Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama se danas nalaze dva zakonska prijedloga, prvi je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond i povezano s time vezano za izmjene i dopune Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava koji provode ovaj prvi zakon. Zakon je izrađen s ciljem daljnjeg usklađivanje hrvatskog pravnog okvira s propisima EU u ovome području odnosno pobliže se uređuje provedba Uredbe br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava. RH je 27. svibnja prošle godine Europskoj središnjoj banci uputila zahtjev za uspostavu bliske suradnje između HNB-a i Europske središnje banke, nakon toga 4. srpnja poslala i pismo namjere o ulasku u europski tečajni mehanizam tzv. ERM II i bankovnu uniju te ujedno i akcijski plan koji uključuje protumjera u području nadzora odnosno sanacije banaka i to daljnje jačanje supervizije bankovnog sustava uspostavom bliske suradnje između HNB-a i Europske središnje banke. Naime, države članice europodručja automatski su i članice bankovne unije, dok države članice izvan europodručja mogu zatražiti uspostavljanje bliske suradnje s Europskom središnjom bankom odnosno pristupiti jedinstvenom nadzornom mehanizmu i jedinstvenom sanacijskom mehanizmu kao dijelovima bankovne unije EU. Kao što znate bankovna unija nastala je kao odgovor EU na financijsku krizu iz 2008. godine jer je postalo jasno da se primjerice problemi uzrokovani visokom povezanošću između javnih financija i bankovnog sektora mogu lako preliti preko nacionalnih granica te uzrokovati probleme u drugim državama članicama EU. Dakle cilj osnivanja i uspostave bankovne unije je smanjenje mogućnosti da se problemi u bilancama banaka negativno odražavaju na javne financije i obrnuto, što posljedično znači da troškove sanacije banaka ne bi više snosila država nego ponajprije vlasnici i Jedinstveni sanacijski fond odnosno novci iz Jedinstvenog sanacijskog fonda koji također pune kreditne institucije. Bankovna unija u osnovi se sastoji od tri stupa što podrazumijeva, prvo centralizirani sustav nadzora banaka koji ima naziv Jedinstveni nadzorni mehanizam, potom tu je zajednički sustav sanacije banaka pod nazivom Jedinstveni sanacijski mehanizam što je predmetom ova dva današnja zakona i tu je zajednički sustav osiguranja depozita koji je još rekao bih u povojima s obzirom na relativno spore pregovore vezano za budući taj zajednički sustav osiguranja depozita i u dogledno vrijeme taj treći stup još neće biti osnovan. Jedinstveni nadzorni mehanizam je prvi stup bankovne unije i započeo je s radom 4. srpnja 2014. godine i novi okvir za nadzor banaka u EU, čini ga Europska središnja banka i nacionalna nadzorna tijela država članica koje sudjeluju u nadzornom mehanizmu. Glavni ciljevi tog jedinstvenog nadzornog mehanizma su osiguravanje sigurnosti i pouzdanosti europskog bankovnog sustava te doprinos financijskoj integraciji i stabilnosti u Europi. Jedinstveni sanacijski mehanizam, dakle ovo što govorimo danas u kontekstu ova dva zakona, predstavlja drugi stup bankovne unije koji nadopunjuje Jedinstveni nadzorni mehanizam, čine ga Jedinstveni sanacijski odbor, kao sanacijsko tijelo na razini EU. Nadalje, Jedinstveni sanacijski fond kao zajednički sanacijski fond koji se financira sredstvima bankovnog sektora u EU te nacionalna sanacijska tijela. Što se tiče RH kod nas su sada poznato je da su to tri sanacijska tijela, prvo je Narodna banka nadležna za planiranje sanacije kreditnih institucija, potom HANFA nadležna za planiranje sanacije investicijskih društava i DAB odnosno Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, ona je nadležna za provođenje sanacije kreditnih institucija i investicijskih društava i upravljanje sa Sanacijskim fondom. Glavna svrha Jedinstvenog sanacijskog mehanizma je uz uspostavljanje pravila o prijenosu i objedinjavanju prikupljenih doprinosa osigurati učinkovitu sanaciju banaka unutar bankovne unije uz minimalne troškove za porezne obveznike i za realno gospodarstvo. Važno je naglasiti da se ova dva prijedloga zakona isključivo odnose na Jedinstveni sanacijski mehanizam kao drugi stup bankovne unije i koji nadopunjuje Jedinstveni nadzorni mehanizam odnosno prvi stup bankovne unije. Dakle što se tiče pravila i postupaka koji se odnose na osnivanje, funkcioniranje, upravljanje i financiranje sustava osiguranja depozita u RH ona se ne mijenjaju i regulirana su i dalje važećim Zakonom o osiguranju depozita iz 2015. godine, a prema tom zakonu sustavom osiguranja depozita upravlja DAB. Što se tiče ovoga Jedinstvenog sanacijskog mehanizma kao drugog stupa bankovne unije, još 21. svibnja 2014. odlukom Vlade RH potpisan je predmetni Sporazum o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond. Naime, Vijeće EU u prosincu 2013. odlučilo upotrijebiti međuvladin sporazum kojim bi se uspostavila pravila u prijenosu i objedinjavanje doprinosa s ciljem osiguravanja najveće moguće pravne sigurnosti. Sporazum zajedno sa prije spomenutom Uredbom 806/2014 čini važan korak u uspostavljanju Bankovne unije koja podrazumijeva uspostavu integriranog financijskog okvira unutar euro područja koji će osigurati financijsku stabilnost i smanjivati prenošenje gubitaka bankovnog sustava na države, odnosno euro područje. Na države članice EU koje su potpisale sporazum, a još nisu dio Bankovne unije, primjenjivat će se pravila i obveze koje proizlaze iz sporazuma kada postanu dio Jedinstvenog nadzornog mehanizma i Jedinstvenog sanacijskog mehanizma. Budući da od datuma uspostave bliske suradnje sa Europskom središnjom bankom, RH postaje država članica sudionica u Jedinstvenom nadzornom mehanizmu i Jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, potrebno je dakle, potvrditi navedeni sporazum, kako bi se ispunili preduvjeti potrebni za prijenos doprinosa prikupljanih u sanacijskom fondu u RH u Jedinstveni sanacijski fond. Prijedlog zakona donosi slijedeće novosti. Dakle, omogućuje se prijenos doprinosa uplaćenih od strane kreditnih institucija u sanacijski fond u RH kojim upravlja DAB u Jedinstveni sanacijski fond uspostavljen na razini EU, a koji kao što je rečeno, predstavlja dio drugog stupa Bankovne unije u odnosu Jedinstvenog sanacijskog mehanizma. Jedinstveni sanacijski odbor je glavno financijsko tijelo za donošenje odluka u okviru Jedinstvenog sanacijskog mehanizma te odlučuje o upotrebi sredstava Jedinstvenog sanacijskog fonda. Jedinstveni sanacijski fond su u početku se sastoje od odjeljaka koje pripadaju državama članicama, dakle on je počeo funkcionirati 1.1.2016., a odjeljci će se tijekom 8 godina postupno objedinjavati u Jedinstveni sanacijski fond koji bi na kraju trebao doseći ... [[Govornik se ne razumije.]] od najmanje 1% iznosa pokrivenih depozita svih svim ovlaštenim kreditnim institucija svih država članica, a taj iznos se procjenjuje na razinu od 60 milijardi eura, a trenutno je na razini oko 33 milijarde eura. Prijedlogom zakona daje se ovlasti državnoj agenciji, DAB-u da u ime RH prenese sredstva sanacijskog fonda u Jedinstveni sanacijski fond. Prijenosom doprinosa država prinos doprinosa država članica koje postanu dio Jedinstvenog nadzornog mehanizma i Jedinstvenog sanacijskog mehanizma, nakon dana početka primjene Sporazuma trebao bi se izvršiti poštujući načelo jednakog postupanja prema ugovornim stranama koje sudjeluju u nadzornom mehanizmu i sanacijskom mehanizmu, dakle na dan početka same primjene Sporazuma. Također, Sporazumom je utvrđena obveza uplate doprinosa, dodatnog doprinosa, ako raspoloživa financijska sredstva sanacijskog fonda nisu dovoljna za prijenos u Jedinstveni sanacijski fond, a u iznosu utvrđenom odlukom Jedinstvenog sanacijskog odbora. Dodatni doprinosi prikupljat će se od institucija i podružnica institucija iz treće zemlje koje imaju odobrenje za rad u RH, razmjeru profilu rizičnosti institucije, određeno prema kriterijima za utvrđivanje rizičnosti, a u skladu s odredbama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Što se tiče samoga stupanja na snagu, predlažem da zakon stupi na snagu danom Odluke Europske središnje banke o uspostavi bliske suradnje iz čl. 7 st. 2 Uredbe EU 1024/2013. što se tiče toga prvoga zakona, što se tiče Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, kao što vam je poznato, važećim zakonom utvrđena su pravila, postupci i instrumenti za sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava, zatim ovlasti, zadaci sanacijskih nadležnih tijela te osnivanje, financiranje i korištenje sredstava sanacijskog fonda i upravljanja njime. Isto tako, sav ovaj dio koji sam spomenuo uvodno odnosi se i na ove odredbe ovoga zakona u kontekstu i same Uredbe 806/2014 kao i ovaj dio oko bliske suradnje i ulazak u tečajni mehanizam ERM II, a od datuma uspostave bliske suradnje sa Europskom središnjom bankom, RH u skladu s dakle, Uredbom 806, postaje država članica sudionica u Jedinstvenom sanacijskom mehanizmu kojim se osigurava centralizirani mehanizam za sanaciju svih kreditnih institucija ... [[Govornik se ne razumije.]] u država članicama sudionicama. Navedenom uredbom centralizirana ovlast za sanaciju uspostavlja se, povjerava, kao što sam rekao Jedinstvenom sanacijskom odboru, nacionalnim sanacijskim tijelima, kao i dijelovima jedinstvenih, Jedinstvenog sanacijskog mehanizma. Kao što je i rečeno, Jedinstveni sanacijski mehanizam predstavlja drugi stup Bankovne unije i čini ga Jedinstveni sanacijski odbor, nacionalna sanacijska tijela i Jedinstveni sanacijski fond kao zajednički sanacijski fond koji se financira sredstvima bankovnog sektora u EU. S ciljem osiguravanja ujednačenog financiranja sanacije u Bankovnu uniju, uspostavljen je Jedinstveni sanacijski fond i dakle, ciljano do 24. trebalo bi se taj fond postići razinu od 1% iznosa u osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem za rad u državama članicama. Što se tiče samih novosti, ovim prijedlogom zakona se od datuma uspostave bliske suradnje s Europskom središnjom bankom, RH postaje država članica sudionica u Jedinstvenom sanacijskom mehanizmu kojim se osigurava centralizirani mehanizam za sanacije svih kreditnih institucija s ... [[Govornik se ne razumije.]] u državama članicama sudionicama. Potom centralizirana ovlast za sanaciju unutar jedinstvenog sanacijskog mehanizma uspostavljena je i povjerena Jedinstvenom sanacijskom odboru i nacionalnim sanacijskim tijelima. Jedinstveni sanacijskim mehanizmom obuhvaćene su sve kreditne institucije s ... [[Govornik se ne razumije.]] u državama članicama sudionicama kojima ... [[Govornik se ne razumije.]] društva, investicijska društva te financijske institucije uključene u konsolidirani nadzor Europske središnje banke. Uključivanje RH u Jedinstveni sanacijski mehanizam, potom Jedinstveni sanacijski odbor će osim općenite odgovornosti za učinkovito i dosljedno funkcioniranje Jedinstvenog sanacijskog mehanizma postati izravno odgovaran za izvršenje sanacijskih ovlasti nad dijelom kreditnih institucija i sa sjedištem u RH. Kad je riječ o subjektima, konkretno kreditnim institucijama i grupama kreditnih institucija za koje će Jedinstveni sanacijski odbor postati izravno odgovoran odnosno nadležan, odgovornost i ovlast za postupanje pri provedbi odluke i uputa Jedinstvenog sanacijskog odbora, dodijelit će se HNB-u prije donošenja odluke o sanaciji, a Državnoj agenciji za osiguranje od štednih uloga i sanaciju banaka nakon donošenja odluke o sanaciji od strane jedinstvenog sanacijskog odbora. Prava glasa na plenarnim izvršnim sjednicama jedinstvenog sanacijskog odbora imat će predstavnik HNB-a, a kad je riječ o pitanjima iz ovlasti DAB-a u skladu s podjelom ovlasti pri glasanju uzet će se u obzir njihovo mišljenje. Sredstva sanacijskog fonda osim za ostvarenje sanacijskih ciljeva služit će i za ispunjenje obveza prijenosa doprinosa koje su institucije dužne plaćati u skladu s Uredbom 806 iz 2014. u jedinstveni sanacijski fond. Nadalje, prijedlogom zakona predviđa se obveza institucija na koje se primjenjuje Uredba 806 na uplate doprinosa za jedinstveni sanacijski fond u skladu s odredbama Članka 70. i 71. rečene Uredbe u sanacijski fond kojom upravlja DAB. Navedene doprinose DAB će prenijeti u jedinstveni sanacijski fond. Potom za potrebe obračuna postignuća ciljeva, ciljane razine sanacijskog fonda uračunavat će se iznos doprinosa sanacijskog fonda koji će prenijeti u jedinstveni sanacijski fond kao novčana sredstva koja će se prenijeti iz sanacijskog fonda sukladno Zakonu o potvrđenju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa jedinstveni sanacijski fond, dakle ovim prethodnim zakonom. Nadalje, ovim prijedlogom zakona dolazi do promjene u načinu prikupljanja određenih podataka. DAB više neće određene podatke prikupljati preko HNB-a odnosno HANFE kao nadležnih tijela već neposredno i samostalno. Prethodni doprinos za pojedinu instituciju i podružnicu institucije iz treće zemlje koja ima odobrenje za rad u RH obračunat će se na temelju podataka iz financijskih izvještaja dostavljenih DAB-u. Prijedlogom zakona propisuje se obveza institucija i podružnica institucija iz trećih zemalja sa sjedištem u EH na uplatu naknade za podmirenje administrativnih rashoda DAB-a vezanih uz funkciju sanacijskog tijela te suradnju s jedinstvenim sanacijskim odborom. Sam iznos godišnje naknade za administrativne rashode pojedine institucije i podružnice institucije iz treće zemlje koja ima odobrenje za rad u Hrvatskoj ne može biti veći od 5% iznosa njezinog godišnjeg doprinosa. Također, ovim prijedlogom zakona daje se mogućnost HNB-u odnosno HANFI i davanje naloga institucijama, u ovom slučaju kreditnim institucijama za koje nije izravno odgovoran jedinstveni sanacijski odbor da kontaktira potencijalne kupce s ciljem pripreme institucija za sanaciju, a kako bi se osigurala ovlast sanacijskim tijelima u fazi rane intervencije. Što se tiče stupanja na snagu, kao i prethodni zakon on bi stupio na snagu danom primjene odluke o uspostavi bliske suradnje iz Članka 7. Uredbe vijeća broj 1024 iz 2013. godine koji će se objaviti u službenom listu EU. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo dvije replike, prvi je kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, ma samo jedna informacija vezano za DAB koji će se u budućnosti integrirati u taj jedan jedinstveni sanacijski fond. Znamo da je on danas vanproračunski, izvanproračunski fond iako država ne isplaćuje, nego same banke uplaćuju taj novac i ukoliko dođe do bilo kakvih problema s depozitom izbacuje ga, zapravo plaća ga taj, plaća ga DAB, a u budućnosti vidimo da će to raditi jedinstveno sanacijsko tijelo. Pa me, čisto me zanima u komunikacijama s Europskom komisijom, a budući da je DAB danas sastavni dio i proračuna odnosno i ovdje glasanja u saboru zanima me da li će on se u budućnosti biti neće više biti sastavni dio dokumenata u proračunu. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo, hvala lijepo. Poštovani gospodine zastupniče kao što ste i sami rekli, posebni dio općeg proračuna su ovaj dio i prihoda i rashoda u ovom slučaju i DAB-a i do završetka faze od 8 godina DAB će kao takav ostati unutar ovoga. Nakon prijenosa funkcije DAB-a će ostati u kontekstu osiguranja štednih depozita kao što sam i rekao, ovo je treći stup bankovne unije koji još uvijek je u pregovorima i nisam siguran s obzirom na brzinu odnosno sporost tih pregovora da će to skoro zaživjeti. Dakle samo u kontekstu sanacije banaka taj dio da, ali ovaj dio oko primjene Zakona o osiguranju ovaj depozita i dalje ostaje u primjeni i na snazi. Hvala.
Kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi državni tajniče dozvolite mi jedan komentar. Dakle, treba svakako pozdraviti da rizik poslovanja snose vlasnici i vjerovnici, a ne porezni obveznici i to ove izmjene zakona donose. S druge strane definitivno kuna odlazi, to je namjera, to je put, ono što je zamjerka da se građane ipak o tom procesu ne pita ništa. Možemo zaključiti iz ovoga, barem je to moje mišljenje, da novca će biti, cijena će novca pasti kroz kamate, ali ono što mene brine, taj novac neće biti dostupan. Meni se čini da neće biti dostupan ni za hrvatsko gospodarstvo, ni za hrvatske građane. To je jedan od problema koji vidim u budućnosti. Mi u ovom trenutku, velike sistemske banke u RH su ZABA, Privredna banka i ERSTE. Što će biti, još jedanput postavljam pitanje, što će biti sa Hrvatskom poštanskom bankom i Croatia bankom koje su u vlasništvu RH? Koji su to mehanizmi koji će moći primjenjivati na te banke za, zbog njihovog održavanja?
Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Pa pošto ste i sami dobro primijetili, sam fond pune prije svega sistemski važne banke, tako i ove banke koje ste spomenuli, a na razini EU je 1.300 negdje otprilike financijskih institucija koje će puniti ovaj fond kod nas ih je 24. Dakle i sama ta robusnost fonda koje će u budućnosti biti planiran na razini 60 milijardi trenutno je 33 daje za pravo vjerovati da će biti ovaj ispravnim radom samog odbora koji se osniva i gdje će članica, jedan od članica na kraju i RH sa svojim predstavnikom u ovom slučaju HNB brinuti i o takvim stvarima. Naravno dakle, kao što sam i uvodio spomenuo fond dakle evo još jedanput ponavljam, …/nerazumljivo/… snosi prije svega vlasnici banke, banke, vjerovnici, a tek onda i sami sanacijski fondovi. Hvala lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi je na redu poštovani kolega Ivan Lovrinović, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče, posebno pozdravljam vas građani koji nas pratite jer ovo je rijetka prilika da o ovako ozbiljnim temama možete čuti nešto jer na Hrvatskoj televiziji rasprava o bankovnoj uniji, o euru, a da o njoj o tome ne govore uvijek isti ljudi ili glavni ekonomisti nekih banaka koje su porobljavale hrvatske građane preko švicarskog franka itd. nema, jednostavno nema. Dakle, nekoliko puta sam tražio od predsjednika Sabora da temu Europske bankarske unije, pitanje uvođenja eura zašto ga ne treba još uvesti stavi na dnevni red na plenarnu sjednicu, nažalost to nikada nije prihvaćeno jer oni očito smatraju da su to manje bitna pitanja za hrvatsko gospodarstvo i hrvatsko društvo. Ovdje je riječ o temeljnim pitanjima budućnosti hrvatskog gospodarstva Hrvatske države i društva. Zašto? Jer vidimo kako sada Vlada odnosno njen predsjednik guraju u projekt euro, oni potpisuju, praktično ubrzano guraju. Zašto posebno sada za vrijeme predsjedanja Hrvatske EU? Želi se ostaviti dojam, pazite. Što vole odnosno kakva je situacija? Da centri moći uvijek vole slabe vlade odnosno slabe države odnosno slabe državne institucije, a slabi predsjednici vlada i njihova ekipa oni žele što prije predati odgovornost nekome drugom, konkretno u Bruxelles da bi se riješili te odgovornosti, pa prema tome, ako danas sutra bude nešto loše da onda mogu reći oni su krivi nismo mi. U tom smislu se sada vidite gura, vidite kako je brzo došlo na raspravu pitanje ulaska Hrvatske u Jedinstvenu bankarsku uniju, pitanje sanacije banaka i pristupanje tom jedinstvenom sustavu supervizije nadzora banaka. Zašto? Zato što je Jedinstvena bankarska unija uz tečajni mehanizam koji se zove ERM II to su dva ključna preduvjeta da bi danas sutra neka zemlja pristupila odnosno priključila se preuzela euro. E to vidite preko na vrat na nos žuri ova Vlada i njen predsjednik da što prije Hrvatsku ubaci u projekt euro i da Hrvatska što prije prihvati euro, a da pri tome ili ne razumiju kud srljaju ili razumiju pa to s namjerom rade za neke druge interese. Vidite, to su velika i važna pitanja na koja tražimo odgovore. Mi u stranci Promijenimo Hrvatsku smatramo da Hrvatska nije spremna za uvođenje eura, da treba na neodređeno vrijeme odložiti tu odluku. Zašto? Činjenica jest da smo mi potpisali u predpristupnom ugovorom, ali nismo mi potpisali, potpisali su isti ljudi koji danas ubrzavaju ovaj proces. Vidite, svih sedam poglavlja o pristupanju EU iz područja ekonomije potpisali su troje ljudi koji danas drmaju Hrvatskom, to je ministar financija, guverner HNB-a i bivša potpredsjednica Vlade HDZ-a, oni i danas vode glavnu riječ u hrvatskoj ekonomiji. Znači oni potpisali, danas guraju, a znamo što su sve ti ljudi napravili lošeg za hrvatsko gospodarstvo, o tome se govori i govorit će se i oni nas žele ubaciti u brzi vlak prema Grčkoj da imamo u budućnosti scenarij kakav je imala Grčka. No poštovani građani vi znate da mi iz stranke promijenimo Hrvatsku ne volimo govoriti o ideologiji, ne volimo samo kritizirati, kritike nužno uputiti, ali zato ću sada navesti hrpu argumenata za ovo što sam maloprije rekao. Zašto bi Hrvatska postala članica Europske bankarske unije? Jesmo mi možda imali nekih velikih problema kao što su imale tamošnje banke? Za vrijeme krize financijske 2008. godine pa dalje, najveće europske banke napravile su velike gubitke zbog špekulacija na američkom tržištu nekretnina i naravno diljem svijeta i povećali su javni dug zemalja članica EU za najmanje 20% postotnih bodova. U tom smislu možemo govoriti i reći da su banke postale danas najopasnije financijske institucije odnosno institucije koje najviše potencijalno već su pokazale rade i mogu destabilizirati kako financijski sustav tako i ekonomiju i čitave države odnosno narode. Zašto su one postale najopasnije financijske institucije? Zbog njihove enormne veličine i snage. Mi ih možemo zvati megabankama pa recimo navest ću primjer da 10 najvećih banaka u EU ima imovinu koja je jednaka BDP-u svih zemalja članica EU, ponavljam, 10 najvećih banaka ima imovinu koja je jednaka veličini BDP-u svih zemalja članica EU. Nad tim se treba zamislit. E sada, postavlja se elementarno pitanje zašto nas gurate u euro, zašto nas gurate u Europsku bankarsku uniju? Kao odgovor je sljedeće, pa idemo prema Europskoj bankarskoj uniji, znati oni su uredniji, oni će to bolje nadzirat, mi smo vidite kod nas to ništa ne funkcionira bit će nam bolje. Ali ja ponavljam, mi nismo imali proračunske izdatke od 2008. do danas glede promašaja odnosno stradavanja hrvatskih banaka. Zašto? Jel one su tako male da se nisu bavile poslovima špekuliranja na međunarodnim tržištima i to je naša sreća inače bi nastradali. S druge strane, što će nam ERM II? Pa mi ERM II tečajni mehanizam imamo već 25 godina. Kako to mogu dokazat? Pa 25 godina tečaj kune varira oko središnjeg tečaja prema euru plus minus 3% ajmo reć. To se u ekonomskoj teoriji smatra stabilnim fiksnim deviznim tečajem. Dakle ako smo imali stabilan devizni tečaj 25 godina, ako smo imali stabilno bankarstvo relativno bolje u odnosu na ove gubitke, onda se postavlja pitanje zašto naše gospodarstvo nije uzletjelo? Zašto nismo imali puno više stope gospodarskog rasta? U čemu je problem? Vidite to traži odgovore. Znači nije kvaka u tome da mi, da smo mi imali nestabilan devizni tečaj, da smo imali probleme, da smo imali ogromne gubitke banaka zbog ulaganja vani, ne. Ma stvar je u tome da mi ne možemo nigdje uspjeti, nema te unije, saveza, nazovite kako hoćete gdje Hrvatska može uspjeti dok se ne riješi, ne obračuna sa ovim domaćim mangupima, sa domaćom korupcijom, klijentelizmom, bez toga mi ne možemo ništa napraviti. Nema tog saveza, nema te unije. Znači mi moramo prvo raščistit sa svojima inače ništa nećemo napraviti. Ajmo uzeti primjer iz Europe, o tome se isto, kada ste dragi građani čuli, slušali o tome da je npr. u Njemačkoj Deutsche Banka najveći problem, najveća potencijalna ugroza za njemačko gospodarstvo, a i europsko je Deutsche Bank, kako to koja je stara 146 godina, koja je pojam bankarstva u svijetu. Ona sada grca u dugovima, ona ima dugova otprilike oko 1.400 – 500 milijardi EUR-a. Nitko ne zna u Njemačkoj kako će riješiti problem Deutsche Banke, o tome se pokušava se to i tamo pokušavaju preko toga preći, ali ne može. Ona je prošle godine imala gubitak samo u prošloj godini od 6 milijardi EUR-a i tako, jer je nastradala. Ona se, ona je bila jedna od najvećih praonica novca u svijetu, platila je samo u Americi 14 milijardi dolara kazne za to. Dakle, mi imamo posla sa mega bankama, vidite Deutsche Banka koja je bila primjer ugleda, svjetskog ugleda jedne banke kako se srozala. Prema tome, to potvrđuje ovu tezu što sam rekao da su banke postale potencijalno najveća opasnost za svijet i nacionalne ekonomije. E sad, što bi nama donijelo da superviziju preuzme jedinstveno tijelo iz EU? Pa to već sada imamo. S druge strane što treba reći što je pozitivno npr. u ovom zakonu, u ovim direktivama. Pozitivno je da će u slučaju gubitaka banaka u EU pa i kod nas najprije platiti dioničari. Međutim, sada ljudi misle e ako plate dioničar to će biti dovoljno da saniraju jednu banku ili više banaka, ma kakvi pa to nije ni izblizu, ni izdaleka dovoljno. Pa vidjeli smo u prošloj krizi da nije država središnje banke da nisu ubacile ogromne količine pomoći kredita te bi banke propale i povukle za sobom čitava gospodarstva. Dakle, preozbiljne su ovo teme o ovome se ponavljam u hrvatskim službenim medijima uopće ne govori, ako se govori govori se navijački sa jedne strane, da se ide samo u prilog ove Vlade koja nas kao guske u magli gura u ovaj projekt bez kritičkog promišljanja. Tu se sada, sada bih rekao nekoliko stvari vezano za bankarstvo u Hrvatskoj. U tom kontekstu postavlja se pitanje što je sa bankarstvom u Hrvatskoj, pa naše su banke 90% nisu to naše banke, to su banke 90% u stranom vlasništvu. Stranka Promijenimo Hrvatsku doći će voljom građana u poziciju i mi ćemo izvršiti pritisak da u narednih nekoliko godina najmanje 50% banaka vratimo u hrvatsko vlasništvo. Ovakav postotak stranog vlasništva od 90% imale su Poljska, Mađarska i druge zemlje. Poljska i Mađarska su već vratile svoj udio na 50%, onaj tko misli da može voditi neku ekonomsku politiku, a da nema barem 50% banaka u svom vlasništvu taj se grdno vara odnosno pokazalo mu je proteklih 15-20 godina da to nije, da to nije dakle istina. Prema tome, ne smijemo srljati u projekt EURO ukoliko bude se, a vidim da se srlja i žuri, da se pokaže, da se dodvori ova vlada centru i centrima moći u Bruxellesu i Frankfurtu, mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku, a vidimo da postoji raspoloženje i kod drugih nekih oporbenih stranaka pokrenut ćemo referendum. Neće biti druge. Zašto Danska i Švedska nisu pristupile još bankovnoj uniji? A zato što nisu pristupile ni projektu EURO, nitko ih ne prisiljava. Najpametnije u ovim …/nerazumljivo/… nesigurnim vremenima stajati i gledati. Izašla je Velika Britanija, Brexit to je neviđeno teška poruka. Mi ovdje nismo raspravljali o sadašnjosti i budućnosti EU, taj projekt su preuzeli financijski kapital, financijska oligarhija, a narod i suverene države su bačene u kut. Dakle, izvorni začetnici plemenite ideje EU oni se prevrću vjerojatno u grobu kad vide, oni su željeli uniju suverenih naroda. Tu ideju je preuzeo krupni kapital, financijska oligarhija i ona će ga nažalost to moram reći upropastiti. Projekt EURO je velika šteta. Zašto? Zato što se forsira. Daleko je primjereniji bio mehanizam koji se zvao ERM I, koji se temeljio na obračunskoj valuti koji se zvao ACQUIS i gdje su zemlje mogle ulaziti i izlaziti, ako se nađu u nekim problemima napuste određeno vrijeme pa se vrate. Ovdje ako se uđe, predviđeno je da nema izlaska. Projekt i unija u kojoj nije predviđen mogućnost fleksibilnosti da izađeš, pa se oporaviš, taj projekt će sam sebe unutra početi destruirati i dakle voditi prema propasti. U tom kontekstu, u tom kontekstu dakle da zaključim Stranka Promijenimo Hrvatsku traži odnosno zalaže se i mi ćemo napraviti, utjecati da se provede to da se postotak domaćih banaka u Hrvatskoj poveća na 50%. I druga stvar zašto EU, evo sad predsjedamo, zašto proteklih godina nije uveden red, zašto je se pojavila sad situacija u Zagrebačkoj banci da je postala praonica stranog novca? Zašto već sada kad je to objavljeno zašto iz Frankfurta iz Europske središnje banke iz Bruxellesa ne dođu pomoći da znači nakon ovog izvještaja HNB-a koji je gotov koji je debeo po mojim informacijama, ali se ništa ne otkriva. Zašto ne dođu dakle njihovi, njihove institucije da Hrvatskoj pomognu kao zemlji slabih institucija, ova država je slaba. Prema tome, tu se vidi da je jednostavno Bruxelles traži neke stvari da se naprave propagandno, a državi članici je prepustio da se bavi svojim poslovima, da tolerira korupciju, klijentelizam i sve ostalo. Zašto se dopuštalo bankama, zašto nije reagirala Europska središnja banka i ostale kada se ovdje trgovalo kreditima u švicarskim francima? Zašto se dopušta Agencijama za utjerivanje dugova da ovako teroriziraju građane? Sve dragi građani imamo ustvari jednostavan zadatak, na sljedećim izborima ili ćemo podržati promjene i dovesti nove ljude ili budimo spremni na konačni slom. Hvala.
