerom odvraćanja od kriminalnih djela. Prostor trezora mora imati protuprovalna vrata s mehaničkim zaključavanjem ili suključarstvom i kontrolu pristupa, minimalno jednu kameru unutar trezora i jednu koja pokriva ulaz u trezor izvana, a koje moraju imati funkciju identifikacije. Ako je riječ o centralnom trezoru, on se osim navedenim mjerama mora štiti i tjelesnom zaštitom. Zakon nadalje propisuje da za vrijeme pružanja usluga zaštite, zaštita poslovnica mora biti smještena u prostoriji koja mu omogućava pogled najvećeg dijela unutarnjeg i vanjskog perimetra štićenog objekta, a događanja u i izvan poslovnice prati vizualno i korištenjem video-nadzora poslovnice te provjerava stanje ispravnosti i funkcionalnosti sustava u poslovnici. U prijedlogu zakona navedeni su i zahtjevi u svesti kvalitete video-nadzora. Za kamere koje pokrivaju bitne točke kao su ulaz i izlaz i uplatno-isplatna mjesta i drugo, definirano da moraju imati funkciju identifikacije. U zakonu se za kamere dodatno traži i dnevno-noćni način rada što znači da kamere u uvjetima slabijeg osvjetljenja prelaze na crno-bijeli mod radi veće osjetljivosti. Svrha je svih novo postavljenih zahtjeva izbjeći situacije kakvih je bilo u prošlosti da zbog lošije kvalitete video-nadzora koji je samo zadovoljavao zakonsku formu nije bilo moguće identificirati počinitelja kaznenih djela. Novim zakonom propisuju se i uvjeti i način prekogranične distribucije gotovog novca i vrijednosti svih pravnih i fizičkih osoba u inozemstvo koji imaju namjeru transportirati novac stranih, komercijalnih banaka i drugih novčarskih institucija u ili kroz RH i to uz obaveznu pratnju policije. Postojeće mjere zaštite pri distribuciji novca nisu se znatnije korigirale jer nije na njih bilo zabilježeno ozbiljnijih napada. Zbog što kvalitetnije zaštite građana i novčarskih institucija te daljnjeg smanjivanja broja kaznenih djela razbojništva potrebno je unapređivati zaštitu i donijeti ovaj zakon. zato će Hrvatski laburisti podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Ivan Šantek.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je novi Prijedlog zakona o zaštiti novčarskih institucija koji prema riječima predlagača zamjenjuje važeći Zakon o minimalnim mjerama zaštite u poslovanju s gotovim novčanim vrijednostima. Iako je primjena važećeg zakona rezultirala određenim smanjenjem ukupnog broja kaznenih djela u uvjetima kategoriziranim ovim zakonom vidimo da u pojedinim vrstama novčarskih institucija i nadalje se bilježi kontinuirano konstantan broj pa i porast kaznenih djela, također određeni gospodarski subjekti od kojih su pojedini se pojavili na tržištu nakon stupanja na snagu Zakona o minimalnim mjerama zaštite u poslovanju s gotovim novcima i vrijednostima, a u kojima se dnevno bilježi više kaznenih djela … kao što su zlatarnice, otkup plemenitih kovina i drugo do sada nisu bile obveznici primjene zakona pa je ovim prijedlogom zakona bilo potrebno propisati vrste novčarskih institucija i za svaku vrstu odnosno novčarsku instituciju propisati odgovarajuće mjere zaštite te na taj način ujedno povećati, ovo ću posebno naglasiti, osjećaj sigurnosti zaposlenika navedenih novčarskih institucija te građana prije svega korisnika usluga navedenih novčarskih institucija. Tako govori u uvodu predlagač novog zakona. Međutim čitajući ovaj prijedlog zakona stječe se dojam da prijedlog više liči na pravilnik nego na zakon jer je po mom mišljenju previše tehnički detaljan što može biti ograničavajuće s obzirom na brzinu kojom se razvija zaštitarska tehnika. A kada je nešto previše detaljno potkradu se i greške. Tako npr. u članku 8.piše "Kamere koje imaju funkciju identifikacije moraju imati horizontalnu rezoluciju od minimalno 330 pixela po metru". Ne znam što je predlagač htio ali s takvom