Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Pavliček, naglasak, čisto za ubuduće. Pa evo, unatoč tome što su zadnjih nekoliko tjedana maske obvezne u zatvorenim prostorima, mnoge maske su ovih dana pale. Evo žao mi je što je kolega Stier maloprije izašao jer je prije nekoliko dana u jednom intervjuu na pitanje o mogućnosti uvođenja dvojezičnosti u grad Vukovar, rekao da on kao demokršćanin nema ništa protiv uvođenja dvojezičnost odnosno protiv ćirilice, ajmo reći kao pisma pa ga isto tako želim podsjetiti da je upravo njegova demokršćanska stranka izglasala Istanbulsku konvenciju ovdje u najvišem zakonodavnom tijelu RH. Žao mi je što o takvim temama govore osobe a na njega se nakon toga nadovezao i g. Grbin preko društvenih mreža koje govore o ćirilici u gradu Vukovaru osobe koje u grad Vukovar dođu maksimalno jednom godišnje. Mislim da bi trebali ipak pitati i nas nešto Vukovarce što mi mislimo o tome i kakav je suživot u gradu Vukovaru. Najlakše je iz Zagreba govoriti o stanju o Vukovaru, o stanju u istočnoj Slavoniji i doći jedanput godišnje, suosjećati se sa žrtvama i nakon toga izjaviti ovakve izjave. U zadnjih nekoliko dana čuli smo i premijera Plenkovića, posebice jučer da je u više navrata spominjao riječ „moderni suverenizam“, pitamo se je li ovo zaduživanje od 22 milijarde eura također jedna vrsta modernog suverenizma, je li moderni suverenizam i pod bilokoju cijenu uvođenje eura koje ova Vlada ima u planu, je li moderni suverenizam i dandanas neriješeni granični sporovi koje imamo sa Rep. Srbijom, ja sam jučer ispred grada Vukovara bio na poznatom vukovarskom ljetovalištu, vukovarskoj Adi, otoku po sredini Dunava koja katastarski pripada RH odnosno bivšoj općini Vukovar ali još uvijek pravno nije riješeno pitanje sa Rep. Srbijom. Isto tako imamo problem šarengradske Ade, isto tako imamo problem 9600 ha katastarske hrvatske zemlje koja pripada baranjskim općinama na lijevoj obali Dunava, koja ni dandanas nije riješena. Je li to taj moderni suverenizam, pitam se kada je zadnji put zasjedala međunarodna komisija za granice koju su čak potencirali predstavnici rep. Srbije ali interesa sa hrvatske strane nije bilo. Mislim da upravo ovakve i slične stvari treba hrvatska Vlada rješavati i onda se može dičiti sa tezom modernog suverenizma. Apsurdno je da evo i dandanas, 20 g. mirovine reintegracije nismo bili u stanju ... [[Govornik se ne razumije.]] dok smo predsjedavali EU-om rješavati ovakve granične sporove. I ti granični sporovi stvaraju prvenstveno problem ljudima uz granicu. Oni koji su 200 km ili 30 km od istočne hrvatske granice, možda to ne znaju ali to je svakodnevni problem ribičima na području grada Vukovara, ribičima na području Šarengrada i Iloka, poljoprivrednicima u Baranji. I ovo su teme koje će Hrvatski suverenisti u ovom sazivu Sabora, svakodnevno isticati kako bi se što prije riješile, kako bi upravo olakšale život naših sugrađana na istočnim granicama Hrvatske. Hvala.
Hvala i vama, g. Pavliček, zapamtit ću. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pavliček, moram zapamtiti. I sad ćemo preći na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je g. Marin Miletić. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege. Kada se dogodi potres, prvo što napravimo, ljude izvedemo na sigurnost. To je nekako prvo, ako se mi nađemo u zgradi koja se trese, prvo je izađi van na sigurnost, a onda poslije razmišljamo na koji način se ide u obnovu zgrada, na koncu, o tome razgovaramo već ovdje danima. Potres se događa trenutno na Marišćini, na Viškovu, a mi svi nekako čekamo što će se dogoditi, dakle ljude treba izvesti na sigurnost, a izvesti ljude na sigurnost znači da se Marišćina mora odmah zatvoriti. Neki kažu gdje ćemo s otpadom ako se Marišćina zatvori. Mi kažemo 2015. i '16. dok je Marišćina bila zatvorena, smeće se vozilo i zbrinjavalo se izvan Rijeke i riječkog prstena. Dakle, moglo se tada, može se ponovno. U svibnju ove godine, Ekoplus je proveo isti takav natječaj, evidencijski broj nabave MV 0420 za preuzimanje otpada za jedno kraće razdoblje kada planiraju provesti radove na održivom .../nerazumljivo/... na održavanju postrojenja. Neki kažu ako promijenimo tehnologiju morat ćemo vraćati novac, plaćati kazne, a mi kažemo, pa ovdje smo slušali, iz ove sabornice kako se ljudi hvale diplomacijom, pa onda napravite priču koju možete i dovedite do toga da se ne plaćaju nikakvi penali. Hitno na nivou svih gradova i općina u PGŽ-u treba donijeti nove odluke o gospodarenju komunalnim otpadom. Neki kažu nije moguće naći lokacije za komposište, a mi kažemo i župan Primorsko-goranske županije Zlatko Komadina je rekao da to nije problem. Neki kažu nemamo novaca, a mi kažemo nudi se točno 760 milijuna eura iz EU fondova za rješavanje ovih problema gospodarenja otpadom. Prema tome, novaca ima, možemo se osvrnuti na Međimursku županiju, možemo se osvrnuti prema otoku Krku, oni mogu, zašto ne bismo i mi mogli? Neki kažu nemamo gdje s plastikom, a mi kažemo potrudite se, potaknite poduzetnike, aktivirajte komposište i sortirnice na nivou svake jedinice lokalne samouprave. Bitne informacija je da je Općinsko vijeće Viškova prije 2 g. donijelo odluku o zatvaranju Marišćine, istu odluku je jednoglasno potvrdila županijska skupština, dakle ministre Čoriću, ono što ste obećali građanima Viškova, da ćete zatvoriti Marišćinu, građani to od vas očekuju da i napravite. Što se tiče Raše, 30 g. stanovnici Raše imaju užasan i neljudski problem. Susreo sam se nekoliko puta u nekoliko navrata tamo s ljudima, drage kolege i kolegice, jako je bitno ovdje bit vrlo plastičan, fekalije Labina ne idu kanalizacijom nego se šire kroz tlo prema Raši, zagađujući izvore pitke vode kod ... [[Govornik se ne razumije.]] i Fontegaja. Ljudi Raše su napadnuti u doslovnom smislu, kad bih htio pretjerati, možda bih rekao ekološkim terorizmom ali nećemo pretjerati i o tome treba otvoreno govoriti, kanal cijeli je suh, dakle gdje ide cijela priča iz Labina? Tko je odgovoran? Vodoopskrba i odvodnja Labinštine, direktor vodovoda Labina g. Dino Škopac, Tulo Demetlika koji je 13. g. predsjednik bio skupštine vodovoda, gradonačelnik Labina, možda g. Valter Glavičić koji je 3. predsjednik skupštine vodovoda i gradonačelnik Labina. Ne znam koliko treba kolegama IDS-ovcima da riješe problem kanalizacije, još do kad, 2030., može? Do 2040., može? Do 2070.? Građani Raše više nemaju strpljenja. Pitanja će se postavljati vrlo otvoreno, ići će se u demonstracije, sve one demokratske i legalne metode da se zaštite ljudski životi i da se završi više sa trovanjem građana Raše. Mi u Mostu predlažemo pročišćivač trećeg stupnja jer ovaj koji postoji ili ne funkcionira ili uopće ne znamo što se s njim događa. Taj pročišćivač bi donio život na poziciji termoelektrane Plomin jer otuda ustvari sve kreće. Fekalne vode Labina treba staviti u cijevi a centralni pročišćivač može se koristiti u Raši. Pumpa ide od Raše u rudarski tunel Krapan, dakle nema nikakvog kopanja, nikakvih novih investicija, dakle i kroz Krapan termoelektrana ide cijela priča od Labina prema Raši. Može se ako se hoće pa ovo neka bude apel da u 2020. g. građanima naše domovine, dakle građanima Raše se omogući normalni sustav kanalizacije, normalni sustav odvodnje i da se zaštite izvorišta pitke vode. Hvala vam.
iznosit će stajališta Kluba zastupnika Domovinskog pokreta gospodin Davor Dretar. Sam dobro rekao? Dobro.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine dopredsjedniče, poštovane kolegice i kolege evo ja ću malo skrenuti fokus sa proračuna, sa zajmova i ovih poprilično teških tema, ali govorit ću i o još jednoj vrlo ozbiljnoj. Počet ću samo jednim malim podsjećanjem, evo jučer smo obilježili 2 godine kako nas je napustio jedan od najvećih hrvatskih pjevača i glazbenika Oliver Dragojević i vjerujem da je Oliver sada živ da bi bio u jednakoj situaciji u kojoj su i mnoge njegove kolege i kolegice glazbenici, dakle da bi se suočio sa iznimnim brojem otkazanih nastupa te naravno svim onim što iz tog proizlazi, a prvenstveno financijska nesigurnost, ali sam potpuno siguran da nikome u Hrvatskoj ne bi palo na pamet poručiti Oliveru Dragojeviću, pa pronađi si pravi posao. Evo, u proteklih nekoliko dana svjedočimo jednom pravom možemo slobodno reći ludilu na društvenim mrežama gdje se prvenstveno evo spomenut ću osobno i Ninu Badrić i neke vrhunske glazbene zvijezde koje se poziva da dođu kopati krumpire ili raditi u polju. Dakle želio bi upozoriti da je jučer održana i jedna press konferencija Udruge hrvatski glazbenih menadžera i organizatora u kojoj su članovi i članice i mnogi hrvatski glazbenice i glazbenici te evo ovdje u ruci imam jedno priopćenje za kojeg nećete se ljutiti ako vam pročitam jel sam tek prije nekoliko minuta dobio u ruke. Uglavnom izuzetno je nepovoljna situacija za cijeli taj sektor možemo ga nazvati kreativne glazbene industrije, već 6 mjeseci zbog onemogućenog rada naravno zbog ovih epidemioloških mjera i tog nesretnog Covida-19 ljudi su ostavljeni bez ikakvih primanja. Znam da je svima primarna percepcija lako je Nini Badrić ona ima novaca, ali molim vas da se svi mi ovdje, a i naša javnost stvarno zamisli dal se ovdje ne govori samo o tim nazovimo ih zvijezdama nego da se ovdje radi o više od 15.000 pojedinaca i njihovih obitelji koje ovise izravno o tome sektoru. Dakle, razmislite malo i o tisućama tonskih tehničara, ton majstora, scenskih radnika, montera, električara, zaštitara, vozača, raznih agencija organizatora i menadžera. Nemojmo zaboraviti da oni kao motor modernog turizma sadržaja i događanja u našoj Hrvatskoj godišnje generiraju više od 10.000 raznih događanja, a time i akumuliranu potrošnju veću od 10 milijardi kuna. Dakle, radi se o jednoj ozbiljnoj industriji koja je trenutno stvarno dovedena apsolutno na rub kolapsa i to potpunog. Ne samo da im se ne da raditi, nego eto već 6 mjeseci ljudi stoje bez ijednog prihoda. Zato eto u ovom priopćenju molim Vladu RH da im izađe u susret i omogući barem jasne kriterije po kojima će moći minimalno funkcionirati uz poštivanje svih epidemioloških mjera jer je to jedini način da se u tome sektoru sačuva 15.000 radnih mjesta. Da se zaduži postojeći paket financijske podrške poslovanja za očuvanje tih radnih mjesta mjera 4.000 kuna te traži se od Vlade RH hitno otvorenje posebne kreditne linije kod HBOR-a odnosno Hrvatske banke za obnovu i razvoj po istom principu kao i za turizam kako bi pogođeni poduzetnici što prije realizirali sredstva za likvidnost. Formiranje posebnog fonda pri Ministarstvu kulture za vrijeme trajanja epidemije Covida-19 i to za sve pojedince iz industrije koji su svoj rad realizirali kroz ugovore o djelu za isplatu minimalnog dohotka kako bi se eto njima i njihovim obiteljima omogućili bar minimalni uvjeti egzistencije. Vjerujem, a vjerujem da i vi vjerujete da su svi ti pojedinci tijekom godina svojega rada takav status i zaslužili uplatama svojih poreza i mnogobrojnim humanitarnim aktivnostima koje često eto zaboravljamo i vjerujem da nije ovog nesretnog Covida-19 da bi nakon ove tragedije zagrebačkog potresa koncertne dvorane bile pune hrvatskih glazbenica i glazbenika koji bi kroz humanitarne koncerte sudjelovali i pomagali u obnovi hrvatske prijestolnice. Dakle, nemojmo ih zaboraviti. Još nešto se traži i evo ja bih apelirao na Hrvatsku vladu da se pokuša dogovoriti i porezno rasterećenje smanjenjem PDV-a na ulaznice jel bi to isto tako bitno olakšalo funkcioniranje glazbenoj odnosno kreativnoj industriji te formiranje fonda pri Ministarstvu gospodarstva ili turizma, a taj bi fond služio za potporu marketinških aktivnosti manifestacija koje će se u budućnosti kada epidemiološke mjere prestanu ili se barem dovoljno smanje moći promovirati takve manifestacije na domaćem i stranom medijskom tržištu. Eto, još bih jednom zamolio i Vladu RH i ministra Marića koji nažalost eto nije ovdje. Imam za njega spreman ovaj papir i sve vas kada god čujete na radiju neku pjesmu ili kada vam jedna pjesma uljepša dan da se sjetite da tu pjesmu netko pjeva i trenutno nije mu do pjesme jer nema za život. Hvala vam najljepša.
Sada je na redu gospođa Anka Mrak Taritaš koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Zadnjih dana je opet sve glasnije rasprava o Nacionalnom stožeru za civilnu zaštitu, o njegovom načinu rada, o tome kako donosi odluke i najvažnije o tome tko te odluke nadzire. Mislim da je jako važno da tu temu ne prepustimo ni slučaju, ni zaboravu i da baš mi ovdje u Hrvatskom saboru budemo svjesni što se događa i kakva su moguće posljedice. I kada danas ovdje govorim o stožeru, moram naglasiti samo zato da ne bi imali nekakvih nesporazuma, ne govorim o medicinskim, epidemiološkim ili bilo kakvim drugim procjenama stožera. Ne govorim čak ni o opravdanosti ili ispravnosti njihovih odluka, govorim samo o Ustavu RH, o podjeli vlasti, o institucijama i njihovim ulogama i međusobnom nadziranju i to je dio koji me posebno zabrinjava. Naš premijer koji inače nema baš sjajnu prošlost poštivanja institucija država čijom Vladom predsjedava, iznervira se svaki put kad netko spomene stožer. Ali oni koji bi trebali biti iznervirani, trebali bi biti mi građani Hrvatske. Sad već mjesecima imamo jedno tijelo, tog čudnovatog kljunaša za kojeg zapravo ne znam kud uopće pripada, ali svakako ne pripada mjestu na kojem se sada nalazi, a to je da odlučuje o ukidanju ili umanjivanju pojedinih prava i sloboda građana bez da ikog išta o tome pita, potpuno suprotno Ustavu naše zemlje. Stotine puta već su citirani čl. 16. i 17. Ustava, ali izgleda uzalud. Slobode i prava mogu se ograničiti samo zakonom, dakle gdje? U Saboru, a svakako ne bez sudjelovanja Sabora, to je nedopustivo. Čl. 17. nam govori ponavljam da se prava mogu ograničiti samo uz dvotrećinsku većinu u Saboru. A što mi zapravo imamo? Grupu ljudi za koju javnost nema pojma tko su koja vedri i oblači našim životima već mjesecima. Što oni kažu, to se postavlja i iznad zakona i iznad ustava. Osim naravno kao i uvijek ako niste član HDZ-a. A svoje bahate priče o tome da Vlada nadzire stožer i da je time riješeno i što ga uopće gnjavimo s tim, premijer može objesiti mačku o rep. Nije uloga Vlade da nadzire rad nekog tijela odnosno privjeska, to je uloga građana ove zemlje odnosno njihovih predstavnika u nadam se još uvijek najvišem zakonodavnom tijelu Hrvatske. Kolegice i kolege, bez obzira na političke boje i razna razumljiva neslaganja, mi u ovom slučaju moramo uzeti stvar u svoje ruke. Naša obveza je zaštiti podjelu vlasti, ustavnost i zakonitost pod hitno moramo poslušati najuglednije hrvatske ustavne stručnjake i ovdje u Saboru pokrenuti procedure i mehanizme, ako treba i zakonskim izmjenama, koji će jednom zauvijek završiti ovu situaciju, da bi si tijela koja to uopće ne bi smjela, uzimaju ovlasti najviših institucija naše države. Nacionalni stožer za civilnu zaštitu nije Vlada ove zemlje, a svakako nije Sabor. Ovo je trenutak kada kao saborski zastupnici na početku ovog novog saziva moramo zaustaviti sve one koji kradu ovlasti koje im ne pripadaju, ako sada to ne učinimo, sve naše daljnje rasprave bit će nevažne. Hvala.
Hvala. Sada je na redu gospođa Sabina Glasovac koja će iznositi stajališta Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala vam gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Prije točno godinu dana za ovom govornicom, upravo u ovom vremenu predviđenom za iznošenje stajališta u ime Kluba, apelirala sam na Ministarstvo znanosti i obrazovanja, da ne primjenjuje tada novo doneseni Pravilnik o smještaju u studentskom domu na studente s invaliditetom, konkretnije doktorande, koje bi se primjenom tada novo donešenog Pravilnika dovelo u vrlo nepovoljan položaj i točnije, konkretnije s 30.09. prošle godine izbacilo bi ih se iz studentskih domova na ulicu. Danas, tada je to, ta molba uvažena i spasili smo sudbinu mladih ljudi kojih nema puno, koji unatoč svom invaliditetom odlučuju zapravo dodatno se obrazovati, postizati, doseći najviše akademske stupnjeve obrazovanja i na taj način doprinositi hrvatskom društvu. Danas, godinu dana poslije, studenti s invaliditetom nažalost suočavaju se s istim problemom. Iz tog razloga obratili su se 6. travnja državnoj tajnici Branki Ramljak zamolivši ju da se uzme u obzir činjenica da su, da je cijela Hrvatska zapravo bila izložena pandemiji, ali i razornom potresu u Gradu Zagrebu, što ih je dodatno onemogućilo u traženju stambenog smještaja. Napominjem u ovom slučaju da studentima s invaliditetom ni na koji način nije jednako naći privatni smještaj kao što je to studentima koji invaliditet nemaju, zbog toga jer njima trebaju posebni stanovi prilagođeni osobama s invaliditetom, a u Republici Hrvatskoj takvih stambenih jedinica nešto je manje od 5%. Gospođa državna tajnica nakon upućene zamolbe studenata s invaliditetom 06. travnja, odgovorila im je da uvažavajući izvanredne okolnosti pandemije, ali i potresa u Gradu Zagrebu, da će se iznimno i ove godine produžiti vrijeme smještaja u studentskim domovima za studente s invaliditetom do početka drugog semestra akademske godine 2020./2021. odnosno dala im je rok da do 01. ožujka 2021. godine nađu alternativno rješenje, a do tada mogu biti u studentskim domovima. Međutim nakon toga, 02. lipnja događa se kopernikanski preokret, ista ta državna tajnica opovrgava svoj e-mail upućen studentima o izlasku u susret, te se poziva na Pravilnik i odredbu kojim se propisuju sve obveze za sve studente i kaže da moraju napustiti studentske domove do 30. rujna ove, ove godine, te im obrazlaže da je u prethodnom e-mailu koji im je uputila u jeku pandemije, 06. travnja, odgovorila nagonski, emotivno, ali da nažalost moraju se držati navedenog Pravilnika, stoga ja koristim ovu priliku i još jednom apeliram na Ministarstvo znanosti i obrazovanja da i ove godine učini iznimku i da produži odnosno da donese Odluku o izuzeću studenata s invaliditetom poslijediplomskih, diplomskih i specijalističkih studija od Pravilnika za smještaj u studentskom domu zbog izvanrednih okolnosti koje su im onemogućile konačno rješavanje stambenog pitanja, a na koje nažalost nisu mogli nikako utjecati, te da im produže mogućnost ostanka u domovima do sljedeće godine, a da se do sljedeće godine zajedno s Gradom Zagrebom pokuša naći jedno sustavno rješenje, a to su studenti molili i prošle godine. To rješenje bi na primjer bilo, da im se osigura nekakav možda državni ili gradski stan odnosno prostor, a uvjerena sam da u Gradu Zagrebu to možemo pronaći, da se prilagodi za njihove potrebe jer jedino što oni žele je zapravo da se, da budu jednaki u društvu i da im kao mladi ljudi i obrazovani ljudi, pridonose. Moramo imati obzira prema posebno ranjivim skupinama u društvu, ja znam da pravo, zakoni, pravilnici postoje da bismo ih poštivali, ali ponekad ljudski faktor mora biti ispred pravnog. Ja ću samo napomenuti da nije dobro da i na ovaj način šaljemo poruku osobama s invaliditetom u hrvatskom društvu da su drugotni, a to je nažalost činjenica jer ja ću podsjetiti ova Vlada je upravo u doba pandemije prenamijenila sredstva iz Fonda za zapošljavanje osoba s invaliditetom u svrhu razvoja gospodarstva, a Grad Zagreb im je javio nedavno da ostaju i bez prijevoza za osobe s invaliditetom jer nemaju prebivalište u Gradu Zagrebu. Ja vas molim da tamo gdje možemo izaći u susret ovim osobama koji nisu svojom krivicom dovedeni u nepovoljan položaj iste te razloge uvažimo. Hvala lijepo.
Hvala. Hvala lijepa. Sljedeći je Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege. Primijetio sam da su neke kolege reagirali na jedne moje izjave, na jedan odgovor koji sam dao u jednom intervjuu početkom ovoga tjedna o ćirilici, prva reakcija je doduše bila od kolege Grbina na društvenim mrežama i nisam namjeravao na to reagirati, nisam namjeravao se uključiti u unutar stranačke procese u SDP-u. Danas međutim je to pitanje i kolega Pavliček spomenuo pa zbog arhive, s obzirom da je to izrečeno u ovom visokom domu, želio bih još jednom ovdje napomenuti, doista ćirilica kao pismo kao takvo nije i ne može biti sporno i ono i nosi ime jednoga sveca, ćirilica kao simbol koji je zloupotrebljen kao simbol velikosrpske politike, to jest problem. To sam rekao ovoga tjedna, to sam rekao 26. listopada u intervjuu u Večernjem listu, to sam govorio i prije, pa čak i kada smo organizirali u Europskom parlamentu prvu komemoraciju prilikom pada Vukovara u Europskom parlamentu. Dakle, kontinuitet tih poruka, kontinuitet jedne politike koja želi izgraditi jednu kulturu mira na temelju pravde i na temelju istine. To je politika s kojom se neki mogu složiti, koju će neki možda kritizirati, ali to jest politika koja u svakom slučaju jest i demokršćanska i državotvorna. Pa stoga niti ja, niti moje kolege iz HDZ-a u pitanju državotvornosti, u pitanju domoljublja ni od koga se nećemo dati natkriliti. Hvala vam.
Hvala lijepa.
Sada je na redu gospođa Katarina Nemet koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika IDS-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici dolazim iz Istre u kojoj se unatoč svim otegotnim okolnostima ipak odvija relativno uspješna turistička sezona. Turističke brojke dolazaka, noćenja i potrošnje ne mogu se naravno mjeriti s prethodnim godinama no situacija je, složit će većina turističkih djelatnika puno bolja od očekivanja. Nadamo se da će taj pozitivan trend unatoč stalnoj prisutnoj neizvjesnosti održati i u nastavku sezone. U doslovno svakodnevnoj borbi da u novonastalim okolnostima izvuku maksimum onoga što se može izvući turistički djelatnici suočeni su s nizom novih problema koje nastoje rješavati u hodu i to im za sada vrlo dobro uspijeva. No, tu su i dalje i neki drugi problemi prisutni već godinama koje je ova korona kriza samo dodatno apostrofirala. Prije svega istaknuti ću veliko porezno opterećenje koje turističku hrvatsku branšu već godinama stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju iz drugih turističkih zemalja. Dodatno smanje stope PDV-a na usluge smještaja te smanjenje i ujednačavanja porezne stope na ugostiteljske usluge nešto je o čemu trema ozbiljno razmišljati želimo li hrvatski turizam, hrvatskom turizmu dati kakvu takvu slamku spasa u ovoj neviđenoj krizi. Apeliram stoga i ovim putem na hrvatsku Vladu da pokažu dobru volju i razumijevanje, da iznađu načina, a svakako prije naredne turističke sezone, poduzmu konkretne korake u pravcu fiskalnog rasterećenja za kojima naš turizam vapi. Jedan od problema u sektoru turizma na koji ovim prigodom želim ukazati, a koji je posebno aktualiziran proteklih tjedana je neprijavljivanje gostiju osobito u tzv. nekomercijalnom smještaju. Riječ je o vlasnicima stanova i kuća za odmor, stranim ali i hrvatskim državljanima. Te osobe imaju zakonsku obvezu prijaviti se kao turisti i plaćati turističku pristojbu uz popust od čak 70%. No unatoč tim povoljnim uvjetima veliki broj njih godinama ne prijavljuju svoj boravak i ne plaćaju pristojbu, čime u značajnoj mjeri zakidaju javne proračune kako lokalne tako i državni. Naime, od kako su se zbog pandemije postrožile kontrole prijelaza granice mnoge turističke zajednice bilježe dvostruko pa i trostruko više prijava gostiju u nekomercijalnom smještaju u odnosu na isto razdoblje lani. U pojedinim sredinama riječ je o udjelu od 15-ak pa i više posto ukupno ostvarenog turističkog prometa. Posebno tu prednjače državljani Republike Slovenije koje je na to primorala odluka da pri povratku u svoju zemlju na granici moraju opravdati boravak u Hrvatskoj, primjerice turističkim boravkom u našoj zemlji. Ironično je dakle što se stanje po tom pitanju dovodi u red kolateralno zahvaljujući mjerama koje iz sasvim drugog razloga zbog pandemije covida-19 nametnula druga država. No treba biti svjestan da će se čim se ponovo normalizira prijelaz državnih granica stvari opet vratiti na staro i ova situacija potvrdila je da postojeći zakonski okviri koji reguliraju ovu problematiku nisu adekvatni i učinkoviti te da ih treba mijenjati. Ono što bi nova adekvatna zakonska regulativa trebala predvidjeti svakako je mogućnost da se ovlasti i autonomija u nadzoru i sankcioniranju smještaja na crno vrate općinama, gradovima i lokalnim turističkim zajednicama. Kažem vrate jer je to svojevremeno već vrlo dobro funkcioniralo tamo do konca osamdesetih godina kada su ove poslove vrlo učinkovito obavljali pomoćni turistički inspektori u ingerenciji tadašnjih općina. Mišljenja sam kako bi to spuštanje ingerencije na lokalnu i regionalnu razinu uz odgovarajući zakonski okvir u mnogome pomoglo da se ova situacija riješi na višestruku korist. Riječ je dakle o još jednom segmentu toliko potrebne decentralizacije koju mi u IDS-u oduvijek zagovaramo, a to ćemo uporno činiti i u ovom mandatu. Hvala.
Hvala i vama.
Kao što smo jučer najavili još ćemo danas raspravit točku izvješće MIP-a, pa molim predsjednika MIP-a g. Roberta Jankovicsa da podnese izvješće, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, MIP HS na svojoj 3. sjednici održanoj 30. srpnja 2020.g. razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Josipa Salapića od 30. srpnja 2020.g. kojim je izvijestio predsjednika HS da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti državnog tajnika u Vladi RH koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe čl. 9. Zakona o izborima zastupnika u HS. HDZ sukladno čl. 42. st. 2. Zakona o izborima zastupnika u HS odredila je Maju Grba Bujević za zamjenicu zastupnika Josipa Salapića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Josipu Salapiću, kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice Maje Grba Bujević. Bez rasprave MIP temeljem čl. 9., 11. i 42. Zakona o izborima zastupnika u HS jednoglasno predlaže HS donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 30. srpnja započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Josipa Salapića, zastupničku dužnost sukladno čl. 9. st. 2. Poslovnika HS počinje obnašati zamjenica zastupnica Maja Grba Bujević dana 30. srpnja 2020.g.