Idemo na drugi klub zastupnika, to je HDZ poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je objedinjena rasprava o je Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond, to je drugo čitanje i o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Naime, tijekom proteklih desetljeća unija je napredovala u stvaranju unutarnjeg tržišta bankovnih usluga, ono je ključno za poticanje gospodarskog rasta u uniji i odgovarajuće financiranje realnog gospodarstva. Međutim, financijska i gospodarska kriza pokazala je da je funkcioniranje unutarnjeg tržišta u tom području ugroženo i da raste rizik od financijske fragmentacije, to je pravi izvor zabrinutosti na unutarnjem tržištu i na unutarnjem tržištu na kojem bi banke trebale moći provoditi značajne prekogranične aktivnosti. RH znamo da je napravila Akcijski plan za pridruživanje europskom tečajnom mehanizmu ERM II i bankovnoj uniji i ono uključuje i potvrđivanje ovog sporazuma dakle o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond. Budući da od datuma uspostave bliske suradnje sa Europskom središnjom bankom RH te u skladu sa odredbama Uredbe 806/2014 postaje država članica sudionica u Jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. Ispunjenje mjera u odnosu na akcijski plan za ulazak u ovaj mehanizam, Vlada namjerava završiti do svibnja ove godine. Kada govorimo o samom sporazumu onda moramo reći da sporazumom je Vijeće EU odlučilo uspostaviti pravila o prijenosu i objedinjavanju doprinosa kreditnih institucija s ciljem osiguravanja najveće moguće razine pravne sigurnosti. Doprinosi koji su uplaćeni od strane kreditnih institucija, a prikupljeni na nacionalnoj razini prenosit će se time u Jedinstveni sanacijski fond koji se u početku sastoji od odjeljaka koji pripadaju državama članicama. Odjeljci će se tijekom osam godina postupno objedinjavati u Jedinstveni sanacijski fond koji bi na kraju trebaju dostići ciljanu razinu od najmanje 1% iznosa pokrivenih depozita u svim ovlaštenim kreditnim institucijama svih država članica sudionica. Prijedlogom zakona daje se ovlast DAB-u da u ime RH prenese sredstva Sanacijskog fonda u Jedinstveni sanacijski fond. Nadalje, utvrđuje se obveza uplata dodatnog doprinosa ako raspoloživa financijska sredstva Sanacijskog fonda nisu dovoljna za prijenos u taj jedinstveni fond. Dodatni doprinosi prikupljat će se od institucija i podružnica institucija iz treće zemlje koje imaju odobrenje za rad u RH razmjerno profilu rizičnosti institucija u skladu s kriterijima za utvrđivanje rizičnosti u skladu s odredbama našeg dosadašnjeg Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija postojeći Nacionalni sanacijski fond bit će mjesto gdje se uplaćuju svi doprinosi od subjekata s odobrenjem za rad na području RH, a dio koji se nakon toga transferira u Jedinstveni sanacijski fond. Odredbama se osigurava provedba upravo ove prethodno navedene Uredbe 806/2014 u vidu prikupljanja i transferiranja doprinosa institucija u jedinstveni fond. Samim jednim i drugim zakonom ugovorne stranke opredjeljuju se za ostvarivanje uspostave cjelovitog financijskog okvira u EU kojeg je bankovna unija također temeljni dio, a bankovna unija znamo da je bitan dodatak ekonomskoj i monetarnoj uniji. Naime, kada kažemo što je sastavnica same bankovne unije, onda možemo reći da ona ima sastavnice kao što su Jedinstveni nadzorni mehanizam SSM, Jedinstveni sanacijski mehanizam SRM i Europski sustav osiguranja depozita to je tzv. EDIS. Unija je donijela niz pravnih akata koji su od temeljne važnosti za ostvarivanje unutarnjeg tržišta na području financijskih usluga i jačanje financijske stabilnosti europodručja i unije kao cjeline. Unija je osnovala isto tako nadzorna tijela kao što je ESA kojima je dodijeljen niz zadaća u području mikrobonitetnog nadzora. To su npr. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje te Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala, tzv. ESMA. HNB bit će tijelo zaduženo za provjeru vjerodostojnosti odluka Jedinstvenog sanacijskog odbora o izricanju novčanih kazni, a koje se tiču povreda odredbi upravo ove Uredbe 806/2014. Pravo glasa tako imat će i predstavnik HNB-a na plenarnim izvršnim sjednicama Jedinstvenog sanacijskog odbora. Kada se govori o ovlasti DAB-a u skladu s podjelom ovlasti pri glasanju, uzet će se u obzir i njihovo mišljenje. Dakle, u odnosu na značaj koji na ovaj način država članica ima, dakle u Jedinstvenom sanacijskom fondu na ovaj način će razina od ciljanih 1% iznosa pokrivenih depozita, u ovlaštenim kreditnim institucijama, biti razina od preko 60 milijardi eura, s tim da RH u sljedeće 3 godine ima obvezu uplatiti 185 milijuna kuna. Sredstva DAB-a uloženi su u državne obveznice koje će se u određenom roku prenijeti u Jedinstveni sanacijski fond. Kada govorimo o snazi našeg, dosadašnje DAB-a onda tu moramo itekako imati na umu da hrvatski fond, sanacijski fond je sada na razini od oko 600 milijuna kuna. Kada uspoređujemo i sve ono što se događa na planu i na promjeni same regulative, onda je jako važno da upravo temeljem te Direktive o restrukturiranju i oporavku banaka, a to je tzv. BRR direktiva, da se same, da se sredstva koja se uplaćuju banci u sanaciji, da se na taj način kontroliraju negativni efekti i da se zapravo financira bilo kakva sanacija, isključivo na teret banaka. Mi, evo, do sada možemo reći da su male banke do sada plaćale paušale, dok su velike banke imali ponderirani rizik odnosno to je bio sanacijski doprinos koji je sa, ponderiran sa rizikom. Ono što još treba reći da će, da kada se govori o svim ovim negativnim efektima, mi moramo reći da to nije točno jer na ovaj način niti Hrvatska gubi svoj suverenitet niti se mijenjaju odnosi u odnosu na osiguranje štednih uloga i depozita, dakle i dalje je to od 100 eura za pojedine građane, a isto tako, treba reći da je ovim se osnažuje ukupno i naš bankarski sustav i na taj način se rizici koji su potencijalni, koji uvijek mogu se pojaviti u određenim vremenskim periodima se na ovaj način dijele zajedno jer ukupan fond koji je predviđen, a do sada je tvoren od 30 milijardi eura, je iznimno velik, a isto tako, očekivani od 60 milijardi je nešto što daje dodatnu sigurnost za cijelo euro područje. Oni koji žele biti dobronamjerni onda bi trebali pročitati, isto tako i Izvješće EU komisije za Hrvatsku za 2020. g. i tamo mogu vidjeti što je Hrvatska postigla sa vrlo kritičkim pristupom u ovom periodu i može se vidjeti koliko je upravo zahvaljujući ovom stabilnom vremenu u kojemu ova Vlada radi, zapravo je doprinijela i makroekonomskoj i fiskalnoj politici pa se onda može vidjeti da je i realni BDP porastao u 2019. za 3%. Spominju se isto tako, i uspjesi koji se postiglo i na području tržišta rada, na nezaposlenosti, zatim o smanjivanju javnog duga, o smanjivanju duga privatnog sektora, a i time povezane ranjivosti koje se odnose na privatni sektor, itd., itd. Evo, zato preporučam svima onima koji smatraju da Hrvatska ide u krivom smjeru, neka dobro pročitaju i prouče i te dokumente koji su vrlo friški, evo iz veljače 2020. i naravno, Klub HDZ-a će podržati oba dva ova zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo sada na Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi objedinjena rasprava o Sporazumu o prijenosu doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond te Zakona o sanaciji kreditnih institucija. Akcijskim planom RH za produživanje europskom tečajnom mehanizmu i bankovnoj uniji, uključuje potvrđivanje sporazuma o prijenosu i objedinjavanje doprinosu jedinstveni sanacijski fond te se je zbližavanjem sa Europskom središnjom bankom RH postaje država članica sudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. Na države članice koje su potpisale međuvladin sporazum a još nisu dio bankovne unije, primjenjivat će se prava i obveze koje proizlaze iz sporazuma te kada postanu dio jedinstvenog nadzornog mehanizma i jedinstvenog sanacijskog mehanizma, kao što je ovdje uvodno bilo govoreno, to je prvi i drugi stup. Sporazumom Vijeća EU-a odlučilo se uspostaviti pravila o prijenosu i objedinjavanju doprinosa kreditnih institucija s ciljem osiguranja najveće moguće razine pravne sigurnosti. Doprinosi uplaćeni od strane kreditnih institucija prikupljeni na nacionalnoj razini, prenosit će se u jedinstveni sanacijski fond koji u početku se sastoji od odjeljaka koji pripadaju državama članicama. Odjeljci će se tijekom 8 g. postupno objedinjavati u jedinstveni sanacijski fond koji bi na kraju trebao doseći ciljanu razinu od najmanje 1% pokrivenih depozita u svim ovlaštenim kreditnim institucijama, ovdje se govorilo o tom iznosu od 60 milijardi kuna. Zatim ovim prijedlogom zakona daje se ovlast Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka zapravo da se prenose ta sredstva u jedinstveni sanacijski fond. Nadalje utvrđuje se obveza uplate dodatnog doprinosa ako raspoloživa financijska sredstva ne budu dovoljna te se dodatni doprinosi prikupljat će se od tih institucija i podružnica koji sve imaju odobrenje za rad u RH. Cilj prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava je izmijeniti odredbe važećeg zakona povezane sa ovlastima nacionalnih sanacijskih tijela nad kreditnim institucijama i grupama kreditnih institucija za koje sudjelovanje u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, izravnu odgovornost preuzima sada jedinstveni sanacijski odbor u kojem će zapravo u taj jedinstveni sanacijski odbor će zapravo ulogu najveću ima, ulogu HNB uz mišljenje DAB-a. Ovdje se nešto govorilo da li mi trebamo ići u taj sustav ili ne trebamo. Mi znamo da je i cjelokupni proces bankovne unije nastao nakon 2008. g. odnosno krize 2008. g. kada su zapravo institucije EU-a rekle da više građani EU-a neće sanirati pogrešne politike poslovnih banaka. Znači to je glavni cilj inicijacije bankovne unije, ne nikakve posebne zavjere nego jednostavno u korist građana. Znači bankovna unija ide u korist građana zato što se kaže da više neće se plaćati a mi smo dobro svjesni u RH u 30 g. koliko se iz proračuna plaćalo da bi saniralo se financijske institucije. Sada to više nije tako i bankovna unija kaže sada ćete to plaćati vi koji ste zapravo dioničari odnosno vlasnici tih banaka. To je zapravo bio prvi korak u objedinjavanju bankarske unije. Drugi korak je bio zapravo ujednačiti odnosno tržište kapitala jer ne možete imati kredit u bankarsku uniju a da nemate jedinstveno tržište kapitala i mogućnost trgovanja i ovaj treći, i ovaj dio treći stup se sada o kojem danas govorimo je sustav osiguranja depozita. Bitno je napomenuti da je EDIS, tzv. Europski sustav osiguranja depozita je taj treći stup bankovne unije koji je uspostavljen krajem 2015. g. i do danas nije napredovao brzinom kako se to očekivalo. Zato se danas unutar institucije EU-a naglašava još snažnija integracija nacionalnih institucija kako bi se ojačalo upravljanje i otpornost europske monetarne unije na bilokakve šokove na financijskim tržištima i trenutno unutar EU-a još uvijek funkcioniraju nacionalni sustavi osiguranja depozita koji osiguravaju do 100 000 eura po klijentu po banci. Znači to je ona dobrobit što smo i mi prihvatili zapravo od EU-a, ne znam kad smo to mijenjali, 2014., 2015., 2016. kada smo dizali taj dio osigurane štednje i koja je išla direktno u korist hrvatskih građana. To mora se otvoreno reći, znači direktno u korist hrvatskih građana je bilo zato što smo pristupili tom sustavu jedinstvenome da će hrvatski građani više biti zaštićeni odnosno sada ta razina je u svim europskim zemljama i 100 000 eura po klijentu po banci. Međutim gdje se tu stvara sada problem i zato što je ovdje i uvodno državni tajnik rekao, postoje određeni još problemi unutar EU-a, oni su naveli da će u roku 8 g. taj sanacijski fond tek zaživjeti i traži se jače integriranje svih članica i mislim da to ne bi trebalo u konačnici biti zato što znamo da vi ste sami rekli, negdje oko 1300 financijskih institucija i znamo da uglavnom te sve financijske institucije kao u Hrvatskoj znači postoje uglavnom 4 najjače, tako vjerovatno i u ovim drugim zemljama, iako su integrirane međutim tu su postavljene, tu se javljaju određeni problemi. Zašto ne ide to takvom brzinom nego još uvijek se zapravo kaska i kaže da će tek 8 g. se uspostaviti, isto kao što smo sad rekli, taj novac DAB-a će se uplaćivati u taj jedinstveni sanacijski fond, to će trajati, to će biti na našem odjeljku, DAB će ostati kao što je uvodno državni tajnik rekao, u statusu kakvom je i sada, on će isto imati znači svoje funkcije koje obavlja, i tek u ... [[Govornik se ne razumije.]] u nekoj budućnosti će se doći do te razine. Kolegica Perić je rekla da negdje 600 milijuna kuna, DAB, jel tako, da ima osiguranih, ako uzmete da je štednja u Hrvatskoj negdje oko 200 milijardi kuna, 600 milijuna u odnosu na 200 milijardi, to je 0,2 nešto, ni 0,3%. A EU ide na 1%. što znači da ovo ide u korist Hrvatske ako idemo u tom kontekstu da sada smo manje osigurani nego kada pristupimo jedinstvenom sanacijskom fondu. Znači ovo ide u korist hrvatskih građana, ovo ide u korist hrvatskih financijskih sustava, ne financijskog sustava nego hrvatskog gospodarstva i znamo da su i neke u prošlosti, neke banke kada su propadale, kako su uzdrmale ne samo hrvatske građane koji su jednim djelom bili osigurani nego i sve druge institucije. Tako da treba reći da ovo, ove dokumente koje danas donosimo idu u korist hrvatskih građana i da u tom kontekstu tako treba i promatrati. S druge strane, zašto ne postoji taj još uvijek jedinstveni, mogućnost osiguranja depozita, odnosno da se to centralizira? Upravo zato što sami rizici tih banaka unutar cijele EU imaju različite portfelje i to je ono što sad EU pokušava identificirati da imamo diversifikaciju bankovnog portfelja uloženog u razne državne obveznice jer nije isto kada imate banke koja ulažu određena sredstva, ako imaju uložene u njemačke obveznice, neke koje imaju grčke obveznice, neke koje imaju španjolske, a znamo što se prije 5 godina dešavalo na tržištu EU. Vrednovanje samo obveznica, samo vrednovanje obveznica i onda su rekli, ako imate uložene u grčke obveznice, to vam ne vrijedi ništa, banka je morala dodatno kapital za to ulagati, a oni koji su bili uloženi, npr. u njemačke obveznice, oni nisu imali taj dodatni kapital. I što se onda javlja? Javlja se ovaj problem osiguranja depozita. Ako idete u taj Jedinstveni sanacijski mehanizam, onda će se ponovno s druge strane reći Nijemci, e, stanite malo, pa nećemo mi plaćati ponovno nekakve grčke dugove, oni koji su ulagali u grčke obveznice, koji imaju nekakav lošiji portfelj, pa neće oni sad ponovo, neki koji osiguravaju taj određeni dio stabilnosti i velike su još uvijek razlike na razini EU, a to će vam pokazati prema udjelu neprihodujućih kredita, što je ključan faktor i zapravo, na razini EU, o tome se raspravlja. Kako postaviti u tom dijelu nekakav .../nerazumljivo/... pa nekakav okvir jer iz toga zapravo proizlazi s druge strane, koliko će se plaćati kada dođe do osigurane štete odnosno do depozita. Pa evo, pogledajte sada podatke pa da vidimo kako nije jednostavno uspostaviti ovaj Jedinstveni sanacijski mehanizam na razini EU. Grčka u svojim bankama, tzv. MPL-ovi, što ovdje mi stalno volimo reći, znači to su neprihodujući krediti, znači krediti koji se ne vraćaju, koji se ne vraćaju, koji imaju problema u povrati, u grčkim bankama, znači to je izvješće prema 3. kvartalu 2018. g. koje je provela EU komisija da bi mogla uspostaviti, u konačnici, zato je ona stavila taj rok do 2018. g. MPL na razini Grčke 43,5%. Skoro pola kredita se u Grčkoj ne vraća. Onda kad govorimo o Cipru, imate 21,8%, onda kad govorimo u Portugalu 11,3% MPL-ovi, Italija 9,5%. I onda imate, s druge strane, zemlje kao što su Finska, imate 1,1, Švedska, 1,2, Slovenija 6,9, Hrvatska negdje oko 7,8 razini tih MPL-ove i onda vidite na razini europski, imate različitu strukturu portfelja banaka i njihovih loših plasmana, a ovi zapravo depoziti u konačnici, ukoliko bi došlo do propasti banaka bi trebali osiguravati ove loše politike tih banaka i sada iz ovoga cijeloga, te sheme osiguranja depozita, vidimo da je to vrlo težak i dugotrajan proces. Npr. bez obzira što Hrvatska ima na razini 7,8% tih MPL-ova gdje su uključeno loši plasmani i prema poduzećima i prema građanima, Hrvatska ima najveći udio npr. pokrivenosti tih plasmana tim rezervacijama. Znači nekako najstabilniji financijski sustav, dok neke druge zemlje su na razini 35%, a npr. Hrvatska je 75% pokrivenosti tih plasmana koji su loši i sad samo kad vidite strukturu bankarskih, bankovne bilance unutar EU, onda dolazite do ovoga problema koliko je teško i zašto EU komisija je rekao da će tek nakon 8 godina profunkcionirati taj Jedinstveni sanacijski mehanizam jer kada počnu, ako se dogodi bilo kakav šok, a vidjeli smo samo utjecaj ovoga korona virusa na hrvatsko tržište kapitala. Suludo. Suludo. Ovo što se sad u Hrvatskoj događa je suludo vezano za hrvatsko tržište kapitala. Potonuli su u jednom danu 5%. 5% su potonuli, ne daj Bože da se to proširi dalje, znači panika loših vijesti je puno brža nego panika virusa. I sada, na financijske šokove, a vidite kakvi su financijski šokovi, kako se može dogoditi u Hrvatskoj, što nema veze sa tržištem kapitala, znači nema veze ovo što se tu događa sa Hrvatskom na tržištu kapitala, kako može napraviti lančanu reakciju, kako može biti lančana reakcija i prema financijskim institucijama i prema poduzećima i zato je dobro jer Hrvatska je premala, da bi mogla biti izolirana. Premala je i zato je dobro da smo u ovakvim mehanizmima. Ovo je dobro za Hrvatsku. Ovo ne treba plašiti ljude da ulazimo, da gubimo neki dio svog suvereniteta. Znači mi, ovo je dobro zbog kojega razloga, zato što smo premalo svog kapitala, a danas smo rekli da ga imamo samo 600 milijuna, u odnosu na 200 milijardi, da nam se dogodi bilo kakav, mi ne bi mogli to isplatiti. Ukoliko smo dio jedinstvenog mehanizma, ukoliko smo dio, vidite kako su građani povezani, da netko tko i dođe iz Kine, iz Italije, zarazi Hrvatsku. Zamislite kako je, kako kapital ide. On ide 10 ili 100 puta brže nego što idu građani. I jednostavno se ne možete .../nerazumljivo/... staviti, pogotovo kod tržišta kapitala, ne možete staviti nikakve žice na granicu i zbog toga je sustav mehanizama koji unutar EU još uvijek ima velike prijepore, vjerujte mi, puno više nego što mi ovdje imamo u Hrvatskoj prijepore. Zato što nije lako Nijemcima reći da će moći pokrivati, morati pokrivati ukoliko su banke u Grčkoj loše, da će oni morati iz Jedinstvenog sanacijskog fonda pokrivati loše plasmane banaka u Grčkoj. To nije lako ni u njemačkom parlamentu provesti ni u francuskom parlamentu, a njihovi plasmani su na 2%. Zato što, budući da smo mala ekonomija, integrirana, koristimo dobrobiti EU, smatramo da treba otvoreno reći da su ovo neki pozitivni, da 100 tisuća eura je u korist hrvatskih građana osigurano, da je to zapravo donijela upravo u tom nekakvom dijelu direktive, što smo pristupili, da će nam se dio, što će banke u konačnici, neće više ići na teret hrvatskih građana, nego na teret banaka, da će oni morati još više odvajati u te fondove, da će hrvatsko gospodarstvo biti otpornije na ovakve šokove koje smo imali prije neki dan koji jednostavno ne možemo objasniti. Ne možemo objasniti kako nam se dogodilo da nam je pao Crobex koji inače imamo loše financijsko tržište integrirano, da nam se dogodio, američke burze rastu, druge burze rastu, naše pali 5%. Vidite koliko smo mala ekonomija, koliko smo osjetljiva ekonomija, koliko smo osjetljivi za turizam i naše integriranje u ovom djelu, mi smo statistička greška na razini EU-a i mi tu vučemo koristi članstva u EU-u. Zahvaljujem.