rezolucijom nije moguća identifikacija jer to bi značilo da se svaka tri milimetra nalazi jedna točkica ili pixel. Koliko ja znam rezolucija se računa po kvaratnom inču ili se propisuje koliko točkica mora biti po horizontali i vertikali inače isto tako se računa u megapixelima odnosno u milijunima pixela. Moram primijetiti da se broj teških kaznenih djela kao što su razbojništva i razbojničke krađe pomiče iz sfere banaka i mjenjačnica na manje zaštićene objekte kao što su zlatarnice i objekti za otkup zlata i sl. koji su obuhvaćeni ovim prijedlogom zakon. A iz izvješća MUP-a za prošlu godinu vidim da je broj prijavljenih kaznenih djela razbojništva na trgovine u porastu. Prema tom izvješću za prošlu godinu zabilježen je statistički pad prijavljenog kriminaliteta prije svega zbog promjene zakonodavstva, ali brine mali stupanj otkrivenosti počinitelja razbojništava i teških krađa. Tako je npr. tijekom 2013.su zabilježena sljedeća kaznena djela prema onom izvješću koje smo upravo danas usvojili. Na pošte od ukupno 54 na mjestu događaja zatečen je 1 počinitelj, nepoznato je bilo 53, razriješeno je 19 ili 35%. Na banke, od ukupnih 20 prijava počinitelj je zatečen 3 puta u 17 slučaja je bio nepoznat, a razriješeno je 14 ili 70%. U mjenjačnice, od 16 razbojništava nepoznati je bio počinitelj u 15, razriješeno je 6 ili 37,7%. Na trgovine, od ukupno 359 počinitelj je zatečen na 6, nepoznat je bio u 353 slučaja, razriješeno je 130 ili 36,2%. Na benzinske crpke, od 70 razbojništava počinitelj je bio zatečen u jednom, razriješeno je 34 ili 48%. Na kioske, od 95 slučajeva počinitelj je bio nepoznat u 94, razriješeno je 22 ili 23,3,%. Na kladionice, od 85 slučajeva počinitelj je bio nepoznat u svih 85, otkriven je u 34 slučaja ili u 40%. Na poslovice za otkup plemenitih metala bilo je 126 razbojništava, nepoznat je bio u 125, otkriven je 58 slučajeva ili 46%. Iz ovog kratkog pregleda vidimo da je kazneno djelo razbojništva bilo prijavljeno 1389 puta, počinitelj je bio zatečen 20 puta, nepoznat je bio 1348 puta, a otkriven je u 598 slučaja ili prosječno 43,1% dakle ovo su podaci još koji obuhvaćaju i otvorene prostore i obiteljske kuće. Čitajući ovaj prijedlog zakona za pozdraviti je što se za svaku novčarsku instituciju propisuje razlika tehničke zaštite za koju kažete da je optimalna i da je bolja od kategorizacije s čim se slažem, ali i dalje ostaje pitanje zaštite sigurnosti života šalterskih službenika i zaštitara. Sjetimo se samo krvave pljačke FIN-e u Đurđevcu kada je razbojnik s vrata pucao u glavu zaštitaru i klijentu dok su se službenici sakrili pod pult. U takvim slučajevima zaštitni prsluci najviših standarda ne pomažu. U članku 18.ovoga prijedloga zakona govori se da zaštitar mora biti smješten na poziciji koja mu omogućuje pregled najvećeg dijela unutarnjeg dijela poslovnice i vanjskog perimetra, ali ne spominje obavezu novčarskih institucija da zaštitaru osiguraju siguran prostor. Zaštitarske tvrtke govore da je analizom dosadašnjih razbojničkih napada na novčarske institucije utvrđeno da se najveći broj teško stradalih zaštitara bio u prostorijama koje su štitili te da banke štede na uređenju prostora za zaštitare tako da je dobro da se ovim prijedlogom zakona u članku 17.preciznije određuje da zaštitari koji obavljaju poslove tjelesne zaštite pri distribuciji gotovog novca i vrijednosti prijevoznom ili prijenosnom moraju navedene poslove osim propisima koji uređuju djelatnost privatne zaštite posebice uputom kojom sastavlja zaštitarska tvrtka, a koja sadrži mjere i radnje potrebne za obavljanje navedenih poslova utvrđene posebnim propisom koje određuje područje obavljanja obavljati sukladno sigurnosnim procedurama novčarske institucije. To je u svakom slučaju ono što su i tražile zaštitarske tvrtke. Ono, osvrnuo bih se na