Zahvaljujem predsjedniku povjerenstva. Otvaram raspravu o ovom izvješću. Niko se ne javlja. Zaključujem raspravu. O tome ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Kao što ste jutros obaviješteni, sutra ćemo nastaviti u 11,30 sati sa iznošenjem stajališta klubova zastupnika, a glasovali bi o raspravljenim točkama u 12,30. Želim vam ugodan ostatak popodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 15,10 SATI
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom i temeljem čl. 247. Poslovnika, Odbor za financije i državni proračun predlaže da o sljedeće 3 točke provedemo objedinjenu raspravu. To su: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za odgovor na krizu i podršku oporavku, drugo čitanje, P.Z. br. 3; - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt obnove nakon potresa i jačanja pripravnosti javnog zdravstva, drugo čitanje, P.Z. br. 4 - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt LD 2056 (2020)– podrška mjerama u Republici Hrvatskoj, povezanih s pandemijom bolesti Covid-19 – instrument financiranja javnog sektora, drugo čitanje, P.Z. br. 5.; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85 Ustava RH i čl. 207. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Temeljem navedenog članka Poslovnika, propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori, donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani potpredsjednik Vlade i ministar financija, Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Kao što je predsjednik Sabora, evo, uvodno i rekao, u skladu sa našim aktima, potvrđivanje međunarodnih ugovora sa međunarodnim financijskim institucijama, naravno, prolazi kroz HS, u jednom čitanju i ono što je bilo do sada u nekakvim, možemo reći, tako, uobičajenim okolnostima, da ne kažem, normalnim okolnostima, to je točka koja ne bi privlačila neke prevelike pažnje ni u smislu uvodnih izlaganja, ni u smislu izlaganja samih klubova i zastupnika. Ja se nadam da obzirom na ipak malo specifičnije okolnosti kakve jesu, da ćemo mi danas ipak o ovim točkama malo podrobnije i malo šire raspraviti, pa to i je moja namjera da u ovom uvodnom izlaganju ne fokusiram se samo isključivo na ova 3 ugovora nego u skladu i sa odredbama Zakona o izvršenju državnog proračuna za 2020. g. koje je, doduše, 9. saziv Hrvatskoga sabora izglasao u dva navrata, u mjesecu ožujku i u travnju u kojem između ostaloga stoji da ministar financija je između ostalog i zadužen, dakle da i moja i obveza i dužnost je, ne samo hrvatsku javnost nego i Hrvatski sabor, konkretno, matični Odbor za financije i državni proračun izvještavati o poduzetim aktivnostima, poduzetim mjerama, pa tako između ostaloga, i po pitanju računa financiranja državnog proračuna, pa ću to, evo, ovim putem, nastojati učiniti. Mi smo originalni proračun za 2020. g. i njegov račun financiranja imali, ja bih rekao u jednom, vrlo ugodnom okruženju nakon 4 godine izbalansiranog proračuna, 3 godine proračunskog viška, dakle, suficita, proračuna opće države, gdje smo svaku godinu za redom nadmašili naše originalne projekcije i predviđanja. Za ovu godinu po prvi puta smo planirali suficit proračuna opće države od negdje milijardu i pol milijuna kuna u smislu toga da, između ostaloga i nastavimo taj trend. Ukupni račun financiranja je iznosio 30,5 milijardi kuna, on je sa sobom podrazumijevao praktički u potpunosti refinanciranje, dakle, ne financiranje jer je višak odnosno suficit, nego refinanciranje dakle dospijeća obveznica, trezorskih zapisa, kredita iz nekih prijašnjih razdoblja. Za ovu godinu, samo ću vas podsjetiti imali smo nekoliko većih, poput domaćih obveznica u iznosu od 1 milijarde eura i 5 milijardi kuna. Jedno veliko dospijeće trezorskog zapisa od nešto preko milijardu eura na domaćem tržištu, kao i jednu veliku međunarodnu obveznicu u 7. mj., milijardu i 250 milijuna dolara. Naravno, to sve skupa je dobilo jedan svoj drugi pogled i drugu perspektivu kada je nastupila pandemija Covida, kada je došlo, između ostaloga, do zaključavanja gospodarstva, naše projekcije u tom trenutku, doduše one su i dalje aktualne, i dalje su službene, mi ćemo ažurirati makroekonomske projekcije najvjerojatnije krajem mjeseca kolovoza, početkom mjeseca rujna. Kada završimo, naravno da ćemo izvijestiti HS, ali i javnost o svemu tome. Međutim, ono što hoću reći, dakle, projekcije su nas, između ostaloga, pada gospodarske aktivnosti, pa refleksije njene na smanjivanje proračunskih prihoda, a isto tako na povećane potrebe za rashodnom stranom proračuna, poglavito za zdravstvo, odnosno za mjere pomoći i potpore gospodarstvu, dovele do toga da planirani deficit, dakle od planiranog suficita idemo u planirani deficit od gotovo 25 milijardi kuna, što je sigurno imali svoje reperkusije i na račun financiranja i ukupni račun financiranja prema zakonu, odnosno prema rebalansu proračuna i Zakonu o izvršenju državnog proračuna je iznosio, iznosi 63,4 milijarde kuna za 2020. g. U tim okolnostima, govorimo o 3. mj., ožujku, ja ću iskoristiti ovog prihodom i još jedanput priliku i zahvaliti se svim klubovima i svim zastupnicima u 9. sazivu koji su na adekvatan način reagirali na inicijative Vlade i sve naše akte i propise, odnosno zakone koji su bili, između ostaloga, prije svega, usmjereni na potporu i pomoć gospodarstvu i građanima, kako na gospodarskom, tako i na zdravstvenom polju, u najkraćem mogućem roku, između ostaloga, izglasali i dali na taj način podršku da te mjere mogu zaživjeti što je moguće kraće, a nakon toga, naravno, svi znamo, koji su efekti i kako je danas, otprilike stanje. Međutim, ono što se tiče samog računa financiranja, tih 63,4 milijarde kuna u tom trenutku sigurno da je zvučalo i je zaista veliki iznos i bilo je jako puno naravno i u medijskom i u javnom prostoru i među stručnoj javnosti jako puno polemike na koji način i kako osigurati ta sredstva. Ono što smo mi već tada komunicirali, a nije bitna sadašnja samo komunikacija nego još važnije što smo učinili probat ću sada upravo i razložiti. Rekli smo da želimo napraviti jedan zaista kolokvijalno rečeno pod navodnicima napad na sve moguće tržišta koja su nam na raspolaganju i da želimo prvo krenuti od domaćeg tržišta kapitala, domaćih financijskih tržišta za koja smatramo da obzirom na stanje i likvidnosti i kapitaliziranosti i općenito zdravlje našeg financijskog sustava na tom području možemo u najkraće mogućem roku osigurati određene potrebe za likvidnosti kako bi između ostaloga iskoristili tu priliku i u tom vremenu pripremali se za izdanje i izlazak na međunarodno tržište kapitala, a isto tako i naše razgovore kako sa EU odnosno Europskom komisijom odnosno sa međunarodnim financijskim institucijama na međunarodnom planu što se tiče tog istog izvora financiranja. Poznavajući procedure i poznavajući stanje stvari ne samo zbog nas, nego prije svega zbog upravo tih međunarodnih financijskih institucija znali smo da će trebati neko vrijeme da se ti krediti, zajmovi ispregovaraju, strukturiraju i u konačnici na neki način stave u funkciju. Što je do tada bilo napravljeno prije samog izbijanja Covid krize država je izdala na domaćem tržištu po prvi puta obveznicu na 20 godina, 1 na 14 i 1 na 5 uz povijesno niske prinose. Ova na 5 je iznosila 025, 0,25% kamata, 1% je bila kamata na 14-to godišnju obveznicu, a 1,25% na obveznicu koju po prvi puta tada smo izdali na 20 godina. Kada je izbila kriza mnogi su očekivali naravno da će doći do značajnog rasta prinosa što s jedne strane na neki način bilo i razumno, očekivano možda ja bih rekao i opravdano što neki tako najavljuju jer kako međunarodna tako i domaća javnost je percipirala i pad gospodarske aktivnosti i dosta visoki udio uslužnih djelatnosti, bilo turizma, bilo transporata, a kao djelatnosti i grana industrije odnosno gospodarstva koje su jače pogođene koronom da će to imati naravno i nekakve dodate reperkusije na proširivanje tzv. premije rizika, dakle rast, dodatni rast kamata. Mi smo prvu obveznicu i prvi instrument zaduženja izdali na domaćem tržištu u suradnji sa HNB i domaćom financijskom industrijom u iznosu od milijardu 455 milijuna EUR-a na 7 godina po kamatnoj stopi od 0,75%. Ja mislim da ta kamatna stopa i ta ročnost potvrđuju na neki način da smo ipak uspjeli sačuvati već u tim prvim koracima da naši prinosi odnosno da naše kamatne stope ne krenu nekakvom nezaustavljivom putanjom prema gore. U isto vrijeme sa domaćim bankama smo ostvarili nekoliko bilateralnih aranžmana za financiranje naših potreba. Sve skupa u iznosu od oko milijardu EUR-a. Također napravili smo refinanciranje tog velikog trezorskog zapisa također sa domaćom financijskom industrijom u iznosu od milijardu EUR-a. Nakon toga smo se počeli pripremati odnosno paralelno s tim i za međunarodno tržište kapitala. Na međunarodnom tržištu kapitala ponavljam još jedanput bilo je jako puno apela, konstruktivnih, dobronamjernih i to pozdravljam i u svakom slučaju se zahvaljujem svima poglavito i stručnoj javnosti koji su između ostaloga sugerirali da trebamo što prije, odmah na samom početku krize ići na međunarodno tržište kapitala. Mi smo rekli da je za takav izlazak potrebno napraviti jednu dobru pripremu. U isto vrijeme znali smo da ćemo ispuniti sve kriterije i mjere za ulazak u devizni tečajni mehanizam 2. To To je u očima međunarodne financijske zajednice izuzetno važan pokazatelj što je u konačnici i prepoznato na kraju u različitim izvješćima relevantnih institucija. Također uspjeli smo obraniti hrvatski kreditni rejting da je on i dalje prema SMP i Moody, pardon prema SMP i Fitchu u investicijskoj zoni i ono što je još uslijedilo to je bilo kraj praktički našeg predsjedavanja EU ratificirali smo odnosno proveli zakonodavnu proceduru vezano za onaj tzv. Shure program kao i ostale pakete koji su bili dio onoga prvoga originalnog pakete Europske komisije u iznosu od 540 milijardi EUR-a za EU odnosno zemlje članice EU. Ono na što možda nismo u tom trenutku toliko računali, a sigurno je bila nama olakotna okolnost je bio prijedlog, tada prijedlog, a jučer smo u Hrvatskom saboru odnosno ste u Hrvatskom saboru raspravili izvješće s Europskog vijeća, a to je bio plan oporavka i otpornosti za EU, plan težak 750 milijardi EUR-a od čega 9,4 milijarde EUR-a je na neki način dodijeljeno, namijenjeno RH. Sve je to imalo svoje pozitivne reperkusije i izašli smo na međunarodno tržište i izdali 11-to godišnju obveznicu najvećeg iznosa 2 milijarde EUR-a do sada. Obveznica koja je u prinosu 1,6 u kamatnoj stopi odnosno kuponu 1,5% što je na neki način i pokazatelj da ni na međunarodnom tržištu kapitala nije došlo do nekog nezaustavljivog rasta prinosa i kamata. Slobodno mogu i odgovorno mogu reći naravno sve što govorim je odgovorno pred Hrvatskim saborom i hrvatskom javnošću da smo izašli na međunarodno tržište kapitala mjesec dana ranije kamatna stopa bi bila gotovo i 1% skuplja u odnosu na uvjete koje smo postavili u trenutku kada smo mi izašli. Nakon toga je uslijedila smo još jedna obveznica na domaćem tržištu od oko 5 milijardi kuna i sada pred vama imamo zapravo ova tri ugovora o kreditu, o zajmu. Prije nego što dođem na njih odnosno uđem u detalje svakog od njih mogu reći da sa današnjim danom od te 63,4 milijarde kuna potreba za financiranjem za 2020. godinu preko 56 milijardi kuna je realizirano. Dakle, u ovom trenutku kraj 7. mjeseca nadam se da će Hrvatski sabor ratificirati ova tri ugovora sutra. Paralelno sa time ostalo je još ratifikacija u nekim drugim parlamentima odnosno u nekim drugim zakonodavnim procedurama drugih zemalja članica. Shure program mi smo ga u našem računu financiranja planirali u iznosu od 3 milijarde kuna i mi ćemo na taj način, što će se dogoditi prema svim informacijama kojima raspolažemo iz drugih zemalja članica EU, što će se dogoditi u narednih nekoliko dana, što možemo reći praktički da evo do ljetne stanke i ljetnog nekakvog raspusta mi smo osigurali kompletne potrebe za financiranjem za 2020. godinu. Ja nisam zdravstveni djelatni ni epidemiolog, ali i da jesam mislim da niti jedan ne može biti sa sigurnošću projicirati što će se događati u jesen, na jesen, u zimu i slično, međutim prema ovim saznanjima, prema ovim pokazateljima s kojima raspolažemo u ovom trenutku na gospodarskom planu. Rekao sam maloprije da ćemo ažurirati makroekonomske projekcije u idućih mjesec, mjesec i pol dana i onda ćemo vidjeti kakvo nam je novo stanje stvari. Međutim, prema ovim informacijama kojima se raspolažemo, sa ratifikacijom ova tri zajma, sa aktivacijom shur programa mi smo u potpunosti ispunili naš plan financiranja i sigurno možemo gledati i prema 2021. godini. S jedne strane to je proračun kao veliki izazov, o tome ćemo naravno razgovarati na jesenskom zasjedanju, ali isto tak i račun financiranja iduće godine također imamo dospijeća i na domaćem tržištu 6 milijardi kuna i na međunarodnom tržištu milijarda i pol dolara koje dospijevaju u 3. odnosno 7. mjesecu. Što se tiče ova tri zajma, dakle govorimo o Svjetskoj banci, dva zajma ukupni iznos 500 milijuna dolara, ali ja ću govoriti više u terminima eura, dakle jedan je zajam koji ima jedan kolokvijalan naziv da je to Development Policy Loan ili operation, dakle zajam za razvoj, za razvojnu pomoć nekakvu vrstu, dakle to je zajam koji ima jednu opću proračunsku namjenu. RH je u nekoliko navrata u svojoj recentnoj prošlosti imala slične zajmove sa svjetskom bankom, on je u ukupnom iznosu od 275,9 milijuna eura i njegova namjena je upravo to, opće proračunske potrebe financiranja. Međutim, da je došlo do tog zajma trebalo je ispuniti određene kriterije, određene uvjete koje smo sa timovima Svjetske banke raspravljali vrlo intenzivno pripremali i u konačnici krajem 6. mjeseca Odbor izvršnih direktora Svjetske banke je odobrio taj zajam. Što se tiče samih uvjeta on je na 14,5 godina uz 5 godina počeka, dakle otplata kreće 2025. do 2034., kamatna stopa je promjenjiva, ona je suma dvaju indikatora. S jedne strane šestomjesečni EURIBOR koji u ovom trenutku još uvijek negativan sa današnjim stanjem je minus 0,37 plus fiksna kamatna marža od 0,75%. Mislim da kada prevedemo to na jezik stvarnih vrijednosti i okolnosti naravno teško je projicirati vrijednosti kretanja EURIBOR-a u idućih 14,5 godina, međutim prema ovim sada recimo pokazateljima to je negdje oko 0,3 do 0,35% kamate na 14,5 godina. Mislim da ćete se složiti da su to vrlo povoljni uvjeti. Što se tiče drugog zajma on je malo specifičnije namjene i prije dva dana ste imali raspravu u Hrvatskom saboru odnosno ovdje o Zakonu o obnovi Grada Zagreba i dviju županija, dakle upravo to je namjena tog drugog dijela zajma. On je u ukupnom iznosu od 183,9 milijuna eura. Uvjeti su u potpunosti isti što se tiče ročnosti, kamatnih stopa i svih ovih ostalih detalja, ali također možemo i za njega reći da je vrlo povoljan. On kao projekt i kao zajam postoji u njemu tri komponenta, prva komponenta je oporavak i obnova nakon potresa u iznosu od 165,5 milijuna eura. Tu ima nekoliko podkomoponenti, hitne intervencije za zaštitu javne sigurnosti, sanacija odnosno obnova zdravstvenih i obrazovnih ustanova te nacrt programa za potporu obnovi stambenih objekata. Druga komponenta je nadzor i pripravnost javnog zdravstva 13,8 milijuna eura ukupna vrijednost. Dvije komponente, tzv. Case management dakle sve ono što bi zapravo pojačalo sustav nadzora bolesti i opreme, javnozdravstvene laboratorije, epidemiološke kapacitete za rano otkrivanje i potvrdu novooboljelih te pripravnost javnog zdravstva. I treća komponenta je upravljanje projektom u iznosu od 4,6 milijuna eura. I na kraju je Razvojna banka Vijeća Europe koja mislim da u Hrvatskom saboru nije neko vrijeme bila, međutim ponovno smo obnovili našu suradnju s njom što sa razine izravnog državnog proračuna, što sa razine HBOR-a. To je jedna vrijedna institucija koja već dulji niz godina i desetljeća također je jedna od važnijih institucija s kojima surađujemo i s njima smo u ovome zajmu na razini od 200 milijuna eura. Njegova namjena je sve vezano uz pandemiju covida, dakle mjere za smanjenje širenja zaraze, nabava zaštitne opreme, očuvanje široke dostupnosti medicinskih usluga kao i pružanje potpora u obliku beskamatnih zajmova. Sjećate se da smo u prijedlogu rebalansa proračuna rekli da ćemo beskamatno kreditirati HZZO i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave obzirom na također predviđeni njihov pad prihoda. Dakle ovih 200 milijuna eura je po sljedećim uvjetima ovo je zajam na 12 godina uz 3 godine počeka na glavnicu, kamatna stopa postoje dvije opcije, jedna je fiksna koja iznosi 0,24% odnosno promjenjiva opet vezana uz šestomjesečni EURIBOR sa 0,36% fiksne marže. U prijevodu možemo čak reći nešto još i povoljnije od ovog samog zajma Svjetske banke kada bi ovu promjenjivu kamatu preveli na današnji trenutak, to je kamata doslovce nula, a s druge strane ova fiksna kamata ako se želimo na neki način kako to kolokvijalno kažemo zaključati na idućih 12 godina po 0,24%. U svakom slučaju i jedan i drugi zajam jel o ovom prvom govorimo o njegove dvije komponente. Ja bih se ovom prilikom zahvalio svim timovima i Svjetske banke i Razvojne banke Vijeća Europe kao i našim timovima odrađen je jako dobar posao. Ja ću iskoristiti ovu priliku samo par sekundi reći da je ovdje danas sa mnom je i moj kolega novoimenovani glavni državni rizničar Ante Matijević pa između ostalog i prilika da ga bolje upoznate jel ćete ga često viđati tijekom 10. saziva Hrvatskog sabora poglavito na proračunskim temama. On je proteklu godinu dana osobno bio naš predstavnik u Svjetskoj banci. Nismo bili toliko pronicljivi da smo mogli predvidjeti koronu, međutim upravo i on zajedno sa izvršnim direktorom u našoj konstituenci u Washingtonu i timovima u Zagrebu i Bruxellesu su odradili najveći posao i najveći dio toga što se tiče zajma sa Svjetskom bankom. Također ću ovom prilikom iskoristiti priliku da se evo i pred vama javno zahvalim njegovoj prethodnici koju ste dobro upoznali Ivani Jakir Bajo koja je cijelu svoju karijeru odradila u Ministarstvu financija, HS ju je izglasao za viceguvernerku HNB-a, dakle i dalje služi RH, ali u svakom slučaju sve nas skupa je u Ministarstvu financija za trajno ovoga zadužila. Jedno veliko hvala i njoj. Evo ja bi tu stao, naravno u svakom slučaju veselim se vašim komentarima i raspravi. Međutim, ono što ću evo samo kao zaključnu rečenicu reći, prije par mjeseci tih 63,4 milijarde kuna zaista nije zvučalo lijepo, niti ugodno. Naš i međunarodni imidž i reputacija, a i ono sve skupa što smo radili proteklih nekoliko godina dalo nam je za, za pravo vjerovati i nadati se da ćemo uspjeti, uspjet ispuniti sve naše potrebe za financiranjem, što evo sa ratifikacijom ova 3 ugovora, sa ratifikacijom shore instrumeta, praktički osiguravamo u potpunosti i naravno ja se radujem da ćemo i na idućim instrumentima i u idućim gospodarsko financijskim temama konstruktivno raspravljati kao što je bio slučaj recimo prije 2 dana na Odboru za europske poslove kada smo govorili o paketu i planu oporavka i otpornosti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem potpredsjedniku vlade i ministru financija i idemo sada na replike, ima ih 20, prvi je kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, ja bi vas pitao ono što naše građane najviše interesira. Sezona je turistička loša, djelatnici turistički su u problemima kao i sezonski radnici i poljoprivrednici, imamo i velik broj ljudi koji imaju ogromne kredite, a ne mogu to vraćati zbog toga što nisu krivi za korona krizu kao što vi cijelo vrijeme govorite. Znamo da su banke solventne, znamo da banke su samo na naknade i provizije 4 milijarde kuna sisali iz džepova građana i naravno da u ovome trenutku ono što građani očekuju da bi imali uopće novca za preživiti, to je ono šta je MOST i predlagao u prošlom mandatu, a očekujemo tu odluku od vas jer je Slovenija donijela, da li ćete donijeti moratorij na kamate i kredite? To je ključno za naše građane u ovome trenutku da bi uopće preživili. Hvala lipo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Pa tema koja je izuzetno važna i mislim da smo se s njom, ja bih rekao, uhvatili u koštac od samog početka upravljanja krizom. Vi znate da je u tom trenutku praktički sa strane svih banaka došao i javni proglas da će odobravati moratorije za početak najmanje na 3 mjeseca, a ovisno naravno i o razvoju situacije i produljavati dalje. Ono što mogu reći, one banke koje su na neki način pod upravljanjem odnosno na koji način može i RH odnosno vlada utjecati, tu je prije svega HBOR, ja mogu reći da je HBOR svim svojim klijentima produžio taj moratorij na 6 mjeseci, oni koji su teže pogođeni na 9, a što se tiče turističkog sektora na 15 mjeseci. Ono što je važno uz odobravanje moratorija i iskoristit ću i ovu priliku i vašu repliku koja je vrlo dobra, da i ovim putem ponovno izvršimo jedan konstruktivni pozitivni pritisak na banke, ne samo po pitanju moratorija, ono što je ključno u tjednima [[Upadica: Hvala]] koja slijede su nova obrtna sredstva, dakle novi krediti. Hvala.
Kolega Bartulica, ne možete sada replicirati, mogli ste replicirat na izlaganje koje je bilo uvodno. Sada je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, jučer sam postavio pitanje predsjedniku vlade na koji mi nije znao dati odgovor, možda vi znate. Što je sa prihodovnom stranom EU? Naime, i vi ste spomenuli 7 stotina milijardi EUR-a koje EU dijeli odnosno diže zajam. Na koji način će se namaknuti ta sredstva u proračun EU? Je li to kroz povećanje članarina, znači i RH, je li to kroz nametanje nekakvog paneuropskog poreza, novac niko nema u sefu, novac se ne tiska, novac se na neki način mora pribaviti? Evo, jednostavno pitanje, jučer mi predsjednik vlade nije znao dati odgovor.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Zna i predsjednik vlade jako dobro, dakle ovih 750 milijardi EUR-a će EU izdati obveznicu na međunarodnom tržištu kapitala, dakle kroz dug, ideja je da se to otplaćuje do 2058.g. Mislim da obzirom na kreditni rejting i sam status EU to će biti sigurno po najpovoljnijim mogućim uvjetima, a onda svi daljnji uvjeti i okolnosti će biti u trenutku samog izdanja. To je što se tiče paketa od 750 milijardi EUR-a, dakle, za razliku od višegodišnjeg financijskog okvira koji nastavlja po istom sustavu kao što je bio i do sada da države članice kroz tzv. sustav vlastitih sredstava uplaćuju dio PDV-a, uplaćuju dio carina, uplaćuju dio poljoprivrednih i inih ovoga pristojbi. Otvorila se rasprava i o nekim dodatnim prihodima, pa tako između ostalog u paketu, što ste mogli vidjeti u onom izvješću, od 2021. je predviđeno uvođenje vlastitih sredstava na osnovu nerecikliranog plastičnog otpada, a od 2023. uvođenje mehanizma za graničnu prilagodbu emisije ugljika. Svi daljnji [[Upadica: Hvala]] poput digitalnih, ajde dobro odgovorit ću poslije.
Može. Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani ministre, vi ste rekli da se nadate da ste s ovim riješili pitanje financiranja, ali s obzirom na ove okolnosti koje je spomenuo već i kolega Bulj javljaju mi se ljudi s našeg juga, s Korčule, promet je negdje na 25% od prošlogodišnjeg i ja mislim da će problemi biti jako veliki. Dakle, i da će udar na naše gospodarstvo, samim time i proračun biti jako veliki, nitko ne može biti imun na ovakve udare i ovakvu krizu, al naše gospodarstvo nije spremno ni na puno slabije udare i tu vidim problem neprovođenja strukturnih reformi, niti jednu reformu ova vlada nije provela, nije se išlo niti u smanjenje državnog aparata, rezanje nameta, nije se poticalo naše poduzetnike i gospodarstvenike i kako vi to komentirate? Jeste li sigurno da će situacija biti tako optimistična kako ste najavili?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa ja sam evo cijelo svoje izlaganje kao i ove replike, a i cijelo vrijeme ovoga trajanja epidemije nastojao bez ikakvog karakteriziranja i vrijednosnih sudova o tome vrlo hladnokrvno, trezveno i jasno, nedvosmisleno prezentirati i vama i hrvatskoj javnosti. Dakle, govorim još jedanput u jednom trenutku potrebe za financiranjem 63,4 milijarde kuna one su gotovo u potpunosti ispunjene. I sam sam rekao da nitko ne može predvidjeti razvoj situacije dalje, ali mislim da smo i na ovaj način pokazali kao prvo adekvatnim i pravovremenim reakcijom na krizu poglavito ne samo u zdravstvenom nego i u gospodarskom djelu smo pokazali da imamo svoje određene snage ali sito tako da smo spremi i na neke slijedeće korake. Teško je govoriti hipotetski o ovim ili onim odnosima, spomenuli ste turizam, referirat ćemo se vjerojatno tijekom rasprave i malo više pa ću iskoristiti priliku i kasnije malo dati i naše zadnje podatke kojima raspolažemo po pitanju turizma ne samo u 7. mjesecu nego ukupno, bit će prilike. Hvala lijepo.
Kolega Tušek izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, potpredsjedniče Vlade RH, pa upravo suprotno od onoga što govori kolega Grmoja, ništa se u poslovnom životu pa tako i financijskom životu države ne podrazumijeva. Pa se tako ne mogu ni podrazumijevati niti ovi zajmovi koji danas pred nama kao i uvjeti koje je hrvatska država kroz pregovore sa financijskim institucijama i kreditorima u ovim zajmovima ostvarila, a to su uistinu nešto ponajbolje što se u ovom trenutku na tržištu može postići. Treba jasno reći da će ovi zajmovi u ovom trenutku sačuvati stabilnost državnog proračuna, omogućiti kontinuitet politika oporavka hrvatske ekonomije, našeg zdravstvenog sustava i u kontekstu Covid-19 krize i u kontekstu potresa u Zagrebu. Al također treba reći da su oni posljedica jedne kontinuirane ekonomske politike Vlade RH, svih poreznih mjera Vlade RH, kontinuiranog suficita državnog proračuna, jačanje kreditnog rejtinga u krajnosti ulaska Hrvatske u europski tečajni mehanizam 2. Tako da odnosno …/nerazumljivo/… možemo razgovarati, al u ovom trenutku to je optimum najboljega [[Upadica: Hvala.]] što smo mogli postići temeljem kompetencija na koje smo do sada imali.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo, iskoristit ću ovu repliku da između ostalog dovežem se i na onaj prethodni odgovor. Ovoga od početka godine do danas mi pratimo na dnevnoj bazi i broj i vrijednost fiskaliziranih računa. Mislim da je danas vrijednost fiskaliziranih računa kud i kamo relevantni indikator. Na već spomenuti segment turizma, naravno znamo i sami dobro da turizam nije jedina grana, ali nekako se najčešće na nju i na njega referiramo od početka godine 46% je manja vrijednost fiskaliziranih računa u odnosu na isto razdoblje prethodne godine sa jučerašnjim danom. Međutim, ono što je ukoliko možemo reći opet bez namjere da nešto uljepšavam ili stvaram nekakvu neutemeljenu pozitivnu atmosferu, činjenica je da su se stvari poboljšavale. Od onih 90% pada u 4. mjesecu mi smo sada u srpnju mjesecu koji je ipak u smislu ukupnih prihoda puno izdašniji na minusu ja ću reći pod navodnicima samo 39%. To zvuči vrlo ovoga veliko ali opet u odnosu na ukupni iznos [[Upadica: Hvala.]] 39%. Hvala.
Kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre Marić naše pitanje je vezano za ove kredite, dva su zapravo, pitanja su slijedeća. Prvo je vidjeli smo da je vezano za ove kredite koje smo dobili od međunarodne obnove za razvitak da li ćete po istim uvjetima te kredite dati preko HBOR-a hrvatskim poduzetnicima s obzirom da su ti krediti vezani uz hrvatski proračun pa čisto da i naše poduzetnike potpomognemo. I drugo pitanje je vezano na nešto šta niste spomenuli u vašem izlaganju, vezano za ugovor za zdravstvo, jest da je tih 200 miliona zapravo 90% sredstava koje nam odobrava banka od Vijeća Europe ostalih 10% moramo sami financirati s obzirom da je ukupni projekt 225 miliona EUR-a. Naš, naš, naša zabrinjavajuća jest da se ona odnosi na medicinsku, nabavku medicinske opreme. Koje ćete mehanizme zaštite uvesti da bi se adekvatna medicinska oprema [[Upadica: Hvala.]] nabavila?
Hvala. Izvolite odgovor.
Probat ću zaista u minuti najkraće što može. Što se tiče HBOR-a uvijek je pa tako i sada kada ima izbore financiranja međunarodnih financijskih institucija uz zaista najmanju moguću maržu, a u ovakvim okolnostima tu ćemo maržu još i dodatno spustiti, dakle svesti se na ono što bi rekli troškove obrade tih kredita, dakle ovu našu komponentu u ukupnim zajmovima jer HBOR koliko god će imati svoju kreditnu aktivnost kao što ima sada zajedno sa HAMAG-om ipak za što širi doseg do gospodarstva mora biti uključenost i komercijalnih banaka one imaju i svoje poslovnice i mrežu i analitiku itd. Međutim, čak i u toj nekakvoj situaciji da komercijalne banke imaju nešto više kamate kroz određene i različite vrste programa koje smo proteklih mjeseci ispregovarali s Europskom komisijom postoje mogućnosti i za subvencioniranje dijela kamata u potpunosti. Čuli ste jučer je bilo između ostalog predstavljanje programa koji se tiče kreativnih industrija i kulture da u potpunosti 100%-tno jamstvo države koje može umanjiti. Za drugi dio pitanja ću poslije odgovoriti. Hvala.
Kolegica Peović, izvolite.
Prije svega zanima nas kakve su srednjoročne projekcije rasta javnog duga s obzirom na korona krizu, pad privredne aktivnosti, pad poreznih prihoda. Znači, zajam će se morati vratiti bez obzira što su kamatne stope niske ostaje vraćanje glavnice duga, a ukoliko ne bude značajnog privrednog rasta, a u srednjem roku to sigurno neće biti slučaj, dug će se morati vraćati ili iz povećanja poreza ili iz rezanja javne potrošnje, znači manje će biti za investicije i sl. Mogućnost povoljnijeg refinanciranja je gotovo nikakva jer su kamatne stope i onako na najnižim razinama. Zajmovi dakle, aranžmani ovakvog tipa su poznati po tome što su vezani uz zahtjeve vjerovnika za provođenjem tzv. strukturnih reformi znači privatizacije, rezanja radničkih prava, rezanja javne potrošnje, socijalnih transfera. Znači, svrha i namjena tih zajmova neće biti promjena nepovoljne privredne strukture. Zanima nas kako će to utjecati na život ljudi?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice, pa evo sa dijelom vaše replike naravno se mogu složiti jer to je način razmišljanja koji i mi imamo, naravno svaki dugi i svaki kredit, svaka obveznica mora imati nekakvu svoju održivost u smislu otplata. Slično pitanje i slična tematika se vodila još 2016. godine i tad smo bili suočeni sa situacijom, godinama prethodnima rapidno rastući javni dug došao je do nekih razina od preko 85% i tad smo predstavili program kojeg se držimo i dalje. Dakle, Covid bez obzira što će utjecati na jednokratno povećanje javnog duga neće nas odvratiti od našeg fokusa na kontinuirano smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u. Ono je proteklih 4 godine bilo prosječno godišnje oko 3 postotna boda, a znate i sami na koji način smo to radili što se tiče proračunskog dijela. Dakle, racionalna, oštra, transparentna kontrola trošenja proračunskih sredstava u okviru limita, a znate i sami da smo već na samom početku mandata pokrenuli projekt poreznog rasterećenja. Sličnim principima vodit ćemo i dalje.
Hvala. Kolega Ćelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre Mariću. Vi ste isticali da su reforma zdravstva i javne uprave prioriteti ove Vlade programa ove Vlade, pred nama su konačni prijedlozi zakona o tri potvrđivanja Ugovora o zajmu, ja bih se ovdje kratko osvrnuo na osnaživanje javnozdravstvenog sustava i na ono što je kolega Troskot govorio. Mislim da ovi ugovori o zajmu nikako nisu vezani za probleme sa plaćanjem troškova lijekova nego upravo za jačanje preventivnog javnozdravstvenog sustava i osnaživanje laboratorija. Isto tako spomenut ću osam velikih zdravstvenih ustanova je ozbiljno oštećeno potresom u Gradu Zagrebu. Šteta na HZJZ-u kao stožernoj instituciji je veća od 100 milijuna kuna i mislim da prava reforma će se dogoditi onog trenutka kada sa kurativnog pređemo na preventivni pristup u zdravstvu.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Pa evo uvaženi zastupniče također kao što ste se i sami referirali na prethodnu repliku zastupnika Troskota, dakle u ovome zajmu od CEB-a dobro ste rekli tu postoji ta možemo je nazvati nacionalna komponenta, međutim 20 i nešto milijuna eura i sami dobro znate koliko RH izdvojila tijekom krize i za nabavu opreme i respiratora i nekih drugih potreba u samom zdravstvu. Cijelo vrijeme se vodimo izuzetno vrlo oprezno, naravno znate i sami da nije bilo baš ugodno i lagodno kada je bila nestašica određene zaštitne opreme, ali da sve bude transparentno, da hrvatski građani ne moraju strahovati za svoje novce odnosno novce poreznih obveznika i kao takvo ćemo nastaviti i dalje. Ono što je važno što ste vi uvaženi zastupniče rekli, reforma zdravstva je mislim svima jasno, ne samo vama koji ste iz zdravstvenog sustava nego ja bih rekao i cijeloj populaciji, svi smo itekako dobro upoznali koje su vrijednosti i kvalitete zdravstvenog sustava, ali isto tako smo svjesni financijske neodrživosti. Dakle te dvije stvari moramo staviti pod isti kišobran i na tom tragu napraviti jedan značajan iskorak. Hvala.
Hvala. Kolegica Mrak TAritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću se možda vezati na repliku kolege Ćelića odnosno na ono zadnje što je on rekao prevencija. Cijeli svijet nakon lockdowna našao u jednoj stvarno nezavidnoj situaciji. Vrlo logično je zašto su ovi zajmovi, ali ono što se sada trebamo upitati Hrvatska živi na kredite. Između ostalog je i ovaj lockdown pokazao taj problem nerazvijanje gospodarstva i svega ostalog. Nama se čini i meni se čini da je ovo postao ključni trenutak da probamo ići dalje. Prema tome i ova odgovornost ove Vlade da vidi što činiti dalje jer nakon mjesec ili dva lockdowna svijeta pokazalo se da gospodarstvo u svijetu ne izdržava to sve zajedno. Mi da smo nastavili i dalje u lockdownu mi bi bili gladni svi zajedno. Prema tome mislim da je ovaj trenutak u kojem se trebamo sami preispitati i reći da je preventiva važna odnosno važno je krenuti razvijati sve grane gospodarstva.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, pa također se mogu složiti sa vašim opaskama, mislim da smo sami svjesni koliko je samodostatnosti u prehrambenom dijelu u zaštitnom dijelu evo recimo zdravstva, transporta, nekih ključnih strateških grana koje su se evo u covidu pokazale izuzetno važne. Međutim referirat ću se također na onaj prvi dio vaše replike, ja mislim da smo pokazali u 4 godine da Hrvatska može živjeti bez dodatnih zaduživanja, dakle u potpunosti kada imate izbalansirane javne financije, kada imate višak u proračunu jedini instrumenti zaduživanja koja smo izdavali međunarodnim domaćim tržištem su bili za refinanciranje dospjelih obveza iz nekakve prošlosti. Kratko ću se referirati također i na zdravstvo, dakle u ovom trenutku mi smo dosegnuli razinu od gotovo 10 milijardi kuna ukupnih obveza, ali ono što je važno da te obveze i dalje se kumuliraju na mjesečnoj razini, dakle potrebno je napraviti jedan iskorak kojim ćemo zaustaviti taj rast tih obveza, a onda u isto vrijeme i ispuniti sve naše obveze koje jesu. Međutim u svakom slučaju može se uz odgovorno ponašanje i upravljanje javnim financijama živjeti i bez dodatnih zaduživanja. Hvala.
Hvala. Sada je na redu kolega Zurovec.
Štovani ministre. Moje je u principu pitanje da li ste vi zadovoljni sa rashodovnom stranom proračuna tj. da li smatrate da bi se ta rashodovna strana mogla još malo skresati. A s druge mene zanima od kud će se naći novci za dug prema veledrogerijama koji sam shvatio da je preko 4,2 milijarde kuna, možete me ispraviti ako griješim cifru. Također trebalo bi istaknuti kako nam je pad od turizma poprilično ogroman. Ako se ne varam u travnju je bilo soko 99%, u svibnju je već bilo oko 75, nešto je sada ajde lipanj popravio, iako prva polovica baš i nije bila optimistična. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Ovaj zadnji dio je bio na turizam ili? Da. Što se tiče rashodne strane proračuna ja mislim da nijedan ministar financija nikad ne može biti u potpunosti zadovoljan sa raspodjelom pa tako ni ja, ali činimo jako puno toga. Ja ću vas samo podsjetiti, na početku kada smo imali u okviru preraspodjele onda u rebalansu proračuna 7 milijardi kuna smo imali dodatnih potreba za rashodima koje nismo originalno planirali, za potpore gospodarstvenicima za isplatu dijela plaća i za zdravstvene potrebe. Tih 7 milijardi smo našli na način da su svi kolege u Vladi našli uštede u svojim resorima, dakle jednostavno smo se tih par mjeseci vodili tzv. kažemo na engleskom zero baset budgeting dakle odozdol prema gore, izvršavali smo samo ono što je neophodno i to je ja mislim princip kojeg se trebamo, možemo reći u ovom trenutku konstantno držati, ali kojem trebamo kao takvom težiti. Što se tiče turizma, to sam i rekao dakle u ovom trenutku što se tiče samo mjeseca srpnja 39% je manje vrijednost fiskaliziranih računa, ukupno je negdje oko 46% od početka godine. Hvala.