Ovime smo došli do kraja rasprava klubova, sada prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je trebao govoriti kolega Gordan Maras međutim nema ga pa gubi pravo govora i po ovoj točci općenito i nakon toga ide poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovani građani, vidite po broju prijavljenih da prave oporbe u Hrvatskom saboru kada su u pitanju ključna pitanja, nema. Evo maloprije smo čuli čak na moje iznenađenje i predstavnika SDP-a koji se smatraju najvećom oporbom u Saboru, da oni imaju identično gledište po ovom pitanju kao i HDZ-ova koalicijska skupina, potpuno isto. I to je recimo zanimljivo. To ustvari govori, potvrđuje ono što govorim već nekoliko godina, da su te dvije stranke već odavno trebale biti velika koalicija jer kada je u pitanju svađa oko toga kakvu ko lutku spaljuje za fašnik, kako se ploče pišu ili podjela partizani-ustaše itd., e onda to je plodno tlo, onda se okupi ovdje veliki broj zastupnika ali kada je rasprava o ključnim pitanjima hrvatskog gospodarstva, države i naroda kao što je pitanje stanja u EU-u, kao što je pitanje uvesti euro ili ne, odnosno kada ga uopće uvesti, e vidite, onda nema razgovora, onda nema razgovora, zašto? Jer su te vladajuće ekipe koje su dosad vodile Hrvatsku, one su naprosto izvršavale, puki izvršitelji nalogodavaca iz Bruxellesa i Frankfurta. Vidite, to je naša realnost i ono što se događa ali da je ne bi ostao na razini onoga da neko kaže evo ovaj govori neke ideološke fraze, ja ću govoriti u nastavku znači ovoga svoga vremena samo u argumentima. Visite, stupanj koncentracije banaka u EU-u je postao nepodnošljiv, najvećih 4, 5 banaka u pravilu drže 70 do 80%, 65 do 80% ukupnog bankarskog tržišta. U Hrvatskoj 5 najvećih banaka drži 81% ukupne imovine bankarskog sustava, 90% banaka u Hrvatskoj su u stranom vlasništvu. Mi smo ovdje čuli tehnička izlaganja koja se svode na prepričavanje što piše u prijedlogu ovoga zakona a da nema, nije bilo ni trunke politekonomskog pristupa kako će se to odražavati na hrvatsko gospodarstvo, položaj hrvatskih građana i stabilnost hrvatske države i naroda. Znači nema tog pristupa već se iznose jednostavno tehnički detalji koji su nama poznati, to može svako pročitati. Dakle, moramo smanjiti koncentraciju u hrvatskom bankarstvu. Nadalje, stav stranke Promijenimo Hrvatsku i mi ćemo to napraviti jest da u narednih nekoliko godina, najmanje 50% banaka u Hrvatskoj će morati biti u domaćem vlasništvu, to su naučile taj primjer što znači imati odnosno izgubit banke, Mađarska, Poljska, one su također imale 80, 90% banaka u stranom vlasništvu, sada su vratile udio domaćeg vlasništva, što privatnog, što državnog na 50% i više. Nadalje, ovdje se ne govori dakle kaže se da će se supervizija provoditi prema najvećim bankama, negdje prema onima koji imaju 30 milijardi eura bilancu i više, u Hrvatskoj pošto je mala zemlja manje a što će biti s malim bankama? Male banke sistematski se uništavaju u Hrvatskoj već jedno 15-ak godina. Ponavljam ono što sam maloprije rekao, vi gurate pristupanje Hrvatske u bankovnu uniju i tečajni mehanizam ERM II u pravo zbog toga što su to preduvjeti za brzo uvođenje, da što prije uvedete euro a ponavljam, nismo spremni za uvođenje eura, nemojte obmanjivati hrvatske građane i javnost, ja vam to govorim kao političar i kao ekonomski stručnjak, zašto, jer Hrvatska godinama ima fundamentalne neravnoteže u ekonomiji. Što je fundamentalna neravnoteža? To znači kad imate kontinuirani deficit u vanjsko trgovinskoj bilanci. A proteklih 10 g. Hrvatska je zabilježila 700 milijardi kuna deficita kumulativno u trgovini sa svijetom u međunarodnoj razmjeni. 700 milijardi kuna, znači svake godine u prosjeku 70 milijardi kuna. Nije točno kad premijer govori sa svojim ministrima da ste smanjili javni dug, gospodo, preuzeli ste državu kad je bila zadužena 284 milijarde kuna, javni dug, sada iznosi 298 milijardi a niste tome pridodali 9 milijardi dugova u zdravstvu, niste tome pridodali barem još 10, 12 milijardi dugova trgovačkih društava u vlasništvu lokalne uprave kao što je Zagrebački holding i dalje. Nije točno da ste smanjili vanjski dug, niste ga smanjili za euro, vi ste ga preuzeli kada je bio 40 milijardi eura, vanjski dug Hrvatske, a on sada iznosi 43 milijarde eura, znači povećali ste ga za 3 milijarde. Prema tome, mi smo u fundamentalnim neravnotežama i svako ko je pametan u EU, on će nas odbiti. Usprkos nevjerojatnih odnosno nepromišljenih nakana da se to napravi brzo. Ja znam da je za jedan broj vas pitanje uvođenja eura tehničko pitanje, zašto, pa zato što očito najvećim djelom, znam da niste ekonomisti pa ne razumijete dovoljno jel je sa pozicije građanina to zaista tehničko pitanje međutim s pozicije gospodarstva gdje je tečajna politika izuzetno važna, to je ključno pitanje. Kako to vidio? Pa evo dragi građani, prema rezultatima instituta znači udruženih sindikata EU-a, pokazalo se da je Hrvatska među 5 zemalja gdje se realna plaća u zadnjih 10 g. najviše smanjila, realna kupovna moć, ona je u Hrvatskoj pala za 5%. Pa znači usprkos tome što se stječe dojam da plaće rastu, ali realna kupovna moć se smanjila 5%, zašto? Zato što Hrvatska 25 g. provodi politiku nerealnog tečaja, fiksnog deviznog tečaja i pošto taj tečaj ne može pomoći on šteti izvozu onda jedini način da se povećava konkurentnost je da poduzetnici smanjuju plaće svojim radnicima. To se naziva interna devalvacija. Jeste li spremni za to? A ja vam poručujem s ovog mjesta, brzo uvođenje EUR-a, nepromišljeno dovest će do porasta cijena, znači imat ćemo hrvatske plaće, a europske cijene. Jeste li spremni za to? Dakle promislite dobro. Pa naravno da ovi ovdje koji sjede i drugi koji, njima je svejedno, oni imaju visoke plaće, njima možete uvest koji hoćete valutu, njima je svejedno, ali dragi građani vi odnosno mi nismo u istoj poziciji. Ukoliko stvari ne budu išle kako treba zaista ćemo pokrenuti referendum po pitanju EUR-a jer ovo je jedna nesuvisla politika. Mi vidimo da je ideja EU definitivno ugrožena, da ona se ne ostvaruje u smislu unije suverenih naroda i država, nego ovo je postala unija suverenog kapitala i financijske oligarhije koja će zaista upropastiti ovu inače jednu humanu i jednu dobru, dobru ideju. Međutim, daleko veći problem od ovog pitanja osiguranja depozita načina sanacije banaka u bankarskoj uniji je kreditna politika banaka. Ona je u Hrvatskoj vrlo problematična, da ne kažem pogubna. Zašto? Jer hrvatske banke one financiraju, kreditiraju najviše stanovništvo. Znači ukupni krediti stanovništvu iznose 60%, a ukupni krediti poslovnom sektoru jedva 40%. Znači u prijevodu, ako financirate više potrošnju od proizvodnje onda pilite granu na kojoj se sjedi. Dakle, prošle godine sve su banke poljoprivredi, svima koji rade u poljoprivredi odobrile jedva 5,5 milijardi kuna. Industrija se sve manje financira, sve se više financira turizam, trgovina, znači bankarski sustav je u proteklih 15-20 godina temeljito promijenio privrednu strukturu u Hrvatskoj. To su pitanja o kojima moramo pričati i način na koji moramo pričati. Naravno, to nećete čuti ovdje od dvije stranke koje su vodile Hrvatsku do sada, oni će hvaliti ovo. Zašto? Jer vide koliko su satrli hrvatsko gospodarstvo i sad žele odgovornost prebaciti na Bruxelles, Frankfurt ili već bilo gdje u EU. Zato mi, koji smo prava oporba i ljudi koji imaju znanja mi smo dužni odgovoriti, upozoriti na ova pitanja i da vidimo kuda stvari idu. Na kraju krajeva, ako sustav funkcionira kako treba, članica smo EU, zašto je EU dopustila da se u Hrvatskoj pere novac u Zagrebačkoj banci? Pitanje u kojim bankama se još oprao, a da ne znamo. Pozivam HNB da hitno objavi, tko je, kada i koliko opravo novca u Zagrebačkoj banci. Neka objavi najvažnije zaključke iz nalaza, ne zašto ih skriva, proglašava da ne može zbog sudova, zbog ovoga, zbog onoga. Vidite rekao sam uz pravosuđe da je je HNB drugi najveći destabilizator hrvatskog gospodarstva i društva. Poštovani građani, možemo to sve skupa riješiti na izborima, pozivam vas da konačno sa scene maknemo one koji upropaštavaju Hrvatsku. Hvala.
Imamo repliku. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinović, dakle vi s pravom se pitate kako je izostala rasprava vezano za uvođenje EUR-a međutim jasno je sad posve i tu se s vama ne slažem, nema rasprave oko uvođenja EUR-a, EUR-o će se uvesti, u tom smjeru se ide i čak predstavnici Vlade kažu kako je to, to je jasno rekao ministar Marić kako je samim pristupnim ugovorom definirano da će Hrvatska uvesti EUR-o. E sad, vi se s pravom pitate što to znači za hrvatsko gospodarstvo, za hrvatske građane. Ako raste BDP onda od njega najviše koristi imaju oni najbogatiji, ako BDP počne padati najviše to osjete najsiromašniji. I to je strah zapravo od uvođenja EUR-a. Nije strah ako nama budu stvari krenule na bolje, ako BDP bude rastao, novca će biti, banka će tad dat novac, ali ako bude krenulo po zlu, banke su centralizirane, sve će se zajedno okupiti u jednu, jedan ajmo reći ovako konzorcij i oni neće dati više novaca onima kojima je potreban za razvoj gospodarstva i tu će biti problem.
Izvolite odgovor.
Hvala kolega Žagar na pitanju, vi ste utvrdili ključnu stvar s kojom se slažem da je EU skup heterogenih država gospodarstava gdje imamo najjača gospodarstva i najslabija. Prema tome, pa zato i govorim stalno i tražimo to je pitanje zdrave pameti, nije problem kad je dobra situacija, međutim kad dođe do vanjskog šoka, do ekonomske i financijske krize nastradat će najviše oni najsiromašniji. Pa to smo vidjeli na primjeru Grčke kada joj nisu htjeli pomoći, a ono što su joj pomogli još su je više zakucali, znači gurnuli u živo, u živo blato. Grčka, Grčkoj samo dragi Bog može pomoći. Oni su ponovo povećali javni dug sa 170 na 183%, znači tamo nema rješenja. Zato je važno da se vratimo zdravoj logici i nije točno da mi moramo uvesti EUR-o, potpisali smo da treba, ali ne piše precizno kada. Možemo za 5, 10, 20, 50 godina, tako je potpisale i druge zemlje i oni čekaju, ali ne želje srljati poput Češke, Poljske, Mađarske, Rumunjske itd.
Ovime smo došli do kraja rasprave, zaključujem ju i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijskih fond, drugo čitanje, P.Z. broj 842. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 100 za, 6 suzdržanih i 3 protiv donesen Zakon o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijskih fond.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, od kako je 2015. godine donesen novi Zakon o policiji tim zakonom je predviđeno da postoji ova vrsta povjerenstva koja prati i procjenjuje, analizira pritužbe u radu MUP-a. Od 2015. pa praktički do današnjega dana, dakle 5 godina od usvojenog zakona mi to povjerenstvo nismo imali. Ono se nije moglo oformiti unatoč tome što je u nekoliko navrata raspisivan javni poziv, ali interesa za to nije bilo naprosto zbog toga što većina ljudi koji bi se prijavljivali nisu imali osnova da to čine, da netko tko dolazi iz Osijeka ili Vukovara ili Pule ili Rijeke sam snosi svoje troškove putovanja za dolazak na sjednicu, sam troši svoje vrijeme i svoj dan i do 2019. godine kada je izvršena izmjena i dopuna zakona onda su stečeni uvjeti da se osiguraju naknade za članove ovih povjerenstava. Dakle, odbor koji je prema Poslovniku Hrvatskoga sabora tijelo ovoga Sabora koje raspisuje javni poziv koje obrađuje pristigle prijave i koje odlučuje o tome koji od kandidatkinja i kandidata ispunjavaju u najvećem i najboljem stupnju uvjete za članstvo u ovom povjerenstvu. To radi od 10. mjeseca prošle godine pa evo do danas. Dakle, temeljem javnog poziva prijavilo se 26 kandidatkinja i kandidata. Od tih 26 kandidatkinja i kandidata 11 je ispunjavalo uvjete. U kom smislu? Ili u smislu toga da su podnijeli potpune prijave u skladu sa pravilima propisanim u javnom pozivu ili da su te prijave bile predane na vrijeme. I treći uvjet koji je propisan zakonom, a to je da osobe nisu kažnjavanje ili da se protiv njih ne vodi kazneni postupak. Da osobe nisu kažnjavanje, stručne službe odbora su bile dužne provjeriti kod Ministarstva pravosuđa i Ministarstvo pravosuđa je dostavilo podatke o tome da li je netko od kandidatkinja ili kandidata bio kažnjavan bilo kazneno ili prekršajno. A same kandidatkinje i kandidati su bili dužni dostaviti potvrdu o tome da se protiv njih ne vodi kazneni postupak, ne samo kazneni nego i prekršajni ili bilo koja druga vrsta zakonom predviđenog postupka. I od tih 11 kandidatkinja i kandidata odbor je na svojoj 37. sjednici od 23. siječnja 2019. godine jednoglasnom odlukom predložio ovom Saboru da doc.dr. Teo Giljević, Dubravka Grozdanović, Milan Jurković, Tonči Majica, doc.dr. Aleksandar Maršavelski, Nenad Rukavina, Marijan Šuperina, Evelin Tonković, Tibor Varga budu te kandidatkinje i kandidati koje bi ovaj Sabor trebao prihvatiti kao prvi sastav povjerenstva koji će pratiti rad po pritužbama po radu u MUP-u temeljem Zakona o policiji. Mislimo da je to iznimno značajno da se nakon pet godina donese ova vrsta odluke da se imenuje ovo povjerenstvo i da svi oni koji su ulagali pritužbe, svi oni koji su imali prigovore na rad u MUP-u imaju adresu koja će analizirati te pritužbe i koja će onda u skladu sa svojim ovlastima informirati Odbor za ljudska prava, Sabor, a istovremeno naravno to povjerenstvo komunicirati sa nadležnim službama samoga MUP-a u cilju ukoliko su pritužbe prepoznaju kao opravdane otklanjanja razloga zbog koga pojedinci ili pripadnici pojedinih grupacija iznose te pritužbe. Dakle, jedno tijelo građanskoga i stručnoga nadzora nad mogućim povredama zakonitosti ili prava onih koji rade u MUP-u je iznimno važno za ovaj Sabor, iznimno važno za funkcioniranje ovoga segmenta vlasti u RH. Pa vas stoga kolegice i kolege pozivam da nakon rasprave usvojite ovaj prijedlog o sastavu komisije odnosno povjerenstva kako bi ono konačno nakon pet godina moglo početi funkcionirati. Hvala vam.
Imamo dvije replike, poštovani kolega Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Pupovac. Radi se uistinu o ljudima koje predlažete i koje odbor predlaže s ozbiljnim životopisom i sa jednim životnim i profesionalnim integritetom. Međutim, prema čl. 5. Zakona o policiji kojim je uglavnom definiran rad povjerenstva čini mi se da se njihova uloga iscrpljuje isključivo u tome da pošalju jednu vrstu etičkog apela, da na kraju opet čitav postupak pritužbe i odluke jel pritužba opravdana ili nije, ostaje u rukama policije, napravimo dvostruki krug, demonstrirajmo jednu vrstu etničnosti i povjerenstvo svodimo na tijelo koje proizvodi apele i upućuje ih nadležnom saborskom odboru i Saboru, čini mi se da bi trebalo ojačati rad povjerenstva.
Hvala vam. Želite odgovor? Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani kolega Vučetiću, ja mislim da je vaša briga oko ovlasti rada ovoga povjerenstva opravdana ali ovaj odbor nije imao priliku da može značajnije izmijeniti tu vrstu odnosno taj dio zakona, taj članak međutim ovaj odbor će biti sasvim sigurno posvećen nalazima ovoga povjerenstva i neće pustiti povjerenstvo da se samo snalazi u komunikaciji sa ministarstvom i u radu sa ministarstvu već će to uzeti kao dio i svojih važnih, bitnih supstancijalnih obaveza jer je ovo jedna od ključnih ovlasti koje ovaj odbor ima, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i stalo nam je da to povjerenstvo profunkcionira.
Druga replika, kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pupovac, dakle ovu vam repliku upućujem prije svega kao kolegi u Hrvatskom saboru ne kao predsjedniku odbora. Naime, spomenuli ste ključnu godinu 2015., izmjenu zakona, dakle do tad su bila, bila je namjera ustrojiti povjerenstvo po policijskim upravama, međutim to je izostalo, vi ste naveli jedan od razloga što je sigurno sad u ovim izmjenama je omogućilo da se povjerenstvo oformira, to je naknada članovima, mislim da je to priječilo i rad u pojedinim policijskim upravama jer se vrlo mali broj kandidata javio a to je jedini način da civilno društvo kontrolira rad policije i zanima me čisto evo vaše mišljenje, može li se u budućnosti očekivati prije svega i prijedlogom evo i nadležnog odbora, da se ipak da zažive povjerenstva na razinama županija, dakle policijskih uprava jer to bi bio direktan korak građana sa postupanjima policije ne samo u smislu u njihovom nadzoru nego i suradnji sa policijskim službenicima?
Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Žagar, Odbor za ljudska prava će pažljivo analizirati izvještaje o radu ovoga povjerenstva i ukoliko bude ustanovljeno, a ovo povjerenstvo iako je prvo, iako je oformljeno nakon više pokušaja, po našem mišljenju ima dobar sastav, dobra sastav u pogledu balansa između stručnjaka, eksperta, pripadnika akademske zajednice u našoj zemlji i istovremeno ljudi koji su profesionalci, koji su ili bili ili još uvijek su dio policijskog sustava i ljudi koji su poznavaoci toga kako funkcionira državni sustav i državni aparata općenito. I mislimo da je to dobro a analizom ćemo ustanoviti da li je potrebno da se napravi ovo o čemu vi govorite i pokrenut ćemo takav postupak ukoliko se ustanovi da je potrebno.
Hvala vam. Sada ćemo prijeći na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Dražen Srpak, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolege zastupnici. Imenovanje članova Povjerenstva za rad po pritužbama u MUP-u je od velikog značaja za pravilno funkcioniranje toga sustava. Vjerovatno bi trebalo s obzirom na težak posao koji rade policijski službenici čak i ustrojiti povjerenstvo za pohvale tih istih pogotovo danas kad evo smo u vremenima koja su vrlo komplicirana i zbog izbjeglica a sada i zbog korona virusa gdje su direktno ljudi izloženi na samom graničnom prijelazu na kojem sam i osobno godinama radio u raznoraznim ugrozama. Zakonom o policiji, točnije čl. 5. se određuje da Povjerenstvo za rješavanje pritužbi za rad u policiji čini 9 predstavnika građana a koje imenuje i razrješava Hrvatski sabor kojem prijedlog daje Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Temeljem gore navedenog članka spomenutog zakona, članovi povjerenstva biraju se temeljem javnog poziva, na temelju prijedloga organizacija civilnog društva, organizacija stručne javnosti i nevladine organizacije ili su se osobno javili na javni poziv. Da se članovi povjerenstva imenuju na vrijeme od 4 g. s mogućnošću ponovno imenovanja, određeno je odredbom čl. 5. d. Zakona o policiji. Navedenim člankom određeno je za člana povjerenstva ne može biti imenovana osoba koja nije državljanin RH, koja je član političke stranke, koja je bila osuđena ili se protiv nje vodi kazneni postupak za kazneno djelo koje se progoni po službenoj dužnosti, koja je osuđena ili se protiv nje vodi postupak za prekršaj s obilježjem nasilja ili za teži prekršaj za koji je propisana kazna zatvora. Na 34. sjednici kao što je rekao i prije predsjednik tog odbora, g. Pupovac, za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, utvrđen je tekst javnog poziva za podnošenje prijedloga za imenovanje članova Povjerenstva za rad po pritužbama u MUP-u. Isti je objavljen i u Narodnim novinama i na stranicama Hrvatskog sabora u listopadu 2019. godine. Na javni poziv pristiglo je 26 prijava, analizu svih pristiglih prijava izvršila je radna skupina koja je bila osnovana zaključkom odbora te se utvrdilo da je od 26, 11 pravovaljanih i odboru se predložilo 9 kandidata za članove Povjerenstva za rad po pritužbama u MUP-u. Na 37. sjednici održanoj 23. siječnja, nakon rasprave, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora, jednoglasno je sa 9 glasova „za“ utvrdio prijedlog odluke o imenovanju tih članova za rad po pritužbama u MUP-u. Nadalje ću ustvrditi tko su predloženi članovi i sa kojim referencama, to su uglavnom ljudi sa pravnim fakultetom, sa iskustvom u MUP-u, u Hrvatskoj vojsci, u civilnom društvu, znači doc.dr.sc. Teo Giljević, Dubravka Grozdanović, Milan Jurković, Tonči Majica, doc.dr.sc. Aleksandar Maršavelski, Nenad Rukavina, Marijan Šuperina, Evelin Tonković i Tibor Varga, na temelju iznesenog jasno je da se radi o kandidatima koji svojom izobrazbom i iskustvom mogu odgovoriti postavljenoj ulozi zaštite građana, ali i policijskih službenika jer prečesto su pritužbe i neutemeljene i na taj način se mogu riješiti možebitni sporovi u postupanju. Klub HDZ-a će ovaj prijedlog podržati. Hvala lijepa.
Sada je na redu gospodin Ranko Ostojić ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Izuzetno je važno da napokon napravimo korak po pitanju imenovanja članova Povjerenstva za rad po pritužbama MUP-a. Želio bih također napomenuti da ovo nije jedino tijelo koje nadzire rad u policiji i namjere koje su bile vezano za tijela koja bi nadzirala rad policije čak i u policijskim upravama pa se to mijenjalo u zakonskim rješenjima, namjera je bila da se civilno društvo koje ima svoj ustroj, interes, udruge itd., čak se i financira između ostaloga u tom segmentu i za taj dio posla očekivanje je bilo da bi njihov interes trebao biti između ostaloga da sudjeluju i u radu i u nadzoru nad radom policije. Očito da ta namjera nije prošla, evo vidite u ostalom iz podataka nakon izmjene zakona da je stiglo 26 prijava, 11 da je bilo važećih od toga je 9 osoba predloženo, to samo govori da nema šanse da se može očekivat da bi eventualno sve one udruge civilnog društva koje napominjem imaju čak i projekte ili se sufinanciraju iz državnih, općinskih ili sličnih fondova možda mogli to raditi i bez opterećenja proračuna. Međutim, ta namjera očito se danas vadi kao mogućnost da radi toga nismo imali dugo vremena povjerenstvo. A ja bi na iskustvu Vijeća za građanski nadzor rada sigurnosnih sustava rekao da je to kontinuirano bila, sada ću reći opstrukcija između ostaloga da se ne dogodi da postoje tijela koja bi mogla biti od koristi svim onim građanima koji žele dat žalbu, predstavku i da onda to tijelo može utvrditi da li je nešto utemeljeno ili ne. Što se tiče povjerenstva koje je definirano Zakonom o policiji o rješavanju pritužbi na rad policijskih službenika, uvijek postoji mogućnost da se ima dodatno naprave ovlasti da im se osigura mogućnost da mogu više toga napravit. Ja isto tako moram izraziti skepsu da će možda biti situacija u kojima će biti nedostupni određeni dokumenti. Evo između ostaloga na jednoj jednostavnoj stvari, a to je da u MUP-u ukoliko nemate certifikat ili sigurnosnu provjeru itd. ne možete uć bez obzira što ste parlamentarni nadzor, nećete moć dobiti određene podatke i to je jedno područje koje bi trebalo regulirati. U Vijeću za građanski nadzor nakon imenovanja provodi se sigurnosna provjera i to temeljna sigurnosna provjera za sve članove i tek onda mogu pristupati svim klasificiranim dokumentima i time imaju jaču snagu odnosno u boljim su uvjetima da mogu zaista provjeriti određene predstavke odnosno ono na što se građani pritužuju. Što se tiče ljudi i Odbora za ljudska prava, ja moram reći i istać da bez obzira što Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost matično radno tijelo i po našem Poslovniku pa čak i ovome dijelu nadležnosti ovo je bilo rješenje koje je napravljeno upravo sa ciljem da bi se ojačala civilna kontrola. Naime, postoji niz sustava koji kontroliraju rad policijskih službenika i jedan je gdje policija sama sebe kontrolira, to su odjeli unutar policijskih uprava koji postoji, koji utvrđuju zakonitost rada policijskih službenika. Drugo odgovornost čelnika unutar policijskih uprava koji moraju opravdat uporabu prvenstveno sredstava prisile kod takvih postupanja. Treći dio su naravno i povjerenstva za žalbe, ali moram reći i ministrova ovlast, a to je da temeljem unutarnje kontrole može provjeravat određene predstavke i ono šta građani smatraju da im je povrijeđeno eventualno pravo. Daljnji dio je naravno parlamentarni nadzor kroz Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost koji za razliku od svih drugih tijela ima pravo uvida u sve dokumente. To je situacija u kojoj se parlamentarni nadzor i može provoditi, između ostaloga uskoro ćemo imat i neposredni nadzor koji će se odvijati u Hrvatskoj policiji temeljem odluke Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Sve to skupa daje ipak jednu na papiru prilično dobru sliku, ali dosta slučajeva je bilo u kojima smo se mogli uvjeriti da građani izražavaju nezadovoljstvo, a ja smatram da je iz svega ovoga najvažnije naravno i ciljevi su izgradnja povjerenja u institucije države. MUP i Ravnateljstvo policije prije svega moraju biti zainteresirani da imaju šta kvalitetniji nadzor, to je njima pomoć, a ne nekakav kontrolor nadzornik koji će im praviti problem. Zato mislim da je jako važno da shvatimo da je evo čak i Hrvatska u ovom trenutku predsjedava tijekom koje kontrolira Europol, znači europsku policiju, agenciju koja je formirana od strane Europske komisije i koja postoji u EU, pa je sasvim logično da ne otežemo više i treba zaista napraviti ovaj civilni dio postupanja odnosno civilni dio za eventualno rješavanje pritužbi. Ja bi se poslužio samo onim jednim slučajem koji smo imali vezano za novinarku Klancir kao dobar primjer koliko je zapravo važno da u javnosti nešto šta postane izuzetno bitna tema bude riješeno upravo temeljem povjerenstva za rad po pritužbama koje će na neki način bit poluga i nama saborskim zastupnicima da dobijemo uvid je li negdje povrijeđena ili nije. Svatko ima svoj način gledanja, ali ja tvrdim na kraju da je jako bitno da represivni sustav ima svoju kvalitetnu kontrolu i da je to u interesu istog tog sustava jer se time vraća sigurnost i povjerenje. Još bih napomenuo jednu bitnu stvar, a to je pitanje zaštite ljudskih prava. U ovom trenutku kad imamo jako puno novinskih članaka, informacija i svega ostaloga koji dolaze upravo ovo jesu načini na koji se mogu provjeriti pritužbe odnosno da li je neka primjedba na mjestu ili nije. Stoga, podržavamo bez obzira na to što su ograničene mogućosti samog odbora, podržavamo formiranje povjerenstava za rad po pritužbama i vjerujem da će to otklonit brojne situacije koje su do sada bile apsolutno nepokrivene. I još ću samo jednu stvar navest, hrvatska policija u situaciji bez obzira što smo izmijenili zakon koji je pružao mogućnost da puno toga bude nepokriveno, konkretno govorim o izlistima telefonskih brojeva da pitanje klopke, zamke ili eventualnoga mogućnosti legalnoga praćenja samo nalogom ravnatelja hrvatske policije više ne bude kao mogućnost jer je to bila naravno zamka i mogućnost da to bude zloupotrebljeno. Danas je i te kako potrebno pogotovo u situaciji šta se ne provodi odredba, uredba vezano za telefonske brojeve, vi morate znati da u Hrvatskoj još uvijek nema funkcioniranja vjerojatno pritiskom od strane velikih teleoperatera koji ne mijenjaju svoj stav i danas još uvijek možete karticu prepaid kupit kako vas je god volja na bilo kojem kiosku ili trgovini, ja se čudim kako još na ulici ne prodaju. To naravno nije moguće u nekim drugim zemljama, a razlozi su vrlo jednostavni, a to je nije pitanje kontrole i big brothera, nego je pitanje da ti u Italiji možeš kupiti telefonsku karticu bez ikakvo problema prepaid ali moraš, mora se znat tko ju je kupio i na koga glasi. Ovako dolazite do situacija da se provode 10-tine tisuća kontrola brojeva telefonskih od strane OTC-a temeljem zahtjeva hrvatske policije, šta je logično, pokušavaju pronaći veze i kontakte onih koji se bave kriminalom, koji naravno imaju tu prednost koju im je država ne provodeći uredbu zapravo omogućila, a to je da prepaid karticom osiguraju svoju jednostavnu komunikaciju koju je teško ulovit i koju je teško zapravo naći. Stoga u novinama vrlo često pročitate da je pronađeno 40 telefončića ili prepaidova ili nemam poima sličnih situacija, to samo govori o tome da je ovo još jedna od varijanti u kojima smo zaboravljajući provodit zakon i misleći da je to ovaj sloboda išli u krivom pravcu. A ja mislim da pitanje kupovine prepaida bez ikakvog problema bilo tko od nas da da svoju osobnu kartu i da se zna tko ju je kupio bi bio jedan isto tako značajan i dobar korak u postupanju koje bi olakšalo onda naravno rad i policiji i bilo bi puno jednostavnije zapravo to kontrolirati. Još jednom što se tiče povjerenstva za rješavanje pritužbi, bez obzira na to što su prošle godine oko toga vjerujem da je ovo početak daljnje izgradnje civilne kontrole uz naravno traženje da i pitanje parlamentarne kontrole i svih drugih bude na što jačem nivou. Ponavljam, to je u interesu upravo represivnog sustava odnosno konkretno policije i time se jača sigurnost i povjerenje. Zahvaljujem.