ovaj kazneni dio ovoga prijedloga zakona, u kaznenom dijelu ovoga prijedloga tako npr. stoji da kazna u članku 44. stavak 1. točka 3. koja govori o kazni zaštitara koji pored ostalog nije koncentriran na posao. Moram se zapitati na koji način se utvrđuje razina koncentracije na posao da bi nešto bilo prihvatljivo ili kažnjivo. Dakle na koji način će netko utvrditi da li je zaštitar dovoljno koncentriran jer je kazna između 1000 i 5000 kuna za zaštitara. Na kraju ovim Prijedlogom zakona o zaštiti novčarskih institucija zahvatilo se u jednu složenu problematiku sigurnosti sudionika platnog prometa gotovim novcem a njegovom prihvaćanjem neće se u zadovoljavajućoj mjeri riješiti njihova sigurnost naročito dok se ne suzbiju organizirane banke razbojnika ili ovisnika koji su sve češći pljačkaši. Ali ipak nekako ne mogu se oteti dojmu da se ovim prijedlogom zakona dalo težište na zaštitu imovine i povećanje … [[Govornik se ne razumije.]] djelatnosti MUP-a a manje na zaštitu sigurnosti šalterskog osoblja. To je moj dojam i ne bih se složio sa nekim kolegama i kolegicama koje govore da se na ovaj način povećava razina upravo tih koji su najizloženiji sa to su zaštitari u poslovnicama i šaltersko osoblje. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku Dražen Đurović. Izvolite.
Evo kolega samo kratko, htio bih se nadovezati na ono što ste vi govorili o nekim i tu bih se zapravo složio s vama da možda zaista neke tehničke specifikacije, kalibre, norme vremenske normative i slično bilo bi jednostavnije da se zapravo nisu stavljeni u zakon već da su ostavljeni da ih Ministarstvo unutarnjih poslova kasnije rješava podzakonskim aktima ili pravilnicima s obzirom da se oni povremeno i mijenjanju. Dakle radi se o stvarima koje se kasnije mijenjaju pa ako se ne unesu u zakon već se ostavi Ministarstvu unutarnjih poslova da ih može podzakonskim aktima mijenjati onda zapravo i bez mijenjanja zakona se one kasnije mogu dotjerivati s obzirom da se često i razni standardi, norme, zapravo u ovim stvarima kao i u drugima koje su tehničke prirode jednostavno same po sebi mijenjaju. Bilo bi možda i lakše i jednostavnije Ministarstvu unutarnjih poslova da si je ostavilo više prostora da to jednostavno kako vrijeme kroz godinu, dvije, tri donese neke nove norme, neke nove standarde da jednostavno oni mogu to pravilnicima donositi i mijenjati. A ovako ugrađeno, ugrađeno strogo u jedan zakon će se zapravo moći mijenjati samo ponovno kroz izmjene i dopune zakona. Jer imamo razne, u raznim drugim područjima smo te teme i tehničke zapravo naravi ostavljali ministarstvima da ih mijenjaju i normiraju kroz podzakonske akte.
Hvala. Odgovor, kolega Šantek. IzvolIte
Pa poštovani kolega kao što sam rekao, upravo kroz sve ove članke koji govore o ovoj tehničkoj razini zaštite se daje težište upravo na alarme i na video tehniku. I onda se u članku koji propisuje kakva ta videotehnika mora biti dogodi nekakva kardinalna greška gdje se kaže da kamere koje imaju funkciju identifikacije moraju imati horizontalnu rezoluciju od minimalno 330 piksela po metru. Razumijete, mislim dogoditi će se različita tumačenja ovoga članka zakona jer svaka kamera koja postoji danas zadovoljava uvjet da ima 330 piksela po metru. Međutim, ja smatram da ako je već zakonodavac htio to tako tehnički se jasno izraziti da bi možda bilo bolje da su dali kakav format koji žele, da li je to možda MP4 ili nekakav drugi format da bi upravo bilo kompatibilno sa njihovim uređajima. Dakle ako se dogodi nekakav neželjeni događaj da policija ne mora to pretvarati u nekakav svoj format da može pročitati nego jednostavno da ubaci taj medij i da vidi šta se dogodilo i na taj način skrati vrijeme između neželjenog događaja i intervencije policije. Evo to je i moja primjedba a slažem se upravo s vama.