Sada je na redu kolegica Benčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Imam dva konkretna pitanja, prvo je jedan dio od tih 7 milijardi koje su išle na covid potpore, ali i troškove u zdravstvu dobili su i ona poduzeća koja su 2019. završila sa velikom količinom dobiti, između ostalog i neki koji isplaćuju tu dobit. Mene zanima da li ćete od onih koji su isplaćuju dobit za 2019. g. tražiti povrat potpora i te potpore preusmjeriti tamo gdje smo ih većinski uzeli, a to je Fond za zapošljavanje rehabilitaciju osoba s invaliditetom kojima su oduzeta iz tog Fonda značajna sredstva. Moje drugo pitanje tiče se generalno plana zapravo restrukturiranja duga, a to je da li ste radili u Ministarstvu financija simulacije mogućnosti restrukturiranja duga koji je starije naravi i ima veće kamatne stope, u smislu koliko bi se uštedilo ako bismo mogli neki značajniji dio tog duga reprogramirati kako bi znali koliko nam može ostati nekakvih sredstava koje možemo sad staviti u aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] oporavka i aktivnosti obnove. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, što se tiče ovoga drugog dijela replike, s njim ću početi, dakle od 1. dana našeg mandata jako smo veliki fokus stavili na kreditni rejting, na naš, nazovimo tako i imidž, reputaciju, prije svega iz perspektive kamatnih stopa. Evo, samo uzmite za primjer zadnju obveznicu da u ovom kratkom vremenu nju obradimo. Mi smo sa tih 2 milijarde eura refinancirali obveznicu koja je dopjevala desetogodišnja obveznica u iznosu od milijardu i pol dolara, pardon, milijardu i 250 milijuna dolara, po kamatnoj stopi od 6,675, a mi smo izdali novu obveznicu po kamatnoj stopi od 1,5%. Znači ta 4 i nešto postotna boda razlike, na taj iznos, mislim da lako možemo izračunati kolika je ta ušteda. U konačnici, 2015. g., dakle tad je bio na neki način vrhunac ukupnih rashoda za kamate koje smo plaćali iz državnog proračuna, 12, gotovo 12 milijardi kuna. Danas je taj iznos nešto ispod 9 milijardi. Ja ću uvijek reći da prostora za napredak ima još i više. Prvi dio ćemo riješiti.
Kolega Stier, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, g. potpredsjedniče Vlade, iz prvog dijela vašeg izlaganja može se zaključiti da je za razvoj hrvatskog gospodarstva ključno prvo jedna odgovorna fiskalna politika, a onda i dobro iskoristiti naše članstvo u EU i drugim međunarodnim institucijama. Kada se postiglo i jedno i drugo, počeli su se rješavati neki ključni problemi, uravnotežio se proračun, pa i platna bilanca koja je tradicionalno bila u deficitu, postigao se suficit. Naravno, ova pandemija je veliki udarac za globalnu ekonomiju, pa tako i za našu. EU je odgovorila na način da su one najrazvijenije zemlje sada napokon pristale da EU komisija u ime cijele EU izađe na međunarodno tržište kapitala. Ta odluka je u javnoj raspravi, pa i u ovoj saborskoj raspravi bila dovedena u pitanje, da li je to dobra ili koje su sve kvalitete te odluke, pa za hrvatske građane bi bilo važno čuti koliko je to ključno za naš oporavak [[Upadica: Hvala.]] a što bi bilo da nemamo takve odluke EU?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Upravo ovaj element koji ste spomenuli smo mi vrlo često apostrofirali na početku krize. Ti tzv. deficit blizanci, i proračunski i tekućeg računa platne bilance su bili ono što smo imali na početku zadnje financijske ekonomske krize i jedan od razloga zašto je toliko dugo trajao taj oporavak. Situacija u koju smo ušli u ovu krizu je ipak obrnuta, bez obzira na sve izazove, ali i izbalansirani proračun, višak na proračunskoj stavkama, kako i na tekućem računu platne bilance nam je dao za vjerovati i nadati se da možemo staviti u funkciju brojne mjere koje su do tada bile zaista na neki način i nezamislive, pa ću se referirati na prethodno pitanje, pa i ta mjera potpore koju smo definirali, ja bih rekao da bude što prohodnija, da što prije dođe do onih kojima je to potrebno, 600 i nešto tisuća radnika je korisnik tih mjera, međutim, naravno, tijekom vremena smo neke kriterije morali pooštravati, pa tako, između ostalog i ovaj dio koji je tiče neisplate dobiti ukoliko ste korisnici mjera potpore [[Upadica: Hvala.]] ne samo u… Hvala lijepo.
Kolegice Jeckov, izvolite.
Uvaženi g. ministre. Sukladno ugovoru o zajmu između naše države i banke, Međunarodne banke za obnovu i razvoj, početna naknada iznosi 0,25% od iznosa zajma i plaća se iz zajma. Recite nam, važno je da javnost zna, kolika je naknada za nepovučena sredstva i što to zapravo može značiti.
Izvolite.
Hvala lijepa. Pa ono što je važno, te naknade su kao i ukupni kriteriji, odnosno ukupni uvjeti zaista, ja bih rekao vrlo konkurentni u odnosu na nekakve alternative, kako na komercijalnom, tako i na nekim drugim tržištima, međutim, ono što je važno da naknada za obradu, odnosno za taj zahtjev, tih 0,25 je nešto što ćemo platiti, međutim, naknada za neiskorišteni iznos kredita, do nje neće ni doći jer su to iznosi koji su već predviđeni u samom prijedlogu državnog proračuna, odnosno njegovom planu financiranja. Dobar dio tih sredstava, poglavito ovaj dio koji smo se maloprije referirali i sa CEB-om je kao takav, i sami dobro znamo da smo beskamatne zajmove i HZZO-u i jedinicama lokalne i područne samouprave već izdašno i obilato davali, kao i nabavku brojne opreme, tako da u svakom slučaju, ukupni uvjeti, mogu reći da su vrlo, vrlo konkurentni u okolnostima ovakvima kakvi jesu. Hvala.
Sada će replicirati kolega Grčić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Morao sam malo korigirati svoju namjeru, s obzirom da se ova povela priča oko fonda 750 milijardi, mislim da tu cijelo vrijeme niste još nešto istaknuli. Znači kao jamstvena komponenta sa strane onoga tko se zadužuje, a to je EU je određeno da će doći do povećanja vlastitog doprinosa za negdje 0,6% GNI. Znači bruto nacionalnog dohotka. Time se ukupna komponenta sa 1,4 diže skoro na 2% GNI-a. Vi znate što teoretski to znači? Ako sam u pravu, mislim da jesam. To piše u dokumentima. To znači da u nekom teoretskom slučaju, zemlje članice, neke manje, neke više, mogu doprinositi sa 2% GNI-a proračunu, da bi se vraćao taj kredit, a to je bitno veći iznos od onoga koji sada RH uplaćuje u proračun.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
... [[Govornik naknadno uključen.]] hvala lijepo. Prijedlog je bio na 2, ali puno niži i sami ste sad rekli, kad zbrojite ova dva broja koja ste spomenuli, to je značajno ispod 2%. Naša procjena u idućih 7 godina jer ovdje govorimo o višegodišnjem financijskom okviru je uplata prosječno oko 650 milijuna eura godišnje. U odnosu na postojećih koji se kreće negdje na razini oko 450 do 500, to povećanje je, međutim, kada ne toliko značajno, međutim kada uzmete cijelu bilancu kolko je toga na raspolaganju, 650 milijuna EUR-a uprosječeno puta 7.g. u odnosu na financijsku perspektivu koja je u iznosu od 12,7 milijardi EUR-a višegodišnjeg financijskog okvira i još povrh toga, ovo što je i g. kolega zastupnik Stier spominjao, Fond za oporavak tzv. ReactEU u iznosu od 9,4 milijarde, dakle bilanca u smislu onoga što ćemo uplatiti i što nam stoji kao potencijal povlačenja je izuzetno pozitivna za RH. Međutim, ono što smo i rekli neki dan na odboru, na nama je, mi sad preuzimamo veliku odgovornost svi skupa [[Upadica: Hvala]] na što veću apsorpciju. Hvala.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, 12. svibnja, 6 dana pred izbore, a prije raspuštanja HS, donijeli smo rebalans državnog proračuna. Tada smo utvrdili deficit državnog proračuna za ovu godinu na razini malo manjoj od 25 milijardi kuna i tada je iz oporbe, sjećam se jako dobro, se tvrdilo kako je to u stvari predizborni rebalans, a kako nas stvarni rebalans očekuje na jesen, kako je to rebalans kratkotrajan i kratkog daha i u stvari HDZ tada neodgovorno pred izbore tvrdi da će situacija biti ljepša nego što će doista i bit. E pa sada par mjeseci nakon donošenja rebalansa, a i temeljem naše najave koju ste maloprije rekli da ostajemo i dalje pri deficitu državnog proračuna 25 milijardi, a i u svijetlu činjenice da ste ovih dana izjavili kako su porezni prihodi RH svega 14 do 15% niži u odnosu na prošlu godinu, je li još uvijek ova vlada ostaje na tim pozicijama [[Upadica: Hvala vam]] ili će taj rebalans kao prema njihovim predviđanjima biti puno teži i gori? Hvala.
Hvala kolega Bačić. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, hvala baš na replici da upravo podsjetimo se malo i na te okolnosti. To je još jedan u nizu pokazatelja koliko smo odgovorni i transparentni u bilo kojim našim postupanjima, dakle nevezano na tada predizborno vrijeme, išli smo krajnje odgovorno i ta projekcija i pada BDP-a i njegovih komponenta i tiče proračuna ona je i dalje aktualna. Moja namjera, jučer sam i pred medijima i kamerama rekao ni u kojem slučaju, pa tako neće naravno biti ni pred HS da išta uljepšavam, ova godina je dovoljno ružna da ju je teško i uljepšati. Međutim, moramo naravno transparentno govoriti sve podatke. Što se tiče ukupne prihodne strane proračuna, od početka godine ona je u padu između 14 i 15%, PDV je negdje oko 15%, doprinosi su negdje oko 10%. Međutim, proteklih nekoliko tjedana i mjeseci situacija je nešto blago bolja, pa evo već i spomenuti indikator turizma zapravo sugerira. Međutim, za mjesec, mjesec i pol dana vlada će najvjerojatnije izaći sa ažuriranim [[Upadica: Hvala]] makro projekcijama, pa ćemo malo više o tome govoriti [[Upadica: Hvala vam]] Hvala lijepo.
Kolega Miletić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani ministre, kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Ministre, moje pitanje vama je u programu vlade gdje se govori o ovršenima, o blokiranima, su svega 3 rečenice, o tome smo već govorili, jesen će doć brzo, znamo da će bit kriza je li, vidjet ćemo u kojoj mjeri, možete li na jedan način garantirati hrvatskoj javnosti, govorimo više od 260 000 blokiranih, da se produže konkretno priče na moratorij na ovrhe, tu imamo i moratorij na kredite i na kamate i da na jedan način se opet potakne ljude da troše, a ne da žive u strahu što će biti, hoće li imati za kruh? Evo, hvala vam na, na, molim vas odgovor.
Izvolite.
Hvala lijepo zastupniče vama na pitanju. Pa mislim da problematika i naš odnos prema blokiranima u cijelom mandatu je bio prožet, ono što kažete 3 rečenice ili kolko već rečenica u ovom programu, isto tako je bilo i u prethodnom programu. Međutim, ono što je najvažnije su mjere i aktivnosti. Vi znate da smo donijeli i zakon koji se tiče jednokratnog otpisa, mi smo u programu, tadašnjem programu HDZ-a i vlade rekli da će biti do visine prosječne neto plaće, dakle u prijevodu oko 6000 kuna, otpisali smo 10 000, promijenili smo Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima gdje smo praktički doveli do toga da se i dodatno trajno deblokiraju neki ljude koji su imali duge i stare ovrhe koje su stajale da nazovimo tako na policama, a na početku ove krize smo donijeli prvo 3 mjeseca, a nedavno i dodatna 3 mjeseca odgodu provedbe ovrha. Međutim, ono što je važno reći da u cijeloj toj problematici moramo ipak štiti i financijsku stabilnost i financijsku disciplinu i odgovornost i između ostaloga naravno ne smijemo zanemariti [[Upadica: Hvala]] i ne zanemarujemo blokirane, ali naravno ima i onih građana koji unatoč svim svojim poteškoćama [[Upadica: Hvala vam]] uredno izmiruju svoje obveze, dakle financijska stabilnost nam je također jako važna. Hvala.
Kolega Škoro, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. g. Potpredsjedniče Vlade, kada se dogodi kriza onda pojedinac, obitelj, poduzetnik, gospodarstvenik, pa i država u krajnjoj liniji ili ima snage izvući se iz te krize i nositi se s njom il je nema. Ako nema dovoljno vlastite snage kao što naša država nema jer naše gospodarstvo nažalost nije toliko jako, onda se zadužujemo, procjenjujemo pod kojim uvjetima i što ćemo, a to je najvažnije, činiti s novcima za koje se zadužujemo, hoćemo li koristiti te novce da vraćamo ovih 30,5 milijardi o kojim ste vi rekli na početku da nam je prispjela obveza. Ono što mene zanima, ili ćemo naravno to investirati u to gospodarstvo da ga malo razvijemo, da mu ono pomogne. Ako je, vrlo jednostavna računica, ako je 300 milijardi kuna bruto dug, ako je 400 milijardi naš BDP, mi smo na razini 75% jel tako, od tog duga, bojite li se vi da bi do kraja godine ako nam padne BDP 11%, znači na nekakvih 350, a digne nam se [[Upadica: Hvala]] u stvari ovo sve skupa, da bi nam prvi puta javni dug prešao [[Upadica: Hvala vam]] ukupni BDP?
Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Zadnja naša projekcija je 86,7% BDP-a na kraju godine. Ona ukalkulirava i taj pad gospodarske aktivnosti i deficit i naše potrebe za financiranjem, dakle sve skupa to je ta projekcija koja, da se referiram i na ovo što je prethodno uvažena zastupnica rekla u svojoj replici, dakle bez obzira što će doć do tog jednokratnog povećanja javnog duga, mi ćemo nastaviti njegovu putanju smanjivanja i to je ono što je najvažnije, između ostaloga i vizavi međunarodne financijske industrije, al poglavito nas, al tu ću se na neki način povezat vašu repliku sa replikom kolege Stiera. U pravu ste kao i u javnim financijama tako i u korporativnim, tako i u privatnim investicijama odnosno privatnim financijama. Nije svaki dug kao takav problematičan odnosno pitanje na što se on utroši. Mislim da ovaj dug i ovaj račun financiranja koji smo u rebalansu predstavili ima svoje opravdanje jer da nije bilo njega i da nismo mogli upogoniti sve te mjere, ja vjerujem da bi danas nažalost brojali u desecima tisuća novih i dodatnih nezaposlenih, međutim tu nam se ova priča sa EU značajno dobro uklapa u ovu cijelu problematiku … okvira. Hvala.
Hvala vam. Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade. Pa evo svjedoci ste da je i prilikom rebalansa, a i prilikom svih ostalih rasprava često oporba upozoravala kako ne radite dovoljno, kako nije pravovremeno, kako se ne postižu efekti, međutim upravo suprotno. Sve ono što je poduzeto počevši od onih ušteda koje ste našli unutar proračuna, a nakon toga i samim izmjenama proračuna pokazalo se da se reagiralo u pravo vrijeme, za prave mjere. A dodatno ono što nam daje vjeru upravo u to da je u ovom šestomjesečnom razdoblju predsjedanja Vijećem postignuto i to da su se postigli okviri i samog europskog proračuna, a isto tako i mjere od 9,4 milijarde eura kojim možemo itekako pomoći svom gospodarstvu.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice. Pa mislim da sve ste na neki način sumirali, poglavito ovaj dio koji mislim da je izuzetno važan, nije bitno samo adekvatne mjere nego i njihov vremenski tajming, kao i sve u životu pa tako i u kriznim situacijama za gospodarstvo jako je važno i dizajnirali adekvatne mjere, ali ih i na vrijeme stavili u funkciju. Rekao sam u uvodnoj riječi tu je i Hrvatski sabor odigrao svoju ulogu, svi klubovi i pozicijski i opozicijski u 9. sazivu da smo u najkraćem mogućem roku izmijenili određene zakonske propise i ine koje bi nam dale za mogućnost da tako nešto stavimo u funkciju. I mislim da smo pokazali da se znamo i možemo nositi s krizom. Svaka rasprava, svaka kritika konstruktivna tako i opozicije trebaju uzeti u obzir međutim evo upravo što ste i sami rekli kao i kolega Bačić maloprije pokazuje se da sve ono to smo govorili na samom početku i ostvareno odnosno da je bilo da je bilo točno. Hvala.
Sada je na redu kolega Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade. Čestitke na ovom paketu, mislim da je to veliki uspjeh. Sjećam se i kada smo radili i paket vladinih mjera za ožujak, bio je i za travanj i mislim da je bila ključna komponenta odgovornosti. Odgovornosti da se u paket ne ulazi ne znajući od kud će doći financija. Mislim da je isto tako ključ bila, nije toliko koliko god da ste komunicirali u javnosti zapažena situacija sa kreditnim rejtingom, da je on očuvan, da je on posljedica stabilnosti odgovornosti u upravljanju javnim financijama zadnjih nekoliko godina, ali još manje poznata komponenta je kredit swap-a sa Europskom centralnom bankom prije ulaska u RM2. mislim da je to doprinijelo da nam se održi kreditni rejting i da je to onda doprinijelo da danas imamo ovakav paket na stolu Sabora. Možete li još malo pojasniti ovaj kredit swap i koji je on značaj imao u stabilizaciji javnih financija?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa jako veliki značaj, jel je to između ostaloga i u percepciji reputacije RH na međunarodnom tržištu značilo značajno poboljšanje. Kreditni rejting agencije gledaju jako puno toga, ali između ostaloga kada su vidjeli i prepoznali da će Hrvatska ispuniti kriterij za devizni tečajni mehanizam 2, da ćemo ispuniti kriterije za ulazak u blisku suradnju sa Europskom središnjom bankom, a onda još povrh toga je došao taj instrument po prvi puta i HNB i Ured predsjednika Vlade i Ministarstvo financija su na tome radili dulji niz mjeseci kako bi se između ostaloga realiziralo u iznosu eto od 2 milijarde eura nešto što je signal i jaka poluga da imamo još jedan dodatni instrument u konkretnom slučaju obrane tečaja kune koji eventualno može doći pod nekakav pritisak deprecijacije, a uzevši u obzir stanje duga i zaduženosti i strukturu duga i gospodarstva i građana i uzrokovati nekakve dodatne probleme. Sve smo to na neki način anulirali, između ostalog i tim instrumentom. Hvala.
Kolegice Petir, izvolite.
Evo hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre. Na svaki uloženi euro dobit ćemo 4,5 eura iz EU, dakle uz te 22 milijarde eura i ovi zajmovi trebali bi pomoći u provedbi mjera za ublažavanje nastale krize. Ono što mene zanima možemo li očekivati da će ovim sredstvima biti poduprte i subvencije plaća, povećanje pokrivenosti siromašnih građana besplatnim zdravstvenim osiguranjem potpore dohotku za starije osobe koje su bez prihoda, posebice one koje žive u ruralnim područjima, te kako procjenjujete da će ova sredstva doprinijeti općenito ublažavanju učinaka ekonomskog šoka koji je nastao uslijed posljedica koronavirusa?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice. Dobro ste rekli dakle 22 milijarde eura koje su zaista velika prilika i tu moramo biti krajnje jasni, opet ja kažem hladnokrvni, bez pretjerane euforije i na najbolji mogući način pripremiti se, imamo tjedne i par mjeseci ispred sebe da se na pravi način pripremi, da se pristupi europskim institucijama, Europskoj komisiji i Europskom vijeću kako bi se što bolje i kvalitetnije napravio taj program koji sa sobom podrazumijeva i strukturne reforme, dakle tu otpornost i investicije kako javnog tako privatnog sektora, ali uvijek sa sobom prožima ono što je između ostaloga zapisano u Ustavu RU, a to je da je RH i socijalna država. Dakle, skrb i briga o potrebitima u bilo kojem segmentu koji ste i vi navodili je sigurno nešto što će biti i prepoznato kao takvo fokusirano u smislu implementacije ovih mjera. Hvala.
Hvala vam potpredsjedniče Vlade. Prije nego što krenemo dalje samo informacija za sutra da si planirate dan. Znači nastavit ćemo u 11:30 iznošenjem stajališta klubova u 11:30, a glasovanje će biti u 12:30, znači 11:30 klubovi, 12:30 glasovanje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu i prva je na redu poštovana kolegica Vesna Vučemilović u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Uvažani predsjedniče sabora, kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ministar Marić nam je predočio ne samo ova tri nova financijska aranžmana nego isto tako jedan pregled financiranja ove situacije koja puno puta smo već čuli je bez presedana ne samo ovdje u Hrvatskoj i u Europi nego u cijelom svijetu. Ta nova tri financijska aranžmana kao i do sada su napravljeni po pravilima struke i moramo istaknuti da i ministar Marić, a i timovi u Ministarstvu financija su to odredili vrlo korektno i zaslužuju pohvale. Isto tako trebamo istaknuti i da na tržištima kapitala već duže vrijeme su iznimno povoljni uvjeti i to tijekom cijelog mandata sadašnje odnosno prošle Vlade. Da smo se našli u problemima i da je ovo financiranje i zaduživanje nužno ilustrirat ću sa jednim podatkom. Znači od 24.2.2020. i zašto uzimam taj datum jer smo 25.2. registrirali prvi slučaj zaraze virusom Covid-19. Znači od 24.2. do 19.7.2020. došlo je do smanjenja iznosa fiskaliziranih računa od 19,3% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Ako to pretvorimo u apsolutne iznose onda je zabilježen pad u iznosu od 15 milijardi kuna. Taj pad je naravno bio najveći u onom početnom razdoblju kada su uvedene mjere kako ih epidemiolozi nazivaju borba sa virusom čekiće, jel sada smo u nekoj fazi plesa sa virusom, koliko su one bile primjerene nije na meni da sudim, nisam epidemiolog, ali su proizvele brojne probleme u gospodarstvu. Najveći pad se bilježi u djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane. Vesele nas podaci da se situacija popravlja da nismo više na tim poraznim brojkama, ali prave projekcije makroekonomske imat ćemo kao što je i ministar ustvrdio i rekao tek negdje krajem 9. mjeseca. Koliki će biti pad našeg BDP-a u ovom trenutku je teško reći, procjene idu od 9 do 11%, 11% je procjena bečkog instituta koji je vrlo jedna relevantna i ugledna institucija. Po tome možemo reći da sve što bi bilo ispod 10% odnosno jednoznamenkasto će biti u ovoj situaciji jako dobro. Tek onda ćemo znati ustvari kao što je i ministar rekao kolika će biti ta, koliki će biti deficit odnosno koliko će nam sredstava nedostajati. Što raditi u toj situaciji? Zaduživati se ili dizati poreze. Čuli smo u raspravama ovih dana da neki zagovaraju i dizanje poreza. Ja mogu vrlo odgovorno reći da Domovinski pokret neće ništa takvo podržati, nikakvo novo uvođenje poreza ne bi bilo primjereno u ovoj situaciji jer Hrvatska država je itekako porezno opterećena i građani, a isto tako i naši poduzetnici. Zbog toga i upravo zbog toga, zbog skupe države koja je još uvijek izuzetno skupa investitori zaobilaze Hrvatsku, a ovi postojeći odlaze iz Hrvatske. Spominjao se slučaj iz mog rodnog grada iz Osijeka tvornice Meggle koja je odlučila otići iz Hrvatske, ugasiti tvornicu, ugasiti poslovanje 160 radnika bi trebalo ostati bez posla i to se gleda dvojako ovisno iz koje perspektive, ali moramo reći da Meggle u zadnjih 10 godina 7 godina radi sa gubitkom, to je privatna tvrtka koja radi na tržištu koje raste po nekoj stopi od 0,7%, a u ukupnim prihodima Meggle-a čini možda nekih 5%. Ako gledate sa strane investitora, poduzetnika njihova odluka je logična i vrlo kulturno su to najavili u primjerenom roku, mada su neki lokalni dužnosnici se zaprepastili, ali očigledno to je bilo samo za njih iznenađenje. Dosta se govorilo i tijekom ovih dana o te famozne 22 milijarde. Neki su ispregovarali više, mi smo ispregovarali toliko. U ovom trenutku biti član EU i imati na raspolaganju ta sredstva je uistinu pozitivno, poželjno i u svakom slučaju dobro. Ono što je važno napomenuti to je kako ćemo upravljati sa tim sredstvima. I tu imamo razloga za zabrinutost zbog nekoliko stvari. Jedno je što novoizabrana ministrica u intervjuu za jedne dnevne novine izjavljuje kako Hrvatska mora pod hitno napraviti nacionalnu strategiju, razvojnu strategiju od 2021. do 2027., znači mi moramo napraviti strategiju da bi mogli povući sredstva. Meni je to čudno. Zašto mi je to čudno? Zato što ekonomska teorija, a i poslovna praksa ne poznaje takav način poslovanja ili razmišljanja. Znači nama strategija treba da bi povukli sredstva. Pa i EU ima strategiju do 2050. godine. Zašto je Hrvatska nema, zašto nema master plan iz kojega bi se onda napravile strategije ih kojih bi proizašli akcijski planovi, a da te strategije ne budu kao i obično tek mrtvo slovo na papiru. Podsjetit ću vas na našu strategiju održivog razvoja koja je bila do 2019. za to 10-godišnje razdoblje. U toj strategiji je definirano 8 područja kao 8 ključnih područja na kojima će se raditi. Prvo je bilo poticaj rasta broja stanovnika RH, to je bilo prvo ključno područje, svi znamo šta se desilo, od ulaska u EU ostali smo bez 400 000 stanovnika i zato kažem da su te strategije često mrtvo slovo na papiru, a zašto? Zato što se rade eto da bi mi povukli sredstva. I kad povlačimo sredstva onda to obično izgleda tako, barem kroz ove razvojne fondove, da se rade biciklističke staze, nogostupi, domovi zdravlja u kojima nema liječnika, imate jedan u općini Donja Motičina već 2,5.g. zgrada je napravljena, nema stomatologa, nema liječnika opće prakse, nego samo nekakvi režijski troškovi koje općina mora plaćati. Još jedan ću vam primjer navesti, a odnosi se na mjeru koja je bila, koja je donešena u svrhu suzbijanja problema nastalih korona krizom, a svrha je bila brza pomoć hrvatskim poduzetnicima pogođenim korona krizom. Natječaj je bio kredit za obrtna sredstva s povoljnom kamatnom stopom koju provodi Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije i HAMAG Bicro. Prijave su bile od 23.3., većina ih nije dobila ni odgovor, a kamoli sredstva, prošlo je 4 mjeseca. Kratkoročne mjere, ne za osnovna, za obrtna sredstva. Kolko mi imamo kapaciteta u našim institucijama da povučemo ta sredstva znači i ako sada u krizi ti ljudi ne dobiju ni odgovor 4 mjeseca, a kamoli da dobiju sredstva, kako ćemo mi upravljati i kako ćemo povlačiti ova sredstva koja će nam biti na raspolaganju? Isto tako, danas su neke kolege to napomenule, a evo ja ću ponoviti jer mislim da mediji to nisu baš zabilježili. EU se prvi put zadužuje kao entitet, to do sada nije bio slučaj, da li će to dovesti do nekakve fiskalne centralizacije, to ćemo još vidjeti. Čuli smo i od ministra Marića da nam dolaze nekakvi porezi na europskoj razini vezani za jednokratnu plastiku, za karbonski otisak itd. Znači, i kolega Zekanović je tu ipak dobio odgovor na ono svoje famozno pitanje da li će nam doći nekakvi porezi na europskoj razini. Iz svega ovoga mogu navesti da uvijek se nekako vraćamo na nekoliko ključnih stvari. Jedno je reforma javne uprave, skupa država, država koja jednostavno previše ubire kroz poreze, kroz parafiskalne namete i nije to sad neka moja konstatacija, to nam Europska komisija svaki put navede kad god dobijemo izvješće. Osim toga, i mi smo se u pismu namjere koji su supotpisali ministar Marić i guverner Vujčić, a koji su poslali prošle godine, a vezano za uvođenje EUR-a obvezali provesti strukturne reforme i isto tako smanjiti broj parafiskalnih nameta koji se mjere u stotinama, broje se u stotinama, preko 400 ih je. To su sve neke stvari koje slušamo jako dugo. Strukturne reforme, teritorijalni preustroj, gdje su sintagme koje najčešće slušamo u predizborno vrijeme, a onda nekako poslije izbora nestanu, ali bez toga teško da će RH postati zanimljiva investitorima i teško da ćemo mi naše gospodarstvo podići na višu razinu konkurentnosti i teško da ćemo podići produktivnost. Ono što želim još navesti to je činjenica da je stručna i demokratska kontrola trošenja sredstava ključna i to je nešto na čemu moramo inzistirati, jedino tako možemo napraviti reforme koje su ključne, jedino tako može hrvatsko gospodarstvo postati konkurentnije na svjetskom tržištu, dok to ne napravimo investitori će nas i dalje zaobilaziti i to u onom širokom luku, a po onoj formuli EBC … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Idemo sada na 2. raspravu, poštovana kolegica Grozdana Perić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani potpredsjedniče vlade ministre financije g. Marić sa suradnikom . Evo, pred nama su ovaj paket triju zapravo zakona kojim želimo na određeni način osnažiti i verificirati sve ono što je vlada poduzela u proteklom periodu. Prije samog, prije samih ugovora vi ste spominjali poštovani ministre sve ono što je vlada i što smo radili protekle 4.g. i na koji način je proračun strukturiran, na koji način su se postigle i određene viškovi, a isto tako koliko se pažnje posvetilo rashodima i smanjivanju javnog duga. Isto tako jako važno je spomenuti sve ono što se dogodilo u ovom prethodnom periodu kada je se pojavio taj famozni virus koji je praktički srušio cijelo svjetsko gospodarstvo. U tome je RH vrlo oprezno i pažljivo slušala sve ono što se događalo u svijetu, a isto tako sve one signale koje smo imali i od EU, a isto tako i od Svjetske zdravstvene organizacije se pravovremeno i to uvijek želim istaknuti reagiralo i u odnosu na pandemiju, a isto tako i na sve mjere koje su se poduzimale da bi se sve ono što je prouzrokovalo ta pandemija, da bi se utjecalo na kvalitetan način i na taj zapravo, i tim mjerama koje su onda dale određene rezultate i na jedan način dali jednu sigurnost i povjerenje kako gospodarstvu, tako i stanovništvu, a i svim relevantnim čimbenicima u RH. Znamo da je 13. ožujka Vlada RH donijela odluku o zatvaranju vrtića, osnovnih i srednjih škola, a 16. ožujka se to dogodilo i za fakultete. To su zaista bili ključni trenuci kada se zapravo svima nama promijenio život i kada je svatko od nas trebao postaviti pitanje kako dalje, na koji način, tada se zaključalo nakon toga i samo gospodarstvo i svatko od nas se upitao što i kako ćemo nastaviti sa radom, a isto tako i sa privređivanjem. Međutim, kao što smo vidjeli, EU je podigla taj rizik od koronavirusa sa umjerenog na visoki i to već 2. ožujka i tada smo imali prve reakcije koje smo čuli i vidjeli, što se događalo u Italiji, što se događalo u Sloveniji, Mađarskoj, dakle nama vrlo bliskim državama s kojima graničimo i na taj način je se upalila i znak upozorenja da moramo pravovremeno reagirati. Već tada i u tom periodu bilo je preko milijun ljudi u svijetu koji su bili zaraženi, a znamo da je već tada umrlo oko 53 tisuće osoba. Naša Vlada je u tom periodu je itekako donijela niz odluka i dok mnogi nisu razmišljali što i kako će se dalje raditi, mi smo bili sudionici u prošlom sazivu da su se provele najprije uštede u državnom proračunu od preko 2 milijarde kuna, a isto tako bili smo i u onom sazivu kada se dogodio i prvi rebalans proračuna, čime je su se zapravo stvorili uvjeti da se povede računa od preko 600 tisuća zaposlenih. Te mjere su bile vrlo kvalitetne, vrlo brze jer vidjeli ste, da su, unatoč tome što smo skloni kritizirati naše institucije, da se zapravo radom često i od kuće, da su se napravile kvalitetne mjere kojim se interveniralo prema poduzetnicima i prema zaposlenicima. Time je zapravo stvoren jedan okvir gdje se moglo dalje u tim fazama razmišljati kako pomoći sami sebi najprije, a u tim uvjetima se prvenstveno razmišljamo koliko smo mi kao proračun, kao država jaki, da možemo izdržati sve te izazove. Međutim, kao i druge države, tako smo i mi nedovoljno jaki da bi mogli izdržati predugo. Upozoravanje je bilo upravo iz državnog proračuna iz Porezne uprave o tome koliko je fiskaliziranih računa manje, znali smo da se neće dogoditi turistička sezona onako kako smo to bili navikli do prije krize i, dapače, projicirano je da će ta turistička sezona podbaciti čak više odnosno preko 70%. Evo, po ovim najavama i rezultatima koje imamo sada friško, ipak će taj pad biti manji, odnosno očekujemo negdje oko 50%. Dakako, s obzirom da je sve to pad, dakle, navikli smo uvijek na pozitivne brojke i na velika ostvarenja od našeg turizma, a posredno i od same naše ostale ekonomije, time je potreba za dodatnim sredstvima koje je ovom prilikom Vlada iznašla se ukazalo i da možemo, ali zahvaljujući upravo time što smo pokazali da znamo upravljati javnim financijama odgovorno, ne smijemo zaboraviti da je naš rejting 3 puta podizan u ovom periodu i sve je to dalo zapravo dodatne razloge za optimizam da ipak unatoč svim mjerama i unatoč krizi da možemo izdržati ovu krizu. Krizi nije kraj. Ne smijemo se, ono što kaže i sam ministar, zanositi da smo riješili sve probleme, ali za sada sa tim problemima se itekako kvalitetno nosimo. Što je bio cilj svih tim mjera, bilo je, dakle, pomoći privatnom sektoru, očuvati radna mjesta, osigurati isplatu plaća, riješiti problem nelikvidnosti, a isto tako, očuvati dohodak najranjivijih skupina stanovništva. Isto tako vidjeli smo u nekoliko ožujska, odnosno travanjske mjere koje su zapravo dovele do toga da se pokrenu i direktne proračunske potpore pa se tako one uključivale odgodu izravnih poreza i doprinosa te odgodu uplata poreza na dobit, dakle sa odgodom na srpanj 2020. Isto tako je paralelno su se smanjivali nažalost i prihodi državnog proračuna od poreza i doprinosa. Nemojmo zaboraviti da je u tom periodu preko 6,7 milijardi kuna isplaćeno upravo za tu namjenu i da je na taj način kao što sam prije rekla sačuvano preko 600.000 radnih mjesta. Nažalost krajem ožujka se dogodio i potres u Zagrebu čime je dodatno cijela situacija se dodatno zakomplicirala za što je trebalo također iznaći dodatna sredstva. Upravo pred nama su sredstva koja je uz kažem uštede koje se postiglo iz državnog proračuna su se iznašla sredstva od međunarodnih institucija, prvenstveno od Međunarodne banke za obnovu i razvoj, a isto tako i od Razvojne banke Vijeća Europe. To su dva ugovora od Međunarodne banke za obnovu i razvoj to je 275,9 milijuna eura i sljedeći je 183,9 milijuna eura. Znamo i vidimo da su kamatne stope vrlo povoljne i vrlo niske, ali kažem i zahvaljujući i našem kreditnom rejtingu. Početne naknade su 0,25%, a otplata zajma prvog i drugog od međunarodne banke su 14,5 godina, 5 godina je počeka, dakle to je ona prednost što imamo period do 2025., dakle sve ono što postignemo u ovom periodu pozitivno to će nam lakše omogućiti povrat. Što je u samom tom zajmu koji se odnosi na 275,9 milijuna eura bitno? Bitno je da se kroz taj zajam mogu financirati i mjere HZZ-a, za potpora likvidnost, upravo sve ono što je već djelomično i u većoj mjeri ispoštivano. Isto tako provele su se značajne zakonske promjene kroz interventne mjere, Zakon o kreditnim institucijama, o klimatskim promjenama, o Nacionalnoj naknadi za starije osobe i ostale zakonske promjene koje su pratile upravo ove izvore koji su nam dostupni. Kroz sljedeću mjeru odnosno zajam od 183,9 milijuna kuna se isto tako omogućava i olakšava uspostava ključnih zdravstvenih i obrazovnih usluga nakon potresa, zatim sanacija i obnova javnih zgrada, a isto tako i za pripravnost javnog zdravstva i prevencije. Kroz zajam okvirnog ugovora Razvojne banke Vijeća Europe bitno je reći da u mjerama odnosno u što će se taj zajam koristiti, to je za financiranje smanjenja širenja zaraze od covida, dostupnost medicinskih usluga, osiguravanje potrebnih farmaceutskih proizvoda i potrepština medicinskih zaštitne opreme, a isto tako ono što je jednako važno da se može kroz beskamatne kreditne linije osigurati jedinicama lokalne samouprave i područne samouprave beskamatne zajmove kojim na taj način se ublažavaju mjere odnosno pad prihoda uslijed otpisa i odgoda recimo poreza na dohodak i prireza odnosno povrat. Dakle, sve ovo još jedanput pokazuje da je Vlada pravovremeno reagirala na sve ono što se događalo tijekom ove krize i da upravo ovo što sam rekla i u samoj replici ministru, dakle institut nove generacije odnosno instrument koji je novi u terminologiji, a isto tako i u EU od 750 milijardi eura daje pravo Hrvatskoj od 9,4 milijardi eura od čega je 5,9 milijardi bespovratno, a 2,35 milijardi su zajmovi. Nastranu što je još 12,6 milijardi je iz višegodišnjeg financijskog okvira, dakle to je taj paket od 22 milijarde eura što će svakako HDZ podržati. Hvala lijepo.