Sada su na redu pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Stevo Culej, nema ga, gubi pravo. Drugi je gospodin Gordan Maras, nema ga, gubi pravo. Treći je gospodin Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Htio bih samo reći par rečenica vezno uz ovo važno povjerenstvo čiji se sastav predlaže ovom odlukom na temelju prijedloga Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Naime, evo prije svega kažem da ću, prije svega da kažem da ću ovo, ovu odluku podržati jer smatram da se radi ovdje o ljudima koji imaju i stručni i svakakav drugi kapacitet da obave ovaj posao koji im Hrvatski sabor namjenjuje. Druga stvar koju želim reći da u RH policija obavlja značajnu zadaću i da postupanja policije u skladu sa njihovim ovlastima moraju biti iznimno, iznimno kontrolirana i u tom smislu je važan civilan nadzor. Mi zapravo ovim današnjim prijedlogom imamo treću varijantu koja se od 2012. na ovamo protegla. 2011. bilo je, bila je kriva procjena opterećenja članova povjerenstva i opsega zadaća koje oni imaju tako da se zapravo vidjelo da oni ne mogu toliki, toliki opseg posla obaviti pa se izmjenama kasnije išlo ublažiti tu pojavu pa se predvidjelo osnivanje povjerenstava po policijskim upravama što se onda još više dodatno zakompliciralo stvar jer se nije moglo jednostavno imenovati toliki broj povjerenstava. I sad se našlo na kraju jedno rješenje imenovanjem centralne komisije na razini države od 9 članova, što svakako treba pozdraviti. 9 ljudi koji će ne samo nadzirati rad policije, već prije svega u skladu i s onim što policija ima u svom nazivu, što piše na njihovim službenim vozilima sigurnost i povjerenje koji će omogućiti svojim radom da se prije svega ima povjerenje u rad policije. Jer kolega Ostojić je s pravom sad u raspravi spomenuo i medijske natpise i doista po pojedinim slučajevima postupanja policije u javnosti se stječe dojam da se rad policije ne nadzire u dovoljnoj mjeri i da policajci rade sukladno svojim nahođenjima, a ne onome što im zakon propisuje. I upravo ovakav način nadzora i suradnje s policijom preko ovog povjerenstva će biti izuzetno dobar, ako naravno povjerenstvo obavi svoj posao jer ne smijemo zaboraviti da policijski posao je sve samo nije jednostavan posao. U tom smislu još jedanput naglašavam rad ovog povjerenstva, međutim ono što me sad brine u ovom trenutku, a nije nam do kraja jasno što je to što će ovo povjerenstvo ili na koji način će ono moć aktivnije djelovati kad utvrdi određene prekršaje u postupanju policije, dakle pritužbe građana gdje su povrijeđena njihova ljudska prava, na koji način će moći se uključiti da bi se sankcionirali oni koji su to napravili, ali što je još važnije da bi se spriječilo ili preveniralo daljnje takvo krivo postupanje policije čijim postupanjem su ugrožena ljudska prava. To je mislim ključna zadaća povjerenstva i ako na taj način postavimo i ulogu i zadaću ovog povjerenstva onda smo na dobrom putu da svi u RH se brinu oko ključnog pitanja, a to je sigurnost građana i zaštita ljudskih prava, ljudskih prava kako policajaca službenika u MUP-u, a tako i onih građana prema kojima policija postupa. I na kraju da zaključim, podržat ću ovaj prijedlog. Hvala.
Gospodin Ostojić, replika.
Štovani kolega Žagar. Jedan je monopol fizičke prisile podrazumijeva između ostaloga da policija primjenjuje zakonito određena sredstva prisile. Jedna od bitnih stvari koje ste istakli upravo u tom dijelu je, a to je da treba obraniti policijskog službenika koji svoj posao radi na temelju zakona i sukladno svim propisima i pravilima koje je to napravljeno. Spomenuo bih jedan od alata koji su izbačeni između ostaloga, a bili bi vrlo efikasni i mogli bi pomoći policijskim službenicima, a to su bile kamere. Sve moderne policije imaju kamere i time se zapravo policijski službenik štiti da radi svoj posao. Pilot projekt je započeo, odrađen, pokazao odlične rezultate, a ja zaista ne znam i ne želim špekulirat oko toga zašto je to nestalo, ukinuto i policajac ne može biti zaštićen jer kamera više nema.
Odgovor gospodin Žagar.
Hvala. Uvaženi kolega Ostojić. Dakle slažem se s vama da je to ključno jer postupanje policije se provodi po jasnim pravilima, jasnim protokolima, međutim u praksi u životu je to tako uvije, postoje određeni poremećaji, postoje nepredviđene okolnosti i u tim nepredviđenim okolnostima policajac može prekršiti svoje ovlasti. I u tom vidim ulogu ovog povjerenstva da ne samo da kazni takvog policajca nego da pomogne da se protokoli mijenjaju, da se postupanja policije mijenjaju, da budu svrsishodni jer na kraju krajeva i okolnosti u društvu se mijenjaju. Vi ste spomenuli tehnologije, pojavili su se novi oblici i počinjenja kaznenih djela tako da tu policija mora imati na kraju krajeva i partnera u civilnom društvu i obrnuto da svi zajedno suzbijamo kriminalitet i da se povećava sigurnost građana. Hvala.
Idemo dalje sa raspravama, gospodin Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Ovaj prijedlog je dobar, ovaj prijedlog je potreban i ovaj prijedlog je čudan. Zašto je dobar i zašto je potreban, ne treba naglašavati, a zašto je čudan treba problematizirati. Čudan je upravo zbog toga što članovi ovog povjerenstva nemaju gotovo nikakve ovlasti. Ja smatram na temelju zakonskih odredbi čl. 5. Zakona o policiji da smo mi članovima ovog povjerenstva osmislili samo njihovo starenje, ništa drugo i to imamo određene periode njihovog starenja. Prvo je u roku od 30 dana kada je netko saznao za nekakvu nepravilnost, upućuje prigovor i u roku od 30 dana rukovoditelj ustrojbene jedinice u MUP-u odgovara na taj prigovor. I podnositelj zahtjeva ima sljedećih 15 dana da uputi prigovor unutarnjoj kontroli koja opet ima 30 dana mogućnost da odgovori na taj prigovor i od 15 opet da prigovaratelj uputi zahtjev ovom povjerenstvu. Dakle, iznimno dugačak period da se u konačnici ne bi dogodilo ništa nego ono što sam u replici predlagatelju i rekao da se radi o apelu. Povjerenstvo će nam upućivati apele. Sretna okolnost je što se radi o MUP-u i to je toliko širok sustav da je u njemu korupciju najteže posijati. Koruptivne radnje u MUP-u su elitizirane i one nisu takve da mogu zahvatiti kompletno MUP i sve službenike koji rade u policijskom sustavu. Tako da što se tiče policijskog postupanja možemo s velikim povjerenjem tvrditi da se radi o postupanju koje nije u velikoj mjeri korumpirano. Međutim, ono što pobuđuje poseban interes, a to su sumnje u korupciju u samo vrhu MUP-a odnosno službenika, rukovoditelja i dužnosnika koji u tom sustavu rade. Zamislimo sada jednu hipotetsku situaciju da zamjenik glavnog ravnatelja policije vozi u naseljenom mjestu 160 km/h to je hipotetska situacija jel se niti u jednoj normalnoj državi ne bi moglo dogoditi. Da glavni ravnatelj policije ne zna da je njegov zamjenik na tajnom zadatku jel je tajni zadatak očito takve razine tajnosti da je nalog za obavljanjem tog tajnog zadatka došla direktno iz dubine duše zamjenika glavnog ravnatelja policije. Kad je njegova duša dala nalog da izvrši tajni zadatak sa 160 km/h jasno je da se duša najbolje osjeća u poznatom okruženju, pa je stoga duša smjestila tijelo u osobni automobil, a ne u službeno vozilo MUP-a. Rezultat svega toga je da prekršajni sud u ovoj hipotetskoj situaciji u kojoj država u kojoj se takva hipotetska situacija odvijala nije država nego polu država, da prekršajni sud oslobodi zamjenika glavnog ravnatelja policije zbog toga što je bio na tajnom zadatku, a tajnost, kao što sam već rekao, proizlazi iz dubine i tajne njegove duše. Ova hipotetska situacija bi nam govorila o jednoj stvari, a to je da je potrebno provjeriti i netko bi trebao provjeriti zašto je zamjenik glavnog ravnatelja policije primjerice optužen za prekršaj, a ne za kazneno djelo obijesne vožnje. Zašto je ministar unutarnjih poslova, ako razvijamo ovu hipotetsku situaciju, rekao ili reći će da zamjenik glavnog ravnatelja policije kad bude pravomoćno oslobođen može se vratiti na mjesto zamjenika glavnog ravnatelja policije? A znamo zahvaljujući njegovim vozačkim vještinama da će se vrlo brzo vratiti jel tu vještinu je svladao makar vozeći po naseljenom mjestu. I sad se postavlja pitanje koje bi ovo povjerenstvo ili neko drugo trebalo razriješiti, a ono glasi, je li zamjenik ravnatelja, glavnog ravnatelja policije oslobođen zato da bi mogao biti zamjenik i dalje ili je morao biti oslobođen zbog toga što je zamjenik i što mora biti zamjenik? I u jednom i u drugom slučaju se radi o koruptivnoj volji. Koruptivnoj volji se ne suprotstavljamo na razini apela i na razini povjerenstava kojima smo osmislili starost u sustavu odnosno u MUP-u. Koruptivnoj volji se suprotstavljamo zakonima, institucijama i zdravim razumom. Ne smijemo dopustiti da nam ovo povjerenstvo ili neka slična povjerenstva budu samo zamjena i to utješna zamjena ili utješna nagrada za našu slabost. Naša slabost se treba pretvoriti u jakost, a jakost proizlazi iz zdravog razuma. Ovaj hipotetski slučaj nažalost nije hipotetski, on je stvaran i on se dogodio na području županije na kojoj ja prebivam, u Zadarskoj županiji. Ovaj slučaj je toliko nelogičan da ne da prkosi zdravom razumu, ne da prkosi moralu, nego on prkosi opstojnosti jedne države, države u kojoj je moguće se na ovakav način poigravati s tijelima, kojim se moguće na ovakav način poigravati s građanima, sa sigurnošću građana i sa zdravim razumom, nije država i sustav koji ovakvo nešto štiti nije sustav koji štiti građane nego je sustav koji izlaže građane. Povjerenstvu svaka čast, članovima povjerenstva svaka čast i želim im sretno vremenovanje u osmišljenoj starosti koju će provoditi u ovom mandatu, a nadležnom odboru ovog sabora, nadležnom radnom tijelu želim da pronađe način da zaštiti ovo povjerenstvo da ne budu samo utješna nagrada za nepravilnosti i bujajuću korupciju u elitiziranim područjima, elitiziranim tijelima koji bi trebali skrbiti o javnoj sigurnosti s kojima se država identificira. Ovakvi slučajevi ruše državu, ne udbe, ne nekakva tijela koja proizlaze iz budućeg ili prošlog sustava, ovo urušava državu, država je urušena i urušena je brzinom od 160 km/h u naseljenom mjestu, u tajnosti koja nije bila tajna i tajnosti koja ne pripada MUP-u. Zahvaljujem.
Fala i vama. Imamo 3 replike i jedno traženje riječi. Najprije ćemo obavit replike, prvu repliku ima g. Ostojić.
Poštovani kolega Vučetić, potpuno ste u pravu, da kad ne želiš problem riješit onda formiraš komisiju, to je poznato. Međutim, postoji ipak jedan korak koji je ovdje napravljen, a to je da postoji i tijelo koje ima pravo makar to bio apel ili utvrđena okolnost može nastavit dalje radit, to je konkretno Odbor za unutarnju politiku ili Odbor za ljudska prava i tu će se uostalom vidjeti taj odnos. Drugo šta mislim da je jako važno, dobro ste primijetili da pitanje povjerenja se gradi između ostaloga i sa ovakvim slučajevima koji nažalost dođu u javnost. Moram tu reć da meni kao i vama nije treća stvar jasna, ako je tajni zadatak zašto su policijski službenici kažnjeni ako su štitili tajni zadatak vašeg iz Zadra? Hvala.
Odgovor g. Vučetić.
Evo, zahvaljujem bivšem ministru unutarnjih poslova što je potvrdio ono što sam u raspravi rekao i što je potvrdio ono što zdrav razum javnosti kaže. Radi se o iznimnoj sumnji i visokom stupnju sumnje da je nešto rađeno suprotno pravilima i suprotno zakonu. Ovaj apel i povjerenstvo koje će uputiti apel i ukoliko imamo radna tijela HS koja će shvatiti da taj apel treba rezultirati promjenom zakona, a da je zakon onaj koji mijenja praksu na način da bude usuglašena sa zakonom onda sve ovo ima smisla, ako ne onda živimo besmisao kršenja zakona i odsustva zdravog razuma u javnom prostoru.
g. Vlaović, replika.
Hvala. Kolega Vučetić, rekli ste da je osnivanje ovog povjerenstva dobro i potrebno, s čim se ja slažem jer treba imati građanski nadzor na rad državnih tijela, pogotovo ministarstva odnosno djelatnika MUP-a ali i čudan jer čudan zato što bojimo se uopće koja je funkcija ovog povjerenstva, želim im uspješan rad ali ako oni nemaju nekakvih važnijih i mogućih sankcija prema onim počiniteljima nekih nezakonitih radnji unutar sustava, onda će se svesti na ono osnuj povjerenstvo da zamagliš i ne riješiš problem. Imamo i saborsko tijelo, Odbor za pritužbe i prigovore koje često i ne dobije od nadležnih državnih tijela i ništa se ne dogodi, bojim se da će to biti i u ovom slučaju. Želim čestitati svim državnim tijelima MUP-a i policajcima koji rade svoj posao, policajcima trebaju plaće, tehniku i treba im omogućiti da prijave i svog nadležnog a ne da zbog tog budu kažnjeni kao u ovom slučaju koji ste vi rekli, nema onda povjerenja u sustav.
Hvala vam. Odgovor, g. Vučetić.
Zahvaljujem. Ovo povjerenstvo ima funkciju u tom što će u svom izvješću obavještavati nadležna saborska radna tijela o postupanjima i o prigovorima koja su zaprimili. Međutim, i dalje ostaje onaj element da kadrove u MUP-u imenuje uglavnom saborska većina. Posredno ili neposredno, možemo se zavaravati na različite načine a u konačnici i izvješće prihvaća ili ne prihvaća saborska većina. Dobra je stvar što vidim u tome mogućnost da se senzibilizira javnost putem izvješća, putem saborskih rasprava i rasprava na saborskim radnim tijelima i da napokon ugledamo lice RH. Lice RH nije ono što konstruiramo u raspravama nego ono što vidimo na ulicama. U konkretnom slučaju, na ulicama smo vidjeli pomahnitalog vozača.
G. Žagar, replika.
Hvala. Uvaženi kolega Vučetić, dobro ste rekli. Da bi ovo povjerenstvo dobro obavljalo svoju zadaću, moraju biti zadovoljena najmanje tri uvjeta, dakle moraju biti osobe izvan policije, hijerarhijski prije svega, moraju biti adekvatno financirano povjerenstvo i mora imat jasne ovlasti o provođenju postupaka iz svoje nadležnosti i da mogu izdavati obvezujuće upute. Mi smo od ta tri zahtjeva jedan ispunili a dva djelomično jer zapravo ovaj treći ne znam jel smo uopće ispunili na što ste vi naglasili. Na policijskim službenim vozilima piše „Sigurnost i povjerenje“, čovjek koji je vozio 160 km/h, izdao jedno i drugo, nit je poštivao načelo sigurnosti, a izazvao je veliko nepovjerenje građana i samim tim što je kasnije sud obrazložio to tajnošću, još je više i sam sud narušio i sigurnost i povjerenje i onda se postavlja pitanja može li ovo povjerenstvo vratiti sigurnost i povjerenje kako građana prema policiji, tako onda i policije prema građanima.
Hvala lijepa. G. Vučetić, odgovor.
Poštovani kolega, povjerenje se vraća isključivo strahom. Postoje dvije razine straha, jedan je neprihvatljiv strah, a to je kad se građani boje moćnika i to se naziva korupcijom i kršenjem zakona. Druga razina koja je prihvatljiva razina straha je kad se prekršitelji zakona boje nekoga. Ja bi htio da se svi prekršitelji zakona unutar MUP-a boje rada ovog povjerenstva, ne da im to bude etičko tijelo jer prekršitelji zakona etike nemaju nego da se boje posljedica koje rad ovog povjerenstva može proizvesti a te posljedice su sigurnost i povjerenje građana i strah prekršitelja zakona unutar sustava odnosno korumpiranih osoba.
Hvala lijepa, g. Pupovac je tražio riječ.
Poštovani g. potpredsjedniče, molim vas za pauzu od 10 min kako bi se konzultirao sa stručnim službama odbora povodom iznesenih komentara i primjedbi do sada u raspravi povodom ovog prijedloga sastava povjerenstva.
11,45, nastavljamo, hvala. STANKA U 11,34 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,45 SATI]] Dobro. 11,45, idemo dalje s radom. Ne, imamo nekoliko, da, već smo prije obavili, da. Imamo sad g. Bulja koji će imati pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, imamo još, evo, nakon dugo vremena, prijedlog članova Povjerenstva za rad pritužbi u MUP-u. Po meni zakonitost i postupanja i djelovanja policijskih službenika je nešto što je najbitnije, u biti, nešto što je sigurnost građana i poglavito zakonitost rada policijskih službenika je vrlo bitna. Međutim, sve je ovdje rečeno, neki su čak ovdje rekli, kao što je rekao kolega Ostojić, bivši i ministar, rekao da se kad se problem ne želite riješiti, osnujte povjerenstvo pa čisto da evo, kad ga osnujete, da se problem neće nikada riješiti. Mi kad govorimo o ovome, onda moramo govoriti da će se vjerojatno u ovome prvome koraku krenuti pokušati rješavati određene stvari i povjere građana u policijske službenike. Naravno, nije ovo isključivo napad na policiju i policijske službenike, nego da osigura se sigurnost i povjerenje naših građana prema policiji. Naravno da bi, kad govorimo o problemima na koje su građani, moramo navesti par primjera iz medija, na koje nisu nikada riješeni ti problemi i onda ostavljaju dojam nesigurnosti i nerada policije, a u biti policija u ovim okolnostima, poglavito na nižim razinama radi u dosta teškim okolnostima, gledajući na sve ugroze koje trenutno imamo u ovome trenutku. Naravno da ovi članovi povjerenstva su većinom ljudi s iskustvom, čitajući njihove životopise ili rada u određenim sigurnosnim zajednicama ili policiji ili MUP-u, imaju u tom svojim životopisima navedeno, premda nisam detaljno te ljude analizirao, međutim, kad govorimo o trenutnim ugrozama, tj. prije svega bi govorio o onome što je ostalo u javnosti nerazriješeno i primjeri kako se prema policiji vrlo teško, kako prema policijskim službenicima ne ostavljaju dojam da se radi u skladu sa zakonom. Navest ću prvi primjer koji je ostao specifičan i nikad nije riješen. To je svastika na Poljudu. Recimo, to je bio jedan loš marketinški, loš, prema vanka, da smo nacističko obilježje, tj. iz Hitlerove Njemačke, koje ostavilo veliki trag, ne samo unutar Hrvatske nego i van, da je Hrvatska nacistička, nikad se taj slučaj nije riješio. Ali u građanima je u glavi ostalo da je to jednostavno riješiti, kraj današnjih tehnika, tehnologije, ali nije jednostavno ni napraviti svastiku bilo na Poljudu. Ako će povjerenstvo ovo dati i ovi ljudi unutar povjerenstva, parlamentarnog povjerenstva, ako će dati nekakvu tu sigurnost i imati utjecaj, koliko je to utjecaj unutar MUP-a, a mi kao zakonodavno tijelo donosimo, to je sad pitanje, ali te loše poruke, recimo, spomenuo sam svastiku na Poljudu, je nešto što stvara kod ljudi očaj. Očaj i nemoć sustava policijskih službenika. A ja ne vjerujem, evo, ni dan danas je ovdje bivši ministar, da je nemoguće riješiti bilo tu ljagu koja je bačena na Hrvatsku, na moj grad Split, pa možda, pod navodne znake, tko zna na koga je to sve ... [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, očito nije postojao interes. Koji interes, tu je ministar bivši, možda bi on mogao to pojasniti. Tako da, neke stvari su ljudima nejasne. Evo, ja pitam to iz toga, svaki dan sam u kontaktu sa običnim građanima i o tome se dosta piše, dosta priča, pardon. Imamo primjer i slučaj Pajčić u Vukovaru koji je također, ostao onako pod velom tajne jer jednostavno posljedice su takve kakve jesu, da li je bilo postupanje policije na način kako je tribalo, tko je postupao, na koji način postupao, ali ovo nije napad na policiju, ja sam bio policajac prije nego što sam ošao u Hrvatsku vojsku u početku, tako da te ljude znam da rade u teškim okolnostima, ja mislim da te stvari koje su medijski eksponirane, ostavljaju dojam nesigurnosti kod građana, maloprije je kolega Vučetić spomenuo taj slučaj prebrze vožnje od zamjenika ravnatelja policije i ti slučajevi ostavljaju dojam nesigurnosti. Međutim, nesigurnost je kod građana, evo vidljiva i kod migrantske krize. Znači, ne možemo mi očekivati od 6500 policajaca koji će raditi svoj posao na granici maksimalno dobro, treba ih maksimalno tehnički pomognuti, platiti, treba im osigurati, treba im osigurati ovaj, da odrade svoj posao u zaustavljanju ilegalnog prelaska granica, ali je ugrožena sigurnost naših građana. Nisu tu samo krivci službenici policijski. Ne možemo mi reći krivi su službenici policijski ako imamo prevelik broj ulazaka nekontroliranih migranata koji ugrožavaju sigurnost hrvatskih građana, njihove imovine, govorio sam u Vrgorcu slučaj kako je čovjeku iz garaže u 2 h poslije noći, kad su zvali da je auto mu pronađen 10 km od njegove kuća, a vozilo koje je bilo u garaži, štete su nanesene na autu, znači imamo bezbroj primjera. Evo u ovom slučaju migrantske krize, gdje mi ne koristimo ni sadašnje zakonske ovlasti jer nama je lakše, nama je lakše gdje sustav kaže da je lakše poslati našu vojsku na rusku granicu, u Afganistan, u misije gdje naši vojnici doslovno su u nekim situacijama postaju glineni golubovi, za čije interese i smislenost više te mirovne misije svjestan okolnosti da se mi nalazimo u NATO-u jer sam i bio profesionalni vojnik 17 godina i kužim cilu tu priču, međutim mi imamo zakonsku mogućnost, zakon o granicama, da vojska na zahtjev ministra unutarnjih poslova pomogne policajcima u ovaj osiguravanju hrvatskih granica, a poglavito u ovome primjeru ilegalnih prelazaka naravno i prelazaka razno raznih kriminalaca koji će prenositi il droge ili nešto slično. Prema tome, mi imamo, ja ne znam zbog čega mi na taj način ne želimo upotrijebiti taj zakonsku tu mogućnost da hrvatska vojska koju hrvatski porezi obveznici plaćaju, hrvatski vojnik koji bi obavljao taj posao kvalitetno i za što to može obavljati. Nama je puno jednostavnije to poslati na, prema Rusiji u Litvu gore na granicu ili ne znam sve koje misije. Smatram da ovi predloženi ljudi će pokušati raditi sve u ovome povjerenstvu što treba raditi, koji će biti učinci, vidjet ćemo. Da li se povećati percepcija naših građana prema policiji, da li će oni učiniti sve što mogu, vjerojatno će se ljudi truditi u okolnostima u kojima mogu i današnjim ugrozama koje imamo u RH, ali je percepcijski nekoliko tih slučajeva tih medijskih kojih je bilo i brojnih pritužbi ljudi koji nisu medijski prema radu policijskih službenika ne ostavljaju dobar dojam na policiju, ali policiju koja zaista većina tih ljudi, ne većina, nego najveći dio, veliki dio ljudi, policijskih službenika radi svoj posao. Imamo nepovjerenja u policiju i prema rješavanja, inače u represivni aparat, inače u represivni aparat ljudi moraju imati povjerenja jer će se osjećati sigurno. Ako nemaju povjerenje u represivni aparat događa se nesigurnost svih, a kad je nesigurnost ne može napredovati ni gospodarstvo, ni ekonomija, ni opstanaka ljudi u RH i sigurnost je nešto najbitnije. I još jednom bi rekao da želim svaku sriću članovima povjerenstva za rad po pritužbama MUP-a, želim naravno MUP-u njihovim službenicima da rade svoj posao u interesu sigurnosti hrvatskih građana, zaštiti ljudskih prava i to je bar taj percepcijski dio da se riješi ako već imamo problema, a svaki sustav ima problema da ljudi, narod počne vjerovati da žive u sigurnoj državi, da su zaštićeni i prema tome ovo povjerenstvo očekujem da će dati obol. Koliko, vidit ćemo. Mogućnosti zakonske mi kao parlament smo im dali nekakve ovlasti, ali evo na kraju bih rekao da je sigurnost građana najvažnija. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Repliku ima gospodin Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, govorili ste o represivnom aparatu i pritužbama ljudi, građana na taj aparat. Ono što najviše građane mori i što ih zapravo najviše muči je nejednaki …/nerazumljivo/… prema njima. Pa smo i mi imali prije mjesec dana prvo čitanje Zakona o navijačima gdje se zapravo donosi dakle zakonski da će navijači koji popiju više od 2 pive biti strogo kažnjeni, pa čak moguće i zatvorskom kaznom, a s druge strane u ložama se uredno toči alkohol i šampanjac u potocima. I opet tu kažem, tu nisu policajci krivi, nego oni koji im naređuju. Dakle, oni će dobiti naredbu otiđite pred sjevernu tribinu ili istočnu tribinu, kaznite ih, ložu zaobiđite.
Odgovor izvolite.
Taj zakon je bio u prvom čitanju vjerujem da ćemo do drugoga čitanja izjednačiti nejednakosti, jer ako u svečanoj loži piju šampanjce i pivo u hektolitrima pa čak ako se sportske glavna natjecanja reklamiraju se kroz alkoholna pića da u jednom trenutku jedino je represija, ja sam osobno da se kontroliraju navijači poglavito, ne da se kontroliraju, nego da alkohola bude što manje jer alkohol uzrokuje, međutim ovdje je pitanje nejednakosti. U svečanim ložama, naravno se pije piće u hektolitrima alkoholno, nazdravlja se, bahate se i naravno da je to poruka navijačima i ostalim građanima katastrofalna i da se tu događaju frustracije iz kojih proizlaze u biti određene ponašanja navijačkih skupina kao grupa koja ne mogu se kontrolirati, a u biti uzrok je ovo zakonodavno tijelo ako mi taj zakon dozvolimo da navijači budu podređeni prema tima koji su u svečanoj loži.
Gospodin Ostojić.
Kolega Bulj bilo bi dobro kad bi vas u očaj tjerale sve svastike, a ne samo ova na Poljudu. Podsjetit ću vas da je Osijeku bila situacija radi kojih je stadion bio prazan. Nadam se da vas i taj fašizam koji se tamo dogodio jednako smeta i tjera u očaj kao i druge stvari. Što se tiče gospodina Pajčića moram vam reći da imate sudsku presudu pa bi mogli znati da nikakve veze sa policijskim postupanjem i tim detaljem nije se moglo dogodit niti dovest u vezu. A ono što je najvažnije mene u očaj tjera to što vi ne znate zakon. Ministar nije taj koji rukovodi policijskim poslovima. Nije bio ni gospodin Vlaho Orepić ovlašten, nije ni gospodin Božinović da to radi jer inače ne bi gospodin Orepić unaprijedio sve policijske službenike koji su vodi Policijsku upravu u Splitu u vrijeme kad je napravljena svastika. A što se tiče tih svastika evo vidite ovoje puno lakše pronaći, vidite složenu lijepo ili kad složite klupe itd., i ta bi vas trebala [[Upadica: Vrijeme.]] jednako tako brinit kao šta i ostale u ovoj zemlji koje su nacrtane.
Hvala. Želite li odgovoriti? Da, izvolite.