Zahvaljujem. U ime kluba HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra. Početi ću od kraja ovog zakonskog prijedloga koji zapravo jednostavno bi se moglo reći pomiče jedan stupanj zaštite više nego što je bilo prije. Dakle prije je bio Zakon o minimalnoj zaštiti novčarskih institucija, sada imamo Zakon o osnovnoj zaštiti novčarskih institucija. To je još jedan stupanj. Dakle nije ono što kažu vrhunsko ali je osnovna zaštita. Na kraju ovoga zakonskoga prijedloga na str. 40 da ovaj Zakon stupa na snagu 8.-og dana od dana objave u Narodnim novinama. Ali u članku, predzadnjem članku, članku 46. piše u stavku 4. da novčarske institucije koje posluju sa gotovim novcem i vrijednostima da su dužne osigurati ove osnovne sigurnosne mjere zaštite osoba, novca i vrijednosti sukladno odredbama ovoga Zakona u roku od 6 mjeseci od dana njegovog stupanja na snagu. Dakle rok za prilagodbu, rok za prilagodbu ovom novom zakonskom prijedlogu je 6 mjeseci da se te novčarske institucije prirede i postupe prema novom zakonskom prijedlogu. Nadalje kroz tih istih 6 mjeseci u stavku prije piše da će ministar u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona donijeti pravilnik o uvjetima i načinu ispitivanja elektrokemijskih sustava zaštite i da će također u roku od godinu dana od stupanja na snagu donijeti pravilnik o uvjetima koje moraju zadovoljavati pravne, odnosno fizičke osobe koje izdaju certifikate i postupcima ovlašćivanja certifikacijskih pravnih odnosno fizičkih osoba za norme navedene u propisu iz stavka 1. ovog članka itd.. Dakle imamo rok od 6 mjeseci za sve novčarske institucije i svi oni koji su ovim zakonom obuhvaćeni a široko se išlo ovaj puta, imaju mogućnost od 6 mjeseci prilagodbe i aplikacije odnosno primjene tehničkih normi ovoga zakona. Ja neću ponavljati da je u Republici Hrvatskoj opći dojam da su učestala razbojništva, provale, krađe itd. upravo u ovim objektima o kojima je ovdje bilo riječ i o kojima zakon potpuno jasno govori i izrijekom nabraja svaku od tih institucija, svaku od tih oblika poslovanja s novcem, vrijednostima itd., počevši od HNB-a, Hrvatskog novčarskog, FINA-e, stambenih štedionica, banaka, poštanskih ureda, poslovnice Hrvatske lutrije, mjenjačnice i mjenjačka mjesta, kladionica, moram reći kladionica, zlatarnica, srebrnarnica jer su one nikle kao gljive poslije kiše. Ima ih veliki broj i kada uzmemo ovaj novi zakon onda će biti velika povika evo nama novih da ne kažem parafiskalnih nameta jer u svakom slučaju opremanje sa sigurnosnim napravama i svim onim što propisuje ovaj zakon iziskuje određena ulaganja, iako meni nije možda previše toliko ni žao s obzirom na njihovu dobit koju imaju i koju uglavnom iznose iz Hrvatske, a kad govorimo o otkupu zlata i srebra to su tone i tone zlata koje odlaze u inozemstvo nakon otkupa od hrvatskih građana. Dakle, za sve njih je ovaj zakon važeći i propisan i dobro je da je tako. No ono što je zanimljivo u ovom zakonskom prijedlogu su prekršajne odredbe. Dakle novčanom kaznom u iznosu od 50 do 500 tisuća kuna imamo 60 kategorija, dakle 60 subjekata mogu biti i 60 primjera zahvaćeni ovom kaznom. Nadalje, drugom novčanom kaznom dakle iz članka 37. stavak 1. ovog zakona kaznit će se u iznosu od 5 do 20 tisuća kuna fizička osoba državljanin, strani državljanin zatečena u obavljanju poslova privatne zaštite, štićenjem novca u vrijednosti protivno odredbama ovog zakona. Tu imamo 6 stavaka. Onda u članku 43. opet novčana kazna od 5 do 100 tisuća kuna, imamo 24 stavka i onda opet još na kraju imamo 17 i 5 u članku 44. ukupno 66 stavaka u svezi prekršaja pravnih i