Sada je na redu treća rasprava Kluba zastupnika SDP-a i poštovani kolega Branko Grčić. Izvolite.
Nadovezat ću se na kolegicu Grozdanu što je zadnje govorila, nema besplatnog ručka, nažalost, no free lunch. Dakle, to što ćemo dobiti to je pozajmljeni novac i to u dokumentima Europske komisije piše, to je pozajmljeni novac. Jedan model je distribucija poput EU fondova na bazi određenih programskih dokumenata i to se zove bespovratni novac, a onaj drugi dio kroz kredite. Međutim u konačnici Hrvatska kao i sve države članice će taj novac vratiti. I ovo što sam maloprije s ministrom ovdje razgovarao, dakle vrlo je jasno da će biti i taj vlastiti doprinos Hrvatske u odnosu na sadašnjih negdje 3,6, 3,7 milijardi koliko godišnje plaćamo u EU proračun, biti povećan. Dapače, u dokumentima piše da će tih 0,6% GNI dakle bruto nacionalnog dohotka trajati onoliko koliko se dugo budu otplaćivale obveze, dakle ne između 2021. i '27., nego dapače tek iza 2027. godine, a teoretski do 2058. koliko je dinamički predviđeno da će ovaj veliki kredit od 750 milijardi EUR-a biti vraćan u ime Europske komisije odnosno unije, ali prije svega u ime i za račun država članica. I to je istina. I ne treba o tome ne govoriti, kako bih rekao, to je jedna normalna stvar to je jedna financijska konstrukcija koja jedino na taj način drži vodu. Znači, to je otprilike model zero sam game, dakle zbroj svega je nula, jedni daju, drugi dobivaju nešto više, svi skupa bi trebali iz toga profitirati, ali novac moramo vratiti jer je to kredit, jer su to obveznice. Prema tome tu moramo biti posve jasni. No, vratit ću se malo poslije još na EU i htio bih još jednu vrlo važnu stvar koju sam htio tu ministra pitati, pa evo tu je gospodin Matijević on će sigurno prenijeti. Dakle moje pitanje je u okviru 65 milijardi kuna koliko se Hrvatska država odnosno proračun želi zadužiti odnosno mora zadužiti u ovoj godini, koliko od toga je došlo iz mirovinskih fondova? Zašto me to zanima? Zanima me jer je to razlog zašto smo mi u oporbi pa i neki stručnjaci i financijaši i analitičari inzistirali na tome da ipak probamo izaći na međunarodno tržište i da tamo potražimo novac. Jer kamata po kojoj je uzet novac da tako kažem iz mirovinskih fondova je negdje između 0,7 – 0,8% to je daleko ispod tržišne kamatne stope koja se kreće, ne znam sad točno, ali između 1,5 i 1,7%. Zašto to govorim? Pa stvar je vrlo jednostavna, ako smo iz mirovinskih fondova uzeli neki novac u državni proračun po 0,7% to je jako dobro za državu, ali nije dobro za sve nas koji sjedimo ovdje i sve ljude koji nas sada gledaju a uplaćuju u drugi mirovinski stup jer će mirovine budućih generacija na tome izgubiti. Izgubit će na onu razliku između 0,7 i 1,5 odnosno 1,7% koliko je stvarna tržišna kamatna stopa. To je još jedna žrtva za državu i za minuse u proračunu. Htio sam to stvarno naglasiti da ljudi razumiju o čemu se tu radi. Dakle, kad se hvali Ministarstvo financija da se jeftino zadužilo preko mirovinskih fondova onda to baš nije dobra stvar u ovom slučaju. Da je to bilo napravljeno vani na međunarodnom tržištu po 0,7 svi bi to jako pozdravili, međutim ovdje postoji žrtva, a žrtva su svi budući umirovljenici koji na taj način gube na prinosima mirovinskih fondova. Mislim da je to sasvim jasno i transparentno i da tu se ne može prigovoriti. Što se tiče ova 3 kredita nema šta reći. Ovo je vrlo korektno odrađeno to su izuzetno povoljni krediti, de facto mogu možda postaviti pitanje koje čini mi se kolegica Vesna već rekla oko ovih naknada za, koje ostaju Svjetskoj banci, CEB-u itd., međutim to je tako, to je ta praksa, kad kamate padaju povećavaju se naknade i banke moraju od nečega živjeti. Što se tiče sadržaja priče oko ova 3 kredita to je svakako ono što se s njima financira, dakle mjere koje stoje iza toga o kojima smo ovdje već u raspravi dosta toga čuli. Ja bih tu htio reći da je svakako problematično i to smo jako puno već komentirali u vremenu kad su tu mjere nastajale, jako je problematično oko nekih kriterija koji su primjenjivani pa u konačnici i namjene, neke grupacije naših građana vrlo ugroženih u ovoj krizi su potpuno izostavljeni, umirovljenici sa najmanjim mirovinama, socijalno potrebiti. Puno puta smo spomenuli da samo recimo kupovina maski u onom vremenu kad su maske poskupile po 10 puta je problem za umirovljenike koji imaju mirovinu ispod 2.000 kuna. Kad gledate ako dvoje umirovljenika u obitelji, mjesečno njima treba 500-600 kuna za maske i za dezinficijense i ne znam ako još koriste rukavice, to je ogroman novac, a upravo je to bio razlog da smo mi predložili bili da 750 kuna mjesečno u 3 mjeseca pomognemo tim ljudima. Sve zemlje u našem okruženju su imale paket mjera za građane. Jedna Slovenija je de facto neću reći pola, pola ali vrlo ozbiljan udio u ukupnim izdacima imala paket mjera za građane, za umirovljenike, za nezaposlene, čak su i studenti, svi studenti u Sloveniji su dobili 150 EUR-a kada je trebalo održati određenu razinu agregatne potražnje potrošnje da BDP ne bi pao više nego što to jeste trebalo. Primjedbe su naše išle recimo i na mjeru za očuvanje radnih mjesta. Ovdje smo već čuli neke primjedbe ozbiljne i mi smo ih imali upravo zato što recimo s druge strane nije bilo novca za građane, za umirovljenike, socijalno potrebite, nezaposlene itd., itd., a tamo se dijelilo šakom i kapom. Kad to kažem onda govorim s argumentom. Znači među prvih 100 poduzeća koja su dobili potpore od ukupno 85.000 odnosno 90.000 poduzeća je, su poduzeća koja su ostvarila u 2019. godini 6 milijardi kuna dobiti, nećete vjerovati 6 milijardi kuna dobiti i uzeli su od države 150 miliona. Meni je to nestvarno, meni to zvuči nestvarno. Istina kriteriji su primjenjivi jednako za sve, ali je onda pitanje kako smo te kriterije definirali kad su i takvi mogli koristiti mjere Vlade. U 10 prvih najvećih koji su ostvarili samo 10 zamislite na vrhu liste, koji su ostvarili 2 milijarde kuna dobiti u prethodnoj godini su dvije kockarnice, ma dajte molim vas. Te dvije kockarnice su ostvarile 750 miliona dobiti u 2019. godini, a uzeli su od države potporu. Taj novac je trebao ići na neko drugo mjesto, o tome ja govorim. Kome? Pa upravo ovoj sirotinji i ovim ljudima koji u vremenu krize su bili zaključani, koji nisu imali za maske, za rukavice itd., itd. Evo neka građani procjene je li to pošteno. Nadalje, imam tu još čitav niz otvorenih stvari i pitanja. Jačanje likvidnosti poduzeća sigurno je jedan od prioriteta. Cijelo vrijeme smo ovdje gnjavili ministra i on se sjeća, je li, kad će ti krediti, kad će taj HBOR sa direktnim kreditima kad će HAMAG odraditi svoj dio posla, zašto poslovne banke ne izdaju nove kredite, da, nažalost to je situacija trenutno i dalje vrlo slična jer ono što može HBOR koji je nešto krenuo tu s poslom i HAMAG to je premalo. Pazite evo jučer smo čuli izvješće HBOR-a oni godišnje emitiraju 5 milijardi kuna kredita, to je puno premalo za potrebe koje objektivno postoje u gospodarstvu. Dakle, poruka je ne mogu državne institucije riješiti same taj problem. Poslovne banke se moraju uključiti i ja to cijelo vrijeme ponavljam i ovaj put, uključite se bankari, pomognite hrvatskim poduzetnicima, malim obrtnicima, OPG-ovcima koji su najugroženiji, nisu dobro kapitalizirani, teško dolaze do novaca i inače u normalnim okolnostima, a u ovim okolnostima i pogotovo. Pomozite im. Imate i vi društvenu odgovornost u ovoj državi. Poslovni kriteriji su nama razumljivi, jasni, ali situacija je takva ako umru poduzetnici umrijet će i banke, to je vrlo jasna situacija, a onda i svi oni koji plaćaju porez osakatit će sve one fondove socijalne i druge, od zdravstvenog, mirovinskog i nećemo moći zadovoljavati određene obveze. Ne stvaram naravno paniku, ne vjerujem da će se to dogoditi, izaći ćemo mi i iz ove krize, ali je važno da se taj teret krize pravedno, pravedno rasporedi. Ono što želim još reći porezne olakšice, dakle mi smo odnosno Vlada je odradila jedan veliki posao u tom dijelu u 3 mjeseca su veliki novci išli prema poduzetnicima uključujući i oslobađanje od poreza na dohodak, doprinosa pa i onih odgoda za neke druge. Međutim, očigledno da će do kraja ove godine pa možda i početkom iduće još uvijek trebati na neki način pomagati naše poduzetnike, ja se ovom prilikom spominjem recimo 100-110.000 privatnih iznajmljivača u turizmu, mi imamo rezultate koji su tako ohrabrujući recimo u ovim, međutim moramo uzeti u obzir da je sada srce sezone, ako sad nema turista onda ih uopće neće biti, ako ovih dana nema turista u Hrvatskoj onda ih uopće ne bilo, jel. Međutim, postoje vam čitav niz tih malih iznajmljivača koji nisu u centru grada, koji nisu na atraktivnoj lokaciji, koji su u južnim dijelovima Hrvatske, dakle Dubrovnik i dubrovačko primorje gdje su prometi pod 20% u odnosu na prošlu godinu, u mojoj županiji Splitsko-dalmatinskoj gdje je 30%, pa do Istre gdje možda 50-60%, ali ovima treba pomoć i dalje. Dakle, napravljena je odgoda, ne odgoda pardon, mislim da je potpuno oprost obveze za paušalni porez i pristojbu za drugi kvartal, ali ja vas molim i ministre i cijela ekipa u ovaj u Vladi, razmotrite tu mogućnost da se ljudima zaista pomogne jer možda 10-20% njih će nešto napraviti, ali 70-80% definitivno će biti daleko, daleko ispod prihoda normalnih iz kojih mogu platiti porez, porez i pristojbe. Što sam još tu htio reći da, vidite ovi krediti su ok i ministar je o tome govorio maloprije uvodno, mi smo s ovim zatvorili tu financijsku konstrukciju barem za sada, vidjet ćemo kakvi će rezultati biti međutim ja još uvijek držim da je slabo iskorišten kapacitet EU fondova. Europska komisija je dala vrlo fleksibilan okvir za prenamjenu značajnog dijela Europskih fondova za potrebe saniranja posljedica korona krize. Ne znam da li to znate, ali to je istina. Međutim, evo ja nemam taj podatak nadam se da će to ministar financija kasnije reći, mislim negdje se spominjalo oko 400 miliona EUR-a da je prenamijenjeno, ne znam da li je više kasnije, međutim da smo mi kao predsjedavajući u vrijeme krize trebali inzistirati da taj dio bude veći, da bude još fleksibilnije, da još više novca se može prenamijeniti za ove potrebe jer onda bi napravili dupli posao. Na taj način bi apsorbirali značajan dio onih EU sredstava koji nikad neće biti potrošen, a nažalost to je veliki dio sredstava. Moj prijatelj kolega s Pravnog fakulteta Vedran Đulabić, evo i reći ću mi i ime, neki dan, znači jedan od najboljih poznavatelja stanja u sustavu ne samo ovih brojki nego stanja apsorpcijskog kapaciteta za EU fondove u državi procjenjuje da će maksimalno do kraja 2023. biti iskorišteno 7 milijardi EUR-a. I ja se slažem u potpunosti s njim, dakle između 3 i 3,5 milijarde EUR-a bi moglo ostati potpuno nepotrošeno, veliki su problemi u okolišu, u prometu to su veliki projekti oni se jako teško na terenu realiziraju. Ja znam kakva je to teška priča, imao sam prilike je voditi i tu je problem. Znači, taj novac da smo bili još malo angažiraniji i tvrdi u pregovorima možda kao u ovoj fazi sada oko Next Generation da bi napravili veliku stvar za Hrvatsku. Evo, hvala lijepo.
Idemo sada na izlaganje poštovanog kolege Zvonimira Troskota u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, uvažene zastupnice i zastupnici i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. S obzirom da su danas, da je tematika su ovi krediti koji smo raspravljali, htjeli bismo se kao klub Mosta osvrnuti na ova 3 kredita, samo još dodatno kroz par natuknica iz razloga što mislim da smo danas dotaknuli sve tijekom ove rasprave. Htjeli bismo još dodatno to povezati zajedno sa gospodarstvom i sa kretanjima, dakle duga i BDP-a, prošiti to na samu EU i samu problematiku ovog zaduživanja i koje bi to eventualne reperkusije moglo imati na hrvatsko gospodarstvo i gledati to kroz neke strukturne reforme koje bismo trebali kao narod napraviti kako bi ta financijska sredstva koja ćemo povlačiti bila što adekvatnije iskorištena. Vezano za kredit koji smo dobili na iznos od 200 milijuna eura pod brojem LD 2056, ne znam je li g. Jelić tu? Nije. Htio bih samo odgovoriti da je na Odboru za financije bilo potvrđeno da 10% koje će financirati Vlada, od ukupnog iznosa od 225 milijuna eura će se odnositi na medicinsku opremu, ako ne vjerujete, možete pogledati sjednicu na Youtubeu. I tu izražavamo zapravo našu zabrinutost koju sam i postavio našem ministru iz razloga što se radi o nekakvom iznosu od 20 milijuna eura, a naša zabrinutost je sljedeća. Da se ne bi pojavila nekakva kompanija kao što je KING ICT u vidu neke medicinske opreme koja je vezana na državu i da se tako jednoj kompaniji ne bi pogodovalo. Pa evo, čisto da se uvedu nekakvi dodatni mehanizmi, ako ništa drugo nekakav sistem odabira 3, 4, 5 kompanija koje su na tržištu i koje bi nam tu medicinsku opremu mogle opremiti na najjeftiniji način i zapravo najkvalitetniju opremu koja je prijeko potrebna hrvatskom zdravstvu. Ono što još nije dotaknuto vezano kod tog kredita jest da je to kredit koji se mora povući najmanje dvije tranše. Prva tranša je nešto što moramo povući u prvih 12 mjeseci od datuma potpisanja ugovora, a druga tranša, dakle minimalno govorim, a druga tranša je u 18 mjeseci prilikom, od datuma stupanja ugovora. U prvoj tranši maksimalno koliko možemo povući je 75% ukupnog iznosa od 200 milijuna eura i ono što je još ministar u izlaganju nije naveo, nije toliko bitno jer je tehnikalija, ali je bitna za kasniju raspravu jest da se za svaku od tranši podnosi zahtjev koji može biti i ne mora prihvaćen, ali može biti i odbijen na kraju dana. Dakle, to su sve kratki rokovi za povlačenje tih sredstava tako da evo, iskreno, mi to samo dajemo kao naputak, ne kao naputak nego kao nekakav apel kao oporba u smislu da imamo vrlo kratke rokove za povlačenje velikih sredstava novca i iskreno se nadam da su projekti kao takvi već spremni, odnosno da je dokumentacija spremna da nam se ne bi dogodio apel za Ministarstvo poljoprivrede kada smo tražili moratorij na zaštitu poljoprivrednih zemljišta, koji je nažalost tek išao na zadnji dan, zamalo da nismo propustili rok da zaštitimo naša poljoprivredna zemljišta. Vezano za ugovore od Svjetske banke, dakle oni su na iznosu od nekakvih 500 milijuna dolara, u europskom iznosu nekakvih 460 milijuna eura. Ono što smo izrazili kroz pitanje, ponovit ćemo i u našem izlaganju, dakle istina je, kroz ugovore kada ih se detaljno iščitava, da oni imaju dvije komponente kamate, jedna je 6-mjesečni Euribor, a druga je fiksna komponenta od 0,75%. Izvukao sam 6-mjesečni Euribor u zadnjem periodu, zbrojio sam sa fiksnom komponentom i otprilike je ta kamata nekakvih, u prosjeku 0,5% kada se zbroje jer je Euribor u negativnom, kada se zbroji sa i kreće se od -0,25 do -0,37%. Kada se to zbori sa 0,75 fiksno, dobijemo nekakav prosjek kretanja Euribora u ovom trenutku od 0,5%. Također, ono što smo postavili pitanje, to ćemo danas, ponovno postavljamo kroz ovo izlaganje jest, da li će ti ugovorni uvjeti u smislu kamata također, preko HBOR-a biti isplaćeni našim poduzetnicima ili će ih se kroz HBOR i poslovne banke kroz određene naknade dodatno oderati. Smatramo mi da i komercijalne banke trebaju zaraditi, HBOR treba zaraditi, ali s druge strane, mislim da s obzirom na situaciju u kojoj se nalazimo, mislim da bi što jeftinije trebali poduzetnici dobiti te kredite. Druga stvar je nešto što smo se također, dotaknuli jesu, jedna mjera s obzirom da smo dosta slušali o nekakvom novom suverenizmu pa onda čisto iz ekonomke strane, novi suverenizam bi trebao biti zaštita naših građana sa moratorijem na kredite i kamate barem na period dokle traje kriza. Taj jedan suverenistički pristup ekonomiji je zapravo preuzela i naša susjedna Slovenija pa bi bilo jako dobro da i mi to preuzmemo. Treća jedna točka o kojoj sam dosta razmišljao je i i apel ministru financija s obzirom da smo zajedno debatirali za vrijeme političke kampanje, bilo je dosta govora čak i o financijskim sredstvima koje je HNB pustio komercijalnim bankama, koje je jednostavno ta sredstva ne puštaju u gospodarstvo. Nije problem recimo, za kredite na nekretnine će biti veliki problemi, ali kada je riječ o nenamjenskim gotovinskim kreditima, komercijalne banke to redovito puštaju. Ono što se može kao mjera barem razmisliti, čisto kao apel, jest da se uvede nekakva, nekakvi penali komercijalnim bankama za zadržavanje sredstava za likvidnost koji su namijenjeni gospodarstvu iz razloga HNB odnosno komercijalne banke ne mogu biti zlatno tele u gospodarstvo kojem bi se cijelo gospodarstvo trebalo klanjati, nego bi trebali biti nekakvo gorivo i nekakvi mehanizmi koje bi gospodarstvu trebalo pomoć. Što se tiče dugova, uspio sam samo skicirati nove dugove kako je gospodin Marić ministar naš financija govori, evo uspio sam skicirat sljedeće, dakle od Svjetske banke smo preuzeli nekakvih 500 milijuna dolara, danas smo ih raspravljali, od banke Vijeća Europe smo preuzeli 200 milijuna eura. Prije same krize smo izdali tri obveznice od 20 godina, 14 i 5 godina sa kamatama 1,251 i 0,5% i od fonda od 750 milijardi dolara povukli smo 9,4 milijarde eura od čega je 5,9 milijardi bespovratno, a 3,5 milijardi je povratno. To su također pozajmice koje mi moramo vratiti. Dakle, to su samo novi dugovi koje sam uspio skricirat, a zapravo ključ priče jest da 11% pada BDP-a koliko smo mi i komunicirali za vrijeme političke kampanje će utjecati na 11%-ni rast duga što vidimo sa ovim tu obveznicama i kreditima koje smo ovdje raspravljali, koje smo dotaknuli. Tu je zabrinutost iz razloga što nam je turizam jedina grana još uvijek po principu nizozemskog bolesnika, tog jedenog sindroma od kojeg patimo kao ekonomija gdje nam je to jedina grana iz koje crpimo naše novce i tu smo kao klub Mosta prepoznali dodatne dvije grane, a to su poljoprivreda i telekomunikacije i kompjutorska industrija gdje stvarno možemo napraviti jako puno u IT-u s obzirom da tu imao možda najveći potencijal na svijetu čak bi se usudio reć iz razloga što naša djeca odlazeći na matematičke olimpijade, odlaze u Kinu, Singapur i sa jako malo sredstava koliko se ulaže u njih 5., 15. gimnazija u Zagrebu osvajaju medalje na matematičkim olimpijadama i to ispred jednog Singapura u kojem sam živio i za koji znam koliko novaca ulažu, pogotovo u matematičku pismenost za koju mislim da je izuzetno bitna. Tako da taj jedna bazen, taj jedan potencijal vidimo iz razloga što se dogodio jedan Infobip u Vodnjanju koja je prvo bila jedna lokalna kompanija pa je nakon toga nastala kao regionalna i danas posluje kao globalna kompanija, tako da me nitko ne može uvjeriti da mi to ne možemo. Sljedeća zabrinutost koja je povezana s cijelom ovom pričom koju smo dotaknuli jest zapravo da se po prvi put EU zadužila što će sigurno dovesti do određenih pitanja koja moramo postaviti, a pogotovo što ovaj fond zaduženje traje do 2058. godine. I dobro je postavio pitanje gospodin Zekanović, kako će to se manifestirati na našu ekonomiju, dali ćemo mi morati uvoditi neke eko poreze, digitalne poreze koje bi možda čak Europa i uvela da se SAD tome ne protive s obzirom da su IT kompanije najviše zastupljene i najviše prihoda donose američkoj privredi odnosno gospodarstvu. Ono što je dodatna naša bojazan da li to možda znači da će EU uvoditi nekakve naknade za korištenje tržišta EU jer to pitanje onda pak dovodi i slobodno tržište barem ono koje je opisao Adam Smith u njegovoj knjizi „Bogatstvo naroda“ u kojem onako nevidljivo djeluje ruka tržišta. Što se tiče samog zaduživanja globalno Kina je zemlja koja je 2007. se zadužila i to je jedini primjer zemlje koji mogu ovdje iznijet da je uspjela iz zaduženja doć do 18%-nog udjela u svjetskom gospodarstvu. Primjer Hrvatske je recimo da se sa zaduživanjem nismo uspjeli nametnut u svjetskoj odnosno barem ako ne u svjetskoj onda u europskoj ekonomiji. Tako da to što se EU zadužila je presedan o kojem moramo raspravljati s obzirom da će sigurno imati posljedice na Hrvatsku u bližoj budućnosti. S obzirom da sam živio u Singapuru htio bih vam još iznijet ovdje da je Singapur postao financijsko središte koje je čak preteklo po financijskoj imovini jednu Švicarsku iz razloga što se tamo slijeva danas sva imovina Indije i Kine, a oni pričaju lokalne jezike tako da mogu bogate individue koje imaju depozit preko milijun američkih dolara, dakle sve se to slijeva financijski u Singapur, a oni su to uspjeli još od 1967. godine kada je … došao na vlast, kada su uspjeli provest neke od reformi koje mi isto kao klub Mosta predlažemo, a to su recimo reforme pravosuđa iz razloga što nam procesi nažalost traju predugo i nitko od investitora ne želi doć u zemlju za koju postoji potencijal da će njegov slučaj bit na sudu 10 godina. Reforma izbornog sustava gdje postoji određena onda pokazatelj političke stabilnosti i povećanje demokratskih procesa. Reforma poreznog rasterećenja dosta se za vrijeme političke kampanje razbacivalo sa stopama pogotovo na dohodak, smanjenje sa 36 na 30%, ali postavlja se pitanje na koji ćemo način namaknut ta sredstva koje gubimo na neki način smanjenjem porezne stope, da li je to uvođenje novog poreza, na koji način će se smanjiti onda rashodovna strana? Evo to su određena pitanja za koja bismo voljeli znat odgovore, ali konkretna. Dalje, ukidanje parafiskalnih nameta, mi smatramo primjerice jedna HGK bi trebala funkcionirat po anglosaksonskom modelu, a to znači tržišno, da kompanije ne bi trebale uplaćivati HGK-u nego da bi se ona trebala ponašat kao poduzeće. S obzirom da je date science odnosno upravljanje podacima danas najznačajnija industrija na svijetu, čak je pretekla energetiku i telekomunikacije na svjetskim burzama, pa s obzirom da imaju velike baze podataka za hrvatsko gospodarstvo, s obzirom da dolaze novi programski jezici kao što je AR statistički mislim da bi sve to moglo adaptirat, a naša HGK i prodavat podatkovne pakete hrvatskim poduzećima, ako ne hrvatskim onda europskim i tako biti samodostatno poduzeće. Hrvatska turistička zajednica, zašto postoji takva jedna institucija ako imamo Ministarstvo turizma? I zadnju točku koju bih htio još dotaknut što je isto sve povezano s ovim kreditima, dakle sve su to povezane nekako ove teme koje smo raspravljali ovaj tjedan, a to je ovaj model 60:20:20 za koji mi kao Klub zastupnika MOST-a smatramo da je neodrživ i tu dajemo konstruktivnu kritiku iz razloga što je, zato što je osigurano samo 7,5% sredstava od ukupnog, od ukupnih procijenjenih šteta. Zagreb, pokazivali smo da Zagreb neće moć isplaćivat svoje obveze, naši građani neće moć isplaćivat, dakle po modelu 20%. A zašto postavljamo to pitanje? Pa to pitanje ne postavljamo da bismo mi napadali Klub HDZ-a ili SDP-a ili nekoga druga nego imamo primjer jedne nacionalne dječje bolnice u Blatu koja i dan danas je nedovršena, a kolika su se sredstva ulupala u taj, u taj objekt. Naša bojazan da za te obnove nećemo imat dosta novaca, a kao klub zastupnika smo se zalagali da ako već nemamo da bismo trebali krenut od onih, od onih objekata koji su za naše društvo najbitniji, a to su naše bolnice tipa Vinogradska, Sveti Duh i Petrova koje treba potpuno obnovit i naše škole da nam se ne bi dogodio Molizij iz 2002.g. kada je poginulo jako puno djece [[Upadica: Hvala lijepa]] Hvala lijepa.
Hvala vam. Sada će u ime Kluba IP-a, Pametnoga i GLAS-a, prvo će govorit gđa. Puljak, a onda gđa. Mrak-Taritaš. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora, drage kolegice i kolege zastupnici. Neću biti ovako detaljna kao kolega ispred mene iako se sa većinom onog što je rekao slažem, ali evo RH je danas siromašna zemlja na dnu Europe, na dnu svih rang lista u Europi. Ono šta bi voljeli voljeli bi živjeti u državi koja ne živi na dug, koja neće ovisiti o kreditima, koja neće ovisiti o Svjetskoj banci. Posljednjih 30.g. živimo zapravo kao pijani bogataši koji se ponašaju ono vrlo raskalašeno jer kad novaca nestane sigurni smo da postoji netko ili kome možemo pobjeći, ko će nas spasiti, gdje ćemo se moći zadužiti i tako zadužiti slijedeće generacije. Željeli bi živjeti u državi koja nije rastrošna, koja je racionalna, efikasna, u državi u kojoj je lokalna samouprava takva da ne troši gotovo čak više od pola svog budžeta za rashode za zaposlene, u državi u kojoj nema 556 gradova i općina već su ujedinjeni u 100-tinjak urbanih centara, u državi koja nema 20 županija već su ujedinjene u 5 regija, u državi u kojoj poduzetnici slobodno dišu jer nisu opterećeni stotinama parafiskalnih nameta, porezima i nametima, pa mogu onda stvarati i nove vrijednosti, mogu otvarati nova radna mjesta, a kako otvaraju nova radna mjesta onda imamo i više onih koji plaćaju poreze i tako pune državnu blagajnu, a kad nam je državna blagajna napunjena onda može i osigurati i socijalne programe odnosno možemo biti i bolja socijalna država. Dakle, željeli bi živjeti u državi koja je provela sve strukturne reforme o kojima se priča ovdje godinama, razne vlade zadnjih 20-30.g. sve spominju te strukturne reforme, najavljuju ih u predizbornim kampanjama. Međutim evo da je RH do sada provela sve reforme koje se najavljuju godinama, danas bi živjeli u bogatijem društvu, a bogatije društvo je onda i socijalnije. Danas smo u krizi i to svjetskoj krizi koju nitko od nas nije mogao predvidjeti, nitko nije mogao biti spreman za nju, međutim ako ne krenemo uskoro u revoluciju s reformama mi ćemo se iz ove krize najduže izvlačiti od svih europskih zemalja. Na kraju nemamo izbora nego podržati ovakav način zaduženja. Međutim, ne smijemo zaboraviti da dugovi nisu tu da financiraju naše unutarnje ne racionalnosti kojih ima mnogo upravo zbog ovakvog ponašanja i dugogodišnjeg ne provođenja reformi. Evo, toliko od mene, hvala.