Kolega Ostojiću, ja sam naveo određene primjere koji su ostavili loš dojam percepcije sigurnosti u nerješavanju slučajeva koji su se pojavili. Evo, vi ste tada slučajno i bili ministar i naravno da je ta svastika ostavila percepcijski dojam. Osobno osuđujem sve koji su totalni režimi, sve simbole koji se pojavljuju, ma bilo gdje. Nacistički, fašistički, naravno i totalnih režima komunističkih. I to je Vijeće EU rezolucijom svom donijelo, ja s tim apsolutno nemam nikakav problem jer na taj način se vrijeđaju i žrtve iz tih vremena i ljudi koji su imali, tj. imali žrtve. Ja s tim nemam problema. Međutim, zaista vam kažem da u Splitu, Dalmaciji, RH među navijačkim skupinama još uvijek nezamislivo da je netko mogao onoliko na travnjaku napraviti svastiku, da nije slučaj riješen. To je, percepcijski vam govorim. Nikako [[Upadica Radin: Vrijeme.]] evo kao zastupniku, sada [[Upadica Radin: Hvala.]] mi nije jasno kako to niste riješili.
Hvala. I sada na kraju u ime predlagatelja, govorit će g. Milorad Pupovac.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Najprije bih zahvalio svim klubovima i svim zastupnicama i zastupnicima koji su sudjelovali u raspravi povodom ovoga prijedloga o formiranju Povjerenstva o praćenju rada ministarstva odnosno po pritužbama unutar rada o MUP-a i koji su sa punom ozbiljnošću, s jedne strane podržali ovaj prijedlog, a s druge strane iznijeli određen broj bojazni pa i kritika s obzirom na važeće odredbe zakona ili pak sumnji po tome koji će biti smisao, koja svrha, koja postignuće ovoga povjerenstva koje se prvi puta formira nakon što je to zakonom omogućeno prije više od 5 godina. Iz tog razloga htio sam reći nekoliko stvari. Prvo, normativni dio svakog društvenog ili državnog poretka ima jednu stranu, a dobra praksa ima drugu stranu. Bez podešavanja između normativnoga dijela, onoga što se propisuje zakonom, onoga što se propisuje podzakonskim aktima i onoga što je dobra praksa, nema uređene države, nema efikasnih tijela ni vlasti niti saborskih niti civilnih tijela nadzora vlasti. Iz tog razloga oni koji smatraju da je potrebno da zakon bude eksplicitniji i da da ovom tijelu veće ovlasti, vjerojatno su u pravu. Ali, s druge strane, imamo iskustva da postoje jasni propisima, u nekim slučajevima. Navest ću primjer pučkog pravobranitelja. Pučki pravobranitelj dugo postoji. Duže nego što sam ja u HS-u. A znate koliko je vremena trebalo da se od 15% odgovora na dopise Ureda pučke pravobraniteljice ili pravobranitelja od tijela državne vlasti dođe do 65%? Preko 15 godina. Dakle, mi smo danas prema posljednjem izvještaju pučke pravobraniteljice na 65% odgovora tijela državne vlasti na njihove dopise povodom pritužbi građana. Smatramo to značajnim napretkom, a treba doseći još idealnih 30-tak % više. Što bi svako uređeno društvo, svaka uređena država htjela imati kad su posrijedi odnosi između institucija. Dakle, htio bih reći svom poštovanom kolegi Vučetiću, da, suglasni smo s vama da bi trebalo da od jedne etičke-savjetodavno-apelativne uloge ovo Povjerenstvo ima veće ovlasti. Međutim, pogledajmo i stvari sa druge strane. Potrebno je da stvaramo dobru praksu i da inzistiramo na dobroj praksi. To saborska tijela, Sabor, zastupnice i zastupnici mogu i trebaju. To je ponekad važnije od toga koliko će puta govoriti u Saboru. To je ponekad važnije od toga koliko će puta biti u Saboru, da mogu biti posvećeni takvim stvarima u onim područjima koji su njima bliski. Nekome .../nerazumljivo/... unutrašnji poslovi i nacionalna sigurnost, nekome ekonomska politika, kao nekim našim kolegama iz prethodne točke o kojoj se raspravljalo. Nekima pitanje ljudskih prava ili pitanje tolerancije u društvu ili općenito vrijednosnog poretka unutar društva. Iz tog razloga ja ne bih podcijenio ovo što imamo, što radimo danas i odluku koju ćemo sutra, koju bismo sutra trebali usvojiti. Htio tih, ohrabren onim što sam čuo, kao predsjednik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i koji, čiji sam predlagatelj na ovoj raspravi u ovoj raspravi, kazati, da predlažemo Saboru, nakon konzultacija koje smo proveli tokom pauze, da predlažemo da uz ovaj prijedlog kao njegov sastavni dio, Sabor prihvati i zaključak da će Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina jedanput godišnje Saboru podnositi izvještaj o nalazima ovoga Povjerenstva. Tako ćemo sasvim sigurno ojačati relevantnost toga što povjerenstvo radi i tako ćemo, sasvim sigurno ojačati i svoju odgovornost i svoju povezanost s tim. Pri tome bih rekao još nešto. Ovo povjerenstvo nije tu samo zbog toga da bi ocrnilo policiju i MUP. Daleko od primisli. Ovo povjerenstvo je tu da stvori pretpostavke za profesionalan rad svakog policajca, svakog policijskog službenika i cijelog sustava. I da zaštiti i policajce od neopravdanih prigovora i optužbi s jedne strane, ali istovremeno od mogućih rizika koje ta služba donosi sa sobom u kontaktima sa drugim akterima u društvu. A nema ih malo jer mi nismo neriskantno društvo u tom pogledu. I naravno od slabosti koje svako može imati, pa i policijski službenik, posebno oni koji donose odluke i koji su nadređeni. Evo iz tog razloga će odbor ovaj prijedlog dopuniti zaključkom i molim, ovim zaključkom da se jedanputa godišnje raspravi izvještaj o radu ovoga povjerenstva i molim klubove da kao što su to pokazali u raspravi, da to pokažu i u prihvaćanju toga zaključka tokom sutrašnjega glasanja i da podrže takav zaključak da takav izvještaj jedanputa godišnje dođe u sabornicu. Hvala vam.
Fala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Odluka o imenovanju članova povjerenstva za rad po pritužbama u MUP-u. Predlagatelj je Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog navedene odluke. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 99 za i 1 suzdržani donijeta odluka u tekstu kako je predložio Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Slijedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od neionizirajućeg zračenja, prvo čitanje, P.Z. br. 678 Predlagatelji su zastupnici Snježana Sabolek i Damjan Vucelić na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, a Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Zastupnik Damjan Vucelić, izvolite. Podijelit će i nakon toga će zastupnica Snježana Sabolek nastaviti.
Poštovani predsjedavajući, poštovani kolege i kolegice, poštovani građani koji nas danas pratite. Ovim prijedlogom zakona Živog zida kojim predlažemo zaštitu od neionizirajućeg zračenja predlažemo kazne od 150.000,00 do 500.000,00 kn za svaku baznu stanicu stavljenu bez upotrebe, stavljenu u upotrebu bez uporabne dozvole i ovaj bili smo napravili istraživanje u Gradu Zagrebu koje nam je pokazalo da je preko 90% baznih stanica napravljeno bez uporabne dozvole dok je skoro 70% tih istih baznih stanica postavljeno protuzakonito. Takvim izvorima neionizirajućeg zračenja propisali smo obustavu ili trajnu zabranu djelatnosti uporabe ili prometa. Želim naglasiti da u st. 1. čl. 4. prijedloga zakona nastojimo regulirati granicu najveće dopuštene razine neionizirajućeg zračenja, a na temelju preporuka međunarodnih i nacionalnih zdravstvenih organizacija uz uvjet da to zračenje ne može biti veće od 5 najnižih granica koje su propisale druge zemlje EU. Također, zakonom se regulira javno objavljivanje podataka o lokacijama i vrstama izvora neionizirajućeg zračenja, te informiranje i edukacije o mogućim i dokazanim štetnim učincima neionizirajućeg zračenja na zdravlje. Prijedlog izmjene Zakona o zaštiti od neionizirajućeg zračenja Živog zida nije zamišljen kao restrektivan zakon, nije zamišljen niti kao propis koji će onemogućiti tehnološki napredak, razvoj telekomunikacijske i druge infrastrukture, niti kao zakon koji će onemogućiti upotrebu brojnih mobilnih uređaja koji emitiraju okolinu neionizirajuće zračenje. Ovom izmjenom zakona namjerava se postići usklađenje hrvatskog zakonodavnog okvira zaštite od neionizirajućeg zračenja s najboljim primjerima europske dobre prakse i preporukama Europskog parlamenta i Vijeća Europe. Svi smo svjedoci intenzivnog razvoja bežičnih komunikacijskih mreža, tržišnog natjecanja u uvođenju novih mobilnih usluga koje zahtijevaju sve veće i veće brzine prijenosa podataka, pa time i drastičnog porasta broja korisnika uređaja mobilne telefonije. Time se bitno povećava kontinuirana dugotrajna izloženost stanovništva radio frekvencijskom elektromagnetskom zračenju. Tehnologija se razvija brzo, a u utrci za profitom malo njih gleda na potencijalnu štetnost novih tehnologija na zdravlje ili život ljudi i okoliša. Skoro je nemoguće istražiti dugoročne posljedice, a zakoni su nedorečeni ili u direktnom sukobu sa interesima građana, pogotovo u zemlji RH gdje se zakoni pišu u uredima pojedinaca koji će imati najveću korist od tih istih zakona ili se ti isti zakoni ne provode ili su inspekcijama vezane ruke, manipulira se statistikama i službenim mjerenjima, a kazne ne postoje ili su u razinama tako malim da se tvrtkama isplati kršiti zakon. Vlada HDZ-a na čelu sa Jadrankom Kosor i koalicijom stranaka HSS-a, HSLS-a, SDSS-a, HSU-a i manjinskim zastupnicima donijela je još 2010.g. sadašnji Zakon o neionizirajućem zračenju. Prošlo je 10.g. svjedoci smo sve više i više bezakonja i samovolje velikih korporacija koje su u stranom vlasništvu. U tih 10.g., a radi tuđih interesa ponašate se svi krajnje neodgovorno. Vrijeme je za novi zakon i vrijeme je za provođenje toga istog zakona. Sve je više zemalja i gradova poput Nizozemske, Belgije i nekih američkih saveznih država zabranjuje uvođenje 5G mreže jer ne žele postati pokusni kunići i ostat će tako zabranjeno sve dok se ne ispita štetnost zračenja na ljudsko zdravlje. Znate li da je Brisel zabranio uvođenje 5G mreže? To je grad koji je poznat po političarima i kao centar EU politike i administracije, a u Hrvatskoj krećemo sa testiranjem u gradu Osijeku, a kasnije i u cijeloj zemlji. Zapitajte se zašto stani političari ne žele neistraženu tehnologiju u svom dvorištu, dok naši političari ulizice na čelu sa svim našim premijerima i ministrima, nama stavljaju pod prozore bazne stanice, na krovove naših kuća, na par desetaka metara udaljenosti od vaših spavaćih soba. Znate li da teleoperateri te iste bazne stanice skrivaju u dimnjake, kako bi ih sakrili od pogleda stanovnika koji te bazne stanice kontinuirano i zrače? Znate li da u Hrvatskoj ne postoje uvjeti za postavljanje baznih stanica, osim iznimaka poput grada Zagreba i Istarske županije? Ali, ni tamo ih se teleoperateri ne pridržavaju. I sad, pazite zašto je Vlada RH odbila prijedlog zakona Živog zida. Mišljenje Vlade RH je da je ovaj prijedlog zakona nije u skladu sa stručnim podlogama kojeg predlaže Svjetska zdravstvena organizacija kako su zračenja u okvirima maksimalnih dopuštenih koncentracijama po preporukama Međunarodne komisije o zaštiti od neionizirajućeg zračenja. I to, pazite, iz još daleke 1998. Trenutno imamo jedne od najvećih dopuštenih koncentracija u Europi, a sama ta Komisija naglašava da se preporuke baziraju na kratkotrajnim termalnim efektima pod koje spadaju opekotine i podražaj perifernih živaca i da se utjecaj dugotrajnih efekata zračenja na povećani rizik za pojavu raka nije ni razmatrao. Svjetska zdravstvena organizacija, s druge strane, proglasila je elektromagnetska polja potencijalnim kancerogenom za ljude, a što želi Živi zid? Živi zid želi da profit bude ispred, da profit bude iza zdravlja svojih građana, da zdravlje bude prioritet. Možemo imati brzi internet, ali pod našim hrvatskim uvjetima, a ne pod uvjetima koje nam nameću strane korporacije preko korumpiranih političara sa ciljem što veće dobiti. Stoga, Zakon o zaštiti od neionizirajućeg zračenja treba shvatiti jako ozbiljno i u interesu je svih građana RH, a da bi se zakon mogao efektivno provoditi, npr. teleoperateri će morati uložiti do 100 puta više novaca u infrastrukturu. Pri tome, napominjem, funkcionalnost usluge neće biti smanjena. Zapitajte se, tko i zašto postojećim zakonom pogoduje interesnim grupacijama, a na štetu svojih vlastitih stanovnika? Dok se ne preispita potencijalni štetni učinak na zdravlje, potrebno je sa oprezom pristupiti implementaciji novih potencijalno štetnih tehnologija, a pitanje neionizirajućeg zračenja je pitanje i zaštite okoliša i zdravstveno pitanje i pitanje nacionalne sigurnosti.
Gđa. Sabolek, Snježana Sabolek će nastaviti predstavljanje ovog prijedloga zakona.
Hvala vam lijepa predsjedavajući. Poštovani građani, kolegice i kolege. Porastom broja izvora neionizirajućeg zračenja u prostoru, raste i broj pritužbi građana, prijava sanitarnoj inspekciji Ministarstva zdravstva i građevinskoj inspekciji Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja. Zbog načina na koji izvori neionizirajućeg zračenja postavljeni u prostoru. Na opseg problema kontinuirano ukazuje i Ured pučkog pravobranitelja u svojim godišnjim izvješćima HS-u. Nedvojbeno je da postoje problemi u provedbi važećeg zakona i posebnih propisa iz područja gradnje i prostornoga uređenja, kada je riječ o smještaju izvora u prostor, posebice antenskih stupova i krovnih prihvata, baznih stanica mobilne telefonije. Zbog toga se ovog izmjenom zakona pobliže definira postojeća mjera smještaj izvora, čl. 7. toč. 7. Zakona, pri čemu se pridaje osobita važnost određivanju i poštivanju uvjeta smještaja izvora neionizirajućeg zračenja u prostor u skladu s načelom predostrožnosti. U tom smislu se uvažavaju preporuke iz Rezolucije EU parlamenta. Nedostatak važećeg zakona očituje se i u odsustvu edukacije stanovništva o štetnosti i zdravstvenim rizicima usred prekomjerno izloženosti elektromagnetskim poljima koje imitiraju izvori u svakodnevnoj uporabi. Ovim izmjenama zakona uvodi se nova mjera redovnog provođenja edukacije i informiranja stanovništva, posebice djece i mladih, o mogućim i dokazanim štetnim učincima neoionizirajućeg zračenja na zdravlje. Mjere označavanje izvora tog zračenja znakovima upozorenja sukladno klasifikacije potencionalne opasnosti te obaveza davanja uputa za ispravno korištenje prilikom stavljanja izvora u promet. Obveznici provedbe ove mjere su ministarstvo nadležno za zdravstvo te pravne i fizičke osobe koje stavljaju u promet izvore neionizirajućeg zračenja. Uz podizanje svijesti stanovništva o mogućim štetnim učincima, kontinuirane dugotrajne izloženosti ovom zračenju, u tom, u svakodnevnoj uporabi, ovim izmjenama zakona implementiraju se najnovije preporuke EU parlamenta i Vijeća EU te slijedi pozitivna praksa drugih zemalja EU čime će se postići bolja prevencija i veće povjerenje javnosti u sustav zaštite od ovog zračenja. Ovim izmjenama preciznije se definira podjela područja izloženosti sa svrhom snižavanja dozvoljenih razina zračenja u prostorijama gdje borave posebno osjetljive skupine stanovništva, dojenčad, djeca, maloljetnice, trudnice, bolesnici i osobe koje su posebno osjetljive na elektromagnetska zračenja. Dok se u mnogim europskim zemljama tim problemom bave liječnici i njihove udruge, relevantna stručna povjerenstva, znanstvenici i znanstveni instituti, političari i političke stranke, različite udruge i drugi, u Hrvatskoj se tome nažalost ne pridaje dovoljno medicinske važnosti. U izvješću Ureda pučkog pravobranitelja iz 2016. godine ukazuje se na potrebu jače suradnje ministarstva nadležnog za zdravstvo s drugim središnjim tijelima državne uprave nadležnim za zaštitu okoliša, energetiku, graditeljstvo i prostorno uređenje te izradu novih propisa u skladu s kodeksom savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akta kako bi se unapređenje preventivnih i zaštitih mjera izvršilo na transparentan način te kako bi u tome sudjelovali predstavnici zainteresirane i stručne javnosti. Stoga se ovom izmjenom zakona definira uvođenje i rad koordinacijskom tijela za neionizirajuće zračenje u skladu s Strategijom razvoja javne uprave za razdoblje od 2015. do 2020. godine odnosno ciljevima uspostave bolje horizontalne koordinacije tijela javne uprave. U tom smislu dobro je spomenuti da Republika Slovenija kao i druge zemlje članice EU ima institut za neionizirajuće zračenje. Činjenica je da se o biološkim učincima dugotrajne izloženosti zračenje radiofrekvencijskih, elektromagnetskih polja intenzivno provode istraživanja kao da i o tome još uvijek nema potpunog suglasja u znanstvenoj zajednici. Uz studije koje nisu utvrdile štetne utjecaje postoje veliki broj studija koje nedvosmisleno utvrđuju povećani rizik za pojavu malignih oboljenja kao i brojno neurovegativnih simptoma. Europska komisija također prati primjenu ovih preporuka u državama članicama i povremeno zahtjeva izvješće o razini i načinu provedbe zaštite od ovog zračenja. Takva izvješća polazište su za izgradnju međunarodne i nacionalne strategije od neionizirajućeg zračenja. Praćenje međunarodnih propisa, preporuka i standarda, izrada izvješća te razvoj sustava izrada prijedloga nacionalne strategije i planova iz područja zaštite od neionizirajućeg zračenja ovom izmjenom zakona stavlja se u nadležnost koordinacijskog tijela za neionizirajuće zračenje. Ovom izmjenom zakona namjerava se postići usklađenje hrvatskog zakonodavnog okvira zaštite od ovog zračenja s najboljim primjenama dobre prakse zemlja, zemljama članice EU i preporukama gore navedenih rezolucija. Na jedinstven i sustavan način namjerava se osigurati zaštita života i zdravlja ljudi bez obzira na vrstu, intenzitet, porijeklo i namjeru izvora neionizirajućeg zračenja. Ovom izmjenom zakona ostvaruje se uspostava bolje zaštite stanovništva primjenom obvezujućih mjera i smjernicama za daljnje unapređenje sustava zaštite te učinkovitosti tijela koje sudjeluju u njihovoj provedbi. Ipak zakon nije zamišljen kao restriktivan, kao propis koji će onemogućiti tehnološki napredak, razvoj telekomunikacije i druge infrastrukture. Cilj predloženih izmjena zakona je urediti ovo područje. Hvala vam.
Hvala i vama. Imamo prije nekoliko replika pa onda ćemo dati riječ. Prvu repliku ima i to na gospodina, je, je u redu, ali prije replike, ne. Nije to povreda Poslovnika da ima prioritet i prije smo tako napravili. Znači gospodin Maras će govoriti sada prije vas gospodin Bulj će govorit gospodin Maras jer on ima jednu repliku. Izvolite.
Ali inzistiram onda da Bulju odmah date poslije mene [[Upadica: Dobro, riješite to, ali recite, izvolite.]] dobro, kolega Vucelić u vašem prijedlogu ono s čim se ja mogu složiti je da je nevjerojatno da u Hrvatskoj nema, ne samo da nema potrebe za izdavanje građevinske dozvole ukoliko se stanice postavljaju nego nema nitko tko kontrolira i tko sankcionira one koji stanice postavljaju neusklađeno sa prostornim planovima ili zakonskim odredbama. Znači vi u ovom trenutku možete postaviti stanicu praktično bilo gdje ukoliko nema javnog pritiska, ukoliko ga na privatnom vlasništvu nitko neće na neki način moći sankcionirati onoga tko je tu stanicu postavio. I to je jedno područje koje treba urediti. Ja se s tim slažem i podržavam da idemo u tom smjeru, mada se ne slažem sa neznanstvenom podlogom na kojoj vi nastupate, a to da stvarate bez ikakvih [[Upadica: Hvala.]] podloga neke zaključke koje još sami kažete da … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Gospodin Vucelić, odgovor.
Kolega Maras, ovako što se tiče toga da stvaramo paniku, ja sam naglasio u svom izlaganju, a to je i stav Živog zida da mi ne želimo da se stavlja na tržište i uporabu neistražena tehnologija. Ako ima ikakvih sumnji na zdravlje ljudi, prvo bi se trebalo to istražiti, a ne da ljudi budu pokusni kunići, pa što bude bude. Ja vas moram podsjetiti da je prije nekih 100 godina 1920. u SAD-u se prodavao jedan čudotvoran napitak zvao se je Raditor, znači stavljali su u vodu radij i to su prodavali i to ne samo iz neznanja, nego iz zarade. Znači nekih 10-tak godina se znalo da je to loše za zdravlje, da ljudi umiru od toga, ali se ipak prodavalo jer se dobro prodavalo. 10 godina je trebalo da se to zabrani. Tako isto se može dogoditi i danas recimo sa neionizirajućim zračenjem. Ja vam zahvaljujem na vašoj kritici i konstruktivnom prijedlogu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Drugu repliku ima gospodin Lovrinović, također na gospodina Vucelića.
Hvala. Poštovani kolega Vucelić, vi ste, vama prigovaraju iz Živog zida da ste na jedan nestručan način predložili zakon, a mi znamo ostali zastupnici da se upravo vi najviše borite protiv ovakvog divljeg ponašanja telekomunikacijskih firmi, vi i kolega Bulj i Pernar itd., svi oni kažu da, da vi niste stručni u tome. Pa kako, zašto je odbio jedan Brisel npr. gdje se nalazi središte moći upravljanja EU, zašto oni nisu objeručke prihvatili 5G tehnologiju ako je to tako napredno, ako je to tako bezopasno i veliki dio gradova po zapadnoj Europi? Odgovorite molim vas zašto naša Vlada i premijer, oni zdušno to podupiru ovdje po RH i zašto nas izlažu da budemo pokusni kunići i nije li čudno da postotak karcinoma u RH raste, nije li razlog i u tome?
Odgovor izvolite.
Poštovani kolega Lovrinović, evo hvala vam na ovom komentaru. Ja moram napomenuti da smo mi na samom vrhu ne samo po dijagnostici nego i u smrti od raka, mi smo jedna čista zemlja i stvarno se moramo zapitati zašto je do toga došlo, ja ne kažem da je utjecaj neionizirajućeg zračenja uzrok tome, ali je možda jedan od čimbenika. A što se tiče naših političara i naše Vlade, mi u Živom zidu smo sigurni da oni ne rade u interesu hrvatskih građana i da rade u interesu ili svom vlastitom ili u interesu velikih korporacija. Da li je to zbog njihove političke ambicije, vlastitog bogaćenja ili samog odlaska u Brisel, to vjerojatno je svo troje od toga, ali, ali sigurno o svakom pojedincu zavisi nešto od te 3 stvari, nešto je sigurno, a nažalost građani će ispaštati i njihovo zdravlje [[Upadica: Fala]] Hvala.
g. Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Vucelić, mi u Odboru za zakonodavstvo sam podržao vaš prijedlog zakona i Klub HSS-a će ga podržat jer smatramo da zdravlje građana mora biti ispred profita i sigurno da nije dobro da teleoperateri i velike kompanije postavljaju bazne stanice gdje god to žele, pa čak i u blizini škola i vrtića i mislim da prije svega treba bit interes građana i interes zdravlja naše djece prije profita i svakako da i vi o tome dobro govorite iako vam profit malo bježi ili ga i vi volite jel vidimo da je nastao i nekakav problem i kod vas zbog profita i osobnog probitka, pa nadam se da ćete se oduprijet tome, a ovakve kvalitetne poteze i prijedloge ćemo podržavat dokle god je interes građana i zdravlje prije profita, a vi ste čuvajte profita i vidite da vas je i razjedinio. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala na ovom sarkastičnom dobacivanju. Ja bi samo htio reći da se mi iz Živog zida zalažemo da se bazne stanice postave 10 metara iznad najviše točke u, u tom prostoru, zalažemo se da ne bude barem 100 metara nijedna stambena zgrada. Nažalost, danas vam se bazne stanice stavljaju pred prozore ljudima u njihove obiteljske kuće i stanove. Bojimo se da kad dođe još 5G tehnologija gdje će na svakih 100 metara morat bit repetitor da će tu biti svašta. Ovaj, ali trenutno kakvo je stanje, tu vlada bezakonje. I ono što je najgore, teleoperateri nisu kažnjeni, a kažem 70% baznih stanica je postavljeno ilegalno, preko 90% nema uporabnu dozvolu i to je jedan problem, problem je u inspekciji, problem je i u zakonima koji se ne provode, a i u samim zakonima [[Upadica: Fala, vrijeme]] koji nisu u interesu hrvatskih stanovnika. Hvala.
I sada počinju replike na gđu., na izlaganje gđe. Sabolek, prvi je g. Križanić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja sam malo zakasnio, pa ću ipak reći gđi. Salopek da ću replicirati g. Vuconiću ako može. Dakle, ja se slažem da postoji sivo područje u zakonskoj, može jedno i drugo, da postoji…
g. Križanić morate…
Replicirat ću gđi. Salopek okej.
Tako je.
[[Upadica iz klupe: Nije Salopek, Sabolek]] Sabolek, ispričavam se.
Ajmo okrugli stol oko toga napravit sada. Molim vas, izvolite, izvolite.
Slažem se da postoji sivo područje u zakonskoj regulativi i slažem se s time da to treba mijenjati. Međutim, treba reći da je to još iz Milanovićeve Vlade uredba i nije točno da se nigdje ne borimo protiv toga, u Varaždinskoj županiji se dnevno borimo protiv toga da, da se ispoštivaju minimalni uvjeti, a traže se uvjeti i postoje uvjeti za postavljanje baznih stanica. Recimo od Ministarstva kulture gdje nagrđuju vizure naselja, a oni ih neispoštivaju, ali sigurno da ne treba širiti paniku isto kao što širimo paniku vezano uz GMO, tako sad širimo paniku iz bazne stanice da su one kancerogene i da se događaju čuda. Dakle, ja jesam za regulativu, da se regulativa posloži, ali ne na sivo.
gđa. Sabolek.
Hvala vam g. zastupniče, pa kao što sam u svom izlaganju i spomenula još uvijek nema potpunog suglasja u znanstvenoj zajednici u studije koje nisu utvrdile štetne utjecaje, postoji i veliki broj studija koji utvrđuju povećani rizik na pojavu malignih oboljenja, kao i brojnih neurovegetativnih simptoma. U, u ovom, nedostatak važećeg zakona očituje se i u odsustvu edukacije stanovništva o štetnosti i zdravstvenim rizicima uslijed prekomjerne izloženosti ovim poljima koji emitiraju izvori u svakodnevnoj uporabi. Upravo ovim zakonom tj. izmjenom zakona uvodi se nova mjera redovnog provođenja edukacije i informiranja stanovništva što je sad trenutno nije tako. Hvala vam.
g. Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući, pa poštovani kolegice i kolege, prije svega svi mi koji radimo javni posao, dal bili zastupnici u HS ili radili javni posao kao načelnici i gradonačelnici jasno moramo brinuti o zaštiti zdravlja. Ja uopće ne sumnjam da svi mi brinemo o svemu tome skupa. Ja mislim da nije dobro da radimo posebnu neku opću psihozu i strah građana prema tehnologiji. Slažem se, opet ponavljam da moramo zaštiti naše građane od baznih stanica i to je dužnost nas zastupnika, ali i mene kao čelnika jedinice lokalne samouprave. Ali ja bi vrlo rado znao, ako nešto nije dobro, ako je nešto šteti ljudskom zdravlju, meni, mojoj djeci, da jednostavno javno o tome govorimo. Kolegica Sabolek vi ste govorili da postoji institut u Sloveniji koji brine o ovaj baznim stanicama, pa da li su oni utvrdili da su bazne stanice štetne za zdravlje? I još jedno pitanje da li ste vi protiv 5G mreže ili ste protiv i 4G mreže [[Upadica: Hvala.]] sa baznim stanicama. Mislim važno je da znamo. Hvala.