fizičkih osoba za nepoštivanje ovoga zakona. Dakle zaista jedna impozantna galerija ili pak popis novčanih kani za prekršaje po ovome zakonu. Klub HDSSB-a u svakom slučaju s obzirom na pomak sa minimalnog na osnovu zaštitu, tako je bar rekao zamjenik ministra, će biti za ovaj zakonski prijedlog, a i zbog toga što se u posljednje vrijeme evo u 2013. godini 400 razbojništava u raznim institucijama, od pošti, FINA-e, zlatarnica, kladionica, draguljarnica, nema gdje sve nije bilo provala i da je očito porast takvih kaznenih djela, takvih razbojništava u Republici Hrvatskoj i da je zapravo iz toga razloga čini mi se i proizišao ovaj jedan kvalitativni pomak zaštite. Jer se vidi, jer je očito da je porast broja kriminalnih kaznenih djela razbojništava ili teških razbojništava sa ljudima koji su i poginuli, zaštitari ranjeni itd. i da je bila potreba da i Hrvatska Vlada i ministarstvo upravo propiše jedan novi zakon gdje će, jasno da mi ne možemo isključiti svako razbojništvo niti se može spriječiti, ali da bi se povećao i broj riješenih kaznenih djela razbojništava dakle ovim novim tehničkim mjerama koje su ovdje propisane, ja neću nabrajati, kolege su sve objasnili a i vi gospodine zamjeniče, da bismo povećali broj otkrivenih, razriješenih slučajeva razbojništava. Zbog toga kažem da je HDSSB suglasan s ovim. Iako ovaj zakon ne nosi oznaku E čini mi se da se sve više približavamo standardima, mogli smo možda iz njemačkog zakona ili nekog drugog prepisati njihove mjere sigurnosti i mjere zaštite. Ali evo i ovo je jedan pomak ako je to hrvatski izum, a je očito jer ne nosi oznaku E, onda smo s time suglasni. I još pokoja primjedba, ako je ima, da samo prolistam malo jer je teško ovo povezati. E sad ovako, u članku 19. piše da novčarske institucije mogu za svoje poslovnice, kao i za uređaje za uplatu i isplatu, dakle ima jedan mađarski naziv za bankomate ali neću ga sad reći jer je malo prost, i pohranu gotovog novca i vrijednosti podnošenjem zahtjeva ministarstvu zatražiti izuzeće od primjene nekih od mjera propisanih u članku 7. ovoga zakona i uspostavu alternativnih mjera zaštite, pri čemu će Ministarstvo uzimati u obzir zasebne ili kombinirane uvjete u stavku 2. ovog članka. Dakle radi se o jednom olakšavajućem momentu za ove subjekte koji posluju novcem, u slučaju da npr. je banka ili poslovnica banke do policijske postaje pa je razumljivo možda da se može donekle olakšati, iako ima tako drskih razbojnika koji i tako ustvari ja sam vidio ali ne u našoj državi nego u Barceloni preko puta središnje policijske postaje je mom kolegi, njegovoj ženi jedan otrgnuo narukvicu sa ruke, pet metara pred ulazom u policijsku, centralnu policijsku postaju Magistrat kako tamo zovu u Španjolskoj. Otkinuo joj, otišao sa motorom odjurio. A zahtjev se može podnijeti za ovo olakšavanje sigurnosnih ovih mjera, zaštitnih mjera ako se poslovnice nalaze u sklopu graničnih i carinskih prijelaza gdje je policija svakodnevno, svaku sekundu nazočna, prisutna, te zračnim, riječnim i pomorskim lukama. Ukoliko u tim objektima i prostorima postoji neprekidna, dakle 24 satna zaštita policije ili prisutnost policije i zaštitara. I onda objašnjava se dalje u kojim sve situacijama se može, dakle kojim se može tražiti izuzeće od cjelokupno propisane zaštite takvih objekata što je razumljivo. Samo se bojim da ne bi bilo previše takvih zahtjeva za izuzeće, pa ćemo onda se pravit ovim, onim, evo to je tako. Koja je to mjera blizine policijske postaje i koliko je daleko od carinskog prijelaza itd. Dakle, možda nije definirano precizno, ali se može pojaviti takva, toliko zahtjeva