Puno fala. Gđa. Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, kolegice i kolege. Pred nama je odluka o 3 zajma koje RH uzima kod 2 različite institucije. Jedan zajam je kod Međunarodne banke za obnovu i razvoj, te je jedan kod Razvojne banke Vijeća Europe. Ukupan iznos tih zajmova je 659 milijuna EUR-a ili gotovo 5 milijardi kuna. Zajmovi su većim dijelom namijenjeni ublažavanju posljedica korona krize, a manjim dijelom potresa u Zagrebu. Nažalost, postoji jedna činjenica, a to je da je cijeli svijet zahvaćen gospodarskom krizom i drugim negativnim posljedicama zbog pandemija virusa odnosno bolesti Covid-19. I to i najsnažnija gospodarstva na svijetu teško izdržavaju i ova godina, iako je ta zgodna brojka 2020 bit će za sva gospodarstva veliki izazov. Tim više je potpuno jasno da slabašno gospodarstvo kakvo je naše s premalom inovativne i suvremene industrije koja je dovoljno raznolika i donosi dodatnu vrijednost i s prevelikim usmjeravanjem na uslužne djelatnosti poput turizma ne bi moglo izdržati ovu krizu bez raznih vrsta izravne i neizravne pomoći. Dakle, ako godinama se uljuljkavate u privid sigurnost, u privid da je sve u redu, naravno kad vam dođe ovakva jedna velika kriza vidite stvarno stanje koje je bez obzira koliko smo na to upozoravali i godinama smo upozoravali da je država koja ovisi o turizmu će u jednom trenutku, a naš turizam je vezan uz vremenske nepogode, vezan je uz niz stvari koje su vrlo osjetljive da u jednom trenutku to treba doći na naplatu. I stoga ne čudi da uzimamo ova 3 zajma. Prvi od tih zajmova je kod Međunarodne banke za obnovu i razvoj namijenjen je potporama poslodavcima i radnicima te likvidnosti poduzeća, dostupnosti zdravstvenog osiguranja, odgodama podmirenja poreznih obveza i ovrha itd. Ova zajam temelji se na programu na čijoj osnovi je odobren i tu je najveća opasnost i izazov da zaista budemo u stanju trošiti novce namjenski kako je to zamišljeno. Naravno zajmodavac je u ugovoru jasno propisao i jasno je rekao da za isplatu tranše da bi bio zadovoljan s dvije stvari. Prvo programom i njegovom provedbom i drugo je puno zanimljivije opće primjerenošću okvira makroekonomske politike u Hrvatskoj. Drugi zajam u iznosu od 200 miliona EUR-a je kod razvojne banke Vijeća Europe. Ovaj zajam usmjeren je na jačanje kapaciteta zdravstva i jedinica lokalne samouprave čiji prihodi su se smanjili zbog smanjenja poreza na dohodak i prirez. Dakle, kad je riječ o jedinicama lokalne samouprave ovo jasno pokazuje da su oni pupčanom vrpcom vezani uz državu i da njihov život i njihovo uopće opstojnost ovisi o državi i to je ono što kad govorimo o decentralizaciji, kad svi oni koji se zalažu za decentralizaciju, a tu smo i mi ukazuju na tu činjenicu. Ono što je još zanimljivo ovim zajmom se može financirati očuvanje širolike dostupnosti medicinskih usluga i farmaceutskih proizvoda. S obzirom na stanje na koje već neko vrijeme upozoravamo, a to je i zbog pandemije Covida u Hrvatskoj, znatno narušena dostupnost zdravstvenih usluga pogotovo za one koji nisu zaraženi korona virusom i nadamo se da ovaj zajam će za to biti i upotrijebljen i to rješavanje gorućeg problema Hrvatske. Moram vam pri tom napomenuti da za vrijeme kad smo bili u lockdownu i za vrijeme kad je zaista smo svi nekako i vjerovali i stožer vjerovali svim ja sam se u jednom trenutku našalila pa ću to učiniti i s ove govornice da je stožer tad rekao da svi moramo stajati na jednoj nozi i biti na propuhu pola sata mi bi to činili jer smo se suočili s nečim nepoznatim, ali u tom trenutku su i sve zdravstvene ustanove isključivo bili vezani uz Covid-19 i one usluge koje su trebale biti za neke druge bolesnike su zaista bili u smanjenom obliku i pitanje je koja će biti posljedica svega toga. Stoga, taj problem ja mislim da i Vlada i premijer i ministar zdravstva pokušavaju gurnuti pod tepih i praviti se da ne postoji, on postoji. Dakle, Hrvatska paralelno sa Covidom-19 doživjela je još jednu nevolju, njen glavni grad odnosno Grad Zagreb je imao potres. Taj potres je pokazao i nešto drugo, a to je način i sve slabosti zagrebačkog odnosno načina na koji se upravljalo Gradom Zagrebom. Dakle, u Zagrebu je sve prividno funkcionira sve dok potres nije protresao grad, a ona iza toga i sve ove poplave i pokazalo se zapravo da samo je jedan privid, da izvana pokušava se ostaviti dojam da sve funkcionira, a unutra je sve trulo i u stvarnom i u prenesenom smislu. Dakle, neodržavanje, nečinjenje, nebriga, korupcija, sve to je došlo na naplatu u Zagrebu u najgorem trenutku. I treći od ovih zajmova o kojem danas odnosno danas raspravljamo a sutra ćemo odlučivati je zajam Međunarodne banke za obnovu i razvoj koji ponovo pokriva potrebe javnog zdravstva i obnovu nakon potresa. Ovdje posuđujemo 180 i skoro 4 miliona EUR-a i kaže kako bi mogli uspostaviti sustav planiranja obnove javnih grada i uspostaviti ključne zdravstvene i obrazovne usluge. I ovaj zajam se temelji na projektu koji jednom dijelom nosi Ministarstvo graditeljstva, prostornog uređenja i sada još i dodan upravljanje državnom imovinom, a drugim dijelom Ministarstvo zdravstva. Posebno što se potresa tiče obuhvaćena je obnova javnih zgrada za zdravstvo i obrazovanje te izrada nacrta programa za financiranje obnove stambenih objekata. Kad je riječ o javnim objektima ili zgradama javne namjene koji su stradali u potresu bilo bi zanimljivo za drugo čitanje zakona koji, o kojem smo raspravljali u utorak vidjeti npr. jedan podatak koliko je zgrada tih država odnosno grad osigurala od potresa. Tu se u nekoliko navrata spominjalo obvezu da morate voditi računa o svojoj imovini i morate, bilo bi zgodno vidjeti koliko je država odnosno grad osigurale zgrade od potresa i zgodno vam je vidjeti zgrade kojima je godinama ulagano, jedan od projekata je bio i projekt energetske učinkovitosti koji je omogućio da riješite i dio koji je vezan uz konstrukcije i stabilnost, koliko je sredstava utrošeno, a što je iz toga napravljeno. Jel da su možda ti projekti provedeni onako kako treba možda bi i štete od potresa na tim zgradama bile nešto manje. I ono što mi čitamo kao jedan od najvećih problema to je sposobnost naših javnih tijela da dosljedno i u skladu s programima na kojima se temelje ovi zajmovi posao zaista i odradi, ne samo zbog zajmodavaca i osiguravanja isplate novaca nego prvenstveno zbog nas samih i naše odgovornosti da ogromno zajmovi koje uzimamo potroše tamo gdje treba na ono što treba. Upozoravam i na to da je često u našoj zemlji nažalost u prošlosti tome nije bilo tako. Predlagatelj nas uvjerava da se radi o povoljnim zajmovima s malim kamatama i velikim počecima, to piše i nema razloga da to ne vjerujemo i nema razloga da to i ne bude tako, ali to nas ne treba nikako zavarati u općoj ocijeni situacije u kojoj se nalazimo. A ta situacija je slijedeća i tog moramo biti svi zajedno svjesni, a to je da ćemo u raspravi koja će biti danas zadužiti ovu zemlju za novih 5 milijardi kuna, to je nešto što stalno treba imati na umu jer čak i ako taj novac potrošimo na najbolji mogući način, on nije pao s neba nego ćemo ga godinama i godinama morati vraćati. Uvijek kad vam se desi nekakva neprilika ili kad vam se desi nekakva nova negativna situacija, nama se čini da iz tog trebate vidjeti i iz, dakle iz svega negativnog i lošeg morate pročitati i nešto dobro. Dakle, mi smo godinama živjeli na dug, godinama smo zaduživali, ne samo sebe, ne svoju djecu, nego u nekim slučajevima, budimo jasni i otvoreni, i svoje unuke. Ova pandemija Covid-19 je zapravo pokazala slabost ne samo u našoj zemlji nego je pokazala slabost i Europe i svjetskog gospodarstva, da taj jedan lockdown koji je trajao mjesec, mjesec i pol je postavio upitnike iznad naših glava za sve što i kako činiti dalje. Prema tome, zadatak koji je ne zažmirit, ne staviti, znate kad ste dijete, pa zažmirite, imate osjećaj da se nešto ne dešava, mi se stvarno trebamo zapitati i početi više ulagati i više voditi računa o našem gospodarstvu. Zeleni plan je jedan od velikih izazova koje trebamo imati, odgovornost prema klimatskim promjenama je jednako tako jedan od velikih izazova koji trebamo imati i iz ovog trebamo naučiti slijedeće da zaista živimo u vremenu kad jedna slijedeća kriza ili sve ostalo može narušiti odnose i nemojmo dopustiti da slijedeća kriza koja bude nas zadesi tako jako da za razliku od drugih gospodarstava kojim nekako predviđaju da će se relativno brzo oporavit, gospodarstvo RH je jedno od gospodarstava za koje predviđaju da će najdulje trajati oporavak, o tome trebamo razmišljati sad jer kad se desi kriza prekasno je. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit najprije gđa. Peović, a onda gđa. Benčić.
Danas sam pitala ministra, a nadala sam se konkretnijem odgovoru da nas zanimaju kakve su srednjoročne projekcije rasta javnog duga s obzirom na korona krizu, pad privredne aktivnosti i pad poreznih prihoda? Zajam će se morati vratiti bez obzira što su kamatne stope niske ostaje obveza vraćanja glavnice duga, a ukoliko ne bude značajnog privrednog rasta u srednjem roku npr. 5% i više, dug će se morati vraćati ili iz povećanja poreza ili/i iz rezanja javne potrošnje, manje će biti, dakle za javne investicije. Mogućnosti povoljnijeg refinanciranja u budućnosti teško da može biti jer su kamatne stope ionako na najnižim razinama. Zajmovi od Svjetske banke, ali i od Europske banke za obnovu i razvoj aranžmani s MMF-om su poznati po tome što su vezani uz zahtjeve vjerovnika za provođenjem strukturnih reformi. To znači privatizacije, rezanja radničkih prava, rezanja javne potrošnje i socijalnih transfera. Tu se mantrički ponavlja klasični set preporuka ili zadataka, privatizirajte, fleksibilizirajte, smanjite plaće i socijalne transfere podignite do umirovljenja. Dakle, princip je da je vraćanje dugova prioritet nad svime, pa i nad socijalnom sigurnošću, nad zadovoljenjem temeljnih potreba stanovništva. Vidimo na primjeru Grčke do čega su doveli aranžmani s trojkom, Europska komisija, MMF, Europska centralna banka, do humanitarne katastrofe, sve da bi se mogli vratiti dugovi vjerovnici. Moguće je i da se neće rezati mirovine ili plaće već da ih se neće podizati odnosno neće pratiti porast troškova života i porast inflacija, no to je isto oblik rezanja na jedan, pod navodnike, elegantniji način. Tako je bilo u javnom sektoru i dobrom dijelu JLS nakon krize 2008.g. gdje nisu rasle plaće čitavo desetljeće. Sindikati prosvjete su tako štrajkali i izborili povišicu odnosno ono što im je trebalo davno već biti podignuto, gdje su kolektivni ugovori suspendirani zbog krize. I sada je nastupila nova kriza. Što možemo očekivati? Da opet neće biti nikakvih povišica. I ovaj paket za oporavak je isto vezan uz europski semestar, dakle politike i mjere štednje i financijske konsolidacije, dakle one se odnose i na tih 22 milijarde EUR-a od kojih se očekuje isto da imaju čarobne učinke i oni će biti nadgledani od neke komisije u Briselu i tu će sigurno njihovo odobravanje itekako ovisiti i biti uvjetovano politikama štednje odnosno famoznim strukturnim reformama. Mi smo se doveli u situaciju da uslijed okoštale privredne strukture i sputavajuće vezanosti kune uz EUR-o jedini način na koji možemo povećavati kratkoročno i srednjoročno našu konkurentnost je smanjivanje plaća i rezanjem radničkih prava tzv. internom devalvacijom, to je jedini način koji je nama preostao. Svrha odnosno namjena tih zamjena nije promjena nepovoljne privredne strukture zbog koje i imamo deficite robne razmjere, puno veću vrijednost uvoza od izvoza. Podsjetimo da je za 2019. deficit robne razmjene s EU iznosio 71 milijardu kuna te porasta za 6% u odnosu 2018., znači trend je negativan. Ako ne osiguramo promjene privredne strukture odnosno povećanje njezine robusnosti, da se proizvode kompleksni proizvodi visoke dodane vrijednosti uz puno višu stopu .../nerazumljivo/... ukupne zaposlenosti, tada ćemo i dalje biti u poziciji da moramo pristajati na uvjete vjerovnika, na politike štednje, na nedovoljnu visinu i nepovoljnu strukturu javnih investicija, na utrku prema dnu i sve veće komparativno zaostajanje. Na Europu, ne druge, već treće brzine jer su nas pretekli susjedi koji su nekada bili iza nas kao Rumunjska, Mađarska. Pitanje je koliko sadašnje investicije koje će se investirati tim zajmom imaju utjecaja na promjenu takve nepovoljne strukture. Mali ili nikakav, zato treba naglašavati važnost strukture investicija, a ne samo ponavljati koliko nam je novaca na raspolaganju jer količina novaca i nije velika koliko god ponavljanje onih milijardi mantrički ciljalo na eutanaziju većine. Podsjetit ću vas da ta sredstva, dakle ovdje govorimo o ovim 22 milijarde eura, ne dosežu niti dvogodišnji iznos investicija iz predkrizne 2008. g. Što se tiče zajmova, zajmova koji se sada nude kao spasonosno rješenje treba također, biti kritički prema njima. Zajmovi su, kako se to kaže virtualno posuđivanje od budućnosti koje ima realne učinke u sadašnjosti. Koje to učinke u sadašnjosti proizvode ti zajmovi da bi oni u budućnosti, koji ih budu morali otplaćivati imali manji teret. Ovi zajmovi proizvode učinke održavanja i produbljivanja nepovoljne privredne strukture gdje će u budućnosti teret otplate zajma biti sve izraženiji. Zajmovi koji se nude ne stvaraju pretpostavke za njihov olakšan povrat u budućnosti usred promijenjene privredne strukture koja će se bazirati na kompleksnim proizvodima više dodane vrijednosti i višem stupnju ukupne zaposlenosti. Prema tome, kao i prema ovih 22 milijarde eura, tako i prema zajmovima treba biti izuzetno kritičan i treba ih izuzetno kritično promotriti.
Gđa. Benčić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] ministre, kolegice i kolege. Dakle osim same kritike toga koji je inače način do sada bio potrošnje zbog koje smo se zaduživali, želimo dati neke naravno, konkretne prijedloge, u što bi se zapravo ovo zaduživanje trebalo vezati, a da bi imalo one efekte o kojima pričamo, a to je da se promijeni gospodarska struktura i stvori osnova iz koje će se ti zajmovi moći održivo vraćati. Prvo, dakle smatramo da je zadatak ovog saziva Sabora da natjera zapravo ovu Vladu da napravi jedinstveni program oporavka koji će ujedno biti i naš zeleni razvojni plan. Cilj toga je da se detektiraju one gospodarske grane ulaganje u koje će imati 3 značajna efekta i da sva ulaganja vežemo uz ta 3 cilja. Prvi je stvaranje ponude odnosno gospodarstva koje može proizvesti zadovoljenje esencijalnih društvenih i ekonomskih potreba u krizi. A to je primjerice, prehrambena industrija, farmaceutika, zdravstvo i sl. kako bi stvorili otpornost na ovu krizu, ali i na predstojeće krize i kako bi jačali, naravno samodostatnost u tim sektorima. Drugi važan cilj mora biti značajan efekt u smislu smanjenja CO2 i doprinosa smanjenju rizika klimatskih promjena i treće i nama izuzetno važno je da takvo ulaganje moraju osiguravati rast plaća, poboljšanje uvjete rada i stvaranje kvalitetnijih radnih mjesta. Dakle, po nama sve ovo što sada imamo kao plan oporavka i što će biti mjere u planu oporavka moraju jasno doprinositi tim trima ciljevima. Zašto? Ako ćemo to napraviti na ovaj način, tada ove investicije, odnosno ovaj dug i zajam koji imamo neće imati samo negativan efekt u smislu da će nam porasti apsolutni iznos duga jer je on manje važan. Ono što će biti efekt je da će udio duga, javnog duga u BDP-u biti niži ako ćemo na ovaj način investirati i promijeniti strukturu gospodarstva, a to je zapravo ono što je važno, a ne sam apsolutni iznos javnog duga koji imamo. Nadalje, ono što konkretno tražimo da uđe u program oporavka je plan investiranja u znanstveno-tehnološko-industrijski kompleks koji će omogućiti našim tvrtkama da počnu proizvoditi komponente za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Dakle, to je jedan od važnijih mjera koje želimo vidjeti u programu oporavka. U znanstvenom sektoru mi već imamo klastere koji rade na inovacijama u području održivih izvora, obnovljivih izvora energije i njih trebamo povezati sa našim tehnološkim kompanijama i izravno investirati u razvoj tih inovacija, a isto tako kao i predfazu ojačati tehnološku bazu tih tvrtki jer su one zapravo tehnološki danas nekonkurentne. Nadalje, ako znamo da će se velika sredstva investirati u obnovu u narednih 10 godina, a možda i 20, onda sada već kao predfazu trebamo dakle investirati u jačanje sektora proizvodnje građevinskog materijala i to konkretno održivi građevinskih materijala i tehnologija. Taj sektor je kod nas u povojima, ali sa nekakvim ozbiljnijim investicijama, mogli bi ga dići i u tom slučaju bi za obnovu kada raspisujemo natječaj za obnovu mogli stavljati elemente zelene javne nabave i osiguravati domaćim tvrtkama da jesu dovoljno konkurentne i da imaju ponudu kojom mogu odgovoriti na te natječaje i time bi zapravo ono što sada izgleda kao trošak, postala zapravo i investicija. Nadalje, investicije za jačanje otpornosti na Covid krizu treba usmjeriti i na agri-food sektor odnosno povezivanje poljoprivredne proizvodnje i prehrambene industrije kako bi osigurali prehrambenu samodostatnost s jedne strane ali i transformaciju prema organskom i prirodno uzgoju. Ono što nam je pri tome osobito važno je da sve potpore koje će sada ići prema privatnom sektoru budu u cilju dakle osiguravaju ova tri cilja, ali da s druge strane se odvoje potpore za radnike. Potpore za radnike moraju ići radnicima. Ono što smo mi sada napravili sa ovim dosadašnjim potporama jest da je bilo malverzacija sa tim potporama, da nisu sve potpore uvijek došle do radnika na vrijeme i u punom obimu, da je bilo slučajeva kada se od radnika su tražila vraćanje dijela tih potpora za njihove plaće, ali ono što je najvažnije da to nismo vezali i ciljali na one tvrtke kojima to zaista treba nego su dobivale i tvrtke koje su prošlu godinu završile sa 100-tine milijuna kuna dobiti. Koje si sad mogu mirno isplatiti jer im nismo vezali tu obavezu. Dakle, ubuduće želimo da se mjere razlikuju, mjere prema radnicima od mjera koje idu na restrukturiranje gospodarstva. I još jedna stvar koju bismo jako voljeli vidjeti u programu oporavka jest da imamo nekakve jasne indikatore uspješnosti koji će se vezati za ova tri cilja. Koji rast plaća očekujemo, u kojim sektorima, prelazak na zelene tehnologije, u koje broju kompanija, smanjenje CO2 u kojoj mjeri u narednih 5 do 10 godina? Dakle, želimo vidjeti gdje smo sada i želimo vidjeti gdje je to što mi ciljamo postići kako bismo mi kao parlament mogli zapravo pratiti koliko se uspješno zaista investira ovo za što ćemo se sada, sada zadužiti. Hvala vam.
Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti gospodin Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Točno u podne, čuju se zvona crkve Sv.Marka. Ja sam poštovani ministre, poštovani potpredsjedniče sabora evo i danas sam postavio jedno pitanje, dobio sam jedan polovičan odgovor, postavit ću ga sad opet, iako moram reći evo ga svima koji prate ovu sjednicu da ste mi maloprije u 4 oka malo detaljnije objasnili o čemu se radi, ali evo ja još imam nekoliko pitanja, a i te odgovore koje ste rekli meni u 4 oka volio bih da ih još jedanputa ovdje za govornicom ponovite. Da budem kristalno jasan, konkretan, a ne apstraktan evo pokušat ću objasniti o čemu se radi na slijedeći način. Kada čovjek diže kredit za automobil koji će plaćati 5 godina onda on mora svaki mjesec imati u svom kućnom budžetu 2.000 kuna npr. da bi plaćao ratu tog kredita, kad kupiš mobitel isto na 2 godine onda ti je rata 400-500 kuna mjesečno, 300, nije bitno također moraš imati taj novac da plaćaš račun za telefon. Isto je sa stambenim kreditima. Ona osoba koja ima plaću 5.000 kuna a digne stambeni kredit da ima ratu stambenog kredita od 2.000 kuna mjesečno on uglavnom bankrotira, rijetki su slučajevi i ja bi rekao da je nemoguće da osoba koja ima tolika primanja toliku ratu kredita da jednostavno, jednostavno uspije taj kredit vraćati. Malo me smeta ovo, ovaj mrmor, ako možete malo tiše. Dakle, Hrvatska je u situaciji da danas diže kredit, ne diže ga direktno Hrvatska nego Hrvatska je digla evo čuli smo cijeli niz kredita, ovaj puta te kredite diže EU i sad ono što građani moraju shvatiti i razumjeti da EU taj novac nije tiskala, znači ne postoji tiskarski stroj danas, mislim postoji ali se ne tiska novac jer onda krene inflacija, niti taj novac ima mama Merkel ili Macron ili bilo tko drugi u sefu, pa će otvoriti sef, pa će nam podijeliti novac, nego se taj novac bez obzira dobijamo li ga mi kao direktno zajam ili kao bespovratna sredstva netko taj novac mora izmisliti, on nije, znači netko ga mora stvoriti. Drugim riječima, sve ono što ćemo mi dobiti od EU tih 22 milijarde EUR-a mi ćemo morati vratiti, ok, složit ću se čak ću i pohvaliti iznos koji je Hrvatska dobila i to je najpovoljniji novac čak ćemo možda vratiti nešto manje nego što ćemo dobiti novca i to je super i ja tu evo imate pohvale s moje strane ministre znate uvijek da vas ja pohvalim kad treba, međutim nitko nije izgovorio da ćemo mi morati povećati članarinu za EU. To nitko nije izgovorio. Evo maloprije ste mi to u 4 oka izgovorili, evo ja ću ponoviti pa me ispravite, ako sam shvatio spomenuli ste brojku od 650 miliona ne znam je li EUR-a ili kuna više novca koje ćemo mi morati godišnje davati EU iako o tome se, ukupno prosječno godišnje. Ponovit ću evo ključna brojka, evo došli su, došla je kamera možda je ovo jako interesantno za hrvatske građane, znači ukupno godišnje će Hrvatska država morati uplaćivati 650 milijuna kuna više u europski proračun, pardon, EUR-a, EUR-a evo pogriješio sam. 650 milijuna EUR-a godišnje prosječno, e to je jedna strašna brojka, a sad ono što mene sad ljuti. Ja, ljuti me što je jučer bio ovdje predsjednik Vlade na moje pitanje kad sam ga pitao prihodovna strana, on je rekao da se o tome nije razgovaralo, a nije se usudio izgovoriti ovu brojku. Čak i vi poštovani ministre kojeg vas stvarno cijenim kao stručnjaka najboljeg u Hrvatskoj u ekonomiji niste to izgovorili ovako glasno, a to građani moraju znati. Ta brojka će evo prije ili kasnije izaći na svjetlo dana, o toj brojci nitko ne govori. Dakle, naša članarina će biti veća i to značajno veća. E sad to nije sve, to nije sve. I s tom povećanom članarinom mi opet nemamo dovoljno novca koliko smo posudili. Znači mi smo posudili 750 milijardi dolara kao EU opet nam nedostaje, … kolega Paviću, opet nedostaje to vi znate isto jako dobro. Nedostaje novca i sada se razgovara kako namaknuti taj novac, ne možeš sad ti Hrvatsku tjerat da da 2 milijarde i još više kada nema novca. I sada se razmišlja o nekakvim porezima, e sada ako je to porez što predlažu Francuzi, digitalni porez npr. ono Face, Google, YouTube vamo tamo, ok, evo ja ću dignuti ruku za to da se tu novac uzme, ali što ako nije, ako je neko novo porezno opterećenje npr. kao što već imamo nekakva porezna davanja za šećer za ne znam što već sve ne, za energente koje ćemo direktno osjetiti kao građani, e onda smo u problemu. Dakle, moram reći da je ovdje jako vješto sakrivena istina od hrvatskih građana i ovaj novac je prikazan kao poklon. Ma ljudi moji nije poklon, to je kredit. Rekao sam na početku ovog govora o čemu se radi, kada kupuješ auto ti moraš imati 2.000 mjesečno sljedećih 5 godina ako želiš auto otplatiti, ako ne želiš da ti dođe ovrha, da ti ga banka uzme ili lizing kuća što god već. Mi taj novac nemamo, a nitko nije nama ovdje koji zapravo donosimo odluku, Hrvatski sabor donosi odluku, pa čak ni vama HDZ-ovcima koji ćete ovo podržati niti SDSS-ovcima nije rekao, a možda vi znate to, ja nisam znao, da će nam se povećati članarina, dakle, naša rata mjesečna će biti znatno veća nego što je bila. Evo kolege sa ljevice, ja želim da i vi ovu temu malo popularizirate da govorite o tome. Ovdje se neću složiti sa kolegicom Peović što je maloprije govorila, zajam treba uzeti jer bez zajma danas ne možeš. I ja vozim danas auto na kredit isto, slušao sam i shvatio sam, ali zajam ok, ja razumijem djelomično to, ali shvatio sam iz vašeg govora dosta ste vi to onako lijepo poetski napisali, nisam znao je li to proza ili poezija, ali ok, zajam bez zajma se ne može i ovo je povoljan zajam. Samo imamo li mi novca u perspektivi vraćati to i hoćemo li se mi onda kasnije, koja nam je perspektiva da mi kasnije kao država dižemo manje povoljne kredite da bismo vratili kamatu odnosno ratu za ovaj super povoljni kredit. I onda smo opet na istome jer ćemo se mi u drugom koraku nepovoljno zadužiti da bismo vratili povoljni kredit. U konačnici, matematika da pojednostavim je takva da ćemo se nepovoljno zadužiti, a ne povoljno. Ili onda ključno pitanje ministru financija, a to je vaš resor, odakle će Hrvatska svake godine iznaći, pronaći taj višak novca od 650 milijuna eura? Je li to kroz kredit, kroz obveznice? Naravno odgovor je da. Po kojim uvjetima? Lošijim nego što trenutno imamo znači europsko zaduženje. Što smo dobili? Pa ništa zapravo. Ništa nismo dobili i ovo je ono o čemu trebamo govoriti. Evo ministre ako imate volje slobodno nam još malo pojasnite ja ću vam rado i replicirati ako bude još neki detalj koji mi nije jasan. Eto kolegice i kolege toliko.
Hvala lijepa. Sada će govoriti pojedinačnu raspravu gospodina Stephen Nikola Bartulica. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Marko Pavić također pojedinačna rasprava.
Hvala vam lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre. Krenimo se sjetit od kuda smo krenuli, krenuli smo od situacije da je došao covid, da se gospodarstvo zatvorilo, da su se i zemlje članice zatvorile, da smo imali nakon toga 22. ožujka i potres i Vlada je krenula sa pripremama paketa mjera, paket za ožujak, paket za travanj. Kada gledamo ukupno koliko su ti paketi bili, oni su do sada bili jedno od najjačih u EU 9,6% BDP-a, a mislim da je samo Malta imala jači. No isto tako bili smo odgovorni ko Vlada tada, znali smo od kuda će ta sredstva doć, znali smo za šta ćemo ta sredstva potrošiti i na koji način će se javne financije stabilizirati ove godine. I čestitke ministru Mariću, novom rizničaru i posebne pohvale i pozdravi bivšoj državnoj rizničarki gospođi Jakir Bajo. Danas na stolu su nam tri zakona sa ukupnim paketom od 659 milijuna eura koji će biti uključeni i za mjere HZZ-a, mjera aktivne politike zapošljavanja, nekada sam bio i ministar rada 7,5 milijardi kuna smo utrošili u mandatu ove Vlade odnosno prošle Vlade što je dvostruko više nego u mandatu Vlade prije, a sada smo preko 5,5 milijardi kuna osigurali sredstva za preko 600.000 radnih mjesta. Tu su sredstva i za Zakon o nacionalnoj naknadi, sredstva za zdravstvene i obrazovne ustanove za potres koje su komplementarne Fondu solidarnosti, a možda manje isto poznato da smo poslali zahtjev u Fond solidarnosti i za covid. Znači imali smo procjenu štete utjecaja na ekonomiju od 650 milijuna eura i očekujemo još 34 milijuna eura iz Fonda solidarnosti za covid. Treća komponenta ovih kredita su mjere za smanjenje širenja zaraze od zaštitne opreme, zajmova za jedinice lokalne samouprave i svega onoga što treba za sanaciju ove krize. Htio bih se osvrnuti na neka od prethodna izlaganja, žao mi je da nema gospodina Grčića ovdje, kada govorimo o maksimalnoj fleksibilnosti ona postoji, ona postoji i rezultat je hrvatskog predsjedanja. Bila su 2 legislativna paketa Corona response investment initiative jedan i Corona response investment initiative plus koji su osigurali maksimalnu fleksibilnost fondova. No, s obzirom da je naša stopa ugovaranja visoka, relativno nismo mogli više od 450 milijuna EUR-a raspodijeliti, a i tih 450 milijuna EUR-a iskoristili smo za sredstva za opremu, sva oprema koja je kupljena, zaštitna oprema u našim ustanovama, dolazi iz Kine, a plaćena je sredstvima 200 milijuna EUR-a tj. 200 milijuna EUR-a je išlo za mjere HZZ-a i preko milijardu kuna vrlo brzih kredita, a tu moram pohvalit i HBOR i HAMAB Bicro da su u rekordnom vremenu osigurali kreditne linije. Isto tako moram reć nešto o apsorpciji i potrošnji EU fondova. Dakle, mi smo, neke države nisu mogle iskoristiti tu fleksibilnost jer su već ugovorile preko 100%, mi smo na 98% ugovorenosti i kao pametna država ćemo ić na preko odnosno Overcontracting od barem 20 do 30% ovaj što dovoljno pokazuje šta smo ugovarali. Žao mi je da nema tu g. Grčića, zadnja 4 mjeseca mog mandata, milijardu EUR-a ugovorenih, 4.g. njegovog otprilike isto. Ono što je plan da se ide u Overcontracting od barem 20-30%, OPKK je sad trenutačno na 108% kako bi se taj Overcontracting uspio osigurati da ne izgubimo ni lipe, tako da čestitke ministre Mariću na odgovornom vođenju javnih financija. Ovaj paket će doprinjeti stabilizaciji i isto tako oporavku RH [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Fala. Prvu repliku je tražio g. Zekanović.
Poštovani kolega Pavić, evo pozorno sam vas slušao i sve što ste rekli je točno, ja se stvarno sa svim slažem i ja moram reći da su stvarno postojale neke dobre mjere vlade i vašeg ministarstva i ministarstva g. Marića i to nije sporno, i to nije sporno. I ja, i s tim da nije sporno isto da su se neke stvari propustile napraviti i sami znate da nije povučeno novca iz Europskih fondova koliko je trebalo se povući, ali nije sve tako crno, ali nije sve tako ni bijelo. Ali ono što bi ja vas evo pitao s obzirom da je to vaš resor da vi evo kažete hrvatskoj javnosti koliko će, ako sve bude kako Andrej Plenković planira, RH plaćati ukupno članarine EU 2021.g.? Čisto jedna evo da čujemo tu brojku od vas.
Izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa upravo mi je drago da pitate i za članarine i za uplate, dakle već sada kada gledamo omjer koliko smo članarine uplatili i koliko je sjelo u proračun, 26 milijardi kuna smo u plusu u ovoj omotnici, u ovoj omotnici. Kada dođu i ove 22 milijarde, dakle ovih 600 i nešto milijuna je procjena za ukupnu članarinu godišnje. U odnosu na sada, već sada plaćamo tu članarinu ovaj, rasti će nešto iznad 100 milijuna EUR-a godišnje, će biti dodatno ulaganje, al ćemo imati puno veća sredstva. Ovih 22 milijarde g. Zekanoviću nije kredit, samo mali dio toga je kredit i toga iz Fonda za oporavak. Cijeli VFO osim financijskih instrumenata su bespovratna sredstva, 12,7 milijardi EUR-a, od ovih ostatka 9 i nešto samo manji dio su krediti, dakle od 22 milijarde većina je bespovratnih sredstava i nećemo zaduživati hrvatske, hrvatsku djecu.
Izvolite g. Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, ja bi tražio stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista da se malo konzultiram s kolegama o ovom setu zakona. Poštovani kolega Pavić, vi ste rekli opet samo dio priče. Ja sam prije za govornicom pokušao objasniti i mislim da su ljudi shvatili. Taj novac bespovratni nije došao iz sefa, nije gđa. Merkel upalila tiskarski stroj, taj novac je isto negdje posuđen i taj novac će neko morati vratiti. Ja ću ponoviti, za RH je to iznimno povoljno odnosno najpovoljnije što može biti jer ćemo vratit čak i nešto manje novca nego što ćemo dobiti, ali taj novac će netko morati vratiti, a vratit će ga hrvatska država kroz povećanje članarine, hrvatska država, hrvatski građani kroz neke nove poreze o kojima još ništa ne znamo, a govorit će se, zapamtite, ovo će biti ključna tema u slijedećem periodu, ključna tema i bilo bi lijepo da već i vi sada pošto ste i obnašali visoke funkcije u hrvatskoj vladi, također i ministar Marić da i naravno i predsjednik vlade, počnete javno transparentno o ovome govoriti jer kad-tad će na vidjelo, a tome služi oporba, tome služimo mi u oporbi, mi ćemo vas natjerat da izgovorite te brojke, da budu transparentne i da se vidi koliko će hrvatska država novca morati pronaći, koliko će zapravo, koliki će biti teret za hrvatske građane. Niko nije upalio tiskarski stroj, niko nije izvukao novac iz sefa, taj novac je posuđen od nekakvih institucija i taj novac će se morati vratiti. I evo samo želim da to i vi izgovorite, ali s moje strane dovoljno.
Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ja u ime kluba HDZ-a tražim stanku da bi još detaljno razmotrili sve ovo vezano za ove zajmove. Dakle, nije nam jasno da neke kolege ne razumiju da smo mi članica EU, da mi kao članica dogovaramo određene kondicije u samom našem članstvu. Šta je alternativa u vrijeme kada je ovakva kriza nastala? Da li bi ti i takvi osobe htjele da su stotine tisuća radnih mjesta izgubljene, da su izgubljena uopće radna mjesta i gospodarstvo da su otišli u stečaj? Prema tome, sve ono što je s ovim mjerama i ovim načinima rješavanja problema postignuto, to znači da oni ne prepoznaju koliko je ovo značajno da bi prebrodili krizu. Svjesni smo da je kriza 2007., '08., koja je bila, da je dugotrajno bila reflektirana na naše gospodarstvo i da upravo ova Vlada nastoji sa ovim mjerama postići itekako reforme da sve ono što se sada kratkoročno zaduži, da se postignu itekako značajni ekonomski efekti koji će onda, neće predstavljati problem državnom proračunu za namicanje dodatnih sredstava za otplatu odnosno uplatu dijela svojih obveza. Vi morate isto tako znati da EU predstavlja i uniju država koje su itekako solidarne, prema tome, sve ono što činimo za sebe, isto tako, djelomično čine i druge države za nas.
