292. Ústní interpelace Nejdříve jsou to ústní interpelace určené předsedovi vlády České republiky či vládě České republiky jako celku, a poté ostatním členům vlády. Dnes bylo za účasti ověřovatelů vylosováno pořadí poslanců, v němž budou vystupovat a podávat ústní interpelace nejdříve na předsedu vlády Andreje Babiše, kterého mezi námi vítám, či na vládu České republiky jako celek, a to v čase od 14.30 do 16 hodin, na ostatní členy vlády pak od 16 do 18 hodin. Seznamy poslanců podle vylosovaného pořadí vám byly rozdány do lavic. Upozorňuji všechny poslance a interpelované členy vlády, že po vyčerpání interpelací na předsedu vlády Andreje Babiše - a máme pouze dvě, takže to bude rychlé - bude ihned zahájen blok interpelací na ostatní členy vlády. A nyní dávám slovo paní poslankyni Zahradníkové, která bude interpelovat pana premiéra ve věci Istanbulské úmluvy, připraví se paní poslankyně Kovářová. Prosím.
Hezký dobrý den, vážené dámy a pánové. Vážený pane premiére, interpeluji vás z důvodu vládou zamýšlené ratifikace Istanbulské úmluvy. Jak jistě tady všichni víme, v české společnosti a mediálním prostoru se téma Istanbulské smlouvy probírá už minimálně rok. Já sama za sebe jsem svůj negativní postoj k tomu vyjádřila již několikrát. Nicméně to téma neustále není jednoznačně vyřešené a neustále se mě naši voliči na něj ptají. Takže na rozdíl od vládní zmocněnkyně pro lidská práva Heleny Válkové si nemyslím, že tento dokument primárně spočívá v boji proti domácímu sexuálnímu násilí na ženách v naší zemi. Pokud by tomu tak bylo, skutečně nerozumím názvům jednotlivých pasáží úmluvy - migrace a azyl, žádosti o azyl z důvodu genderu, azylová řízení, občanskoprávní důsledky nucených sňatků, nucený sňatek, mrzačení ženských pohlavních orgánů, nepřijatelné ospravedlňování trestných činů včetně trestných činů ve jménu cti. Připravujete snad občany na masivní migraci z muslimských zemí, kde jsou nucené sňatky, vraždy ze cti či zmrzačení ženských pohlavních orgánů běžnou rutinou? V neposlední řadě jistě nejenom mě znepokojuje vliv genderové ideologie na celé vyznění Istanbulské úmluvy. Například v článku 14 se přímo píše o nutnosti zahrnout aspekty této ideologie do školních osnov. Jako by už nyní nebylo na školách dosti indoktrinace. Zkrátka a dobře, Istanbulská úmluva ve skutečnosti usiluje o další rozvolnění našeho azylového systému, zasahuje do práv rodičů, posiluje úlohu genderové ideologie na půdě vzdělávacích institucí i celé společnosti [[upozornění na čas]], ale i v samotné oblasti domácího násilí přináší pouze snadnou zneužitelnost navrhovaných opatření. Pane premiére, chcete opravdu Istanbulskou úmluvu ratifikovat? Děkuji.
Děkuji a prosím pana premiéra o odpověď.
Dobrý den, dámy a pánové. Já vás paní poslankyně, poprosím o chvilku trpělivosti. Já jsem se těšil na interpelace. Ještě před chvílí byly tři, a už jsou jenom dvě, to je strašný. Slíbil jsem, že přijdu, jsem tady, a nic, nepřišli do práce. No, hned k tomu přejdu, v podstatě s vámi souhlasím. Prosím vás, dnes byla schůze o údajném střetu zájmů nějakého Babiše. Babiš nemá žádný střet zájmů a nic se nebude vracet. Znovu mě čeká Česká televize, a tady média stále lžou a opakují, že se něco bude vracet. Já jsem strašně rád tedy, že Magistrát Prahy - a tady byla ta naděje, že pan pirát Kopřiva přijde, ale on tu interpelaci stáhl, to mě strašně mrzí. Protože pan pirát Kopřiva vlastně chce ode mě věc, kterou vlastně bych měl porušit nějaká pravidla -
Pane premiére, já bych vás požádal, abyste se věnoval interpelaci, která byla vznesena.
- a dneska na té tiskové konferenci magistrátu vlastně došlo i k roztržce mezi koaličními partnery, protože pan primátor Hřib chce zveřejnit něco v rozporu s pravidly Evropské komise. A dokonce pan Čižinský prohlásil, že pokud chceme, aby premiér respektoval pravidla Evropské unie, tak bychom je měli respektovat také. Dneska byla mimořádná schůze a paní Dostálová nedostala slovo vůbec, nedali jí slovo. Takže opozice svolá schůzi kvůli střetu zájmů a paní ministryně nemá možnost to vysvětlit. Takže třikrát vlastně musela vystupovat a nedostala slovo. Tak já nechápu -
Pane premiére, já bych vás znovu vyzval, abyste se věnoval interpelaci a otázce, která byla položena.