za izuzeće da zapravo možda zakon postane u neku ruku ne baš bespredmetan ali će biti okrnjen u primjeni zakonskih mjera. Ne bih s obzirom da je petak produljio, uglavnom ono što sam mislio to sam i rekao. E još samo jednu riječ ili jednu rečenicu, a to je mjera zaštite tajnosti osobnih i drugih podataka. Ono što ste spominjali u početku ovog zakonskog prijedloga to je taj skiming. To je najzanimljivije trenutno čini mi se, dakle to je ilegalno kopiranje magnetskih zapisa i zaštite s kreditnih kartica na bankomatima i drugim uređajima i to se u Hrvatskoj sve više događa da se dozna PIN itd. i da se onda putem toga događaju ne znam jesu to razbojništva ili šta su, kako bi sad čovjek rekao peglanje kartice kako to kažu. To je također u učestaloj pojavi. Nema statističkih podataka o tome, nisam ih našao. Ali znam da ima ljudi koji se žale da im se to dogodilo. Znam i osobno ljude kojima se to dogodilo pa čak i da određene, da su njihove kartice došle na peglanje u drugim državama u Italiji i ne znam ni ja gdje. Kako je izvršen skiming to ja ne znam, možda policija zna. Ali u svakom slučaju ukoliko osobni podaci koji postoje u bankama na primjer o svakome od nas i OIB i JMBG i svi drugi moraju biti dobro zaštićeni i dobro je da u stavku 7. piše, novčarske institucije iz članka 5. dužne su odrediti jednu ili više osoba koje će imati pravo uvida u osobne i druge, dakle da policija točno zna tko imenom i prezimenom tko su te osobe koje poznaju osobne podatke. Drugi ne smiju poznavati osobne podatke. Time se barem u ovom rekao bih službenom dijelu zapriječilo ili barem da se zna tko je odgovorna osoba, a ne da poslije ono kako je došlo do toga ne zna se, nitko živ ne zna. Dakle, sve u svemu nikakav zakon to nije represivan. Ovim zakonom se pokušava ostvariti veća zaštita i također veći postotak otkrivenih, razotkrivenih djela razbojništva u Republici Hrvatskoj što naravno nadam se da nitko neće imati ništa protiv. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Dražen Đurović.
Vi ste kolega Grubišić još mrvicu stariji od mene i isto se dobro sjećate kao i ja onih lijepih vremena kad smo ulazili u sve javne ustanove i u njima nije bilo nikakvih zaštitara. I u tim vremenima kao i danas razina sigurnosti u Republici8 Hrvatskoj nije bila ni bitno bolja ni bitno gora. U međuvremenu smo dobili desetke tisuća zaštitara, očekujemo ih u godinama koje dolaze da ćemo imati zaštitare i u školama i u dječjim vrtićima i štitit ćemo se kao da postoji nekakva velika unutarnja ugroza. Ja moram podijeliti s obzirom da su i svi izlagali na malo drukčiji način svoju nelagodu kad ulazimo u banku koja ima ono dvostruko staklo. Izbjegavam banku, ući u banku koja ima dvostruko staklo, kad vi uđete pa se ono iza vas zatvori, pa … [[Govornik se ne razumije.]] pa se sljedeće otvori. Osjećam se, ne osjećam se sigurnije, nego se osjećam lošije u tom prostoru. I mislim da na neki način i kroz medije zapravo koji to forsiraju stvaramo lagano jednu kolektivnu paranoju oko neke nesigurnosti koje zapravo nema i nema potrebe zapravo da si namećemo kompleks kako je Hrvatska neka nesigurna država s nekakvim visokim stopama kriminaliteta, sa velikim brojem razbojstava kad zaista ni jedan ni statistički pokazatelj ne pokazuju da je tome tako. Imam zapravo blagi dojam da lagano i postupno, a na neki način i uz potporu naravno privatnog sektora koji u tome svemu profitira zapravo stvaramo jednu nepotrebnu atmosferu kolektivne paranoje i da nekad zapravo pretjerujemo općenito sa pristupom, pa i u ovakvim temama. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega Grubišić.