Hvala. Do 12 i 30 pauza. 12 i 30. STANKA U 12,20 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,30 SATI]] Nastavljamo s radom. Sada zapravo su replike i dalje. Drugu repliku ima g. Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Glavna linija kritike oporbe je ta da nema besplatnog ručka, da kada se i EU komisija u ime cijele EU ide na ... [[Govornik se ne razumije.]] kapitala i tamo zadužuje po najpovoljnijim uvjetima, da se to mora vraćati. To je točno, to će se morati vratiti, ali ono što iz oporbe ne kažu je to da će upravo najrazvijenije zemlje najviše participirati u tim nekim eventualnim odnosno kada dođu porezima europskim, a najveće koristi će imati nove članice među njima, naravno i RH. Upravo zbog toga su najrazvijenije zemlje EU su se dugo opirale takvom jednom modelu gdje EU komisija može u ime cijele EU ići na međunarodna tržišta kapitala. I mislim da je to kolega Pavić, izuzetno važno, vi ste dijelom to istaknuli u vašoj raspravi, a kroz ovu repliku, htio bih da se to još dodatno pojasni hrvatskim građanima.
Hvala lijepo. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Pa upravo tako, g. Stier. Tu su bile neke bojazni da će naši mladi to vraćati generacijama. Neće, mene čudi da netko razmišlja o javnim financijama kao kućanstvu, ako će netko vraćati, vraćat će mladi razvijenih zemalja, ali neće čak niti oni. Vraćat će se novac iz pojačane ekonomske aktivnosti koja će se potaknuti tim sredstvima. U prosjeku 70% EU sredstava odlazi u sekundarnoj nabavi u zemlje zapadne Europe jer su oni razvijeniji, podatnije ekonomije i kao takve treba konsenzus svih premijera, dakle zašto bi jedan Macron, zašto bi jedan Angela Merkel i jedan Kurz potpisali ako je to štetno njihovim državama jer oni znaju da ovim sredstvima će oni osigurati dodatnu ekonomsku aktivnosti svojim gospodarstvima, a isto tako i porezi ako će ih uopće biti, bit će razmjerno razvijenosti jer oni koji imaju razvijenije ekonomije će ih više plaćati. Prema tome, Hrvatska kao neto primateljica, tu je u velikom dobitku i od 22 [[Upadica: Oprostite, oprostite.]] milijarde eura, samo nekoliko milijarda ... [[Govornik se ne razumije.]] su krediti [[Upadica: Oprostite, moja greška, pustio sam vas…]] [[Govornik se ne razumije.]]
…da previše pričate. Gđa. Benčić.
Hvala vam. Dakle replika na ovo što ste rekli oko toga da ste osigurali potpore za radna mjesta. Istina, vi ste osigurali potpore za radna mjesta. Ono što mi predlažemo da u sljedećoj iteraciji potpora bude jer da nisu potpore za radna mjesta već da su potpore za radnike i da ih dobivaju radnici jer se to razlikuje, radno mjesto, na radnom mjestu može raditi Pero Perić, a može raditi i netko drugi pa Pero Perić dobije otkaz mada je njegov poslodavac dobio potporu. Iz tog razloga mi tražimo da one potpore koje će biti usmjerene na socijalnu sigurnost radnika, budu direktno isplaćivane njima. Drugi dio replike odnosi se na to da ste se pohvalili sa apsorpcijskim kapacitetom, na temelju podataka o ugovorenosti. Hoću vam reći da javnost bi trebala znati da se apsorpcijski kapacitet ne mjeri isključivo indikatorom ugovorenih sredstava već posebno isplaćenih sredstava i na kraju naravno i ovjerenih sredstava. Iz tog razloga, mislim da ne možemo govoriti još uvijek [[Upadica: Hvala.]] o dobrom apsorpcijskom kapacitetu.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa gđo. Benčić na pitanjima. Posebice mjere aktivne politike zapošljavanja uključuju različiti set mjera. Neki se isplaćuju za zaštitu radnih mjesta poslodavcima, neke mjere odlaze radnicima direktno, neke mjere idu za sačuvanje radnih mjesta poput ovih novih na koje smo za 600 tisuća radnih mjesta osigurali 5,5 milijarde kuna. Ova Vlada je osigurala dvostruko više sredstava za aktivne politike zapošljavanja nego prije. Upravo radi apsorpcije europskih fondova, samo bih spomenuo, neke od njih mjere samozapošljavanja gdje mlada osoba može i ide direktno dakle, poduzetniku do 100 tisuća kuna. U programu Vlade je 130 tisuća kuna, a isto tako osigurali smo i recimo program Zaželi koje su direktno išle uplate tim ženama, preko 6 tisuća žena niže obrazovne razine koje te mjere koriste. Hvala.
I vama. I na kraju gđa. Perić.
Poštovani kolega, spominjali ste koliko sredstava imamo na raspolaganju u ovoj perspektivi, a isto tako bi valjalo napomenuti da je upravo pregovaračkim sposobnostima i stručnošću, omogućeno da e i dalje ova sredstva koriste M Plus 3, da je naša participacija svega 15%, da nije povećana na 2 ili 30%, dakle 85% od sredstava je dakle i dalje su bespovratna odnosno europska sredstva i sve to onda u odnosu na ukupna sredstva koja povlačimo onda je to nešto što jako puno nam daje nade da ćemo itekako iskoristiti za vrijedne projekte.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Pa upravo ovo što ste rekli, dakle cijeli paket višegodišnjeg financijskog okvira je vrlo velik dokument koji će isto tako imati jedno 50-tak uredbi, a ključne stvari koje smo mi branili ko zemlja članica, a utjecali i ko zemlja predsjedateljica je da neke stvari unutra se zadrže. Tu bi istaknuo da stopa sufinanciranja ostane na 15%. Prvi prijedlog tzv. …/nerazumljivo/… odnosno pregovaračke kutije je bio da se udupla na 30% pa su smanjili na ovaj vijeću na 25% i sad je zadržana isto. Udvostručenje s te stope sufinanciranja bilo bi katastrofalno za naše jedinice lokalne i regionalne samouprave. Druga komponenta koja je zadržana je n+3 pravilo, da sredstva iz jedne godine možemo koristiti još 3 godine i tu nam je upravo to pravilo daje sigurnost da ćemo sva sredstva iskoristiti i …/nerazumljivo/…
Gospodin Nikola Grmoja je sad na redu. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Već sam kroz repliku ministru Mariću govorio o tome kako povoljno zaduživanje koje nije naša zasluga nego je odraz stanja na tržištu kapitala ne može biti razlog za nekakvo slavlje, za hvalospjeve posebno ako uzmemo u obzir da Vlada to je ista ova Vlada, gotovo isti koalicijski partneri samo što sada umjesto Milana Bandića imamo neke nezavisne zastupnike koji su izabrani na listi HDZ-a koji podržavaju Vladi ali kralježnica Vlade je ista to je SDSS i manjine, zapravo u protekle 4 godine nisu napravili gotovo ništa. Ni što ste tiče reforme javne uprave, niti što se tiče reforme teritorijalnog ustroja, niti što se tiče smanjenja broja političara i dužnosnik, niti što se tiče efikasnosti našeg pravosuđa i njegove neovisnosti. Sve te prijedloge koji bi zapravo omogućili hrvatskom gospodarstvu da bude otpornije na ovakve udare i izazove je MOST predlagao u ove protekle 4 godine kroz zakonske prijedloge i reformu pravosuđa koja je ovdje odbijena u Hrvatskom saboru i reformu izbornog zakona koja je odbijena još smo imali ukradeni referendum i to je ono što je žalosno. Isto tako predložili smo i Zakon o regionalnoj i lokalnoj samoupravi kojim bi smanjili broj dužnosnika za 3.000 više od 3.000, to se nije ni raspravilo ovdje u Hrvatskom saboru, a predlagali smo i smanjenje nameta za naše poduzetnike, za naše obrtnike, za naše ugostitelje, sve se to redovno ovdje odbijalo. I evo jedino što mogu izraziti nadu da će ova vladajuća većina, bez obzira što je tanka, ali evo premijer se voli hvaliti da je on ostvario veliku pobjedu na ovim proteklim parlamentarnim izborima, da će nešto od tih reformi provesti. Svaki dobar prijedlog mi ćemo ovdje u Hrvatskom saboru podržati, ali predlagat ćemo i naše prijedloge, zapravo dovoljno je da ponovimo ono što smo predlagali u ove protekle 4 godine. To je bilo više od 50 zakonskih prijedloga, niti jedan nije bio prihvaćen, ne samo zakonski prijedlog, niti jedan amandman. To govori o odnosu premijera i ove vladajuće većine prema opoziciji. Vidjeli smo jučer jako nervozne, jako nervozne reakcije, ne znam ovaj čemu tako, čemu tako ponašanje ali očito je premijer nervozan jer je cjelokupan koncept na kojem je ostvario i ovu izbornu pobjedu došao u pitanje. Dakle, svima u Hrvatskoj je jasno da je cijela ova priča oko stožera kao jednog političkog tijela zapravo jedna velika prevara. Isto tako to je priznao i ovdje prisutni potpredsjednik sabora Furio Radin da je uopće upitno jesmo li mi imali epidemiju u Hrvatskoj, a kamoli pandemiju, to je sada svima jasno. I to, cjelokupan taj koncept se propituje sa najviše pozicije u državi od strane predsjednika republike i jasno je otkud takva nervoza. Mi ćemo to dalje propitivati, nećemo vam dopustiti da za vrijeme ove situacije dovedete u pitanje ljudska prava i slobode. Borit ćemo se za slobodu govora, za slobodu ljudi na njihovo mišljenje jer nećete sigurno provesti ono što namjeravate, a isto tako borit ćemo se i za slobodu tržišta. Znači za tržišno gospodarstvo koje će imati određene socijalne komponente, ali dosta je ovog kroni kapitalizma, dostav je toga da vi kontrolirate sve u ovoj državi, da jedino onaj tko je vama blizak, koji ima vašu stranačku iskaznicu, koji je vaš donator, koji je vaš sponzor u ovoj državi prolazi dobro. Tome ćemo će se oštro suprotstaviti, a probleme zajmovima nećemo riješiti. Probleme ćemo riješiti hrabrošću da provedemo ove reforme o kojima sam govorio. Hvala.
Gospođa Anka Mrak Taritaš, tražila je repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grmoja koji odlazite pa neće imati prilike odgovoriti, ali se, ne, ne replika je, imate replika, ali sve ok, ali nešto što sam htjela reći i ukazati mi smo u bivšem sazivu sabora bili saborski zastupnici i vi i ja. Mi smo dali jedno 200-tinjak amandmana 1 amandman nam je bio prihvaćen. Dakle, možda to je bio jedan jedini ili ne znam to će drugi klubovi znati, ali zašto? Zato što bez tog amandmana, a riječ je bilo o Zakonu o imovini i ne bi mogli provoditi zakon pa su bili svjesni toga da ako to ne prihvate neće biti. Ali zaista činjenica je da u tom sazivu Sabora u kojem smo bili mi smo se trudili, davali konstruktivne amandmane, davali čak i neke prijedloge izmjene zakona bez kojih zakon se ne može provoditi i sve je redom bilo odbijeno. Možda živi bili pa vidjeli u ovom sazivu Sabora bude nešto drugačije, ja imam dosta goda pa nade baš i nemam u to, ali živi bili pa vidjeli.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Meni je zapravo žalosno slušati komentatore koji govore da će ovaj saziv Sabora biti kvalitetniji jer navodno u prošlom sazivu su bili smo ekscesi. To nije točno. Dakle, prošli saziv je obilovao kvalitetnim prijedlozima od strane opozicije i što se tiče amandmana i zakonskih prijedloga, a to što je većini medija puno zanimljivije kad kolegu Pernara iznose iz sabornice to nije problem prošlog saziva nego problem općenito odnosa prema ovom visokom domu, prema kvalitetnim raspravama. Bilo ih je sigurno i danas puno, znamo da se ništa od toga neće prenijeti. Gledao sam jutros kako je HINA prenijela ovaj početak rasprave, samo ono što je govorio Zdravko Marić, bilo je kvalitetnih replika niti jedna replika se nije našla u tom izvješću kojeg su prenijeli portali i mediji, tako da jasno da nije tu samo problem u nama.
I sada je gospodin Miro Bulj na redu.
Hvala lijepo. Evo govorimo o zaduživanju, Hrvatska koja je prezadužena država, postavlja se uvijek pitanje gdje će se ići sa tim zaduženim novcem, koji će biti kanali, dal će biti za održavanje ovolke uprave, županija koja je trebalo ugasiti već, već bi imali ušteđeno novca ne bi tribali ni posuđivati u biti. Županije su glavna kočnica razvoja RH. Međutim ja bih ovdje govorio uvaženi tajniče o vrlo bitnim stvarima, rizničaru, to je ono što je trenutno situacija, a to je onaj potez koji je vukla Slovenija i brojne druge države koje imaju imalo otpora prema bankama, a osjećaja prema narodu jer banke su solventne, banke su pune novca. Kao što sam rekao u replici, godišnje na provizije, naknade, ne kamate, isisaju iz džepova naših građana 4 milijarde kuna bez kamata, nego stotine naknada, stotine i taj novac odlazi tko zna gdje i di se investira. Pa bi bilo dobro da hrvatska Vlada predloži moratorij na kredite i kamate. Trenutno smo u krizi predstavnici Vlade u ogromnoj krizi, poglavito u turističkom sektoru, nažalost jel je samo turističke sektor u RH primaran, a nije trebao biti. On je bitan, ali on je trebao biti dodatna vrijednost našoj poljoprivredi, našem gospodarstvu da su ljudi prezaduženi i ne mogu vraćati svoje obaveze i kredite ni poljoprivrednici, ni radnici, a poglavito sezonci i oni koji su ulagali u turističke kapacitete i svi oni koji su ovisili o turizmu, a to je u Hrvatskoj 90% ljudi je ovisno o turizmu, što znači da je to ključna mjera. Ja se nadam da ćete čuti ovo što smo predlagali u proteklom mandatu kada se pojavila korona kriza, ali je i Slovenija to napravila, znači ne možemo reći to je nešto populistički. Moratorij na kamate i kredite jer ako je to Slovenija napravila, ako imate snage od svojih sponzora se oduprijeti, od banaka i raznih lobista. I naravno gdje se može puno uštedjeti to je vrlo bitno, to su teleoperateri. Nikako mi nije jasno zašto teleoperateri u RH, meni je jasno jel sam predlagao zakonske prijedloge jer se ponašaju kako god žele, zašto se ne ponašaju teleoperateri kao i u svojim državama, a ne da u RH 42% dobiti Deutsche telekoma ili njihove sestrinske tvrtke tj. 42% u zemlje odakle im dolazi ispod 20% i ostane državama EU ili ne triba ništa, ne trebaju im građevinske dozvole, rade što žele. I ono što su naši stariji stvarali to su preuzeli uz naše sluga politinaske koji su dobili određene funkcije i mjesta u T-Comu ili ne znam di, to su rasprodali i sada smo em nacionalnu sigurnost ugrozili jer najveću dobit imaju u RH teleoperateri. Ja sam davao zakone koji nisu prihvaćeni, teleoperateri u nas rade što god žele, e tu je se moglo uštediti. Zašto 20% imaju duplo veću dobit u Hrvatskoj nego u državama odakle dolaze? Zašto se ne ponašaju, ako smo mi jednakopravni, tako i u poljoprivredi, tako i u brojnim drugim stvarima. Znači nemojte pogodovati isključivo samo svojim sponzorima političkim nego je vrime da se stane i iza naroda. Europski fondovi, ja sam jučer govorio što se tiče okoliša, čitao sam u Ekonomist uvaženom listu da je Fond za budućnost 9,6 milijardi, da je najviše za poljoprivredu i zelene. Tko zna di će to u nas završiti? Mi smo na dnu po povlačenju sredstava iz eu fondova. Ja sam i jučer govorio, evo sad iđem u Sinj na Sinjsko vijeće, to ću ih pitati, za to ću se boriti da aglomeracija očuvanje okoliša tj. kanalizacija otvorena koja odlazi u Cetinu i druge aglomeracije, ne samo u Sinju će propasti zbog nebrige Hrvatskih voda, zbog nebrige vodovoda na tim područjima jel su loše procjene, loše vrijednosti tih projekata tako da se moramo uhvatiti onoga što imamo, a ne da se hvalimo zaduživanjima i zadužimo buduće generacije koje će u biti, biti isto odnosa kao što je i prema teleoperaterima i bankama. Prema tome imamo prostora, možemo rasformirati javnu upravu, ugasimo županije, centraliziramo sredstva prema lokalnim samoupravama da napokon prodišu. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Katarina Peović. Izvolite.
Evo pozdrav svima. Još jednom, ono što je bila negdje naša intencija, dakle od jutros postaviti pitanje kakve su te srednjoročne projekcije raste javnog duga s obzirom na tu korona krizu, jel, s obzirom da je riječ o padu privredne aktivnosti svi tome svjedočimo i padu poreznih prihoda. Korona kriza nas je dovela u situaciju stvarno negativnih trendova i to uopće mislim da nije, da ne treba pretjerano dokazivati. Zato kad govorimo o zajmovima ne bismo trebali govoriti kao o nekakvom poklonu koji će riješiti magično sve probleme već stvarno moramo uzeti u obzir da se taj zajam mora vratiti bez obzira što se svi možemo složiti da su kamatne stope niske, ostaje ta obaveza vraćanja glavnice duga. Ukoliko ne bude značajnog ili značajnijeg privrednog rasta u tom srednjem roku, recimo 5% i više, to će postati problem. E sad zašto mi smatramo da neće doć do tog privrednog rasta? Prije svega zato što smo svoju privredi sveli na jedan okoštali tip privrede koji se oslanja na uslužne djelatnosti i većinski na turizam gdje imamo 20% udjela u BDP-u, niti jedna visokorazvijena zapadna zemlja nema više od 4 do 5% udjela turizma u BDP-u. Znači, u ovoj situaciji u kojoj će pad turističke sezone sigurno biti prisutan, znači najviše možemo po projekcijama računati negdje 30% prošlogodišnje turističke sezone, moramo očekivat da ćemo bit u problemima. Kad imamo to u vidu onda se taj zajam, znači koji djeluje povoljno uistinu mora kritički sagledati. Znači ako ćemo ulagati na onaj način na koji smo do sada ulagali, ne možemo očekivati da ćemo mi stvarno postati konkurentni. Podsjetimo, znači da je, to sam više puta navela, znači 2019. deficit robne razmjene s EU je iznosio 71 milijardu kuna, to znači ne samo da je to veliki deficit, da mi imamo veliki, a deficit u robnoj razmjeni, nego je i trend loš, znači to je trend od porasta oko 6% u odnosu na 2018. Znači, niti Europski fondovi, niti daljnje zaduživanje ne pomažu nam da prevladamo situaciju u kojoj smo se našli ove okoštale privredne strukture. Ono što bismo mi trebali činiti, i kolegica Benčić je o tome nešto govorila, je uistinu ulagati na način da se investira kako bi se promijenila ta okoštala privredna struktura, kako se ne bi doveli do toga da dug moramo vraćati ili povećanjem poreza znači ili rezanjem javne potrošnje. I mi u svim ovim sadašnjim situacijama smo imali upravo tu situaciju da smo nepovoljnu okoštalu privrednu strukturu i nepovoljne trendove rješavali tzv. internom devalvacijom, to znači snižavanjem cijene rada, otpuštanjem radnika i sličnim mjerama, pad standarda znači bit će evidentno jedini način na koji će se ovi vladajući nositi s onim što nam se sprema. Znači, da bismo to promijenili trebali bismo prije svega okoštalu privrednu strukturu promijeniti iz temelja, to znači stvarno investirati, tu država može napraviti ogromne stvari, ona ima mogućnost da zaštiti svoju privredu i promijeni svoju privrednu strukturu na način da se znači investira prvo napravi analiza koje su to djelatnosti u koje je potrebno uložiti, a onda te djelatnosti koje imaju mogućnost proizvodnje visoke dodane vrijednosti, poticati, zaštititi i intervenirati. Niti jedna bogata zapadna zemlja nije se razvila bez intervencionizma i bez protekcionizma, mi to čini se zaboravljamo i onda smo ono svetiji od pape i želimo u toj slobodnoj tržišnoj utakmici sudjelovati na način na koji sudjeluju bogate zapadne zemlje i u toj tržišnoj utakmici evidentno gubimo. Zašto gubimo? Zato što se ponašamo i dovodimo u situaciju da se u visoko profesionalnom boksu boksamo kao amateri sa profesionalcima, da tako plastično to pokažem. Znači, mi u toj tržišnoj utakmici nemamo, nemamo baš nešto pretjerano mogućnosti prevladati svoja ograničenja zbog ove strukture okoštale privrede. Zato bismo mi trebali biti itekako kritični prema ovim novim zaduživanjima, ne zato što je riječ o zaduživanjima koja nisu povoljna, nego zato što mi moramo postaviti kriterije, moramo postaviti osnovne elemente po kojima ćemo mi zapravo [[Upadica: Vrijeme]] te novce investirati.
g. Stier ima repliku.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Peović, kažete da niste kritični oko ovog najpovoljnijeg mogućeg načina dobivanja kapitala za financiranje svih potreba u ovoj teškoj situaciji u kojoj se cijeli svijet nalazi, pa naravno i RH, mislim da ćete se složiti da ako trebate uzet jedan EUR-o i uz najpovoljnije kamate, da kada ga vraćate da je puno bolje da ga ne vraćate sami, dakle ne morate vi cijeli taj EUR-o vraćat nego ćete samo jedan manji dio toga, a veći dio će vraćati puno razvijenija gospodarstva kao što je njemačko, francusko, nizozemsko jer je upravo to taj model po kojem se sada odlučilo da Europska komisija u ime cijele EU može izaći na međunarodna tržišta kapitala u ovom novom programu EU iduće generacije.
Odgovor gđa. Peović.
Pa da je tako mi bismo bili u fiskalnoj uniji, što znamo da nismo. Kada bismo stvarno bili u prilici da prevladavamo znači te nejednakosti u EU morali bismo se dovesti u situaciju prije svega fiskalne unije, znači kao što je to SAD gdje znači oni bogatiji pomažu siromašnima, znamo i sami kolko je tu bilo navlačenja, čuli smo i od samog premijera između tih tzv. štedljivih, kako se to eufemizmom govori, zemalja sjevera i onih manje štedljivih jel zemalja juga koliko je tu bilo i oko tzv. rasprave o tzv. korona obveznicama natezanja i borbe i sigurna sam da je moglo možda biti i gore da se razumijemo, ali mi ne postavljamo fundamentalno pitanje nejednakog razvoja kojeg ne možemo prevladati u ovom okviru i meni se čini da naša Vlada to [[Upadica: Hvala.]] jako dobro razumije, ali na to pristaje.
Hvala lijepa. Nije još jedan, ima vremena još za jednu pojedinačnu raspravu. G. Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Pred nama su, dakle 3 konačna prijedloga zakona koja bi trebala potvrditi ugovor o zajmu. Ja ću se kratko osvrnuti na onaj koji je vezan za projekt obnove nakon potresa i jačanje pripravnosti javnoga zdravstva. Na svaku krizu i na svaki stres treba gledati kao na priliku, svaka medalja ima dvije strane pa tako i stres osim onog psihičkog distresa koji je negativna komponenta koja je nama svima dobro znana, postoji i pozitivna strana stresa, to je rezilijencija, odnosno naša izdržljivost i ta pozitivna komponenta nam omogućuje da uz dobru analizu problemskih situacija radimo na određenim rješenjima. Kada govorimo o ovom zajmu, ja bih se kratko osvrnuo i na prioritete programa Vlade RH vezane uz zdravstva, tiču se ulaganja 3 milijarde kuna u modernizaciju zdravstvenog sustava, u izgradnju Nacionalne dječje bolnice i revitalizaciju Imunološkog zavoda kojim bi se osigurala proizvodnja cjepiva i samoodrživost krvnih pripravaka Zašto ovo spominjem? Dakle, tijekom potresa u ožujku ove godine ozbiljno je oštećeno 8 zdravstvenih ustanova u gradu Zagrebu koje očekuje velika rekonstrukcija. Tu bih istaknuo Kliniku za dječje bolesti u Klaićevoj i u tom segmentu vidim prigodu za što žurnije rješavanje kako bi realizacija izgradnje Nacionalne dječje bolnice neovisno o studiji izvodljivosti, koju evo, čekamo, dakle, pitanje je povlačenja EU sredstava. Zasigurno zahtijeva i odrađeno rješavanje administrativnih barijera, ali i tu treba gledati isto tako kao izazov pitanje i Dječje bolnice Srebrnjak koja je povukla 60 milijuna eura i koja bi mogla možda biti sastavni dio te Nacionalne dječje bolnice. Tu je dakle mnoštvo pitanja, spominje se reforma zdravstva i javne uprave kao prioriteti u programu ove Vlade. Kada govorimo o reformi zdravstva onda tu prije svega mislimo na bolničku zdravstvenu zaštitu, na primarnu zdravstvenu zaštitu. Ja bih rekao da je javnozdravstveni sustav pokazao svoju funkcionalnost na temelju stare slave jer premalo se ulagalo proteklih par desetljeća u razvoj epidemiologije uz razvoj javnoga zdravstva i tu je definitivno prostor za daljnji razvoj gdje bi Hrvatski zavod za javno zdravstvo koji je evo, postao poznat i kroz djelovanje Nacionalnog stožera civilne zaštite zasigurno trebao imati puno veću i važniju ulogu po pitanju prevencije jer razvoj preventivnih programa možda početno kratkoročno nudi povećanje sredstava, ali kada dođemo do liječenja, onda smo već na neki način zakasnili i prema podacima HZZO-a prošle godine je potrošeno 7,6 milijardi kuna na lijekove. To je povećanje od milijardu kuna više u odnosu na proteklu godinu, a najveći dio tog povećanja se odnosi na posebno skupe lijekove. Dakle, prostora za racionalizaciju definitivno ima, javnozdravstveni sustav i općenito hrvatski zdravstveni sustav je po meni, funkcionalan i učinkovit, ali težište sa kurativnog pristupa treba premjestiti na preventivni pristup. Hvala.
Hvala. Ipak smo prošli 1 sat. Replike će doći poslije iznošenja stajališta.
A sada ćemo se vratiti na točku na kojoj smo bili. Imamo još dvije replike na izlaganje poštovanog zastupnika Ćelića. Prva je poštovana zastupnica Anka Mrak TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega. Spomenuli ste temu Imunološkog zavoda i nove bolnice odnosno dječje bolnice u Blatu. Ta bolnica koja je tamo bila je rađena za nešto drugo i doživjela je svoju sadašnjost i prošlost takovu kakova je. Negdje prije tri godine ste vi jednako tako u ovom Saboru postavili pitanje na aktualnom satu tadašnjem ministru gospodinu Kujundžiću vezano uz novu dječju bolnicu Blato, pa bez obzira kako zovemo i tad vam je on odgovorio da se čeka studija izvodljivosti. Nakon tri godine vi ste u svojoj pojedinačnoj raspravi ponovno spomenuli tu studiju izvodljivosti, jednako tako u programu ove Vlade je ponovo Imunološki zavod i ponovo nova bolnica u Blatu. Dakle u ovom visokom domu smo to već nekoliko puta čuli, a nalazimo se točno tamo gdje smo se nalazili prije tri godine, osim što je prostor oko bolnice u Blatu pokošen i više nije u travi.
Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
Da, poštovana kolegice Mrak Taritaš dobro se sjećate, postavljao sam to pitanje ministru Kujundžiću, postavljat ću to pitanje i ministru Berošu. Nacionalna dječja bolnica po meni je glavni projekt zdravstvene administracije tko god bio na vlasti. Podsjetit ću vas da je o toj temi govorio i ministar Siniša Varga, nisam govorio o lokaciji Blatu, studija izvodljivosti jest vezana uz lokaciju Blatu, postoje i neke druge alternativne lokacije koje su bile predlagane. Gdje god bila nacionalna dječja bolnica ponavljam je prioritet i hrvatska Vlada, tko god joj bio na čelu dužna je to omogućiti građanima RH.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Predlažem da uvažite mišljenja struke pa da umjesto dječje bolnice napravite sveučilišnu bolnicu. Ali ono što želim reći je to da svaki naš građanin koji je čuo rečenicu kako je naš zdravstveni sustav funkcionalan, vrlo vjerojatno je ostao duboko uznemiren i ponižen u svojim pravima. Naš zdravstveni sustav je sve samo ne funkcionalan i to zbog toga što niti jedan od ministara nije imao hrabrosti, odgovornosti, volje i znanja da se uhvati sa osnovnim strukturnim problemima načina na koji je zdravstveni sustav organiziran. 3,5 milijarde kuna duga imamo samo prema veledrogerijama, rokovi plaćanju se protežu i na preko 900 dana, kršimo time kao država čak i zakon kojim je definirano da se rokovi plaćanja mogu ugovoriti samo u trajanju do 1 godine. Negdje se izgovorilo da je 805 eura iznos kojeg mi izdajemo po glavi stanovnika za zdravstveni sustav i da smo po ulaganju zadnji u Europi. Problem je … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
… gospodine potpredsjedniče. Kolegici Orešković je uvijek 60 sekundi malo. Cijenim vaše mišljenje, ali se ne slažem s njime. 20 godina radim u Klinici za psihijatriju Vrapče i mogu vam reći da je sustav vrlo funkcionalan, postoje dugovi u zdravstvu. Da li biste vi uskratili djeci sa spinalnom mišićnom atrofijom lijek? Znači genska terapija vam je 2 milijuna i 200 tisuća eura, obećavajući rezultati vrlo za spinalnu mišićnu atrofiju. Ako vidite što sve HZZO plaća i koliko su povećani troškovi za posebno skupe lijekove onda moramo imati ovakvu situaciju, ali reforma zdravstva uključuje reformu bolničke i zdravstvene zaštite koju treba oteretit na drugi način, ali to je sada druga tema.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Mišela Jakšića. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući akademiče Reiner, poštovane kolegice i kolege, dobar dan, lijep pozdrav svima. I ono što bih volio naglasiti u samom startu svoje rasprave je da uopće ne sumnjam da računovodstveno financijski sve ovo što danas dolazi u ime Ministarstva financija ispred ministra Zdravka Marića pred nas je odrađeno tip top bez ijedne i najmanje greške. Uopće mi ne pada na pamet sporiti niti kamate niti kako je to isprezentirano pred financijskim tržištima i financijskim kreditorima jer tu doista moram reći da unazad nekoliko mandata, počevši od Borisa Lalovca pa do ministra Zdravka Marića imamo jednu novu generaciju hrvatskih ministara financija, za koje mogu reći da s aspekta same struke rade korektan posao. No, ono što bih volio postaviti kao pitanje danas je, a sličnu raspravu sam imao i na raspravi o povjerenju Vladi gdje je onaj krajnji politički sadržaj i u kojem smjeru i zašto idemo ili doista idemo pred hrvatsku javnost, hrvatske građane, pred ovaj Sabor, saborske zastupnice i zastupnike, sa spiskovima lijepih želja. Uopće nije sporno da svi mi želimo te 22 milijarde eura, da želimo da s njima mijenjamo ovu zemlju na bolje, ali ključno pitanje koje dolazi u samom startu je, kad posluješ sa europskim i financijskim institucijama, radiš to i na temelju nekakvog biznis plana, a mi ovdje do danas nismo vidjeli koji je taj naš biznis plan i što smo mi njima obećali, rekli, kako i zašto i u kojem vremenu ćemo odraditi, da bismo mogli povlačiti ta sredstva i da bi mogli transferirati prema onome što smo si navodno zacrtali. Provuklo se nekoliko puta riječ strukturne reforme, mi si izaberemo kao hrvatska politika svakih par godina jednu riječ i onda ju trošimo tako dugo dok ju ne potrošimo. Tako dugo dok nikome više nije jasno što ta riječ znači i što ta riječ nosi. Imali smo nekad evaluacija, revalvacija, inflacija, tranzicija, sad smo si očito izabrali riječ strukturne reforme i ono što bih osobno volio da konačno počne biti ovdje rasprava i da vladajući krenu oko toga tražiti konsenzus sa oporbom je koje su to strukturne reforme i što smo u konačnici obećali EU komisiji da ćemo napraviti. Malo je čudno da 2020. g. nakon što se 20 godina priča da ovoj zemlji trebaju strukturne reforme, mi se veselimo budućnosti jer idemo u strukturne reforme, ali možda nije do kraja kasno. Ali da bismo mogli razlučiti koje su to reforme, trebamo početi o njima pričati. Trebamo konačno pričati što smo si zacrtali, poslali u EU komisiju za ove novce i što ćemo raditi sa lokalnom i regionalnom samoupravom jer mislim da se svi ovdje slažemo da skidanje zamjenika i smanjenje vijećnica i vijećnika i eventualno funkcijsko spajanje nekih općina po za sada još uvijek nejasnom ključu, nije prava reforma lokalne i regionalne samouprave. Drugo je, koje su to porezne reforme i kako će se reflektirati na funkcioniranje jedinice lokalne i regionalne samouprave jer je ova posljednja porezna reforma koja se najavljuje će izbiti ponešto sredstava tim jedinice lokalne i regionalne samouprave, a znamo i sami da je deficit općina, gradova i županija nešto znači u deficitu, a ono što mogu reći po dosadašnjim funkcioniranjima sa svim ministarstvima financijama, to se uvijek slomilo na onom slabijem, a to su općine, gradovi i županije. Drugo pitanje, što konačno ćemo mijenjati u reformi našega zdravstva, jer, s jedne strane pričati, eto, dolaze sredstva, obnavljat ćemo zgrade, s druge strane, unazad posljednjih nekoliko tjedana, svako malo imamo raspravu dugu prema veledrogerijama, znači da imamo strukturni problem, u konačnici, akademik Reiner to jako dobro zna, mi danas smo jedna od posljednjih zemalja u EU po omjeru zdravstvenog i nezdravstvenog osoblja u našim zdravstvenim ustanovama i institucijama. Treća stvar koju isto tako bi trebali staviti konačno na dnevni red je kako ćemo otplaćivati te kredite. Svi se veselimo rastu, ali bilo bi dobro da saborski zastupnici na temelju čega projiciramo taj rast, jer ako ga projiciramo samo na turizmu i samo na ideji i viziji da ćemo druge godine možda imati cjepivo i da neće biti Covida, pitanje koliko ćemo imati gospodarski rast s obzirom koliko je naša poljoprivreda, pa i dobar dio industrije upravo okrenut prema tom našem turizmu. To su pitanja na koja bi trebali si dati sami odgovore i nakon toga, mislim da će biti najmanji problem naći sveopći i nacionalni konsenzus u kojem smjeru želimo da ide ova zemlja i kako želimo da s tim 22 milijarde eura postanemo društvo za koje vjerujem da svaki saborski zastupnik i zastupnica u ovom Domu se spreman i boriti i žrtvovati i odricati. U nejasnim uvjetima se opet vraćamo na spiskove lijepih želja i nemamo krajnje odgovore zašto i zbog čega nas netko financira, a znamo [[Upadica: Hvala.]] da neki papir i dokument mora postojati.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Evo, na temu reforme zdravstva i načina na koji koristimo sredstva iz EU fondova. Skrenut ću pozornost na Bolnicu Srebrnjak koja se čula i u prethodnim pojedinačnim izlaganjima. Dakle, to prosinca prošle godine, to je bila bolnica koja je uspješno poslovala, nije imala dugovanja, nije imala dubioze, ostvarila je pravo na sufinanciranje projekta vrijednog 60 milijuna eura. Nakon toga su se upleli u poslovanje bolnice privatni interesi, ljudi koji su odgovorni i zaslužni za ovaj projekt su smijenjeni, a aktualni ministar zdravstva niti u ovom, naravno, nije stigao, ali niti u prošlom mandatu nije poduzeo apsolutno ništa da problem istraži niti da ga riješi u skladu s onim ovlastima koje on ima. Zbog toga ga otvoreno s ove sabornice prozivam. Također, želim istaknuti da su brojne bolnice koje su bile pripojene Kliničkom bolničkom centru Zagreb prethodno dobro poslovale, a danas je KBC Zagreb jedan od najvećih [[Upadica: Hvala lijepa.]] dužnika.