Hvala. Gospođo Sabolek, ako želite odgovoriti, a želite odgovoriti znam morate dići palicu, to vam kažem za poslije, pokušavao sam reći vašem kolegi ali nije me shvatio. Ok? Hvala, izvolite.
Ja bi samo odgovorila da u Sloveniji u Ljubljani su odbacili i nema 5G mreže. Njihov parlament se složio s tim da Ljubljana nema 5G mrežu.
Hvala i vama. Koristim priliku pozdraviti učenike i učenice Prve tehničke škole Nikola Tesla iz Zagreba, jedan aplauz za njih molim vas. [[Pljesak.]] Idemo dalje sa replikama. Gospodin Plazonić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja mislim da je korona proteklih dana napravila dosta panike u ovoj zemlji i da nije potrebno dodatno proširivati i sijati paniku među ljude pogotovo o stvarima o kojima još uvijek malo znamo odnosno malo znamo o štetnom utjecaju neionizirajućeg zračenja na zdravlje ljudi. Naime, ovo je tema kojom se u svijetu bavi cijeli niz znanstvenih institucija što neovisnih, a što telekomoperatera. S druge strane mi koristimo blagodati tih suvremenih tehnologija, djecu u školu šaljemo s mobitelima, u saboru tipkamo neograničeno i pri tom ne pazimo znači na vlastito zdravlje. Ja bih prepustio najprije znanstvenicima da utvrde problematiku oko ovog pitanja, a da se onda time kasnije [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] pozabave političari. Hvala lijepa.
Gospođa Sabolek zadnji put vam kažem, morate dići, evo, izvolite, a to kažem zadnji put. Izvolite.
Pa već sam spomenula da još uvijek nema potpunog suglasja u znanstvenoj zajednici uz studije koje nisu utvrdile štetne utjecaje postoje također studije koje utvrđuju povećani rizik za pojavu malignih oboljenja. Hvala vam.
I na kraju gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice vama je jasno da će ovaj prijedlog zakona biti odbijen, ja ću ga osobno podržati. Naime, dobro je da se otvori ova rasprava, ovo je uistinu tehnološko pitanje. Uvođenjem 5G mreža će se morat povećat broj baznih stanica, stručnjaci kažu da time će se smanjit zapravo njihova snaga bit će ih veći broj s manjom snagom, manji utjecaj na zdravlje. Međutim, tu će se morati napraviti dodatni napori ne samo kroz ovaj zakon, nego čitava Europska komisija, ne znam jeste li čuli podatak, od iduće godine će biti jedinstveni punjač za mobitel. Isto tako bilo bi dobro da bazne stanice nema svaki operater svoju. Zašto jedna bazna stanica ne bi pokrivala sve operatere? E znate zašto jer onda je njihov profit u pitanju. Mi ovdje danas govorimo o profitu, profitu teleoperatera koji se ponašaju tako kako se ponašaju i Hrvatska jest jedina zemlja u kojoj ne treba građevinska dozvola, ne treba javna rasprava, što nije dobro. To treba uvesti. A ja ću podržati vaš prijedlog, ali kažem vam nemojte imati iluziju da će biti prihvaćeno. Hvala.
Žao mi je, žao je, ali moći ćete govoriti u ime predlagatelja i odgovarati na sva ova pitanja. Gospodin, ipak gospodin Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo tražim stanku u ime kluba po pitanju zakona o neionizirajućem zračenju. Naravno da govorimo o temi koja je postala nekako mistična, a u biti o njoj triba razgovarati, nit je strašenje nego jednostavno to rade i druge zemlje EU, a što se tiče baznih stanica u Hrvatskoj je apsolutna anarhija i pogodovanje teleoperaterima. Sve države Europe i EU imaju građevinske dozvole tako da se postavljaju bazne stanice na dječje vrtiće, uz prozore blizu kuća bez ikakvih ograničenja, bez građevinskih dozvola jedino u RH. I teleoperateri recimo Deutsche telekom ili HT najveći dobit njihova je u RH, a o zdravlju stanovnika apsolutno nitko i štetnosti ne brine. Pa čak ni o načinu postavljanja tih baznih stanica, nije potrebna suglasnost susjeda, nit je potrebna suglasnost jedinica lokalne samouprave, al samo u Hrvatskoj. Čak u EU cijeloj je to potrebito u zemljama odakle dolaze. Mi moramo kolege zastupnici, to sam i predlagao Zakon o gradnji, da se teleoperateri u RH ponašaju kao u zemljama odakle dolaze, bio sam aktivist, bio sam aktivist, jedino je u Istri to riješeno prostornim planom županije. I ja mislim teleoperateri to ne poštivanju jer Hrvatska nju nije, njih nije briga. 400 metara od izgrađene građevine ili građevinskog zemljišta. Ovo je jedna ozbiljna tema gdje naše političke elite pogoduju dinastiji Mišetić, priko dinastije Mišetić, a o tome ću u pojedinačnim, u ime kluba i u pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepo.
Gospodin Maras također je tražio riječ.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege jedno je pružiti građanima određene tehnološke pretpostavke [[Upadica: Tražite stanku jel da?.]] da, da [[Upadica: Izvolite.]] pa dajte vratite onda vrijeme [[Upadica: Da, da, držat ću ja obzir, ne brinite, izvolite.]] znači jedno je građanima pružiti određenu tehničku infrastrukturu i mogućnost da žive na jedan kvalitetan način, a drugo je pustiti da se u Hrvatskoj razvija po ovom pitanju El Dorado. Evo ja ću reći jedan primjer koji mene posebno brine i s kojim nisam sretan, u gradu Zagrebu je postavljeno 579 baznih stanica, znači u gradu Zagrebu od različitih operatera, mnoge od njih nisu u skladu niti sa urbanističkim planovima, niti sa zahtjevima koje pred njih postavljaju određena zakonska rješenja. Ono šta me još više muči je da građani kada se žale gradskoj upravi Uredu za prostornoj uređenje dobivaju odgovor da oni tu ne mogu ništa napraviti, a oni su ti koji bi to trebali kontrolirati i komunalni redari po gradu Zagrebu dok šeću trebali bi ustanoviti koje bazne stanice nisu u skladu sa prostornim planovima postavljene, koje bazne stanice nisu u skladu sa zakonskim rješenjima i tražiti od operatera da se pridržavaju zakonskih rješenja u RH. U ovom području još uvijek imamo ja sam rekao mutno, sivo područje gdje jednostavno jasnih odnosa nema i to je ono protiv čega se treba boriti. Treba postaviti jasne odnose, treba zaštititi građane i njihovo zdravlje staviti na prvo mjesto i treba se znati na koji način se uređuju stvari. Jedino u Hrvatskoj, nažalost takvih pravila nema, jedino od većih gradova europskih metropola u Zagrebu takvih pravila nema. Komunalni redari bi trebali raditi svoj posao, gradska uprava bi trebala raditi svoj posao i stati iza svojih sugrađana. Hvala lijepo.
Tražio je riječ također gospodin Vucelić.
Hvala predsjedavajući. U ime Živog zida i Promijenimo Hrvatsku također tražim stanku kako bi dodatno obrazložili i porazgovarali o ovoj temi koja je danas na dnevnom redu o ne ionizirajućem zračenju. Ja bih htio pitati sve ove moralne vertikale iz HDZ-a na temelju kojih zaključaka i istraživanja su oni donijeli svoje mišljenje kako je ova tehnologija, a i sve druge tehnologije koje bi se uvodile u primjenu da je bezopasno, pogotovo za tehnologije za koje se sumnja da bi mole biti potencijalno kancerogene? Ja vas uvjeravam da nijedna od tih moralnih vertikala ne želi baznu stanicu ispred svoje kuće i svi će bježati što dalje, ako treba prodavat će kuće makar oni vjerojatno će napraviti da se tako niti ništa ne dogodi u njihovoj ulici ili u njihovom kvartu. Oni su svi u elitnim područjima izvan Zagreba i baš ih iskreno briga ako će neko imati 10 ili 20 metara od svog prozora baznu stanicu. Ti isti ljudi danas nam tu govore u Saboru kako se tu širi bezveze panika. Mi ne širimo paniku, lmi samo želimo da se dovoljno tehnologija istraži prije nego što se stavi na tržište. Svi smo svjedoci duhanske industrije i kako nas je desetljećima uvjeravala kako duhan nije štetan, štoviše preporučao se je pušiti, pa vidite šta se je danas dogodilo. Svi znate recept od Coca-cole kako se u početku radio prvih 10 godina, on se umakao u lišće Coca-cole. Znači to su sve neke stvari koje smo mi ljudi radili iz profita, neki iz neznanja, ali većina iz profita. Ja moram napomenut da su ovdje milijarde u igri. Telekompanije će milijarde, ne da će, nego zarađuju već milijarde, a sada zamislite koliko će zarađivati uvođenjem 5G tehnologije. Tu je jako veliki novac u igri i zato ova ekipa ovdje se toliko i zalaže da ovakvi prijedlozi Živog zida ne vide svjetlo dana. Pitanje u kojim interesima vi radite gospodo? Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Plazonić. Izvolite.
Tražim stanku od dvije minute kako bi se malo konzultirali oko toga na koji način ćemo razgovarati s kolegom Vucelićem oko ovog pitanja, iako bi ja rado i sam popričao s njim, međutim bojim se da ne bi razgovaralo ravnopravno i na istoj razini. Ovo je tema o kojoj ja nešto znam za razliku od njega. Dakle, ovo je pričanje i zastrašivanje javnosti, nema ovdje niti jednog čovjeka niti u ovoj zemlji koji ne bi htio da se ovo područje detaljno istraži oko toga zato što danas koristimo više od 2 milijuna mobilnih uređaja, koriste ih naša djeca, naše obitelji i naravno da nam je stalo do toga da znamo postoje li štetni utjecaji i ako postoje u kojoj mjeri. Rekao sam maloprije da cijeli niz znanstvenih instituta u svijetu se bavi ovim područjem koji su i opremljeniji i imaju veći uzorak. Neki od njih su ovisni o nekakvim telekom operatorima, neki nisu, neki su fala Bogu nezavisni i njima puno više vjerujem. Što se tiče 5G mreže treba jasno reći da frekvencija na kojoj će 5G raditi je ustupljena odnosno maknuti su neki televizijski kanali iz tog područja, a mi smo pod utjecajem televizijskih kanala već 60 ili 80 godina, ne znam ni ja više koliko postoji televizija. Znači mi smo neprestano pod nekim utjecajima elektromagnetnog zračenja, sada smo se okomili samo na ovu priču. Pa dajte pogledajte molim vas koliko kakvih energetskih mreža, ma na koncu konca mi smo pod utjecajem sunčevog zračenja, ovih silnih zračenja i mreža koje imamo u uporabi koje mi ne koristimo itd. Ulovili smo se za ove, … /Govornici govore u isto vrijeme./ … ali budimo obazrivi kada pričamo o ovoj temi jel sijemo paniku i to mislim nepotrebno.
Gospodin Plazonić, oprostite ali moram držat određenu vremensku disciplinu. Stanka će biti do 13,00 sati kada ćemo nastaviti s iznošenjem stajališta. Hvala lijepa. STANKA U 12,47 SATI Završili smo sa stajalištima i sada krenimo dalje sa našim Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od neionizirajućeg zračenja. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? S nama je gospodin Željko Plazonić državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, želite? Da. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, dakle Vlada RH predlaže neprihvaćanje Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od neionizirajućeg zračenja. Prijedlog zakona nije u skladu sa stručnim podlogama koji je za područje neionizirajućeg zračenja predlaže Svjetska zdravstvena organizacija, zatim Međunarodna komisija za zaštitu od neionizirajućeg zračenja a koji je preuzeo Zakon o zaštiti od neionizirajućeg zračenja zatim odredbama Zakona o elektroničkim komunikacijama zatim odredbama Zakona o prostornom uređenju te stavkama u državnom proračunu RH za 2020., 2021. i 2022. godinu. Hvala vam lijepo.
Imate, g. Plazonić, imate dvije replike, prvu repliku je tražio g. Maras.
Hvala lijepo. Ja bi pitao državnog tajnika, evo jedno jednostavno pitanje, tko je nadležan za da ustanovi da li su se bazne stanice postavile u skladu sa prostornim planovima i sa zakonskim propisima koji vrijede u RH? Koliko je takvih inspekcija izvršeno? I ono šta me posebno zanima, da li je iti jedna bazna stanica koja nije postavljena u skladu sa propisima maknuta? Evo to je ono šta mene zanima s obzirom da ih u Hrvatskoj postoji 1000, s obzirom da ih postoji 1000, zanima me koliko ste tih nadzora napravili i koliko je puta država reagirala u situaciji kad je vidjela da se zakonski propisi i drugi propisi ne poštuju? Znači za očekivati je da se rade o desecima i stotinama nadzora i micanja stanica, hvala lijepo.
Odgovor, g. Plazonić.
Moram priznati da vaše pitanje nema baš neposrednu direktnu vezu sa Ministarstvom zdravstva, to bilo više uputno postaviti Ministarstvu graditeljstva jer oni su zaduženi za ovu zakonsku regulativu ili Državni inspektorat po pitanju inspekcijskih nadzora i inspekcijskih nalaza a ja mogu govorit o zdravstvenom efektu elektromagnetskog zračenja koliko god hoćete i kad god hoćete.
G. Maras, vi ste imali povredu Poslovnika.
Hvala lijepo, 238., povrijeđen je članak. G. Plazonić, vi ste predstavnik Vlade ovdje, znači Vlada upravlja RH, ovdje raspravljamo o ovoj temi, ako niste vi nadležni za to, trebali ste dovesti predstavnika Vlade koji je nadležan za to i koji bi nam mogao dati odgovor na pitanje. Građanima je dosta da ih šaltaju, da ih prebacuju od jednog do drugog i da na kraju odgovore ne dobiju od nikoga. Znači ja očekujem o Vlade RH na ova jednostavna i jednostavne odgovore, hvala lijepo.
Vrijeme. I ja i vi znamo da nije povrede Poslovnika ali idemo dalje kao što je rekao već jedan prije nas, jel da? Dobro. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne možete dat ali možete tražiti u bilokom trenutku i vi i kolegica, možete tražiti da ovdje 5 min iznosite mišljenje predlagatelja tako da imate sve mogućnosti ovoga svijeta da kažete vaše mišljenje. I sada možete kad god hoćete. G. Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, imate li vi možda podatke da elektromagnetsko zračenje baznih stanice ne uzrokuje zdravstvene probleme i na kojim udaljenostima? Jel vam poznat stav Svjetske zdravstvene organizacije 2013. da je mogući uzročnik tumora je elektromagnetsko zračenje? Jel moguće da u RH bude bazna stanica protuprostornog plana 10 m kao što je u Sinju sada postavljena nakon pekare? 10 m od prozora curice, evo ja imam sliku ovdje djevojčice. Vidite kolika je bazna stanica. Pa čime se vi temeljite? Recite mi kako se pozivate na Bruxelles koja je gradonačelnica rekla da ni njihovi građani ne žele da budu pokusni kunući? Koja ne želi određena zračenja bez znanstvenih istraživanja? Primjer Švicarske ili Ženeve i drugih tisuće gradova, kako vi to obrazlažete, koje su vaše činjenice da elektromagnetsko zračenje u određenom omjeru nije štetno?
Hvala, g. Bulj, hvala lijepa. G. Plazonić, želite odgovoriti?
Prije svega, što se tiče podataka o štetnosti elektromagnetskog zračenja na ljudsko zdravlje. Mi možemo slobodno danas reći da ne postoji niti jedno relevantno i neovisno izvješće ili studija o tome kako i na koji način djeluje elektromagnetsko zračenje na ljudski organizam. Kao prije svega vi morate znati da mi sami kao živa bića imamo elektromagnetsko zračenje, svaki od nas ovdje pojedinac, da mi sad svi koji se nalazimo u ovoj prostoriji smo u elektromagnetskom polju, da postoji i neka određena elektromagnetska zračenja koja nemaju veze sa baznim stanicama, koja su geološka itd., itd. Prema tome, samo se osvrnuti na te bazne stanice u kojima ja moram reć da su oni samo emiteri pa puno više zrače ova moja dva mobitela koja ja sa sobom imam po moje zdravlje jer su oni koji primaju i oni koji odašilju elektromagnetsko zračenja, znači da bi [[Upadica Radin: Hvala, hvala g. Plazonić.]] u tom kontekstu, da, malo je ušlo vrijeme ali jasno, ovo je tematika o kojoj možemo jako puno, hvala lijepo, oprostite.
Hvala lijepa. Gospodin, morate ćete doći ovdje, znate, g. Damjan Vucelić u ime predlagatelja će iskoristit svoje pravo da kaže da se odnosi na ono što je rečeno, imate 5 minuta.
Uvaženi državni tajniče evo nisam imao priliku da vam dam repliku na vaše izlaganje s obzirom da sam bi ovdje i rješavao tu probleme oko samih objava predlagatelja. Ja bi vas molio da mi sad date repliku i da mi odgovorite zašto Ministarstvo zdravstva se samo ne drži preporuke informiranja javnosti? Naime, vi ste kao ministarstvo napravili jedan video spot u kojem se govori o štetnim učincima baznih stanica i drugih mobilnih uređaja na zdravlje. Znači taj video spot postoji, vis te ga bili doslovno sakrili na svojim stranicama gdje neki prosječni korisnik taj video spot ne može niti pronaći ako nema nekih hakerskih vještina. Taj video spot ste vi bili dužni proslijediti raznim dječjim vrtićima i školama kako bi se javnost informirala o tim štetnim učincima. Moje pitanje je, jeste li vi to napravili jel to napravljeno ili nije? Ako nije onda vas molim odgovor zašto to nije napravljeno. S druge strane, ovaj mobitel koji ja imam u ruci, znači ja sam svjestan njegovih štetnih učinaka, ja znam koje on potencijalne posljedice ima na moje zdravlje, ja sam prihvaćam i snosim odgovornost korištenja tog uređaja i ako nešto bude u budućnosti ja sam sam kriv, ali sam bio obaviješten o svim mogućim i štetnim posljedicama. Za neke stvari to nije tako, ja vas moram podsjetiti, ja sam tu bio pričao kroz cijelu ljudsku povijest se događaju takve stvari da s ciljem profita, najčešće profita, a ponekad i neznanja ljudi se svjesno truju. Ja ću vam dodati još jedan primjer, pedesetih godina prošlog stoljeća u SAD-u gdje su se djeca špricala insekticidom DDT-em kako bi se pokazala tj. dokazala javnosti ne štetnog tog insekticida. Tek 20 godina nakon toga on je zabranjen. Ali zamislite šta se je radilo. Ja sam vam tu još spomenuo duhansku industriju, spomenuo sam vam Coca-colu i umakanje u lišće koke, bio sam vam spomenuo par primjera. Ja se bojim da se to radi i sa neionizirajućim zračenjem. Tu je jedan zastupnik bio spomenuo sunce kao izvor neionizirajućeg zračenja, ja moram svima koji ovo slušaju, ali i vama zastupnicima koji vjerojatno ovo znate, ali evo iskorištavate to u svoju svrhu, sunce je uglavnom da najveći prirodni neionizirajući tj. najviše proizvodi neionizirajućeg zračenja, ali vam isto tako moram reći da se čovjek, a i sav biljni i životinjski svijet kroz povijest, kroz prošlost evolucijski adaptirao na takvu vrst zračenja. Isto tako mi nismo izloženi suncu 24 sata na dan, ali mi smo evolucijski adaptirani. Ovo tu šta se radi sa neionizirajućim zračenjem to se radi u zadnjih 20 godina, tj. cijela električna mrežna zadnjih 100 godina, ali to je jedan neprirodni izvor neionizirajućeg zračenja elektromagnetskih polja na koje čovjek nije priviknut. A znate šta, istraživanje se ne rade, istraživanje ne postoje osim ono što sam bio spomenuo istraživanja da li ćete dobiti opekline na koži. Mislim šta je sa našim unutarnjim organima, šta je sa potencijalnim dobivanjem tumora, o tome niko ne govori. Dok se ta tehnologija ne istraži, dovoljno da možemo reći da sigurna tehnologija, neozbiljno je od nas kao društva takvu tehnologiju implementirati. Vi ćete većinom svi biti već sahranjeni kada ljudi počnu obolijevati od toga, to će možda biti za 20 godina, vi svi tu imate preko 50 godina, tj. većina vas, vas baš briga šta će se dogoditi, ali razmišljajte o svojim unucima, razmišljajte o svojoj djeci jer ih imate. A vi ako ne razmišljate tako nego razmišljate samo o vašoj političkoj karijeri, o dizanju ruku za vaš klub HDZ-a ili SDP-a ne znam kako će oni reagirati oko ovog zakona vi razmišljate o svojim interesima, ne razmišljate o našem stanovništvu. Pratite naloge iz Bruxellesa ili iz SAD-a ili ne važno od kuda ne brinući se o svojoj zemlji. Nije samo ovaj zakon takav. Mi nemamo nijedan zakon tj. neću reći nijedan, ali većina zakona u Hrvatskoj nije u interesu našeg stanovništva, nije. Evi mi smo u vrhu ili smo drugi ili smo pri samom vrhu u broju oboljelih od raka ili u broju dijagnostike oboljelih od raka. Pa zašto? Pa živimo u najčišćoj zemlji u Europi, pa jel vama to logično, znači nešto s vama ne valja, nešto vi krivo radite ili je to otrovna hrana ili je to otrovna voda ili je to otrovno neionizirajuće zračenje, ali u nečemu je problem. Jeste se vi zapitali kako, od kuda to? Pa niste, samo gledate na vaše novčanike. Hvala.
… Vucelić imate dvije replike. Prvu repliku je tražio gospodin Pernar.
Uvaženi predsjedavajući. Postavljam s ovog mjesta pitanje, zašto danas je ovako malo zastupnika u sabornici? Da li je možda riječ o strahu od korona virusa ili zapravo mi imamo jedan kroničan virus ovdje, virus nerada, virus ignoriranja svojih radnih obveza? I postavlja se pitanje zašto birači na izborima daju svoj glas za te zastupnike odnosno za te političke opcije koje boluju od virusa nerada, lijenosti i ne dolaska na svoje radno mjesto? Volio bih da se da odgovor na to pitanje, bolio bih da se istraži zbog čega zastupnici danas nisu na svom radnom mjestu, zato jer je to pitanje koje zanima velik broj naših građana. Hvala.
Komu ste replicirali? Ako hoćete odgovoriti, nećete. Dobro. Gospodin Maras, izvolite druga replika.
Hvala lijepo. Gospodine Vucelić, dosta pojednostavljeno ste zaključili da neki zastupnici ovdje reagiraju na način da brinu o svojim novčanicima, ne vidim nikakvu povezanost između toga da li će neko glasati za ovaj zakon ili neće, barem što se tiče iz pozicije SDP-a vezom sa nečijim novčanikom. Pa da ne vidim nikakvu vezu, znači to je sa te strane nešto šta je jasno samo po sebi. Ono što je problem je šta država iako ne nudi odgovore na pitanja koja su ovdje logično postavljena, ne nudi nikakvo rješenje. Znači po meni je rješenje da dođemo do Vlade koja će urediti ovdje tržište i koja će razmišljati o interesima građana na način da im zadovolji infrastrukturne potrebe i potrebe za kvalitetnom uslugom, ali s druge strane da zaštiti njihovo zdravlje. Znači ovdje imamo sivu zonu i nju bi trebalo urediti. U vašem zakonu ima kažnjavanja, ali nažalost nema nekih rješenja koje bi nam svima skupa pomogli da imamo sutra kvalitetniju situaciju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Vucelić, izvolite odgovor.
Kolega zastupniče Maras, Živi zid smatra da vaša stranka i vaša možda neka potencijalna vlada nije ta vlada koja će izvesti Hrvatsku na pravi put. Vi vodite istu politiku kao što ju vodi HDZ, vaše politike su identične. Razlikujete se samo u ideologiji razlikujete se samo u glasovima ljudi koji će, da li su to ljudi s lijeve ili sa desne strane, ali vi radite, vodite istu politiku, vi čak i da podržite ovaj zakon, radite to iz vašeg interesa, zato što ste izračunali da ćete možda dobiti neku podršku u narodu, ali ja smatram da vi nećete podržati ovaj zakon jer vi jednostavno ne funkcionirate na taj način. Vi ste politikant, vaša stranka je takva. Zna se dogoditi dosta često da čujem se zove Živi zid populistima. Gospodo Maras, vaša stranka je populistička. HDZ-ova stranka je populistička, Bandićeva stranka i sam Bandić su populistički. Mi nismo. Mi govorimo istinu, a vi svi vi što radite, radite zato da dođete na vlast [[Upadica Radin: Vrijeme.]] a na kraju ćete provoditi istu stvar [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme. Hvala.]] kao i vaši prethodnici.