Hvala lijepo kolega Đuroviću. Dobro vaša su razmišljanja, idu u tom smislu. Ja se nadam da kad uđete u dvostruko staklo da ono ne udarite jer ga ne očekujete, da ne udarite glavom ili nosom. Ali kada govorimo o tome da je u Hrvatskoj državi zapravo prije sam govorio, a otprilike nekako sukladno i vašim razmišljanjima da je zapravo na djelu big brother, da smo mi svi. Pa pogledajte bilo koje da kažem, kako se kaže hrvatski stubište ili lift imate kameru. Evo ja stanujem, svaki kat ima kameru. U gradu gospodin Bandić, gradonačelnik rekao cijeli Zagreb će biti pod videokamerama. On se s time diči. Točno je da treba razmišljati o tome da neke tvrtke možda i podstiću takvu, takvu neću reći histeriju ili paranoju pa da time zapravo u nabavci takve opreme koja je propisana zakonom možda imaju i svoj profit, svoju dobit. Ali mislim da s obzirom na broj razbojstava, a poglavito u pograničnim dijelovima. Evo Slavonski Brod opljačkao zlatarnu ili pak ili ovu mjenjačnicu i nikada se neće pronaći. Jer je otišao u Bosnu čovjek, preko mosta fino sa putovnicom otišao, nema ga više, gotovo. On je građanin BiH i mi tu nemamo jurisdikcije jer nemamo ni tragova da bi to bio netko. Ali se po svemu sudeći može posumnjati da su to upravo ljudi iz ne kažem sa za cijelu BiH ali neki pojedinci koji su došli preko mosta, uzeli lovu ili zlato i otišli natrag. I što ćeš mu? Ništa jel'. Prema tome, ja nisam za nekakav teror big brothera i kamera ali za veću sigurnost da. Pitajte majku, brata ovoga ubijenog zaštitara je li oni tako razmišljaju, mislim kao što ste vi rekli jel? Ili ranjenoga jel' koji je ostao u kolicima tu sa Dugava u Zagrebu.
Vrijeme. Hvala kolega Grubišiću. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Zdravko Ronko, izvolite.
Hvala lijepo. Evo slušajući na kraju ovo interesantno izlaganje i kolege Grubišića i kolege Đurovića možda smo ako ništa drugo kao što je onaj utvrdio zašto je pad proizvodnje tako smo mi izgleda iz ovog izlaganja utvrdili zašto saborski zastupnici ne dolaze na posao tako redovito i tako često jer koliko vidim imamo tamo isto dvostruka stakla, a mnogi izgleda imaju averziju kao što je rekao kolega Đurović od dvostrukih stakala pa je možda i to razlog. Neka stručne službe o tome razmisle. Ne mislim da se na kolegu Đurovića to odnosi, on je često u sabornici. Što se tiče ovog zakona dakako da ga treba pozdraviti jer je prošlo puno, puno vremena od 2003. godine kada mijenjamo taj zakon i kada podižemo razinu sigurnosti ili veću razinu zaštite. Dakako mnogo se toga promijenilo iz nekoliko razloga u koje ja sada ne bih ulazio ali dakako da su i tehničke pogodnosti postale bolje ali su i domišljatiji oni koji ih žele zaobići. Dakle, pozdravljam u svakom slučaju donošenje ovog Zakona o zaštiti novčarskih institucija jer time štitimo u prvom redu osobe, štitimo imovinu, a mislim da je potrebno nešto reći možda na kraju iz ove interakcije koja je i nešto o konkurentnosti. Dakle, točno je da zaštita osoba iziskuje našu najveću pažnju, a to drugim riječima znači i djelatnike i one tekliče koji donose i odnose onaj gotovi novac kada je u pitanju ovaj platni promet ili poslovanje s gotovim novcem, a isto tako i one klijente pa i građane koji se tu zateknu u slučaju nekakvih neugodnih, nezgodnih ili kriminalnih radnji. Isto je i sa imovinom. Međutim, iz ovoga ili barem iz dosadašnje prakse mi imamo situaciju da su neki u neravnopravnom položaju. Ja mislim da štićenje osobe koja radi ili vrši platni promet mora biti zaštita za svaku osobu jednaka. Ja ću vam reći primjer na koji svaki dan nailazimo. Da li je manje vrijedan zaposlenik u ovom kiosku u kojem ja plaćam svoje režije ili onaj koji je zaštićen kao sjeverni medvjed u banci iza kako reče kolega i neprobojnih