Poštovani zastupnik Mišel Jakšić.
Dakle ono što moram priznati kolegici Orešković da stvarno nemam, osim medijskih napisa dovoljno informacija kako i zbog čega se nešto dogodilo u Srebrnjaku. Ne sumnjam u vašu raspravu ali ono što mogu reći iz kuta Koprivnice, pa i drugih gradova jer nemamo bolnice samo u Zagrebu, činjenica je da velika većina zdravstvenog sustava grca u dugovima. Činjenica je da se negdje i pojave određene netransparentnosti, ali činjenica je da naši liječnici, medicinske sestre, odrađuju doista zadanim uvjetima odličan posao. To su dokazali i uslijed korona krize. Ali, vidi se na kraju kad se sve zbroji, kad se sve sumira, kad se povuče crta, da je definitivno da krajnji institucionalni okvir i institucionalna podrška ne posvoje i izostaju.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani kolega Jakšić. Vi ste u svom izlaganju iznijeli nekoliko problema. Prvi problem je taj što vjerojatno i nije cjelokupna javnost svjesna toga da taj novac koji je ispregovaran, zapravo nije i ne služi za punjenje proračuna to je projekt, to je novac koji je namijenjen za projekte, a mi nažalost projekata nemamo dovoljno. Imamo još jedan problem trenutno u Hrvatskoj da smo se odlučili za donošenje strategije top down, a ne bottom up i trenutno strategija nacionalna nije donesena, nisu donesene niti strategije županija odnosno regionalne uprave pa niti lokalnih samouprava. Budući da ste vi gradonačelnik grada Koprivnice kako se to reflektira kod vas i na vaš grad. Hvala.
Poštovani zastupnik Jakić.
Pa dakle da i zbog nekih osobnih razloga s poslova u Koprivnici potičem neke rasprave jer kad nemaš strategiju, kad ju ne možeš donijeti jer smo krenuli od gore prema dolje onda jednostavno se dovedeš u situaciju da plivaš kak te voda nosi i onda ti se događa situacija da ganjaš europske projekte jer svakome od nas je cilj povući čim više europskih sredstava u naše jedinice lokalne i regionalne samouprave, ali nikad nažalost ne znaš što te čeka iza ugla i koje bi eventualno nove mogućnosti mogle doći jer nigdje to nije napisano i nitko ti nije dao jasan okvir. Nadam se da i ova sredstava koja su nam obećana i o kojima dijelom raspravljamo i danas, pa i novi financijsko razdoblje EU će nas potaknut da konačno donesemo nacionalnu strategiju s kojom će moći jedinica lokalne i regionalne samouprave dalje krenuti u pripremu svojih strategija. I ono što je najvažnije u toj raspravi, opet idemo u porezne reforme, opet se najavljuje da će gradovi, općine i županije ostati bez sredstava, a nitko ne odgovara na pitanje kako ćemo mi apsorbirati sredstva i plaćati svoje udjele u Europskim fondovima.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Jakšiću dobro ste naveli, dakle puno lakše je materijalno obnavljati zgrade nego voditi računa o ljudskim resursima. Ovdje bih vas pitao dakle, svi se slažemo da je reforma zdravstva potrebna, već dugi niz godina se govori o funkcionalnom spajanju bolnica, evo vi dolazite iz Koprivnice tamo imamo istaknute ortopede dr. Mraza, prim. Roda jednog od najboljih ortopeda u RH, mislim da bi bilo puno logičnije da recimo takvi odjeli, specijalizirani odjeli ne budu na tri lokacije Varaždin, Čakovec, Koprivnica, nego da budu svi stručnjaci na jednome mjestu, ali tu neću sad govoriti o mjestima izvan Zagreba. U Zagrebu u ovome trenutku imate dežurstvo iz otorinolaringologije na 6 mjesta, a dovoljno je na jednome mjestu. Dakle, ima puno prostora za racionalizaciju i očekujemo da u ovome mandatu se reforma ozbiljna napokon napravi.
Hvala. Poštovani zastupnik Jakšić.
Dakle, nisam stručnjak za zdravstvo ko vi, ja sam ipak samo financijaš ali apsolutno da, jednostavno se moramo odlučiti i shvatiti ovo kao jednu veliku priliku za koju treba i hrabrosti, ali trebat će i određeni politički iskoraci sa svih stana političkih polova, da stavimo te neke teme na stol i da jednostavno svi od sebe damo ono najbolje što imamo, da nađemo konsenzus. Mislim mi koji smo ovdje u saboru kao gradonačelnici, načelnici i župani jako dobro znamo da za puno tema tražiš konsenzus jer svi na kraju vodimo brigu o svom gradu o Koprivnici i Bakru i možda to može biti dobar poticaj i kroz ovu europsku priču da takva jedna atmosfera prevlada i u Hrvatskom saboru.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvane Brumnića. Izvolite.
Dobar dan i pozdrav predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege žao mi je što nema ovdje ministra jer sam ga upravo htio pohvaliti na način na koji je izložio točku koju imamo danas pred sobom i načinu na koji je odgovarao na replike čime je pokazao da stvarno u ovom saboru možemo konstruktivno raspravljati. Ja mislim da nitko od nas ovdje u ovoj dvorani nije nesvjestan da nakon korona krize Hrvatska nema fiskalni kapacitet koji bi joj pomogao da iziđe iz problema sama te da ovakvo zaduženje koje je dogovoreno nije neočekivano. Štoviše mislim da je i dobro dogovoreno, tako da potreba za novcima je postojala, kamata je prihvatljiva. Ali ono što se postavlja pitanje i to pitanje sam si slično postavio i kad je Vlada ovdje prezentirala program. Koji su nam ciljevi i zašto ti ciljevi nemaju mjerljive podatke odnosno nešto na temelju čega bi mi mogli pratiti za što će Vlada utrošiti novac i što će građani ustvari dobiti od toga? Bilo bi dobro kada bi Vlada, kada dolazi pred Hrvatski sabor imala jasnu ideju što želi postići sa novcima koje u ovom slučaju posuđuje jer svi novci koje Vlada troši ustvari ili su uzeti od građana ili su posuđeni da bi bili trošeni ja se nadam u koristi tih građana, pa bi onda građani preko sabora na neki način trebali znati koju to korist oni dobivaju svaki puta kada se troše njihovi novci. Evo kažem neću dužiti, kolega prije mene je rekao veliki dio toga što bi trebalo možda napraviti u programu Vlade pa bi onda ovdje bilo jasnije što će se događati. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Stipana Šašlina. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege saborski zastupnici obzirom da prvi put ovdje govorim u ovom visokom domu ovaj hoću reći samo nešto o tome odakle dolazim, praktički sa desne obale Dunava odnosno iz Baranje iz male općine Draž Osječko-baranjske županije upravo sa područja odakle koje je spominjao nedavno kolega u diskusiji koje još uvijek ima jedan dio na neki način nedostupan odnosno preko Dunava, ali to je sad jedna druga točka odnosno za drugu i puno dužu diskusiju o tome. U glavnom samo ću apropo toga reći da ako želite taj problem rješavati za dijalog je potrebno dvoje, a nažalost tog dijaloga još uvijek nema jer suprotna strana ne želi o tome uopće razgovarati i doista je to vrlo složen problem. No, nije to ono o čemu želim danas govoriti uglavnom ovaj htio bi se malo osvrnuti na to kako mi sa istoka RH gledamo na ovu problematiku o kojoj danas govorimo, ovaj koje su poteškoće i što muči i mene kao načelnika općine, a i sve moje ostale kolege u Baranji, pa i u Osječko-baranjskoj županiji. Znamo da je ekonomska i gospodarska situacija na tom području istočne Slavonije i Baranje i prije covid krize bila izuzetno složena i teška, naravno da je ova kriza to dodatno usložila i da evo pokušavamo svi skupa zajedno naći načine, izlaske i rješenja kako što to i što bolje i što brže prebroditi, ne. No, da nije sve tako crno govori i niz pozitivnih primjera koji evo u posljednjih nekoliko godina odnosno u mandatu prošle vlade se mogu navesti na ovom našem prostoru. Tako npr. evo upravo moja općina koja ima nekakav izvorni proračun negdje oko 7 milijuna kuna zahvaljujući upravo povlačenju sredstava iz EU projekata, taj proračun je lani bio 2019.g. negdje preko 20 milijuna kuna. Isto tako i na razini Osječko-baranjske županije možemo reći da negdje 48% je povećan i prihod i proračun Osječko-baranjske županije u odnosu na 2017.g., što na neki način navodi na to zaključak da doista se može ako se želi, ako se ima kvalitetan tim, ako se ima kvalitetne ljude koji mogu pripremiti kvalitetne projekte, nominirati i kasnije ih realizirati. No, što je ono u čemu nailazimo najviše probleme, a upravo ovdje smo danas dosta govorili o tome da se trebamo kvalitetno pripremiti za predstojeće razdoblje kako bismo što bolje apsorbirali mogućnost ovih negdje oko 20-tak, 22 milijarde, milijarde EUR-a koje su nam na raspolaganju. Prije svega kažem iz vlastitog iskustva ono što, što nam je bio najveći problem i što je najveći problem pogotovo malim kažem JLS-ovima, to je problem pretfinanciranja projekata jer često puta ti projekti zaista iziskuju relativno velike novce za proračune lokalnih jedinica i jednostavno mnoge jedinice odustaju unaprijed od toga jer nisu u mogućnosti osigurati vlastita sredstva za pretfinancrianje tih projekata. Isto tako postotak od nekih 15-tak posto za sufinanciranje projekata također predstavlja često puta problem i mislim da je upravo tu potrebito iznaći rješenja kvalitetna kako da se na vrijeme osiguraju sredstva dostupna JLS-ovima da uopće uđu u realizaciju takvih, takvih projekata, jel. Mislim da jedno od, od mogućih rješenja za, za, za te probleme je upravo povećanje predujmova u postupku provedbe projekata, znači ti predujmovi budu i do 50%. Međutim, ako se radi o nekoliko milijuna kuna za male općine i to je problem, tako da bi bilo kažem neophodno osigurati kroz povoljne kreditne linije ili HBOR ili često puta i županija subvencionira takve kredite tako da se ta sredstva na vrijeme osiguraju. Kažem da, da ima pozitivnih primjera, mogao bih kažem navoditi ih dosta tu, jedan od njih je sigurno i projekt „Zaželi“ gdje na, na području županije Osječko-baranjske negdje oko 1300 žena je uposleno upravo kroz taj [[Upadica: Hvala]] projekt odnosno negdje oko, oko 21 milijun kuna. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo i na vaše izlaganje replike, prva će biti poštovane zastupnice Marijane Petir.
Kolega je govorio o Slavoniji i Baranji koja ima sjajan potencijal za razvoj poljoprivrede i razvoj kontinentalnog turizma i upravo na njegovom području Baranji vidimo i te dobre primjere. No, sasvim je sigurno da je u pravu ukoliko želimo da se ovaj novac koji je osiguran na razini EU od 22 milijarde EUR-a iskoristi na dobar način, da dođe u prave ruke, da je potrebno i dobro programiranje, ali da je potrebno i pomoći malim JLS-ovima kako bi mogle zatvoriti onaj svoj dio sufinanciranja koji počesto izaziva problem jer ideja na lokalnoj razini ima i one su dobre i sigurno da lokalni ljudi najbolje mogu prepoznat koji su to projekti, ali im treba pomoć u realizaciji.
Odgovor poštovanog zastupnika Šašlina.
Hvala. Kolegice ovaj, pa evo kako sam rekao pozitivnih iskustava imamo već, nastojat ćemo to kažem i na neki način i uz potporu vlade i uz potporu resornih ministarstava i ubuduće na neki način što bolje i što brže realizirati. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Grčića, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Šašlin, slažem se s vama oko pretfinanciranja i sufinanciranja. Pretfinanciranje bi trebalo ključnu ulogu da ima HBOR, a za sufinanciranje tamo negdje davne 2014. kad sam bio ministar smo uspostavili Fond za sufinanciranje projekata JLS-a. Meni je zaista i danas žao da je taj fond čim je došla nova vlada, ukinut jer to su bila kumulativna sredstva, dakle sredstva iz ove godine su se zbrajala sa sredstvima iz slijedeće godine itd. i tamo bi zaista imali jednu respektabilnu cifru novaca za sufinanciranje za najslabije JLS-ove. Međutim, tad je bio interes valjda da se brzo taj novac premjesti za mala kapitalna ulaganja i nestao je. Poslije smo to imali u proračunu, al nažalost u malim iznosima i sasvim nedovoljno.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Hvala. Da, to je bilo, međutim evo vlada je iznašla i druge načine, a to je prije svega kroz povoljno kreditiranje odnosno zaduživanje JLS-ova. Imamo sreću da su se u to uključile i županije tako da subvencioniraju kredit odnosno kamate, tako da evo, kažem, može se samo normalno da jedinice lokalne samouprave moraju voditi računa o fiskalnim mogućnostima vlastitim svojim sredstvima koliko mogu, jel.
Hvala lijepa, time ću zaključiti raspravu o ove tri točke, o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sad ćemo preći na slijedeću točku a to je: - Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji potpore miru „Sea guardian“ u Sredozemlju Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 54. Zakona o obrani i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani ministar obrane, Mario Banožić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Operacija potpore miru „Sea guardian“ je NATO operacija započeta u studenom 2016. g. a koja doprinosi pomorskoj situacijskoj informiranosti, razvoju pomorske sigurnosti, osiguranju slobode plovidbe kao i razvoju sposobnosti ratnih mornarica partnerskih zemalja u Sredozemlju. Ova operacija daje operativnu pomoć i surađuje sa operacijom „EUNAVFOR MED IRINI“ koji provodi EU radi implementacije rezolucije 2292 Vijeća sigurnosti UN-a. Operacija „Sea guardian“ značajno je unaprijedila sigurnost u području Sredozemlja te zbog fleksibilnosti u djelovanju osigurala usklađenost angažiranih resursa država članica EU-a i NATO-a u dostizanju zajedničkih sigurnosnih ciljeva. Upotrebi adaptacije planova uzrokovanih smanjenjem broja operativnih resursa za provedbu operacije „Sea guardian“ te veličinom područja operacije, operativni plan operacija omogućuje angažiranje snaga država članica NATO-a i u kraćim razdobljima u područjima od posebnoga interesa. Uspješnost ove operacije ima izravan učinak i na potencijalne sigurnosne prijetnje i održavanje sigurnog i stabilnog stanja u bližem području i prostoru Jadranskoga mora što značajno izravno utječe i na hrvatsko gospodarstvo i društveni razvoj u cijelosti. Hrvatska vojska održava suradnju sa regionalnom mornaricom i savezničkim mornaričkim zapovjedništvom. Kroz razmjenu informacija o sigurnosnoj situaciji na moru, radi preventivnog djelovanja uz zaštitu zajedničkih interesa. S obzirom da je riječ o zajedničkoj operaciji potpore mira u svrhu zaštite zajedničkih interesa kao i mogućnosti angažiranja Oružanih snaga u zaštiti nacionalnih interesa u području u neposrednoj blizini državnih teritorija koji je od velike važnosti za RH i šire, predlaže se donošenje ove odluke. Uz izravnu zaštitu nacionalnih interesa na moru, sudjelovanje ove operacije, bio bi nastavak vidljivog doprinosa RH savezničkim naporima osiguranja zajedničke sigurnosti na moru u okviru nacionalne mogućnosti i raspoloživih resursa. Time bi se nastavio proces razvoja sposobnosti naših Oružanih snaga za zajedničko djelovanje sa snagama drugih država članica NATO-a ali i razvoj sposobnosti za obranu i zaštitu nacionalnih interesa RH kao i temeljne zadaće Hrvatske vojske. U rujnu 2018. g. naše Oružane snage već su sudjelovale u ovoj operaciji sa 33 pripadnika i brodom Vukovar. Tijekom sudjelovanja u operaciji provodile su se zadaće iz operativnog plana i smjernica savezničko mornaričkog zapovjedništva u središnjem djelu Sredozemlja. Na temelju raščlambe po povratku iz operacije, utvrđeno je da brodovi klase Helsinki imaju sposobnost provedbe zadaće u operaciji te da se implementacijom stečenih iskustava i naučenih lekcija iz operacije, značajno unaprjeđuje sposobnosti HRM-a za provedbu dodijeljenih misija i zadaća. Na temelju stečenih iskustava u rujnu 2019. g., ponovno smo sudjelovali u operaciji s 33 pripadnika Oružanih snaga i brodom Dubrovnik. Za iskazanu profesionalnosti i učinak i uspjeh u provedbi zadaće te doprinos unaprjeđenju pomorske sigurnosti, zapovjednik savezničkog mornaričkog zapovjedništva iskazao je zahvalu i pohvalio naše pripadnike koji su sudjelovali u operaciji potpore mira „Sea guardian“ u Sredozemlju. Stoga ovom odlukom predlažem Hrvatskom saboru da operaciju potpore mira „Sea guardian“ u Sredozemlju u 2020. g. uputim do 35 pripadnika Oružanih snaga RH brodom HRM-a. Planirano upućivanje u operaciju brodom Dubrovnik iz klase Helsinki početkom rujna ove godine u trajanju od oko 20 dana. Financijska sredstva za provedbu ove odluke osigurana u državnom proračunu RH na razdjelu Ministarstva obrane iznose oko 1,2 milijuna kuna. U skladu sa Zakonom o obrani na ovaj prijedlog odluke, prethodnu suglasnost dao je Predsjednik RH. Poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora, molim vašu potporu o donošenju ove odluke.
Hvala lijepa. Imamo dvije replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, prvo čestitke na izboru za ministra obrane na tu časnu dužnost, želim vam puno sreće. Vezano za ovu odluku, pošto se spominje HRM, ja ću malo, neću van teme, ostat ćemo na mornarici, ali me zanima u prošlom sazivu i ministarstva i ovoga Sabora, dosta smo pričali ali i dosta smo i radili na modernizaciji općenito Oružanih snaga RH, mene konkretno sada zanima vezano za izgradnju ophodnih brodova koji će služiti HRM-u i koja bi se trebala graditi u Hrvatskoj, u hrvatskim škverovima, dokle je to došlo i je li modernizacija i topovnjača ali i izgradnja novih obalnih ophodnih brodova ide po planu i hoćemo li u ovom sazivu ministarstva nastaviti ulaganje u HRM? Hvala.
Hvala lijepo, nije baš u temi, ali evo ga, ministar će odgovoriti, izvolite.
Do sada je u taj projekt uloženo više od 24 milijuna kuna, napravljen je prvi prototip i prvi brod se u ovom trenutku gradi, tako da nastavlja se projekat. Mi smo u razgovorima evo i sa Ministarstvom regionalnog razvoja i EU fondova ne samo na brodovima nego i u cijeloj industriji, da vidimo na koji se način može iskoristiti prije svega po pitanju istraživanje razvoja kako u ovom slučaju brodogradnje, tako i u ostalim industrijskim granama, gdje se vojna industrija može uključiti, kako u istraživanju i razvoju, tako i sutra ... [[Govornik se ne razumije.]] gledamo u korištenju proizvoda.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Ovom prigodom želim istaknuti da je na čelu Europske agencije za pomorsku sigurnost Hrvatica Maja Markovčić KOstelac koja se brine za pomorsku sigurnost na neki drugi način. Ja smatram da su operacije potpore miru ovaj put angažiran od Hrvatske ratne mornarice prilika za međunarodnu suradnju za edukaciju i za osnaživanje Hrvatske ratne mornarice. Naša vojska je već pokazala izvrsnu spremnost u ovakvim akcijama, a bez jake i moderne mornarice ne možete jednostavno funkcionirati u današnjem svijetu punom izazova osobito što se tiče sigurnosnog aspekta.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Da. Poštovani Franko Vidović predsjednik Odbora za obranu. Izvolite.
… čestitke na izboru na novu dužnost. Dakle, Odbor za obranu Hrvatskog sabor na 1. sjednici održanoj 29. srpnja 2020. godine raspravljao je o Prijedlogu odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru „Sea Guardian“ u Sredozemlju koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada RH aktom od 24. srpnja 2020. godine. Uz prijedlog odluke Vlada RH dostavila je i odluku o davanju prethodne suglasnosti predsjednika RH i vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga RH. Odbor je na temelju čl. 71. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao o predmetnoj odluci kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju je predstavnik predlagatelja naglasio da je operacija potpore miru „Sea Guardian“ NATO vođena operacija započela 2016. godine koja pridonosi pomorskoj situaciji … razvoju regionalne pomorske sigurnosti, podupire borbu protiv terorizma, osigurava slobodu plovidbe, provodi zadaće pomorskog presretanja, pridonosi borbi protiv proliferacije oružja za masovno uništenje, štiti ključnu infrastrukturu, te pomaže razvoju sposobnosti ratnih mornarica partnerskih zemalja u Sredozemlju. Operacija „Sea Guardian“ daje operativnu pomoć i surađuje sa operacijom „EUNAVFOR MED IRINI“ koju provodi EU. Nadalje predstavnik predlagatelja istaknuo je da je uspješnost operacije ima izravni učinak i na potencijalne sigurnosne prijetnje i osiguranje sigurnosnog stanja u bližem području u prostoru Jadranskog mora, a što izravno utječe na hrvatski gospodarski društveni razvoj. RH je do sad dva put sudjelovala u operaciji „Sea Guardian“ sa po 33 pripadnika Oružanih snaga RH i brodovima Hrvatske ratne mornarice. Daljnjim sudjelovanjem u savezničkoj operaciji nastavio bi se proces razvoja sposobnosti Oružanih snaga RH za zajedničko djelovanje sa snagama država članica NATO-a, ali i razvoj sposobnosti za obranu i zaštitu nacionalnih interesa. Sudjelovanjem u operaciji potpore miru RH također potvrđuje i svoju vjerodostojnost kao članica NATO-a. Predmetnom odlukom predlaže se da se u operaciju potpore miru „Sea Guardian“ u Sredozemlju uputi u 2020. godini do 35 pripadnika Oružanih snaga RH brodom Hrvatske ratne mornarice. U raspravi su članovi odbora istaknuli da ova operacija potpore miru jedna od onih koja upotpunjuje sposobnost i spremnost Oružanih snaga RH te da je zapovjednik Markoma izrazio spremnost naših pripadnika Oružanih snaga RH i za njihovo dosadašnje sudjelovanje iskazao pohvalu za dokazanu profesionalnost, učinak i doprinos u unapređenju pomorske sigurnosti. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno sa 9 glasova za odlučio Hrvatskom saboru predložiti da donese odluku o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru „Sea Guardian“ u Sredozemlju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Anđelko Stričak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je donošenje odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru „Sea Guardian“ u Sredozemlju. Kada raspravljamo o slanju naših pripadnika oružanih snaga u mirovine misije dobro se je podsjetiti da smo početkom devedesetih mi kao država sami koristili takve mirovne misije na svom teritoriju, da bi već 1999. godine naši vojnici sudjelovali u prvim međunarodnim misijama i to u Sierra Leoneu, od tada do danas naši vojnici, časnici i dočasnici sudjelovali su u mirovnim misijama pod okriljem NATO saveza, EU i UN-a na područjima 27 ili 28 država svijeta. Ti podaci nam dovoljno govore koliko u današnje doba ima kriznih žarišta diljem svijeta. Operacija potpore mira „Sea Guardian“ je NATO vođena operacija koja doprinosi razvoju regionalne pomorske sigurnosti, borbi protiv terorizma, osiguranju slobode plovidbe i borbi protiv proliferacije oružja za masovno uništenje, zaštiti ključne infrastrukture te razvoju sposobnosti ratnih mornarica partnerskih zemalja u Sredozemlju. Ovo je treći puta da šaljemo naše oružane snage u ovakvu mirovnu misiju, do sada su bile 2018. odnosno 3. do 24. rujna i također 2019. od 30.08. do 17. 09. odnosno ispada da u ovu mirovnu operaciju uvijek više-manje naše vojnike šaljemo krajem kolovoza, a početkom rujna. Ovaj se šalje 35 pripadnika Oružanih snaga i cilj im je prvenstveno velim sigurnosno pitanje odnosno doprinos miru. Osim toga, ono što je bitno za naše vojnike bitno je da surađuju sa ostalim vojskama Mediterana. Jer između ostalog mi smo i mediteranska država, a smatram da je bitno da znamo što se doslovno u našem dvorištu događa pogotovo zbog novonastalih okolnosti vezanih uz Libiju. Gdje god su naši vojnici sudjelovali u mirovnim operacijama svugdje su bili pohvaljivani i nagrađivani. Često se događalo i da zemlje tražiteljice međunarodne pomoći su same tražile da u mirovnim misijama sudjeluju naši vojnici. Smatram da su oni također odlični promotori naše domovine. A isto tako bitno za naglasiti da su odlično osposobljeni, uvježbani, opremljeni. A između ostalog u zadnje vrijeme u nazad godinu, dvije u mirovne misije odlaze sve opremljeni hrvatskim proizvodima što je također bitno za naglasiti. Stoga mogu ovdje samo još za kraj naglasiti da će Klub Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ove Odluke. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći će biti Klub Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedavatelju, uvažene dame i gospodo zastupnice i zastupnici, uvaženi predlagatelju. Mi kao Klub Hrvatskih suverenista svakako bez ikakvih rezerva podržavamo ovaj prijedlog i sa velikim zadovoljstvom i čašću možemo se pridružiti zapravo čestitkama našoj hrvatskoj oružanoj sili koja diljem svijeta u svih tih misija, 17 koliko li ih ima, štiti i brani i unaprjeđuje međunarodne odnose, sigurnost, širi ugled Hrvatske kao najbolji veleposlanik hrvatskog mirotvorstva i istodobno svjedok jedne teške borbe za opstanak Hrvatskog naroda 90-tih godina u Domovinskom obrambenom ratu i kao takvi i živi svjedoci, slijednici, nasljednici u najboljoj maniri zapravo poštivajući Povelje Organizacije ujedinjenih naroda i svih onih asocijacija u kojima smo u savezu od Europske unije do NATO Pakta radimo ono što smatramo i što oni smatraju u tom trenutku da je najbolje za čovječanstvo odnosno za regiju gdje se pojavljuju. Međutim, kao Hrvatski suverenisti sigurno ćemo dati i ovom uvaženom Domu Hrvatskoga naroda, a i izvršnoj vlasti prijedloge. Nisu naši resursi bezgranični. Mi moramo hrvatsku mladež itekako uputiti u daljnji nastavak tih slavnih hrvatskih tradicija vojnih vještina, ratničkih vještina. Smatramo da u ovom trenutku naša Hrvatska vojska, vrlo brzo ćete gospodine ministre doći i sami do toga zaključka ako već niste, je vrlo slabo dolje opremljena i oko našeg pomorskog dijela. Da ne govorimo u kopnenoj vojsci, da ne govorimo o Hrvatskom ratnom zrakoplovstvu o kojem samo možemo pričati. Mi moramo kao Hrvatski narod i država hrvatska brinuti o tim resursima. Mi moramo brinuti o toj budućnosti. Mi moramo brinuti o hrvatskoj mladeži koja mora imati pristup poput drugih civiliziranih država na nekim drugim geostrateškim ugroženim područjima, a Hrvatska jeste u tom području. Mi moramo brinuti, to je naša odgovornost o sigurnosti naroda, države i svih državljana koji ovdje žive a i regije gdje postojimo kao što to čine susjedi. Znači Hrvatsku vojsku doživljavamo u najboljem mogućem svjetlu kako to i zaslužuje. Ona je promotor svih nas u svijetu, ali u nju treba ulagati. Sigurnost košta. S druge strane mi imamo ogroman problem na našim državnim granicama dragi Franko Vidoviću to ti jako dobro znaš. Mi moramo, imamo zakonske mogućnosti, imamo, uvaženi zastupniče pardon, imamo zakonske, ustavne mogućnosti i mi moramo dragi prijatelji razmišljati o tome što će se događati sada krajem ljeta, što na jesen. Mi ne smijemo dozvoliti ne samo sigurnosni rizik kojem smo izloženi zbog ilegalnih emigracija, navale zapravo ljudi očajnih koji idu trbuhom za kruhom tražeći sreću ali ne poštujući granice, ne poštujući one naše interese Hrvatskoga naroda i države Hrvatske. Oni prelaze, oni žele prijeći. Bosna i Hercegovina ih upravo tako i grupira. To ne radi prijatelj prijatelju, dobar susjed susjedu ne radi to da mu napravi kamp za izbjeglice, ilegalne emigrante 5 kilometara od granice. Zašto to rade moramo pitati naša diplomacija. Jel'? Ima drugih modela. I sada mi se nekako odupiremo kada je u pitanju bila velika kriza dolje na Grčkoj pa je Europska unija iza nas stala. Ali nisu takva vremena bila. Sada se nalazimo mi ovdje zapravo ograđeni i od Mađara, i od Slovenaca. Evo, mi smo s jednom nogom u shangenskoj zoni, ali još nismo unutra. Može se dogoditi realno je da ti valovi koji su zaustavljeni zbog Covid-a ipak intenziviraju jer nije u redu da nam dnevno, na dnevnoj bazi mjesečnoj naši kolege na granici imaju vojsku, imaju svoju sigurnost, imaju prepreke, imaju žicu bodljikavu žilet žicu i da nam s vremena na vrijeme svaki mjesec njihovi granični policajci kažu Hrvati radite svoj posao, granični policajci, sigurnosni sustav kako treba jer zapravo mi ispravljamo vaše greške. Oni svaki mjesec ili svaka dva mjeseca izvješćuju hrvatsku javnost da su tamo, ovaj, uhitili od tisuću i po’ do čak četiri-pet tisuća ilegalnih migranaca, znači oni su prošli cijelu Hrvatsku, došli do granice sa Italijom gdje su ih Slovenci ovaj uhitili, procesuirali, i naravno repatrirali odnosno vratili nazad u skladu sa tim marakeškim i tko zna kakvim sve sporazumom. Mi moramo znati da su potencijali granične policije koja radi svoj posao korektno, al' ih je premalo, zapravo ograničeni, i Hrvatsku vojsku ćemo kad-tad morat stavit u punu funkciju n atu našu granicu, dal' u fazi logistike, dal' u fazi nekakvih obavještajnih zadaća, da li u fazi određenih drugih poslova koji su primjereni, naravno da nitko od nas normalnih ljudi ne razmišlja da će sa šmajserima, mitraljeskim gnijezdima doć' hrvatski vojnici na granicu i pucat, mrtva straža kao što je to bilo u Jugoslaviji, Albaniji ili bilo gdje drugdje, ali ćemo se morat prilagodit, u interesu je hrvatskih građana, budućnosti da se to riješi. Vojni rok u Hrvatskoj mora biti stavljen na dnevni red za našu mladež i to ne u onom obliku kak' smo naviknuli u SFRJ, pa čak i kako u ranim danima Domovinskog rata u Hrvatskoj, ali on mora biti prilagođen modernim vremenima i modernih ovaj primjerima u nekim europskim državama, a da ne govorimo dalje izvan europskih, znači dal' je to, dal' su to kampovi dva puta po mjesec dana, na neki način mi hrvatskoj mladosti moramo koja je zainteresirana i koja mora, moramo im dati mogućnost da se nauče braniti, da mi nismo naučili u bivšoj JNA branit svoju domovinu, ne bi ju ni obranili. Tko bi branio? Tko bi, tko bi pucao s minobacača, tko bi s haubica, tko bi svašta drugo radio da nas taj neprijateljski JNA nije naučio? Ne daj bože da dođemo u situaciju da moramo to koristit', danas su druga vremena, neće se minobacačima, ne vjerujem, pucat, ali imamo mogućnost da netko nekog obrani, to je naša sveta dužnost. I zato dragi prijatelji, ja sam malo otišao s teme od obrane, sigurnosti i općih načela mirotvorstva u Sredozemlju do vojnog roka u Hrvatskoj, ali bogu hvala Hrvatskim suverenistima je hrvatska sigurnost na srcu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika treba biti MOST-a nezavisnih lista i trebao je govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Franko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče. Pa evo na samom početku da malo privatiziram govornicu, poštovani zastupniče i mogu reći dragi kolega gospodine Sačiću, mislim da se pitanje izbjeglica neće riješiti samo sa hrvatskom politikom jer to nije samo hrvatski problem, dakle taj problem je puno širi bez ... [[Govornik se ne razumije.]] i bez jasnog odnosa i strategije kako se ponašati, mislim da ni izvođenje policije koja sad radi nemjerljive napore, ali isto tako ni izvođenje vojske, ni bilo čega na granicu neće Hrvatsku riješiti tog problema. Dakle, to, mi nismo otok sam u svijetu, mi smo integrirani i u Europsku uniju, i u NATO, moramo se ponašat' kao ozbiljna država, kao država koja zna što DA, a što NE, na kraju krajeva i ti migranti, šta god sad netko o tim ljudima govorio, su samo ljudi u nevolji, i ništa više, i ništa manje od toga, prema tome moramo se ponašat kao humano društvo, imat osjećaj za mjeru, dakle ne pretjerivat ni u čemu. Ovog momenta taj pritisak više nije ni blizu kao što je bio 2015.-te, 2016.-te, i dobro da nije, bolje da nije, imamo i dovoljno problema i sa COVID-om, i sa svim ostalim, prema tome ajmo pričekat da i Europa napokon odreagira, da ... [[Govornik se ne razumije.]] osmisli politiku, jer osnovni cilj takve politike bi trebalo bit' kako da ti ljudi ostanu kuć', a ne kako da ih mi riješimo kad već dođu na granicu, to je onda ogroman problem sa jedne strane. Što se tiče ove same Misije, da, ja apsolutno pozdravljam ovu Misiju i Klub SDP-a će podržat' sudjelovanje u ovakvoj Misiji. Evo počet ću sa jednom rečenicom koja je tu, kao u razlozima i ciljevima donošenja Odluke, visoka dinamika sigurnosnih izazova u području Sredozemlja zahtjeva stalnu nazočnost snaga na moru s ciljem odvraćanja potencijalnih prijetnji, nadzora i osiguranja slobode plovidbe i miroljubivog korištenja i iskorištavanja plovnih puta i prirodnih resursa, također uspješnost operacije potpore miru ima izravan učinak i na potencijalne sigurnosne prijetnje i održavanje sigurnog i stabilnog stanja u bližem području i prostoru Jadranskog mora što značajno izravno utječe na hrvatsko gospodarstvo i društveni razvoj u cijelosti. Dakle, nije sporno da HRM ovog momenta ima sposobnosti koje su potrebne za sudjelovanje u ovakvoj misiji, međutim moramo se zapitati i to je vjerujem tema kojom ćemo se bavit', ne očekujem sad od vas odgovor, nitko nije čarobnjak, to je tema kojom ćemo se bavit' vjerojatno idući, iduće vrijeme, a svakako nadam se sljedeće četiri godine, a to je stanje Hrvatske ratne mornarice, stanje Obalne straže kao na kraju, zna da previše problema odjednom, i stanje Hrvatskog ratnog zrakoplovstva. Ja čvrsto držim i svi mi koji smo u Klubu SDP-a da Hrvatska ne smije izgubit sposobnost Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, a sa druge strane što se tiče Obalne straže i Hrvatske ratne mornarice, mislim nakon nekakvih 12 godina od kad je to zaživjelo, da je došlo vrijeme da preispitamo ulogu i Hrvatske ratne mornarice, i Obalne straže i njihove međusobne sinergije, odnosno da li je ovakav način baš najbolji način za funkcioniranje, tim više što ja ne vidim nekakve izuzetno pozitivne rezultate ni u napretku HRM-a, a ne vidim ih ni u napretku obalne straže, ako ćemo napretkom zvati gradnju jednog obalnog ophodnog broda u proteklih 12.g., dakle ne krivim tu vladu ni HDZ-a, niti SDP-ovu glorificiram, mislim da smo svi podjednako i zaslužni i krivi za taj dio, ako ćemo to nazivat uspjeh onda bojim se da imamo vrlo male ciljeve, da su nam nisko postavljene letvice. Prema tome, mislim da bi trebalo napravit kompletnu analizu, ozbiljnu analizu, svot analizu, praktički djelovanja ovakvog združenog ili što bi se dogodilo, perspektivu, što bi se dogodili ako bi obalnu stražu doista stavili pod civilnu upravu jer to onda otvara mogućnost i financiranja te obalne straže ukoliko to ispregovaramo u EU, iz EU fondova. Na ovakav način mi praktički kapacitete koje ima HRM, novac koji odvajamo u proračunu za vojnu svrhu praktički trošimo ga i za obalnu stražu, a obalna straža u većini zemalja ili je paravojna u 99% zemalja, ili je paravojna ili je civilna. Mi smo ja mislim jedini primjer od onog šta sam ja uspio pregledat, mi smo jedini primjer gdje imamo praktički vojnu civilnu zaštitu, obalnu stražu, ispričavam se. Prema tome, evo jedno pitanje za razmišljanje, ta sinergija, da li je ona dobra, da li ona doprinosi razvoju jednog i drugog vida sposobnosti il bi možda zaista bilo bolje da sjednemo svi zajedno, pa napravimo te analize i na kraju balade nekakvim konsenzusom odlučimo što napraviti dalje. Što se tiče kažem same operacije apsolutno ono podržavamo i Klub SDP-a će glasat za ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govorit poštovani zastupnik Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, g. ministre, kolegice i kolege. Ovo je jedna od važnijih odluka koju HS mora donijeti u skladu sa čl. 7. ustava koji kaže da pripadnici oružanih snaga ne mogu biti upućeni u međunarodne misije bez odluke sabora i o tome danas raspravljamo i sutra ćemo o tome odlučivati na glasovanju. I mislim da moramo podržat ovaj prijedlog koji nam dolazi iz hrvatske vlade, prvo zbog naše nacionalne sigurnosti, dakle sigurnost na Mediteranu izravno utječe na našu nacionalnu sigurnost i ova operacija „SEA GUARDIAN“ u tom kontekstu doista pridonosi tome. Drugo, vjerujem manje važno, ali ipak treba istaknuti da je ova NATO-va operacija operacija koja se izvodi u punoj suradnji i sinergiji i sa EU, dakle jedan od primjera gdje je, dvije asocijacije, gdje je RH punopravna članica i gdje ima aspiracije isto razvijati i unutar EU onu obrambenu komponentu, a opet da ne bude dupliranja. Ovo je jedan od tih primjera gdje se mogu dobro koristiti resursi i gdje i EU i NATO savez mogu dobro surađivati. I treće je naravno važna odluka za daljnji razvoj i funkcioniranje HRM-a. Sjećam se dok sam još radio u našoj stalnoj misiji pri NATO savezu kada se je izradio prvi strategijski pregled obrane, pa je bila rasprava o tome kakva će biti uloga, da li će uopće biti neka uloga za ratnu mornaricu ili ćemo se svesti isključivo na to da imamo obalnu stražu ili možda neki model koji se je na kraju i izabrao na temelju nekih iskustava i modela iz Norveške, kolko se ja sjećam tada gdje se kombiniralo resurse ratne mornarice, ali i funkcije obalne straže, međutim gdje se sačuvalo isto i one klasične sposobnosti ratne mornarice. I kasnije sa dugoročnim planom razvoja oružanih snaga, dakle dokument koji se morao izvesti nakon strategijskog pregleda obrane gdje se donijela odluka da se ide u nabavu novih brodova klase Helsinki koji se danas kao što vidimo koriste i u ovoj operaciji. Stoga čini mi se da s te strane iako kasnije naravno se treba i periodično i sami ti dokumenti traže reviziju, al čini mi se da ova operacija između ostaloga je opravdana i moramo je podržati upravo zbog razvoja HRM-a, zbog svega što to znači, prvo za našu nacionalnu sigurnost, a naravno i za pomorsku tradiciju RH. Hvala vam.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje je izazvalo priličan niz replika, prvi će govoriti poštovani zastupnik Ante Deur.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, dragi kolegice i kolege. Evo prije svega čestitke ministre na ovoj časnoj dužnosti koju vam je HS ukazao. Prije svega ovo je jedan kontinuitet koji sigurno ratna mornarica ima već prije sa brodom Dubrovnik, brodom Vukovar, sad sa brodom Dubrovnik. Sigurno da je to sposobnost HV-a koju zajedno sa članicama drugih država NATO-a pokazujemo, a i sigurnost ove bliže dijela oko Jadranskog mora i sigurno da to daje jednu snagu i svi zajedno, to je jedna prilika da ovaj kontinuitet podržimo jer to je sigurno jedna sposobnost HV-a koja je dobra za sve nas i mislim da HS takav način, tu sigurnost i sposobnost zajedno svi moramo podržati. Evo, hvala vam.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Deur, slažem se s vama da je ovo jedan kontinuitet i ispunjavanje onih odluka i opredjeljenja koja smo svojedobno donijeli kada smo se pripremali za ulazak u NATO kad smo radili strateške dokumente kao što je strategijski pregled obrane, kad smo morali odlučiti koje sposobnosti želimo zadržati i razvijati dalje na nacionalnoj razini pa smo tako donijeli i tu stratešku odluku da želimo imati Hrvatsku ratnu mornaricu, pa u tom pogledu ova operacija sasvim sigurno je potvrda te odluke koju smo tada donijeli i koja je i danas ispunjavamo.