Vrijeme. O dobro. Sada otvaram raspravu. Do sada nije bilo ni rasprave još. Tek sada otvaram raspravu i prvi je na redu je g. Miro Bulj ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Hvala lijepo uvaženi tajniče sa svojim suradnikom. Kolegice i kolege, nismo još tu u velikom broju. Smatram da je vrlo važna tema što se tiče, kad se govori o zdravstvenoj sigurnosti naših građana, kad se radi o okolišu, kad se radi, o tome treba raspravljati i ova pitanja sam, bio sam i aktivist po pitanju baznih stanica, sad je čak i dokazano u Sinju 2015., i 14. i 13. kad gdje su postavljane bazne stanice uz prozor ljudima na susjednim zgradama, starim zgradama, tamo da sam involviran u ovu temu. Imao sam, naravno i prosvjede i akcije, evo i u subotu, bilo bi dobro, volio bih da dođete, tajniče, vi ste iz moga kraja, na tribinu o baznim stanicama i zdravstvenim zračenja u Sinju. Imao sam i okrugli stol, predlagao sam i zakon koji se ne poštiva, znači po prvi put kad sam progovorio na Odboru za promet, o ovom problematici, kad sam govorio da nepoštivanjem prostornih planova, tj. jedino u Hrvatskoj, em što se ne poštivaju prostorni planovi, jedino u Hrvatskoj za bazne stanice ne trebaju dozvole. To je osnovni i temeljna postavka, ne u Europi, ne u EU-i, nego u cijeloj Europi, čak u Srbiji i Crnoj Gori. Dao sam taj zakon, niste glasali sa njim, niste glasali ni jedni ni SDP ni HDZ za taj prijedlog zakona. Imamo drugi problem. Kako je nastao ovaj problem? Mi da bi nacionalnu sigurnost imali, morali smo imati sustav telekomunikacija. Mi, nažalost smo to dali, u privatizaciji, to je počeo privatizirati HDZ, a završio je SDP privatizaciju koju smo dali u strane ruke, komplet naš telekomunikacijski sustav. Gradnja, kasnije naravno krenulo se sa pogodovanjem, ukinuta je građevinska dozvola za bazne stanice i naravno da je dovedeno do te situacije da u nas apsolutna anarhija u postavljanju baznih stanica. Još od 2014., 15., sam bio aktivan oko ove teme, ne kao zastupnik nego kao aktivist. Znam da sam u predloženim zakonima govorio o ovim problemima u ovoj sabornici, međutim, apsolutno nikada nisam imao podršku velikih stranaka, ni SDP-a ni HDZ-a. A osnovni je razlog mojih prijedloga bio da se spriječi elektromagnetska zračenje na ljude protivno propisima. Jedino što sam tražio da se teleoperateri u RH ponašaju kao u državama odakle dolaze. Pa čak su u Varaždinu organizirali tribinu, ... [[Govornik se ne razumije.]] sudjelujem od prvoga dana, otkad su se oni osnovali, ima, rekao sam u Sinju, u hotelu, u subotu u 11 sati tribinu o ovome na poziv građana, tu i živim i poznam materiju jer je prije nekoliko dana, uvaženi tajniče, na stupu, vidite ovaj stup ovdje, kolege, na stupu di je bio dimnjak, od pekare, osvanule bazne stanice, ja nisam vidio veće. A vidite ovu malu curicu što gleda ovdje, vidite, s prozora? Bi voljeli da je ovo vaša unuka? A, da je vaša unuka, što bi onda? Da je vaša unuka gledala u ovu gromadu, nekoliko desetaka metara kroz prozor. Pogledajte. Nije vam problem, je li da vam osvane? Nije vama problem ništa, zato i jesmo tu di jesmo. Neka ovo napravi u Njemačkoj odakle dolazi teleoperater. Pa je li vas sramota da vam ovo nije problem? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ma rekli ste, mašete glavom, da niste rekli, onda bi rekli prihvaćamo iste uvjete da se teleoprateri ponašaju isto kao u državama odakle dolaze. Ni manje ni više, ali nemate hrabrosti da jednome djetetu, da jednome djetetu 20 m, pogledajte bazne stanice, pogledajte. Ovo je prije 20 dana, a sada je otvorena ovdje i kockarnica za nagradu tome koji je kupio pekaru i umjesto pekare, pogledajte što je napravio. U središtu grada Sinja. Tako u Trogiru me zovu, tamo me zovu u Splitu, tako u Zagrebu. Ja sam godinama upozoravao i prvi put kad sam rekao za ovaj problem. I krši se GUP ovdje čak, prostorni plan, inspekcija. Odgovor Andrije Mikulića je jednostavan. Ministarstvo zdravlja kaže da nema zračenja. A ja ga pitam kršiš li GUP, ja ga nešto drugo pitam jer je 50 metara i sad u GUP-u zabranjeno gradnje ovih antenskih stupova ili bazni .../nerazumljivo/... stanica. Apsolutno pogodujete, ali to isključivo zbog dinastije Mišetić vi to radite. Vi to ne smijete reći. Ne smijete. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, isključivo Vlada RH u kojoj ste ovo, jeste li vi u Vladi RH? Vi ste u Vladi RH? Tajnik Ministarstva zdravlja? Tajnik Ministarstva zdravlja? ... [[Upadica se ne čuje.]] Vama se obraćam kao tajniku Ministarstva zdravlja. Zbog čega se dozvoljava da se bespravno, vama da, postavljam pitanje, morate mi odgovoriti. Dozvoljavate da se bespravno, protivno GUP-u Grada Sinja stavljana na stup, na, gdje je bio, na dimnjak, gdje je bila pekara, bazne stanice, pogledajte kol'ke su. I narod protivi se, majka od ovoga djeteta je trudna, triba rodit za 20 dana, majka je u strahu, ovo u Njemačkoj nećete vidjet odakle je došla, ovaj, teleoperater, nit' ćete ovo vidit u Austriji. Znači ja osobno, a ovdje ću i govoriti zbog čega su ti razlozi. Znači isključivo je razlog šta teleoperateri to jest mi ne pogodujemo izgradnji, mi smo imali čak i novac da izgradimo svoju optičku mrežu, europski fondovi, to nemamo hrabrosti ... [[Govornik se ne razumije.]] Angeli Merkel se moramo dodvoravati. Mi nemamo, znači, uopće da, nacionalna sigurnost je ovdje u pitanju, pa nemamo, ... [[Govornik se ne razumije.]] sustav veza nam se upravljaju stranci, prepustili im u njihove ruke, i imaju najveću dobit u Republici Hrvatskoj zbog ovakvog ponašanja. Nek' naprave ovo u državi, ako smo mi jednako pravno u Europskoj uniji, neka ovo napravi u Njemačkoj. Neka napravi ovo. Prema tome, mi imamo obavezu, meni je žao, ja sam da' prijedloge, zahvaljujem onima koji su bili prihvatili te prijedloge da se građevinska dozvola mora imati za izgradnju baznih stanova i krovova, baznih stanica i krovnih stupova za bazne stanice. Naravno da triba poduzeti mjere i to je u Istri najbolje riješeno, Istarska županija je najbolje riješila, ona je rekla 400 metara od građevinskog zemljišta ili zadnje izgrađene građevine, ja sam osobno predložio u Splitsko-dalmatinskoj županiji, sada su izmjene prostornog plana, da također bude 400 metara, a mi kao država moramo izjednačiti da bude isti uvjeti baznih stanica, postavljanje baznih stanica kao u drugim državama. Šta se tiče zračenja, 'ko meni može odgovoriti zašto je u Bruxelles-u gradonačelnica rekla, ja nemam ništa protiv tehnologije, dapače, ni 5G mreže, osobno, to triba razvijati, ali kad je u Bruxelles-u, u centru političke moći, gradonačelnica rekla da ne želi da se gradi 5G mreža jer ne želi da njihovi građani budu pokusni kunići, jel vam poznato to?, znači u Bruxelles-u je zaustavljen projekat izgradnje 5G mreže, u Švicarskoj u Geneva-i, u brojnim drugim gradovima, i sve više i više, zato šta nemamo istraživanja koja govore da nije štetno. Dal' je štetno ili nije štetno, znači, ovi, imamo čak Svjetska zdravstvena organizacija, to ... [[Govornik se ne razumije.]] da citirate, 2013.-te je rekla da je mogući uzročnik povećanja broja tumora mozga je elektromagnetsko zračenje baznih stanica. Vi govorite o zračenju ovom prirodnom, a znate li koliko se je pčela u svijetu, ovaj, bio pomor pčela, poglavito oko baznih stanica, jel' vam poznato to? Mislim, gledaj, nije problem razvoja tehnologije, ovdje je problem, i trebamo razvijati tehnologiju, napredak, ovdje je, znači, prisilno kontaminiranje ovoga djeteta bez njegove volje, i protupropisno, i to teleoperateri rade. I vi kao Ministarstvo zdravlja, građevinska inspekcija, Vlada Republike Hrvatske, ma bez obzira na bilo šta, ako je nekome pod prozorom, ovo je od prije nekoliko dana, neću govoriti o baznoj stanici na Radošiću gdje je policija nas privodila, ljudi su radili svoj posao, a u biti sad se dokazalo da je bespravno postavljena ... [[Govornik se ne razumije.]] I šta rade? Vidite ovaj dimnjak, čovjek je kupio ovu pekaru, tražio je prenamjenu iz industrijske u poslovnu, ja sam kao vijećnik na Prostorni plan Grada Sinja, GUP-a to jest, dao amandman da ćemo pristat prenamijeniti, da skine baznu stanicu, nije skinuo baznu stanicu, nego je još nastavio graditi bazne stanice, i mi smo to odbili. I on dobija za nagradu da u ovoj pekari, sada u industrijskoj zoni, imamo kockarnicu, blizu je škola, vrtić, bazna stanica. I ne samo da je taj vlasnik ove pekare, kupio ovdje ovaj dimnjak, i od dimnjaka napravio ... [[Govornik se ne razumije.]] stup, nego je počeo kupovati kuće gdje sada iznajmljuje teleoperaterima za bazne stanice, stare ... [[Govornik se ne razumije.]] kuće, stare staje, pojte, kako li se zove, i stvorio biznis od toga. Znači on kupi staju kraj vaše kuće, staru neku, jel neki prostor, jer u Hrvatskoj nije, zašto to rade?, zato što im u Hrvatskoj nije potrebna građevinska dozvola. I jedino u Hrvatskoj teleoperaterima ne treba građevinska dozvola. A djetetu, nečijemu ovo napraviti, da mu se bazna stanica deset metara od prozora, pogledajte sliku kolegice i kolege, deset metara, bez suglasnosti lokalne samouprave, kršeći Prostorne planove, uz blagoslov Ministarstva zdravlja, i što ćete vi reći sada ovome djetetu? Pa vi znate da imate, vi imate obavezu, to jest prikazat, to je rečeno, prikazat video zapise koje Europsko vijeće, Europska unija, Europski parlament, u biti da se prikaziva štetnosti elektromagnetskih zračenja, wi-fi-ja, to je naš odabir, na to ne moremo utjecat, al' ovo ste vi prisilno napravili, i brige vas, nek' ovo napravi u Njemačkoj, neka meti nečijeme djetetu baznu stanicu uz prozor, i znaš kad se ljudi naši bune?, kada dođe uz njihov prozor, kad im osvane uz prozor njihovoga djeteta bazna stanica. Naravno da ću podržati ovaj Zakon, ja sam i predlagatelj, možda sam među prvim ovo spomenuo u Saboru i sjećam se kad sam spomenuo ovo u Saboru, onda su mediji zajednički objavili, to jest teleoperateri dali su priopćenje di su napisali zaustavite Mira Bulja, vratit će nas u kameno doba, a ja samo tražim da se ponašaju kao u državama odakle dolaze, al' zato im je najbolja, najveća dobit, zato su oni dobri sponzori, jer ako je Mišetić obitelj glavna u T-Com-u, ako je, onda, a glavna je savjetnica, znači dinastija Mišetić, meni premijer nije odgovorio na pitanje, evo zastupničko, znači kojega sam postavio ovdje, premijeru kažite mi zašto se teleoperateri u Republici Hrvatskoj ne ponašaju kao u državama odakle dolaze, nije odgovorio, reka' dobit ćete odgovor u pisanom obliku, evo ima već, to je bilo godinu dana. Dinastija Mišetić tu vlada Angela Mekel, …/nerazumljivo/… Angela Merker, to je zbog telekomunikacija, naklon Angeli ovome Tajaniju fašisti isključivi gospodarski ne smijemo proglasit. To što je on reka da je Dalmacija Talijanska Istra lako ćeš ti za to, bitno je da je on glasa za Vijeće Europe ovu tajnicu Pejčinović Burić koja više ovu maloga slove savjetnicu koja je bila u Beogradu. Bitno je to, a nije bitna zaštita i jednakost svih u EU doktore Kirin. Pogledajte šta našoj dici rade. Vi ste bili bivši pravaš i uvijek ste, ali morate sad bit malo poslušni, ali to je sad drugi par opanaka. Ne mogu vjerovati da je RH dovedena na ovu razinu i da Ministarstvo zdravlja odbija ovo bez ikakvog pogovora, glumeći, evo sada i ovde kaže je imamo elektromagnetno zračenje, sjeverni pol, južni pol, sjeverni pol to je priroda, a ovo nije prirodno. Molim vas podržite sve inicijative, sve inicijative podržite koje imate, koje su plemenite i dobre. Ja mislim da je ovo bez obzira o kome se radi o kojoj stranci tribamo podržavati neke pomake. Bar da budemo približno jednaki, približno jednaki građanima EU doktore Kirin sad vi govorite. Vi ćete morat ovo branit. Ja znam da je uredno napisano. A ja vas istinski uvažavam kao starog pravaša, trenutno niste, ali staroga pravaša. Evo vidite ovu sliku, pogledajte. Djetetu u prozor. Ne vidiš, povećat ćemo ti Boriću, a da je vašemu ditetu ovo pod prozorom onda bi skićili, jaukali bi ne boj se.
Hvala. Za sudjelovanje u raspravi prijavio se i Klub zastupnika HDZ-a u njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, dame i gospodo zastupnici, večeras su, danas su mnogi započimali nastup u saboru spominjanjem korona virusa, je tako? I to me je podsjetilo na nešto što se je događalo u povijesti Marko Porcije Katon, senator Rimskog senata sve svoje govore je započinjao uvijek istim riječima Ceterum censeo Cartaginem esse delendm, između ostalog smatram da Kartagu treba razoriti“. No, budite mirni građani i vi, zdravstveni sustav je spreman, on je organiziran i lako će nas obraniti od korona virusa. A sada idemo na ovo drugo, to je zaštita od neioniziranog zračenja u RH uređena je Zakonom o zaštiti od neioniziranog zračenja, neionizirano zračenje jesu elektromagnetska polja, elektromagnetski valovi koji ne posjeduju dovoljno energije da bi izazvali ionizaciju. Dakle, u RH kao i u cijelom svijetu u snažnom je porastu broj uređaja i postrojenja koji proizvode različite vrste zračenja koje u interakciji s materijom ne izazivaju naravno ionizaciju atoma i molekula. Takvi uređaji upotrebljavaju se u brojnim ljudskim djelatnostima, gospodarstvu, proizvodnji, trgovini, prometu, elektroničkim komunikacijama, znanosti, obrani, medicini i kućanstvu. Samo neki od tih uređaja su radari, prijenosni telefoni, mobiteli, mikrovalne pećnice, dalekovodi, različite antene, odašiljači, solari, laseri u zdravstvu, laseri u industriji zabave, radio i televizijski prijemnici, osobna računala, uređaji za dijatermiju u terapiji i sl. Elektromagnetsko zračenje predstavlja elektromagnetske valove kraćih valnih duljina, infracrveno, ultraljubičasto, rendgensko, gama zračenje, spominjali ste i zračenje sunca. Postoji spektar sunca koji je ionizirajući dakle to morate znati. Dakle, svjetlost je također elektromagnetsko zračenje vidljivo ljudskim okom, valne duljine 380 do 780 nano metara. Jedan nano metar je milijaditi dio djela metra. Brzina svjetlosti je 3x10 na 8 metara u sekundi ili jednostavno 300 miliona metara u sekundi. To je brzina za to se svjetlosnim godinama dugo putuje. Da. Osim prirodnih izvora elektromagnetskih polja u okolišu na koje smo se evolucijski adaptirali sve više raste broj umjetnih izvora elektromagnetskih polja različitih tehničkih značajki i različitih utjecaja na ljude i okoliš. Posljednjih 10-tak godina svjedoci smo intenzivnog razvoja bežičnih komunikacijskih mreža, tržišnog natjecanja u uvođenju novih mobilnih usluga koje zahtijevaju sve veće i veće brzine prijenosa podataka. Pa time i dramatičnog porasta broja korisničkih uređaja mobilne telefonije. Momentalno se raspravlja u svijetu i kod nas o 5G to je nova generacija mobilnih mreža frekvencija 3,5 gigaherca, a predmnijeva se da će se doći do brzine cca 26 gigaherca. Slovenija je stavila moratorij ovog trenutka na 5G mrežu, a postoji informacije da i Švicarska momentalno je zaustavila 5G. Porastom broja izvora neionizirajućeg zračenja u prostoru rate i broj pritužbi građana prijava sanitarnoj inspekciji Ministarstvu zdravstva i građevinskoj inspekciji Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja zbog načina na koji su izvori neionizirajućeg zračenja postavljeni u prostoru. Ne dvojbeno je da postoje problemi u provedbi važećeg zakona i posebnih propisa iz područja gradnje prostornog uređenja kada je riječ o smještaju izvora u prostor posebice antenskih stupova i krovnih prihvata baznih stanica mobilne telefonije. Pridaje se važnost smještaju izvor neionizirajućeg zračenja u prostor i u tom smislu se uvažavaju preporuke Rezolucije Europskog parlamenta 2011/2008 godine kojom se traži da se na temelju dogovora zainteresiranih strana, dakle industrije javne vlasti i udruga građana odrede kriteriji za postavljanje izvora neioniziranog zračenja kako bi se osiguralo da barem školske i predškolske ustanove, domovi umirovljenika i zdravstvene ustanove budu koliko je moguće manje izložene odnosno na posebno određenoj udaljenosti od izvora. Između ostalog spomenut ću i stav Svjetske zdravstvene organizacije koja je na osnovu rezultata dvogodišnjih opsežnih istraživanja provedenih u 14 zemalja od strane svoje Međunarodne agencije za istraživanje raka proglasila radio frekvencijska, elektromagnetska polja potencijalnim kancerogenim za ljude. Također brojnim je izvješćima, publikacijama tijekom niza godina posebice nizom tematskim brojeva edicije zdravstvena mjerila za okoliš prikupila i objavila rezultate znanstvenih istraživanja po pojedinim područjima sa svrhom sustavnog i argumentiranog prikaza mogućih štetnih učinaka neioniziranog zračenja sa preporukom za poduzimanjem mjera zaštite. Dakle to su mogući utjecaji, nedokazani od čega se ranije umiralo, dakle nije bilo takvog zračenja, ne u tolikoj mjeri a ljudski vijek bez obzira na sve se ipak produljuje. Važeći Zakon o zaštiti od neioniziranog zračenja obuhvatio je stručne podloge koje za područje neioniziranog zračenja predlažu Svjetska zdravstvena organizacija i Međunarodna komisija za zaštitu od neioniziranog zračenja te zadovoljava europske standarde zaštite zdravlja stanovništva od neioniziranog zračenja. Navedene stručne podloge i standardi ugrađeni su u podzakonske propise koji su vezani uz područje neioniziranog zračenja. Ujedno Vlada RH napominje da su dopuštene granične razine elektromagnetskih polja propisane odredbama Pravilnika o zaštiti od elektromagnetskih polja stroža od preporuka graničnih razina koje propisuje Međunarodna komisija za zaštitu od neioniziranog zračenja. Također nadalje čl. 8. prijedloga zakona koji se predlaže dodati novi čl. 8.a nije u skladu sa odredbama čl. 25. st. 3. Zakona o elektroničkim komunikacijama koji određuju da se mjerila razvoja elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme propisuju uredbom Vlade RH na prijedlog ministra nadležnog za elektroničke komunikacije i uz prethodno pribavljanje mišljenja Vijeća HERA-e Uredbom o mjerilima razvoja elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme koju je Vlada RH donijela na temelju čl. 25. st. 3. navedenog zakona. Osim toga u čl. 14. i 15. predloženog zakona od Živog zida prijedlog zakona predlaže se ustrojavanje nacionalnog koordinacijskog tijela za zaštitu od neioniziranog zračenja na način da se ona ustrojava kao zasebna unutarnja ustrojstvena jedinica ministarstva nadležnog za zdravstvo, a da se troškovi rada koordinacijskog tijela osiguravaju u državnom proračunu RH. Također propisuju se zadaće koordinacijskog tijela, između ostalog i priprema edukativnih i promotivnih materijala iz čega proizlaze kako bi osnivanje koordinacijskog tijela i njegov rad zahtijevalo osiguravanje određenih financijskih sredstva koja nisu procijenjena kao što nisu navedene niti proračunske pozicije u državnom proračunu na kojima bi se ta sredstva osigurala. Nadalje u čl. 15. prijedloga zakona navedeno je da bi novo koordinacijsko tijelo pored ostalih zadaća izrađivalo i analize i izvješća o stanju u prostoru i učinkovitosti provedbe propisa te izrađivalo stručne podloge i davalo mišljenje postupcima izrade prostornih planova. S tim u vezi, Vlada RH napominje da je izrada analiza i izvješća o stanju u prostoru prema odredbama Zakona o prostornom uređenju u nadležnosti tijela koje obavlja stručne poslove prostornog uređenja te stoga predložene zadaće koordinacijskog tijela nisu u skladu sa odredbama navedenog zakona. Također nejasno je kako bi se koordinacijsko tijelo kao unutarnja ustrojstvena jedinica ministarstva nadležnog za zdravstvo sastojalo između ostalog i od predstavnika udruga u čijem je djelokrugu promicanje zaštite ljudi od elektromagnetskog zračenja. Ujedno potrebno je napomenuti da unutarnje ustrojstvene jedinice ministarstva ne donose poslovnike o svojem radu. Slijedom svega navedenog Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati predmetni Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od neioniziranog zračenja. Hvala na pažnji.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Malo sam ostao zbunjen ovim zadnjim dijelom izlaganja poštovanog kolege Kirina kada je rekao da Vlada ne prihvaća jer kada se raspravlja u ime Kluba zastupnika HDZ-a to nije Vlada. Znači vrlo je opasno, vrlo je opasno kada HDZ poima država to sam ja i na taj način preuzima stavove i formalizira stavove kao da se radi o Vladi RH što naravno nije slučaj. Znači, znači sa te strane ne treba nas iznenaditi kada u Hrvatskom saboru niti jednom u ove protekle 3,5 godine niti jedan opozicijski prijedlog, iako ih je bilo jako puno nije prihvaćen, koliko god on bio dobar ne može zadovoljiti zastupnike HDZ-a i premijera Plenkovića da, da napravimo nešto kvalitetno za građane, a u isto vrijeme u mnogim područjima koji to zaslužuju, a ovo sigurno je jedno takvo područje, HDZ ne predlaže ništa. Znači, njima kao da odgovara nered u sustavu. Znači, meni nije u redu i ne prihvaćam to da se radi u sivoj zoni i da se radi što god se želi sa baznim stanicama, da je jedino bitno da nađete nekoga tko će vam iznajmiti nekretninu pa da gore nakeljite baznu stanicu bez obzira koliko to imalo ili nemalo uporišta u zakonskim propisima i koliko to utjecalo na građane. Ja sam rekao već u Gradu Zagrebu je tih stanica skoro 600 i svaka odgovorna vlast i svi mi koji razmišljamo i vodimo računa o tome kakva je kvaliteta života naših sugrađana postavili bi si pitanje da li tko, da li itko kontrolira da li su te stanice postavljene u skladu sa zakonskim propisima i da li treba to podruje još dodatno urediti. Ja mislim da odgovori i na jedno i na drugo pitanje je broj jedan da dosta tih stanica nije postavljeno jer u skladu sa propisima jer možete to vizualno pogledati ukoliko postoji obaveza postavljanja iznad najviše građevine u okolici, a to nije tako svatko od naših sugrađana može identificirati u Gradu Zagrebu ili u bilo kojem drugom dijelu RH koliko tih stanica nije postavljeno u skladu sa propisima. I onda se postavlja pitanje zbog čega se to dozvoljava, zbog čega dozvoljavamo takvo nešto, zbog čega nitko to ne kontrolira, zbog čega niti jedna inspekcija nije nadležna da upozori na kršenje toga da makne stanice koje nisu u skladu sa propisima itd. To je siva zona i ako govorimo da neke zemlje ograničavaju razvoj 5G mreže postavlja se pitanje zbog čega RH ne radi ništa? I sa te strane ja mogu pozdraviti ovaj prijedlog zakona Živog zida mada oni dosta ovako ja bi rekao bez nekih pretjerano argumenata optužuju stranku ili stranke poput šta je SDP da su populisti da ne žele građanima dobro, a u isto vrijeme građani su imali priliku vidjeti na koji način funkcionira Živi zid i kako se raspao sam od sebe i kako se zbog sitnih strasti ubiti nije uspjela formulirati niti ikakva politika koja bi građanima ponudila nešto bolje, na kraju sada rejting te stranke koji je bio prije godinu dana 15% je spao na 2% i jednostavno se postavlja pitanje s kojim pravom se uopće onda na taj način postavlja prema onima koji će sutra zbilja moći urediti ovo područje. I ja to mogu ovdje reći građanima RH da ćemo urediti područje postavljanja baznih stanica na način da se pravila poštuju i da sutra vrlo jasno znate kome se možete ovaj obratiti ukoliko imate bilo kakvo pitanje i da će ta služba reagirati. Primjerice, za mene bi bilo normalno da u Gradu Zagrebu komunalni redari reguliraju to područje i da ukoliko zakon nije, nije ovaj ispoštivan i propisi nisu ispoštivani da se krene u kažnjavanje onih koji su postavili svjesno stanice na način na koji to zakon i propisi nisu, nisu predvidjeli. I zato je bitno tko to govori i što govori jer ćete sutra moći kao građani te ljude pitati zbog čega, ako nešto nisu napravili nisu napravili ili ih pohvaliti ukoliko su nešto napravili da su napravili dobro. Prednost gospodina Vucelića iz Živog zida je šta god oni govorili sutra ih neće nikad nitko prozvati ni zašto zbog toga što neće biti ni u prilici aplicirati nešto od tih svojih prijedloga. Što ne znači da ako neki prijedlozi nisu dobri da ih nećemo podržati i nećemo omogućiti ljudima da vide da kao zastupnici u Hrvatskom saboru mogu predlagati nešto i ono što mogu ovdje vrlo otvoreno reći i kao stranka koja će biti u poziciji da i nije jednom se desilo da u parlamentu smo podržali i aktivnosti i inicijative saborskih zastupnika. Znači to je nešto što u Hrvatskoj moramo napustiti, a to je da se aktivnosti saborskih zastupnika i njihovi prijedlozi uopće ne doživljavaju na kraju krajeva, kažem, još jednom, bez obzira koliko kvalitetna bila inicijativa, ukoliko nije došla iz pozicije Vlade se ne prihvaća. I zato građani RH dosta često i uz ove slike vrlo malog broja zastupnika u HS-u ne doživljavaju Sabor kao neku instituciju gdje bi mogli ostvariti neki svoj, svoju inicijativu koja bi bila kvalitetna za njihov život. Ono što vrlo jasno još jednom ponavljam kao poruku, da ovo područje ćemo urediti, da će građani znati koja su vrlo jasna pravila po kojem se bazne stanice moraju i postavljati, da ćemo imati vrlo jasno, a mada to već, kažem, i u ovom trenutku je moguće predvidjeti i, recimo, Ured za prostorno planiranje Grada Zagreba bi trebao kontrolirati što se dešava na području grada Zagreba, a ne raditi kao što se sad proteklih nekoliko mjeseci radilo, da kad vidite da je nered u sustavu, onda pokušavate izmijeniti GUP da legalizirate sve ono što se nelegalno de facto i nezakonito i ne u skladu s propisima napravilo proteklih nekoliko godina. Znači, treba naći mjeru između onoga što naši sugrađani očekuju, a to je da imaju kvalitetnu vezu i kvalitetnu infrastrukturu i nekih pravila, odnosno zaštite zdravlja ljudi, mada bi država, i to bi, recimo, možda Ministarstvo zdravstva trebalo razmišljati o tome, kada već govorimo da svi instrumenti ili svi aparati zrače, da neki imaju značajno štetne posljedice na moguće, na ljude i da dugotrajno korištenje, pogotovo djece, a danas vidimo da djeca dobivaju mobitele sa 6, 7 godina i da te mobitele koriste u pretjeranoj količini. I sam imam dvoje male djece i nisam sretan i moramo, uvijek je to na neki način i neka kazna, što je paradoks, da je djeci kazna, ukoliko im oduzmeš na neko vrijeme mobitel, ali država bi trebala voditi račune o nekim inicijativama, primjerice, neke zemlje su zabranile korištenje mobitela u školama. Znači ja bih htio da dobivamo neke informacije tog tipa u Hrvatskoj, koliko je štetno to i koliko bi dugoročno korištenje moglo ugroziti našu djecu vezano i uz mobitele i uz neke druge aparate. Da vidimo što možemo u tom području napraviti kako bi eventualno zaštitili od negativnih utjecaja buduće generacije. Znači, puno tu ima stvari koje bi trebali raspraviti. Ja mislim da donošenje ovog zakona, odnosno da određena pravila koja bi trebali donijeti oko baznih stanica treba aplicirati kazne apsolutno, ali pitanje je koliko bi i te kazne djelovale na one koji postavljaju bazne stanice bez nekih zakonitih uporišta, djelovale. Znači nije nekome problem platiti, ukoliko ostvaruje milijarde kuna dobiti i kaznu koja se mjeri u milijunima kuna. Znači mislim da bi trebalo omogućiti efikasnije uklanjanje takvih stanica i omogućiti građanima da oni budu ti koji će upozoriti, koji će prijaviti, a onda na kraju službe, ja bi čak rekao da bi tu trebalo ići na komunalne redare koji bi to rješavali u nekom kratkom roku i na neki način dovodili zakoni i prostorno planiranje, u one granice koje to naši građani očekuju i zaslužuju. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Zastupnik Vlaović se javio za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, pa ni vi ni ja ni nitko u ovoj sabornici nije protiv novih tehnologija, pogotovo ako ide u funkciji dizanja standarda građana i potpore gospodarstvu. Međutim, u pravu ste kad kažete da treba napraviti reda, da svi pred zakonom moramo biti jednaki i nepojmljivo je da od ovih 600-tinjak, koliko ste rekli, baznih stanica u Zagrebu, dobar dio njih ne udovoljava zakonu, ne udovoljava prostorno-planskoj dokumentaciji, međutim, nikome ništa. Teleoperateri su u stranom vlasništvu, dobit iznose van, plaćaju poreze u nekih drugim državama, a nama ovdje ostaje problem. Zašto oni ne bi imali, odnosno trebali poštivati prostorno-plansku dokumentaciju i platiti za građevinsku dozvolu, kao što to jedan poljoprivredni proizvođač u Bebrini mora platiti za lagunu za zbrinjavanje stajskog gnoja? On ne može bez građevinske dozvole izgraditi takvu lagunu, a teleoperater može napraviti baznu stanicu kraj vrtića. Zato nismo svi jednaki pred zakonom i zato ova, postoji nepovjerenje prema sustavu u državi. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa ja se s vama slažem, znači pravila moraju postojati i mora ih se pridržavati. Ali, recimo, što bi moglo ministarstvo napraviti. Ne vidim zbog čega se ne isplanira recimo sljedeće godine u proračunu, novac za neku studiju kvalitetnu da se napravi u RH. Imamo i znanstvenih institucija, imamo i zdravstvenih institucija koje bi to mogle odraditi pa da imamo kvalitetne podatke o broju baznih stanica, utjecaju na zdravlje, znači to se može i tijekom 5 godina provoditi pa da vidimo određene utjecaje koje to ima na naše sugrađane. Nažalost dosta često evo vidim tu i kolegu Bulja koji ide na tribinu vezano uz to, koriste se podaci koji su ili iz nekih drugih zemalja ili u nekom drugom periodu napravljene. Znači, nemamo nažalost u Hrvatskoj još kvalitetnih podataka kako bi naše građane mogli informirati o utjecaju tog sve skupa na njihovo zdravlje.