stakala itd., itd. Smatram da osobe upravo u tim isturenim i potpuno nezaštićenim kioscima, barem ja nisam vidio apsolutno nikakvu zaštitu i nikakav nadzor, da li mi to možemo dozvoliti, da li to društvo smije se tako postaviti i njih de facto diskriminirati ili staviti po strani? Po meni u ovom zakonu treba biti jasnije to naznačeno, ne nekakve druge, onakve, ovakve nego i oni koji rade u kioscima, koji se bave poslovnim prometom u trgovinama, još malo pa ćemo ih imati u ugostiteljskim radnjama, pečenjarnicama itd. I mislim da bi tu trebalo nešto poduzeti. Istovremeno ne samo da su oni u neravnopravnom položaju kao zaposlenici nego i imovina ta je u neravnopravnom položaju u odnosu na samu zaštitu, u odnosu na imovinu koja se nalazi ajde u nekim drugim novčarskim institucijama. Isto tako postavlja se i pitanje konkurentnosti. Da li oni koji ne moraju nikakvu zaštitu imati i oni koji imaju tako uposlene nezaštićene zaposlenike, djelatnike, radnike kako god hoćete, od onih prodavača pa do tekliča da li mi njima ovakvim odnosom omogućujemo da oni sebi osiguravaju veću dobit, veću dividendu itd., a oni drugi su u neravnopravnom onda položaju? Dakle tu je i pitanje konkurentnosti. Svaka novčarska institucija po meni morala bi imati jednake uvjete kada je u pitanju poslovanje jer svi su oni na tržištu. Danas je jedan kiosk, djelatnik na kiosku je nezaštićen, a dobit je daleko veća jer nije morao vlasnik ulagati u onu zaštitu u koju mora ulagati hajde recimo da kažem evo FINA da budem možda jednostavniji i plastičniji. Prema tome, mislim da u ovom zakonu treba jasnije naznačiti što, kako, kada i koja razina zaštite, odnosno gdje se na kraju krajeva može platni promet i odvijati. Evo, netko je rekao petak je, hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja završno zamjenik ministra, gospodin Evelin Tonković. Izvolite zamjeniče.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnice i zastupnici. Na kraju drago mi je da smo se svi složili da moramo podići razinu sigurnosti novčarskih ustanova i da vidim da smo tu na neki način svi na toj istoj platformi. Bitni su ljudski životi, bitna je ne imovina koliko ljudski životi i životi onih građana, naših koji su korisnici tih institucija, zamislimo onog čovjeka koji uđe u tu instituciju ni kriv ni dužan bude zarobljen i doživi taj stres ili traumu. Kad vidi da se nekakav razbojnički napad ili nešto, ili jedno razbojništvo odvija njegu, i da je ugrožen njegov život ovaj naš jedan jedini neponovljivi život, i zato tu ne bi trebali svi zajedno da imamo nikakve milost prema nekakvim standardima, profitima, željama da neko to ublaži. Cilj je da svi mi možemo ovaj jedan jedini život profunkcionirati na način kako je to primjereno jednom ljudskom biću. Vama zahvaljujemo na svemu, na svim primjedbama, na svim mišljenjima, ovo je naš zajednički projekt, ovo je naš zajednički zakon, nije to naše ni vaše, to je naše zajedničko. I sa dužnom pažnjom ćemo sve ono što ste iznijeli razmotriti. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Ovime zaključujem raspravu, glasovat ćemo naknadno. Kolegice i kolege za danas ćemo završiti sa radom. Ja vas podsjećam na srijedu na svečanu sjednicu u 16,00 sati. U četvrtak nastavljamo sa raspravom, strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 12,25 SATI.
Sljedeće o čemu odlučujemo je Prijedlog zakona o zaštiti novčarskih institucija, prvo čitanje, P.Z. br. 682. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Prijedlog zakona o zaštiti novčarskih institucija. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim glasovanje. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova donesen predloženi zaključak i to sa 115 glasova za, 109 glasova za i 6 suzdržanih. Hvala lijepa.