Slijedeća je replika je poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi zastupniče Stier evo iskoristit ću prvo ovu priliku da čestitam novoizabranom ministru na preuzimanju funkcije i nadam se da neće nastaviti putem kojim je ministarstvo išlo u prošlom sazivu. Ono što me izrazito ovdje zadovoljava i čini sretnim je to što imamo konsenzus pored u ovako bitnim pitanjima, međutim ono što očekujem od novoga ministra je da ozbiljno preispita sustav domovinske sigurnosti o kojemu se u ovom saboru puno pričalo, a isto tako da preispita neke odluke koje su se do sada donosile jer nažalost u prošlom mandatu Ministarstvo obrane postalo je simbol sumnjivih i skrivenih nabava, dijelom i korupcije, dijelom nažalost i određenih tragedija, loših procjena i sigurnosnih propusta. Eto, hvala lijepo.
Kolega Bačić digli ste povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je u Članku 238. ja se ispričavam, iznošenje ovakvih neistina korupcija i tajnih nabava, Ministarstvo obrane u doba ministra Krstičevića 3 godine ima 100%-tnu otvorenu nabavu za sve, nema tajnih ugovora, nema ničega. Znači odakle, ne razumijem zašto iznošenje ovakvih užasnih laži. Hvala.
Kolega Bačić, to nije povreda Poslovnika ja vas lijepo molim da ovaj ne zlorabimo tu instituciju povrede Poslovnika jer iznošenje neistina, laži kad bi to bila povreda Poslovnika, a ja morao procjenjivati vjerojatno bi svi morali dobiti nekakve opomene. Prema tome, molim vas ja niti mogu to procjenjivati da li netko govori istinu ili ne govori laž, dal točno, dal netočno govori to i nije moja uloga, ali povreda Poslovnika ovo nije. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Deur, nadam da nije nešto slično.
Poštovani potpredsjedniče da je dolaskom ministra Krstičevića hrvatska vojska uistinu dobila jednu sposobnost.
Ne možete, ne možete molim vas ne, to nije povreda Poslovnika, ja vas lijepo molim pogledajte si šta piše u Poslovniku i šta je povreda Poslovnika. Slijedeća je replika, odgovor oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo ja sam već novom ministru čestitao, a kada porazgovarate sa djelatnim vojnim osobama čut ćete samo najbolje o ministru Krstičeviću i meni je drago da će i vrhovni zapovjednik oružanih snaga i njega odlikovati, sigurno da je to zasluženo ne samo zbog onoga što je učinio tijekom Domovinskoga rata. Što se tiče bilo kojih drugih vaših aluzija trebate biti vrlo konkretni inače se devalvira borba protiv korupcije ako ona nije jasna i konkretna. Prema tome, u tome bi vas zamolio da u buduće budete vrlo precizni i konkretni jer to treba biti ne politikantstvo nego doista zajednička borba kao što sam siguran da se svi slažemo da i ovo dobro za nacionalnu sigurnost veliki doprinos tome dali sigurno i ministar Krstičević tijekom svog mandata.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Bačića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Stier dobro ste naglasili sve važnosti i komponente upravo suradnje u ovoj mirovnoj misiji, mirovnoj operaciji i vezu samog NATO-a ali i EU i zašto je ovo sve bitno vezano za Sredozemlje i ona komponenta koju nismo toliko raspravili, a dobro bi bilo da je naglasimo, upravo ta nova sposobnost Hrvatske ratne mornarice. Znači, ove misije nam ne koriste isključivo radi vidljivosti i same suradnje sa našim saveznicima u NATO-u nego upravo sposobnosti koje nama trebaju u Jadranskom moru, znači sva ova iskustva koja će naši mornari poslije donijeti, koji će prenijeti i kroz vojna učilišta ali i kroz suradnju sa svojim kolegama itekako će pomoći i našoj obalnoj straži, a normalno i očuvanju našega teritorija posebice na ovome morskom dijelu.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega dobro ste rekli sinergija je tu ključna riječ kako na razini EU i NATO-a da se ne dupliraju da ne koristimo ili da ne razvijamo paralelne sustave obrane nego da koristimo ono što je zajednički kad imamo zajedničke ciljeve, a doista borba protiv terorizma, sigurnost plovidbe, sloboda plovidbe na Mediteranu jest jedan cilj koji je zajednički svima koji su članice ili NATO-a ili EU ili u slučaju Hrvatske koji smo članice i jedne i druge asocijacije. Isto tako sinergija na nacionalnoj razini, dakle da koristimo i Hrvatsku ratnu mornaricu sa svim svojim kapacitetima u funkcijama koje su klasične funkcije jedne ratne mornarice, dakle u ovim obrambenim funkcijama, ali isto tako mogu se koristiti i za funkcije obalne straže. To je praksa koja je dogovorena, koja je određena na, tijekom izrade tog strategijskog pregleda obrane i [[Upadica: Hvala.]] to mislim da se pokazalo dobrim, naravno moguće je [[Upadica: Hvala lijepa.]] imati revizije, ali do sada je bilo pozitivno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Franka Vidovića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Stier mogu reći načelno, ne mogu razumit svaku riječ zbog ovih maski ali načelno se slažem s vama, ali šta se tiče samog HRM-a i što se tiče Obalne straže, dakle nakon 12 godina funkcioniranja problem je u tome što brodovi tipa Helsinki su mislim nabavljeni čak prije, a nakon toga je izrađen samo jedan ophodni brod. Dakle, Hrvatska ratna mornarica kao jedan, kao vrlo bitna sposobnost, kao vrlo bitan resurs na kraju krajeva jer more je naš kontakt sa cijelim svijetom u principu, mislim da treba još jače baciti naglasak na razvoj nje, ali istovremeno obalnu stražu ne smije zapustiti jer je to i europski uvjet. Prema tome, kako ćemo se sada snaći nakon 12 godina u svemu tome, e to je na nama. To mi moramo sada odlučivati, to je to.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Pa upravo svrha tih periodičnih revizija jest da se mogu sagledati sve nove okolnosti. Vi ste neke spomenuti. Kakve će biti te odluke to će sigurno i struka dati svoje mišljenje i na kraju će biti i politička odluka. Ono što je sasvim sigurno jasno da ovakve operacije pridonose osim našoj nacionalnoj sigurnosti i razvoju HRM-a, a onda i posredno naravno i industriji, brodogradnji, a pogotovo segmentu vojne industrije.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Vesne Nađ.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Stier, složit ćete se da je iza ovakve operacije neophodno da imamo izvanredno obučene pripadnike Hrvatske ratne mornarice što zapravo i imamo. Ali uz to je potrebno da imamo i kvalitetne brodove. Kvalitetni brodovi trebaju se negdje i projektirati. Od 1948. godine mi imamo Brodarski institut koji je sada društvo sa ograničenom odgovornošću u vlasništvu Republike Hrvatske. Ja vas pozivam da obiđete Brodarski institut da vidite u kakvom je raspadajućem stanju kako je devastiran okoliš i da se nešto učini sa tim Brodarskim institutom kako bi se našao strateški partner i kako bi profunkcionirao Brodarski institut kao što je potrebno Hrvatskoj ratnoj mornarici. Ministar Banožić je bio i ministar državne imovine i sigurno je upućen u ovu priču. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice pa sasvim sigurno odluka koju ćemo sutra donijeti i koliko sam razumio i SDP-e će podržati kao i općenito naše članstvo u NATO-u neće sve riješiti. Ima toga što mi moramo napraviti i što je naša domaća zadaća. Ali i ovo sudjelovanje u ovoj operaciji, kao i inače članstvo u NATO može sasvim sigurno dobro doći, biti jedan dodatni impuls da se riješe određeni problemi tamo gdje oni nastaju. Npr. samo članstvo u NATO je za Kraljevicu značilo puno kada se moglo i na taj način servisirati npr. američke brodove. To su neki elementi koji nam mogu služiti kao iskustvo da bi i ove preostale teme, a vi ste jednu spomenuli, mogli rješavati.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Kolega Stier vi ste dio svoje rasprave posvetili sustavu domovinske sigurnosti, između ostalog bili ste zastupnik i u prošlom sazivu i svjedočili ste tome da niti jedna Vlada do sada nije s toliko pozornosti pratila taj dio kao dosadašnja, a očito sada i buduća koja je izglasana. Donesena je Strategija nacionalne sigurnosti nakon punih 15 godina. Prišlo se brojnim izmjenama zakona upravo da se unaprijedi život, standard svih sastavnica domovinske sigurnosti od vojske, policije, civilne zaštite, vatrogasaca itd. Svim tim sastavnicama je dignut proračun, dobro su opremljeni, osposobljeni i naravno da ove mirovne misije također imaju cilj da se malo uvježbaju, surađuju sa država Europske unije, NATO saveza i da naravno prikupimo i nama bitne informacije jer smo mi ipak mediteranska država.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala puno gospodine potpredsjedniče. Kolega Stričak u pravu ste. Doista je napravljen jedan iskorak. Ono što je bitno jest da se razvije jedan koncept koji ne gleda različite resore kao silose, kao nešto što će isključivo gledati svoju domenu a ne surađuje sa nekim drugim ministarstvom ili službom s kojim bi trebao biti integriran ili s kojim bi trebalo imati jednu vrlo tijesnu suradnju. I takav koncept domovinske sigurnosti koji obuhvaća na taj način i na taj način jednostavno rješava izazove ili se suočava sa izazovima prema našoj nacionalnoj sigurnosti jest jedan koncept koji je u proteklom mandatu razvijen i koji mislim da je bio izuzetno dobar za Republiku Hrvatsku.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ministre još jedanput pozdrav vama i vašim suradnicima. Nisam mislio ali na početku moram se referirati na ovu povredu Poslovnika na moga kolegu Kuzmanića dole iz Splitsko-dalmatinske županije sa svojim zahtjevom i zamolbom, pa evo neka mi odgovori, sa svojim zahtjevom i zamolbom novom ministru da bude drugačiji i bolji od staroga upravo radi transparentnosti, radi trošenja proračuna obrane. Ja moram naglasiti a mislim da je evo kolega Vidović bio sa mnom u Odboru za obranu, mislim da me može i podržati u tome. Sami proračun obrane koji varira između rečemo 4, 5 milijardi kuna od povećanja u prošlom sastavu Vlade za milijardu kuna uz sve nabavke i modernizacija mislim da smo evo svi članovi obrane koji ste evo većina ovdje iz prošlog saziva, na svaki plan nabave u ministarstvo smo bili pozvani, pregledali sve, mogli biti uključeni u svaki proces. Ja moram naglasiti upravo suprotno ovo što vi spominjete transparentnost i razlika u trošenju, od svih tih milijardi i stotine ugovora koji su većinom bili namijenjeni hrvatskim proizvođačima vojne opreme mislim da smo učinili tada u prošlom sazivu i ministarstva i samog Odbora za obranu velike stvari. I moram naglasiti da tri godine, a evo i državni tajnik me može ispraviti, da tri godine za redom je bila sva javna nabava otvorena, javna bez iti jednoga tajnog ugovora šta je za vojsku i normalno jel ako nabavljate određene tipove naoružanja koje ne želite prikazat samo Ministarstvo obrane ima čak i pravo na tajne ugovore i na tajne nabave. To ministarstvo u prošlom sazivu nije nikada iskoristilo to pravo i javna nabava je bila u potpunosti javna, otvorena i transparentna. To je čisto radi toga. Što se tiče samoga sustava domovinske sigurnosti i nacionalne sigurnosti, upravo smo nešto i pričali … evo nešto su i Suverenisti spominjali u to, što se tiče revidiranja same strategije, mislim da smo velike pomake napravili upravo u prošlom sazivu i Ministarstva obrane zajedno sa ministrom Krstičevićom gdje smo raspodijelili vojsku i u Vukovar i Ploče i Varaždin i Pulu i jednostavno osigurali upravo da je hrvatska vojska na terenu, da je hrvatska vojska uz građane i da sustav domovinske sigurnosti zajedno sa ostalim službama i MUP-a i vatrogasaca i HGSS-a i ostalih bude u punom obimu što je u raznim i poplavama i požarima, evo nedavno i potresu u Zagrebu itekako se pokazalo da je od velike važnosti i snage naših oružanih snaga. Da se vratim malo na temu, ovo je nastavak operacije potpore miru „Sea Guardian“ i drago mi je da imamo jedan konsenzus i da ćemo svi ili većina nas podržati upravo ovu potporu miru i ovu odluku šta se traži da se donese od Hrvatskog sabora i poslije supotpis predsjednika države. Ovo je misija u kojoj Hrvatska ratna mornarica već sudjeluje kao što smo čuli sa topovnjačom Vukovar, sada će ići brod Dubrovnik, prije je bilo 33 pripadnika mornarice, sada će biti 35. Isključivo mirovina misija, mirovna misija gdje se uči i tematika terorizma i sprečavanja sukoba na moru, sprečavanja krijumčarenja ljudi, ali i zaštita nacionalnih interesa od toga da naš brod, moramo isto naglasiti će isključivo raditi potporu pregleda drugih civilnih brodova u samoj misiji i tako stjecati iskustva koja nadam se da će i zapovjednici broda, ali i naši mornari poslije vratiti u oružane snage i sve to prenijeti. Ono što smo naglasili što je jako bitno na našu obalnu stražu jer smo evo i prošle godine mislim i donijeli novi zakon nakon 12 godina o obalnoj straži, nešto na što definitivno moramo ne samo ulagati nego itekako razvijati i otvoriti to pitanje da li da ostane pod mornaricom ili da to bude isključivo civilna služba. Ali ono što smo svi naglasili na početku, a mislim da to ide i u dobrom smjeru da su to osigurana sredstva, a to je upravo materijalne stvari Hrvatske ratne mornarice, a to su novi ophodni brodovi. Prototip 1 odličan napravljen, mislim da proizvodnja ne bi više trebala štekati nakon onih prvih malih bubica što se dogodilo u škveru. Taj brod prvi je izgrađen, dalje ih moramo izgrađivat i … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Ja bih molio da se držimo teme, a to je operacija potpore miru „Sea Guardian“. Imamo nekoliko zapravo niz replika, prva je poštovanog zastupnika Željka Sačića. Izvolite.
Zapravo svakako bi trebalo podsjetiti i na tragične slučajeve, prošlo je godinu dana od jedne tragedije, jedne strašnog gubitka našeg pripadnika hrvatske vojske pokojnog Josipa Briškog i isto na zadaći u međunarodnoj misiji uz ranjavanje svojih kolega. I ministra obvezujemo da učini sve kako bi se i u takvim slučajevima apsolutno zbrinulo koliko je to moguće sigurnost nakon takvih događaja za sve naše vojnike u svim misijama koji moraju biti apsolutno zaštićeni od svih rizika koji im se mogu dogoditi, a u najtežim slučajevima njihove obitelji što nažalost nije bio slučaj do tog doba. Tek nakon toga koliko smo imali prilike vidjeti ministar Krstičević je poduzeo, dopunio određene mjere, pa o tome voditi brigu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Sučić dobro ste to i napomenuli, upravo je bilo prijepora oko sudjelovanja naših pripadnika oružanih snaga u raznim misijama mirovnim taj aspekt sigurnosti i da se ne da Bože nešto dogodi. Moramo i znamo svi da hrvatski vojnik bez obzira bio on u vojarni ili na terenu to je itekako opasan i rizičan posao. Ali upravo u prošlom mandatu veliki naglasak je upravo stavljen i na sigurnost naših oružanih pripadnika, posebice u ovim mirovnim misijama, ne samo konkretno u ovoj nego i Afganistan i ostale da se baš pripazi u kojem dijelu će sudjelovat i da nisu toliko izloženi rizicima i prijetnjama koji ih tamo očekuju.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Franka Vidovića.
Zahvaljujem. Kolega, što se tiče odlikovanja za „Oluju“ dakle ne odlikuje nitko bivšeg ministra nego odlikuje ratnoga zapovjednika gospodina Krstičevića. I nemojte to uopće dovoditi u pitanje, ne kao bivšeg ministra nego kao ratnog zapovjednika, isključivo i samo za to. Dakle to je sa jedne strane. Što se tiče trošenja, da ono je dijelom bilo transparentno, međutim ono što je problem to je što je tijekom ovog mandata debelo dopušteno modernizacija hrvatske vojske. Jedno je pisalo u proračunu, a drugo je pisalo u godišnjim izvješćima. Tu ste mogli vidjeti razliku upravo na modernizaciji vojske od 200, 300, 500 milijuna itd., prema tome ne možemo reć na kraju kada bi ocjenjivali mandat protekli da je to baš bilo uspješno. Mislim da sadašnji ministar ima velikih problema s njime.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Vidović ovo ste se prvo referirali na nešto što je kolega Stier spominjao to ratni zapovjednik i ministar. Meni osobno što se mene tiče neka ga se odlikuje i kao ratnog zapovjednika, ali i kao ministra. Što se tiče opremanja hrvatske vojske ne mogu se složiti s vama, posebice što ste upravo vi sudjelovali u tome. Ok, bilo je problema i sa zrakoplovima i sa nabavom i sve na što ste vi prvi reagirali i skakali. Ali mislim, što se tiče ostalih grana vojske i sve što se nabavilo, uložilo, svih ugovora, svih milijuna koji se potrošilo, ne možemo reći da je sada Hrvatska vojska, da su općenito Oružane snage iste danas i prije 4, 5 ili 6 godina.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupniče. Vi pokušavate uporno braniti neobranjivo. Govorite o transparentnosti, govorite o poštenju, međutim, moramo napomenuti evo ja nisam stvarno čitao registar javne nabave. Nisam radio analizu, ali iz medija što smo mogli vidjeti i čuti, znate i sami koja je firma bila ... [[Govornik se ne razumije.]] znači to što je jasna nabava zamotana u zakonski celofan i gore stavljena lijepa mašna, to ne znači da je to moralno i da je to pošteno.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, niste pročitali, ja vam savjetujem da je pročitate. Dva, dva glavna naglaska ono što sam ja primijetio, možda sam u krivu, neka me ispravi i ministar i državni tajnik i glavni tajnik, dva naglaska su bili nema tajnih ugovora, nije ih bilo, znači transparentnost maksimalna, znači svi ugovori javni, možete to prolistati, ima sve na stranicama morh.hr i druga stvar, veliki naglasak se pokušao dati na hrvatskim proizvođačima i veliki broj ugovora je išao upravo na hrvatske proizvođače, što smo mislim, svi bili zadovoljni da je naša vojna industrija itekako profitirala i razvila se u zadnje 3, 4 godine. Tako da, ne znam odakle vam to da nešto je bilo tajno ili skriveno. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala. Uvaženi kolega, u prošlom sazivu ste također, bili član Odbora za obranu stoga smatram da ste jako dobro upoznati s tim resorom. Osim ovog zakonodavnog okvira gdje se prišlo izmjenama i dopunama niz zakona te donošenjima novih da cijeli sustav poboljša, da se unaprijedi i digne kvaliteta života vojnika, rastao je iz godine i godinu i proračun. Upravo zato da se naši vojnici uvježbaju, osposobe, opreme. I taj cilj je postignut. Javna nabava, više puta ste naglasili, a nikad se nije prišlo javnoj nabavi da saborski odbor nije bio pozvan i upoznat sa svakom stavkom što se nabavlja, u kom periodu i u koju svrhu. Prema tome, govorim o zaista jednom transparentnom sustavu. Također, nije bilo te vojne vježbe, objekta koji se gradi, uređuje, da saborski zastupnici nisu bili upoznati, odnosno da saborski odbor nije [[Upadica: Hvala.]] bio pozvan da tome svjedoči. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Stričak, vi ste bili, evo i ostali potpredsjednik Odbora za obranu evo možete i sami posvjedočiti, zato me čude kolege upravo da se ide napad na tu stranu. Svaka javna nabava MORH-a od početka do finalizacije njezina je bila otvorena i javna i svi smo mi sudjelovali u njoj, mogli postaviti bilo koje pitanje, sve je bilo objavljeno, svaki član Odbora za obranu je bio uključen u to. Čudi me kolege da sad, radi ne znam ili nekih političkih poena ili da otvore ne znam kakvu temu, koriste nešto što, što se mnogo učinilo u prošlom sazivu što je ministarstvo itekako raslo iz godine u godinu, ulagalo u hrvatske proizvođače, povećalo vojske nakon dugo godina za milijardu kuna, materijalno, financijsko vratila vojnicima i na plaće i sve dodatke i da je sad t o nešto negativno, mene iskreno čudi. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića.
Hvala uvaženi predsjedniče. Očekivao sam eto da će se kolega Bačić ispričati na povredu Poslovnika koje nije bilo, ali evo ja ću se ispričati njemu što me nije dobro razumio. Ja sam samo htio čestitati novome ministru i želim mu stvarno puno uspjeha u radu. Ne želim da mu se dešavaju da se ruše zrakoplovi, da se ruše helikopteri, da se prevrću oklopna vozila, da neki ročnici piju, da neki seksualno zlostavljaju druge ročnike i da ne daj Bože u ministru se u imovinskoj kartici pojave čudne nekretnine i sl. za vrijeme trajanja njegovog mandata. Ono što mu najmanje želim odnosno ne želim da se desi, da se ponovo izblamiramo sa nekom nabavkom, kao što je bila nabavka zrakoplova, tako da kolega Bačić, to je bilo moje mišljenje i imao sam samo dobro želje kad sam uputio to evo što sam sada rekao da se ovakve stvari ubuduće ne dešavaju, da ne ide se u lov na veprove sa vojnim helikopterima [[Upadica: Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.]] i da za vrijeme njegovog mandata nemamo takve afere.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Kuzmanić, Oružane snage su veliki sustav sa puno ljudi uključeno u to. Ne vjerujem baš ni da novi ministar, da će moći utjecati normalno na svakoga vojnika i spriječiti nekakva određena ponašanja, ako je morao prozvati da su bili u promilima, doslovno u promilima i ne možemo reći da je Hrvatska vojska se nedolično ponašala ili radila probleme, dapače iz svih ovih misija i svih aktivnosti koje su imali i ovdje u RH, dobivali su samo pohvale, velike zahvale i mislim da smo nakon velikog mraka pod navodnike Hrvatske vojske kada ih se tjeralo u vojarne i zatvaralo i micalo s ulica, sada ipak smo u 3 godine uspjeli vratiti da kada je hrvatski vojnik na ulici, kada je hrvatska zastava na ulici, kada je počasna straža negdje, da su ipak građani sretniji i zadovoljni s tim, bez obzira što su ih neki prije itekako zatvarali u vojarne. To je isto veliki uspjeh ove Vlade.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Šarića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Uvaženi kolega Bačić. Htio bih podsjetiti samo ovo što ste maloprije spomenuli u svom govoru, status hrvatskog vojnika, da smo vraćanjem statusa hrvatskog vojnika, kakvog to hrvatski vojnik i zaslužuje, a ne samo hrvatski vojnik već svi djelatnici Ministarstva obrane vratili ponos hrvatskom vojniku i HV-u koji je po meni bio bitno narušen. Upravo ta činjenica i zahvala ja bi rekao da pripada bivšem ministru Krstičeviću i njegovim suradnicima i evo ovdje nazočnom državnom tajniku Tomislavu Iviću i svim ljudima koji su na tome radili i ja sam uvjeren da će to tako biti i u buduće i želim čestitati novom ministru Banožiću i uvjeren da će ovaj odličan posao koji je radio bivši ministar, da će ga isto tako dobro nastaviti i novi ministar. Čestitke.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, u pravu ste, mislim da o tome nismo pričali, a malo smo evo i pobjegli van teme i van ove mirovne misije. Ovo je bio definitivno mandat vojnika iako smo mi zvali ono bila je godina vojnika, pa godina sportske spreme vojnika, al mislim da je ovo bio mandat vojnika gdje se vratilo na vojnika kao individuu da su se vratila sva materijalna prava koja su oduzeta, da su se opremile vojarne, da se opremio sami vojnik, da se uložilo dosta u sami znanstveni dio tj. evo i transformaciju vojnog učilišta i sveučilišta što će pomoć budućim časnicima i dočasnicima, da ne spominjemo šta im je bilo ukinuto od dodatka na stražu, blagdana, da su časnici i obični vojnici jeli različitu hranu itd., itd., to je sad sve vraćeno i nadam se da će ostati, nadam se da ova korona neće puno utjecat na proračun Ministarstva obrane, da ćemo i dalje radit i unapređivat. Hvala.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar obrane Mario Banožić, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, saborske zastupnice, zastupnici, prije nego što vam se zahvalim što ste jednoglasno podržali odluku, htio sam najavit da ćemo do kraja godine ovdje u saboru imati dokument „Dugoročan plan razvoja oružanih snaga“, on će u naravi obuhvatiti gotovo većinu tema koju ste vi otvorili u ovoj raspravi, tako da vjerujem mi kroz saborski odbor i kroz raspravu koja će bit ovdje u sabornici na temu oružanih snaga da ćemo pronaći kako rješenja, isto tako dokument će pratit i jasni izvori financiranja i što će se opremati u HV-u. Cilj nam je da u sve 3 grane idemo i dalje ka modernizaciji, podizanju razine obuke, isto kao i štićenje dosadašnjih prava koje HV u ovom trenutku ima, koje je definitivno doznačila razdoblje kolege Krstičevića. Zahvaljujem se još jednom na podržavanju ove odluke, evo i u razmišljanju o dugoročnom planu razvoja očekujem raspravu ubuduće. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Kuzmanića.
Hvala poštovani predsjedniče. Evo, ja se radujem tome i očekujem od vas ministre stvarno da, pogotovo u ovoj korona krizi koja je pred nama, malo revidirate što se do sada radilo, da malo isto tako pogledate i neke nužne nabavke, vi znate da je pred nama uskoro i modernizacija oklopnih vozila odnosno i tu imamo određene nabave kojima ćemo se možda morat pozabavit, a od vas kao ministra očekujemo da se malo bolje posvetite tome, naravno sve u interesu HV-a i hrvatskih vojnika, zaštite naše domovine, a i naravno racionalizacije našeg proračuna koji je evidentno ove godine jako, jako ugrožen.
Hvala lijepo. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.