Zastupnik Lončar se javio za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, u vašoj raspravi ste spominjale prostorne planove. Isključivo u prostornim planovima, di je to netko i želio prihvatiti ili ne, se definiraju prostori na kojima je to dozvoljeno da bi, samo malo, da bi se to i dogodilo, svaka takva postavljena stanica ima lokacijsku dozvolu. Za lokacijsku dozvolu da bi bilo tko dobio mogućnost postavljanja dobio određene uvjete i na temelju tih uvjeta i lokacijske dozvole i prostornih planova se oni zapravo i dogode. Slažem se s vama u malom dijelu da ima i onih koji ne poštivaju zakon. Ali isto tako nije i ne može to raditi komunalni redar, nego isključivo državne inspekcijske službe. Evo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kada govorimo o prostornim planovima, da oni definiraju prostor gdje se to može. Ali i definiraju određene uvjete pod kojima se bazne stanice mogu stavljati. Znači tu također prostorni planovi mogu definirati koji su preduvjeti da bi se na nekoj lokaciji koja je ucrtana u prostorni plan bazna stanica mogla staviti. Da, znači bilo bi dobro kada bi Državni inspektorat radio. Ali vidimo kako radi Mikulićev Državni inspektorat kada nemamo niti jednu prijavu, a svjesni smo da postoje stotine i stotine baznih stanica koje su postavljene neusklađeno sa propisima. Kako je to moguće? Znači evo mene zanima i možda ne bi bilo loše da postavimo pitanje gospodinu Mikuliću državnom inspektoru da nam kaže koliko je nadzora napravio i što je napravio po tom pitanju. Vjerojatno ništa.
Hvala. Isteklo je vrijeme [[Upadica Maras: Jer ne vidimo da se jedna bazna stanica…]] Zastupnik Maras isteklo je vrijeme [[Upadica Maras: Hvala.]] Za pojedinačnu raspravu javio se zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo drago mi je što ja sam kada sam ušao u ovaj Sabor tada progovarao jedini, evo drago mi je što su i kolege Živoga zida u posljednjih godinu dana dosta aktivni. Vidimo i kolega Maras kao bivši ministar, evo sada saborski zastupnik pred kraj mandata također vidim da se pomalo približava ovome što ja govorim, što sam govorio cijelo vrijeme. Evo Živi zid vidim kada je bio odbor moga zakonskog prijedloga za veterane tada je bio vaš kolega i predsjednik Sinčić i gospodin Bunjac oni su tada također rekli da je ono što ja govorim da je ok. Tada su se priključili ovoj priči. Ja to uvažavam i poštujem kada ljudi stanu iza nekakvih ideja zajedničkih koje mogu gurati u smjeru rješavanja ovoga problema. Ja ću samo kazati da sam od prvoga trenutka 2014. od postavljanja bazne stanice pod prozor našega povratnika tj. čovjeka koji je radio u Australiji i koji je uložio sav svoj kapital na Radošću kod Sinja. Od prozora … svojim unucima 10 metara od prozora na nedovršenu kuću mu je postavilo baznu stanicu i od tada sam ja u ovoj priči. Poglavito bih zahvalio Hrvatskoj udruzi za zaštitu elektromagnetskog zračenja koja mi je puno pomogla i u pisanju zakonskih inicijativa koje sam ja davao poglavito u rješavanju problema građevinskih dozvola. Jer da je građevinske dozvole da su riješene tj. da vratimo građevinske dozvole i da ovaj prostor 400 metara od građevinskog kao što je u Istri riješeno, drugo je ako ne poštivaju. U biti smanjili bi ovaj cijeli rizik jer 400 metara udaljenost baznih stanica ne povećava značajno elektromagnetsko zračenje baznih stanica. I ja mislim da bi trebala biti jedna alternativa ovoj priči koja poslušnički odrađuje sve u interesu teleoperatera koji imaju dobit uvaženi tajniče u Republici Hrvatskoj teleoperateri 42% T-com. Njegova sestrinska tvrtka HT-e. U cijeloj Europi tj. Europskoj uniji gdje oni rade je 20% dobiti. Zbog čega? Jer njima ne treba građevinska dozvola. Oni trebaju ulagati u infrastrukturu, projektnu dokumentaciju. Ne trebaju čekati kao u Austriji ili u Njemačkoj godinu, dvije, tri da bi dobili dozvole. Ja nisam da se koči razvoj, ali da postoji nekakav red. Evo malo prije kolega Maras je spomenuo što kaže Andrija Mikulić. Ja ga pitam za ovu baznu stanicu, pitam ga za ovu baznu stanicu gdje je pod prozorom ove djevojčice napravljena bazna stanica, ja nisam vidio veću u životu na dimnjaku pekare. On odgovara, ja ga pitam jel' u skladu sa prostornim, sa GUP-om Grada Sinja, on kaže: „Ministarstvo zdravlja je reklo da je u granicama dozvoljenog zračenja.“ A ja ga pitam sasvim drugu stvar. Ja ga pitam o prostornom planu, o GUP-u, a on odgovara da ste vi dali da je, evo vidite što ste maloj napravili i trudnici, vidite li. Tko će odgovarati? Pa i vi imate, znači u Francuskoj u školama je zabranjen Wi-Fi u školama. Koji je razlog, ja ne znam. Također ministarstvo obrazovanja ima obavezu prikazivanja filma na svojim stranicama djeci o štetnosti Wi-Fia samo što ovaj mobitel je moj izbor, a ovo nije izbor ove curice od 5 godina i njene majke sada trudnice mlade žene. Znači ovo nije njihov izbor da one budu toliko konstantno 24 sata kontaminirane, udarane sa zračenjem koje nije dokazano. Znači 2013. godine Svjetska zdravstvena organizacija kaže da je mogući uzročnik rak, dobivanja raka je elektromagnetsko zračenje baznih stanica. To ima podatak. Vi dokažite suprotno. Onda zbog čega u Istri su rekli 400 metara bazne stanice od građevinskog područja? Međutim, kod nas je cijeli kaos nastao zato što je ukinuta građevinska dozvola, zato što, niti SDP-e, žao mi je što je Maras otišao, vidim da se približio stavovima. Ali ja sam davao kolegice i kolege ovdje nema nas puno, davao sam prijedlog zakona za koji nije glasao niti HDZ-e, niti SDP-e da bazne stanice moraju se postavljati da moraju imati građevinsku dozvolu kao u drugim državama. I ovo nije napad na telekomunikacije, na razvoj. Ali se postavlja pitanje zašto je Bruxellesu, gradonačelnica Bruxellesa je rekla ne 5G mreže. Evo ja postavljam, imate li vi možda informaciju. Bruxelles je centar moći. Naš premijer se uvijek u Bruxellesu je, fali se sa Bruxellesom da je to centar Europe. Zbog čega u Švicarskoj, Ženeva i brojni drugi gradovi? Mene zanima vaš razlog. Imate li vi obrazloženje zbog čega? Ne kočiti, nego znate zašto? Jer razmišljaju da im je bitnija sigurnost i zdravlje njihovih stanovnika da im je ispred svega, a ne smi se kočit znači znanost, tehnologija, inovacija, dapače, al' ako Bruxelles-u to tako rečeno, čini mi se u Bavarskoj, Genevi, ima brojnih gradova koji su, ovaj, rekli ne, triba vidjeti razloge. Znači triba vidit razloge. Teleoperateri krše pravila i smatram da su njima kazne male, imamo primjer u, na Radošiću gdje su nakon tri godine dokazalo se, to jest da je ta bazna stanica stavljena protiv svih načela, uvjeta, zakona, normalnog ponašanja, i ta bazna stanica, i sad je nekoliko puta i kaznilo, 70 tisuća, 70, svako nekoliko mjeseci, dvista tisuća, al' je pitanje plaća li se uopće, taj tko je prekršio, plaća li uopće kaznu, i sad je postao biznis, ovdje rekao sam malo prije, ovdje gdje je ova bivša pekara, gdje je ovaj dimnjak, sad je industrijska zona, ostala je industrijska zona, otvorena je kockarnica, Ministarstvo financija mu je dalo, ovdi nekih 200 metara je škola u blizini, znači, ova, stvoreni ste znači ... [[Govornik se ne razumije.]] industrijske zone, ova Vlada radi sada, jedini biznis je kockanje, znači, jedini, to je industrija, hrvatska industrija i bazne stanice uz prozore mladih. Prema tome mi moramo biti oprezni, vi kao predstavnik Ministarstva zdravstva, smatram da bi tribali poduzeti određene korake da vidimo zbog čega se u drugim državama postavljaju bazne stanice na drugi način, zbog čega u Europskoj uniji, ali to isključivo zbog jednakosti. Još jednom, evo pozvao vas, rekao sam vi ste doli iz mojih krajeva uvaženi tajniče, tribina o baznim stanicama i zdravstvenim rizicima zračenja, pozvani ste, evo možete doć', ... [[Govornik se ne razumije.]] ako treba i navest ću vas, u Sinju, u Sinju, imam sad Trogir, iman, zbog čega?, ne što ja to želim, nego ljudi žele, ljudi su u strahu. Pa mene iz Trogira, kad bi vam ja pokazao iz Trogira dopise ljudi, mladih obitelji u središtu Trogira bazne stanice, danas imate u Slobodnoj članak u Dubrovniku, bojazan mladih ljudi u novom naselju Dubrovačkom, ... [[Govornik se ne razumije.]] u sred naselja postavljena bazna stanica, ljudi se boje, vi morate informirat te ljude, a morate ih zaštitit, a informirajte ih ono što nalaže Europska unija, uvijek oprez i sigurnost građana ispred svega. Znači, prije svega sigurnost građana i zdravlje. Zašto zdravlje, jel' me se slažete? Da ništa nema bitnije od zdravstvene sigurnosti naših građana. Međutim, nama ništa ne preostaje nego borit se, borit se, evo ja sam rekao, ja sam kad sam ušao u ovaj Sabor prije četiri godine, 2016.-te, kad sam prvi put spomenuo da trebaju građevinske dozvole, da tribaju se ponašat teleoperateri kao u svojim državama, naslovnica je vrištala Zaustavite Bulja, vratit će nas u kameno doba, tada nisam imao pobornika, a već sad, evo vidite Živi zid daje, znači ipak je prihvaćeno to prošle godine na Odboru. Ja opet zahvaljujem ljudima koji su marljivi i koji će doći u Sinj, i gospođi Ankici Kosovec Krželj, predsjedniku HUZEZ-a također, gospodinu zahvaljujem, gospođi Maji Očko, Toni Šunjiću, Robertu Markušiću, i brojnim drugim ljudima koji ukazuju, a nisu u politici, koji ukazuju na nepravilnosti i onome što se može dogoditi, i nezakonitosti, i opasnostima, i rizicima o čemu vi kao Ministarstvo trebalo voditi brigu po pitanju postavljanja baznih stanica ili ionizirajućega zračenja, neionizirajućega zračenja. Mislim tajniče da ste vidli, državni, vidli ste ovu baznu stanicu kraj prozora ... [[Govornik se ne razumije.]] i recite mi vi otvoreno, dal' bi vi, što bi vi da je ovo vašem djetetu, ovdje je curica, ovdje je znači taj stup, dimnjak bivše pekare i na njemu je 15-ak, 20 baznih stanica. I zamislite kad majka, koja je mlada, suprug ... [[Govornik se ne razumije.]] joj radi u policiji, nebitno, kad je žena toliko, mislim tol'ko je nervozna, tol'ko ima, kad vidi ovu baznu stanicu i svoje dite, da ne morete vjerovat, i kaže mi žena da do sada nije razmišljala tol'ko o tome dok joj nije došlo pod prozor i sad se boji za svoje zdravlje i sigurnost svoje djece. Ove stvari moramo odmaknuti zbog sigurnosti zdravlja naših stanovnika. Hvala lijepo.
Hoće li? Izvolite gospodin Plazonić u ime Vlade.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ovako, ja sam se javio samo radi toga da bih izrazio istinu o tome što je Ministarstvo zdravstva do sada učinilo po pitanju edukacije i po pitanju općenito govora o elektromagnetskom. Mi na našim web stranicama koje inače već godinama imamo, imamo poprilično jedan opširan tekst koji nosi naslov Komunikacija Ministarstva zdravstva sa stanovništvom Republike Hrvatske vezano za uticaj elektromagnetskih polja na zdravlje ljudi. Između ostaloga u tom tekstu se u jednim ... [[Govornik se ne razumije.]] tijeku nalazi i edukacijski video koji smo mi iskreirali, i koji upravo govori o štetnosti upotrebe mobilnih telefona, telefona kod male djece i kod djece općenito, a postoji i primjerak brošure koji smo mi u Ministarstvu štampali i podijelili školama, i vrtićima radi edukacije svih, od roditelja, onih koji rade u samim vrtićima teta, pa do, pa do i same djece. Što se tiče ostalih stvari, a pošto se čudim da kod moga zemljaka kako vi kažete, gospodina Bulja, koji je iz Sinja, imate toliko velikih problema u Sinju, a vi ste tako aktivan saborski zastupnik, pa mi to nije jasno, vi znate da sam ja iz Vrlike, mi nemamo takvih problema u Vrlici sa postavljanjem razno raznih baznih stanica, tamo gdje po vašem ni nisu mjesta, a ne bih želio ni da se ova cjelokupna diskusija završi i svodi samo na pitanje baznih stanica jer bazne stanice u sebi ne impliciraju odnos prema zdravlju ljudi, nego prema nekakvim ekonomsko-financijskim interesima. Što se tiče ove slike koju vi meni stalno pokazujete, a još govorite što biste vi napravili da je to vaše dite, e pa sada ja vama moram reći da je to moja unuka ja bih smatrao to jednom ja bih rekao stravičnom zloporabom integriteta djeteta u politikansko-populističke svrhe, pa bih vjerojatno vas tužio zbog toga. Jer to nije dozvoljeno po ni jednim zakonima da se djeca upotrebljavaju u ovakve svrhe. Ako postoji problema, to se može riješiti na nivou odraslih, a ne na nivou djeteta. Evo toliko. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Bulj javio se za repliku.
Ja bih još jednom vas pitao, pitate sada kolegu jel vam dobro. Pa jel' vas sramota? Ova je slika u medijima izašla. Ovo nisam ja slikao. Ova slika je u medijima gdje majka koja je trudna 10 metara prije 20 dana je postavljena bazna stanica i vi meni govorite kako imam pravo o tome govoriti. Zato što me zove ta majka i što traži da organiziramo tribine, da upoznamo građane jer ona nije isto znala da će nam se ovo dogoditi. I vi govorite da sram mene i o problemima Sinja. Pa da je vama do Sinja … [[ne razumije se]] problem u Vrlici, što ste otišli iz Vrlike i kada ste prešli Knin zaboravili ste da ste iz Vrlike jer puno vas je iz Vrlike i Cetinskoga kraja, iz Sinja kada ste otišli niste ga spomenuli. Ja sam slučajno doznao da ste vi iz Vrlike. Znate li kakav je zdravstveni sustav u Vrlici? Znate li kakav je u Sinju? Jel' poznate to da žene umiru u redovima bez rengena, da je bio pokvaren 2 mjeseca, da nemamo radiologa, da nemamo pedijatara? Umjesto 4 imamo jednoga i taj je upitan hoće li otići vanka. Ne radite apsolutno ništa za svoj kraj. … [[ne razumije se]] ste vi svome kraju.
Hvala [[Upadica Bulj: A ovo je sramotno što mi je gospođa poslala ovu sliku.]] Isteklo je vrijeme zastupnik Bulj. Zastupnik Bulj, isteklo je vrijeme. Zastupnik Vucelić.
Uvaženi državni tajniče dajte mi molim vas pokušajte ovo objasniti. Znači u vrijeme kada Ministarstvo zdravstva izdaje brošure o štetnosti neonizirajućeg zračenja, znači u isto vrijeme se postavljaju bazne stanice na krovove Kliničkog bolničkog centra Dubrava i čini mi se u dvorište bolnice Vrapče i to znači su bazne stanice pazite bez uporabne dozvole koje je Ministarstvo zdravstva pustilo u rad i one su protivne Zakonu o prostornim planovima. Dajte mi objasnite kako je to moguće. Znači ja ponavljam još jednom. Istovremeno izdajete brošuru o štetnosti, a trujete svoje vlastite pacijente, dajte mi to pokušajte objasniti molim vas.
Odgovor na repliku gospodin Plazonić.
Objašnjenje je vrlo jednostavno. Nismo dali brošuru o štetnosti baznih stanica, nego o štetnosti mobitela, a bazne … … [[Upadica se ne razumije.]] Nije isto, nije isto gospodine Bulj. To se razlikuje kao nebo i zemlja. A s druge strane mi imamo standarde za elektromagnetsko zračenje baznih stanica koje su dva i pol puta strože nego europske normative tako da znate.
Hvala. Molim vas saborski zastupnici imali ste priliku za govoriti. U ime predlagatelja završnu riječ iznijet će zastupnik Damjan Vucelić. Izvolite.
Poštovani zastupnici koji ste još ostali ovdje u četvrtak u 15 sati, poštovani državni tajniče, poštovani predsjedavajući. Živi zid je ponosan na ovaj Prijedlog zakona. Ja sam ponosan na ovaj prijedlog zakona. Ja ću do svoje zadnje kapi krvi braniti ovaj zakon zato što je ovaj zakon u interesu građana. Uvjereni smo da je ovaj ovakav zakon štetan za građanstvo, za naše stanovništvo, da nije u našim interesima. Državni tajnik upravo sada odlazi, znači nije imao dostojanstva niti me poslušati do kraja jer sam se sad i njemu htio obratiti zato što zadnja njegova rečenica koju je izrekao u ovoj sabornici je laž. Ovo što oni rade budite uvjereni ne rade u vašim interesima. Rade to u vlastitim interesima, u stranim interesima. Sve veće tvrtke u Hrvatskoj su prodane. Sve veće tvrtke su u stranom vlasništvu. Teleoperateri imaju milijarde zarada i oni, mislim pod HDZ-e ali i njihovi ljudi u Ministarstvu zdravstva, sam državni tajnik radi u interesu njih, za znam da ti ljudi rade za svoju plaću da će raditi ono što im se kaže da rade. Ali ti ljudi svojim postupcima ubijaju ljude. Poštovani državne tajniče molim vas nemojte se tu navikivati, molim vas izađite iz sabornice i nemojte se svađati. Ja bih molio predsjedavajućeg da vas upozori [[Upadica Petrov: Molim vas nastavite sa svojim izlaganjem.]] Molim vas, ometa me državni tajnik [[Upadica Petrov: Nitko vas više ne ometa.]] Dajte ovako, dragi građani niti HDZ-u, niti SDP-u nije stalo niti do vašeg zdravlja, niti do vaših interesa što je već dokazano. U prošlosti odluke ove Vlade nisu odluke u interesima građana Republike Hrvatske. Ja i moje kolege iz Živog zida to upozoravamo već 5 godina. Ovi ljudi koji sjede u ovom Saboru će vam govoriti danas jedno, sutra će vam govoriti tj. ponašat će se drugačije, ponašat će se sasvim suprotno od onoga što su pričali dok su bili tzv. oporba u ovom Saboru. Ja vam samo želim reći da ovim tu danas ljudima a ima ih koji su vas danas uvjeravali da neonizirajuće zračenje nije štetno tj. da nije štetno od samih baznih stanica, ja bih takvim ljudima zasadio na svakom uglu njihove kuće jednu baznu stanicu i to na 50 metara udaljenosti kako se i rade. Evo kolega Bulj je rekao da čak ima na manje, na 10 metara. Ja bih im stavio 4 takve antene zasadio bi ih tamo pa bi vidio da li ti ljudi koji nas sada uvjeravaju da nisu opasna ta zračenja da li bi ti ljudi prespavali i jednu noć u svom domu. Ja vas uvjeravam da ne bi. Ali nisu oni u pitanju jer u njihovim kvartovima nema baznih stanica, oni su se pobrinuli za to. Nego je problem što oni to rade vama. Rade zato da bi teleoperateri mogli zaraditi milijarde. A zašto? Zato da bi netko od njih ganjao političku karijeru ili u Bruxellesu, ili ganjali političke karijere u Hrvatskoj. To je prava realnost i istina. Neki od njih će naravno u cijelom tom tj. dobar dio njih će u cijelom tom procesu i spremiti nešto novaca u džepove. U Hrvatskoj nije legalno lobiranje kao recimo u Europskom parlamentu. Ali zato si oni spremaju novce u džep ispod stola. I budite uvjereni da se to događa. Namjeste se neki poslovi, namjeste se poslovi firmama i njihovih rođaka, sestrični, bratića, nevažno. Ali oni te novce spremaju u džep. I na kraju kao posljedicu svega toga imamo da ljudi umiru. Znači ovo nisu bezazleni zakoni. Kao posljedicu njihovih odluka netko će umrijeti od raka za možda 20 ili 30 godina. Sada već umiru. Ja sam već spomenuo da smo na vrhu po dijagnostici raka, tumora. Isto tkao drugi smo u Europi po smrtnosti. A imamo čistu zemlju, prekrasnu zemlju. Čista voda, čista zemlja, čisti zrak. Pa od kuda toliko rakova? Od kuda? Od nekud je moralo doći. Da li je to hrana, da li je to voda, da li je to neionizirajuće zračenje, da li je to spaljivanje smeća Bandićevog na Jakuševcu svake godine namjerno spaljivanje gdje truje građane Novog Zagreba i Zagreba općenito. Znači vi morate biti svjesni da svi ti ljudi ne rade u vašem interesu, ne rade. Oni samo gledaju kako da vas iscijede, kako da vas zavrnu, kako da vam što više novaca uzmu od vas najsiromašnijih sa najmanjim primanjima. Vas ima najviše, vama će najviše i uzeti. Isto tako, baš ih briga kako ćete živjeti kada dođete u mirovinu, da li ćete imati za hranu ili ćete gledati da si kupite pištolj i metak sa zadnjom penzijom, sa zadnjih 800 kuna jer nemate za hranu, nemate za režije, nemate za stan. Zar mislite da ih je briga da li ćete umrijeti od posljedica elektromagnetskih polja neionizirajućeg zračenja? Ma briga ih. Briga ih da li jedete otrovnu hranu. Briga ih je isto tako kakvu vodu pijete, da li je zagađena možda sa fekalijama, da li se izlijeva zbog dotrajale mreže kao možda u Zagrebu i miješa se pitka voda sa fekalnim vodama, ma briga ih. A da bi to i dalje radili ovakvi kao ovi danas na oba dvije strane će vas uvjeravati u nešto drugo. Vi to sve gledate i mislite si gledaj kako ovaj čovjek pametno i mudro govori mora da je to istina. Ma nije istina. Prodaju vam maglu. Onda kada i dođu na vlast ili kada jesu na vlasti nastavljaju isto. Mene baš zanima da li će SDP-e poduprijeti ovaj naš prijedlog izmjena Zakona o neionizirajućem zračenju evo baš me zanima. Ali ako ga poduzmu što mislite da će nešto drugačije biti kada oni dođu na vlast? Neće. Bit će isto. Identično. Možda budu čak i gori od HDZ-ovaca. Mislim da je to lako moguće. Provode iste politike i provodit će iste politike. Neće se ništa promijeniti. I ne vjerujem im nimalo. A ne biste im trebali vjerovati niti vi. Hvala.
Zastupnik Lončar zatražio je repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega dragi, javio sam se samo zato jer se osjećam povrijeđen kao čovjek kada ističete i stavljate sve u isti paket. Ja je i pripadam HDZ-u, ali znam što rade u mojoj sredini i znam kako brinem o ljudima, i kako čuvam te ljude i znam kako stvaram uvjete da ljudi ostanu u mom području. I zato o vašem mišljenju neću puno, ali vas molim ubuduće kada iznosite takve stvari da sve ne trpate u isti koš jer vjerujte na prostoru Republike Hrvatske imate jako puno dobronamjernih, radnih i poštenih ljudi i nismo svi isti. Ako već neke znate onda vas molim da ih imenujete. Ali nemojte još jednom vas molim stavljati sve u isti koš.
Odgovor na repliku zastupnik Vucelić.
Kolega poštujem vaše mišljenje i možda ste u pravu. Možda u HDZ-u postoje pošteni ljudi? Ako i postoje, malo ih je. Ali znate što je problem? Problem je u tome što pošteni HDZ-ovci ne mogu doći uopće do Sabora. Ja sam već u Saboru tu govorio da smatram da je HDZ-e mafijaška organizacija i mislim da je mafijaška organizacija. A dajte mi vi recite da li je moguće da u jednoj mafijaškoj organizaciji itko dođe uopće do prilike da uđe u Sabor neki pošten čovjek na primjer. Pa on bi im sam bio problem tu. Pa ne bi oni dopustili si da uopće stave na listu poštenog čovjeka. Ja kažem da postoji mogućnost da se to dogodi i da stvarno pošteni čovjek bude na listi HDZ-a i uđe u ovaj Sabor i bude zastupnik. Ali to su pojedinačni slučajevi. Jako ih je malo. Možda ste vi jedan od njih, ja to ne znam. Ali malo vas je. Malo ih je. Hvala.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo s radom. Prva točka bit će Prijedlog zakona o provedbi Uredbe 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe broj 2006/2004., prvo čitanje, P.Z.E. broj 844. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 15.08
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od neionizirajućeg zračenja, prvo čitanje, P.Z. broj 678. Predlagatelj su zastupnici Snježana Sabolek i Damjan Vucelić, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 74 za, 2 suzdržana i 10 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, prvo čitanje, P.Z. broj 570. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za i 18 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.