Takže já vůbec nechápu, proč vlastně Piráti řeší střet zájmů. Ale potom jsem na to přišel, protože paní Marvanová si stěžovala, že vlastně Piráti to pustili tomu antibabišovskému Deníku N - to je čistě antibabiš. Ti to zveřejnili. Piráti jim to hodili a topka si stěžovala, že - my chceme taky zprávu, my chceme taky dělat PR proti Babišovi. Neuvěřitelný. Toto jsou naše média. Takže -
Pane premiére, já vás musím znovu vyzvat, abyste se věnoval věci Istanbulské úmluvy, nebo vám budu nucen odejmout slovo.
Takže já bych chtěl jenom říct, prosím vás, že dneska komisař Johannes Hahn výboru pro rozpočtovou kontrolu řekl: Musíme postupovat standardně a dodržovat pravidla hry, pokud to sami chceme po členských státech. K obsahu auditu se nyní nemohu vyjádřit, finální zpráva byla odeslána do České republiky a ta se k ní nyní může vyjádřit. Takže není to konec, vážená média. Proces auditu ale není uzavřen, ještě může dojít ke slyšení obou stran. [[Mpř. Pikal: Pane premiére, já vás...]] Pan předsedající se chová jak Česká televize. Faltýnkovi taky nechtěli dát slovo, když jsme chtěli [[nesrozumitelné]]26 miliard [[nesrozumitelné]]opozice prošustrovala definitivně a psychopat Wagenknecht 800 milionů. [[Bouchání do lavic z řad Pirátů.]] Takže pan komisař Hahn -
Pane premiére, já vám odejmu slovo, protože tohle nemá význam.
A závěr celého procesu můžeme očekávat ve druhé polovině 2020. A pak bude -
Já se omlouvám, ale máte pět minut na to, abyste adresoval interpelaci, která byla podána, nikoli otázky, které v ní vůbec nezazněly. Já teď dám možnost paní poslankyni, aby položila případně doplňující dotaz, a pak budeme pokračovat. Prosím.
Já tedy myslím, že jste, pane předsedající, měl jako důsledněji trošičku vynucovat tu odpověď na mou otázku. Nicméně já chci jenom po panu premiérovi jasnou odpověď na otázku, kterou jsem kladla. A ta otázka je, že chci znát a chtějí to znát lidé v naší zemi, jestli Istanbulskou úmluvu budeme, či nebudeme ratifikovat a jaký je postoj pana premiéra. Toť vše. Tuto odpověď chci znát.
Děkuji. A prosím pana premiéra o odpověď na tuto otázku.
Takže závěr toho auditu se může očekávat v druhé polovině 2020. A pak bude možné dále ji zveřejnit. A pan komisař dále řekl, že pojem závěrečné zprávy je scestný. Evropská komise [[předsedající se snaží vstoupit do řeči]] poslala interní předběžné konstatování a ČR může dát stanovisko. [[Předsedající hovoří současně s premiérem.]] Pak teprve bude závěr procesu. Tečka. K Istanbulské smlouvě, paní poslankyně, prosím vás. Já chodím na tu genderovou radu. Já jsem se ptal, na co potřebujeme nějakou Istanbulskou smlouvu. Já chci vědět, jakým způsobem naše zákony zaručují, aby nedocházelo k násilí na našich ženách. Jaká je statistika, kdo to dělá, to, co jsem si vyžádal od paní profesorky Válkové. Já si myslím, že máme české zákony a nějaké Marrákešské nebo Istanbulské smlouvy ani nepotřebujeme. Pan prezident se k tomu vyjádřil, že považuje Istanbulskou úmluvu za dokument, který Česko sice nepotřebuje, ale jeho ratifikace mu nijak neublíží, a že Istanbulská úmluva je výborná pro zaostalé země a že je pro nás zbytečná. Takže já jsem chtěl vědět, jakým způsobem vlastně my chráníme naše ženy našimi zákony. My bychom měli mít hlavně naše zákony, abychom ochránili naše ženy. Kdo dělá na nich násilí, jak se to řeší, jaké jsou tresty. Takže já jsem paní profesorku Válkovou požádal, aby mi to vysvětlila. A víceméně kladu podobné otázky jako vy. Takže já jsem k tomu velice, velice rezervovaný. Děkuji.
Také děkuji. Tím jsme tedy vyčerpali vyhrazený čas. Bohužel, vypadá to tak, jak to vypadá. Já nejdřív seznámím sněmovnu s dalšími omluvenkami, než pozvu dalšího řečníka. Pan poslanec Sadovský se nám omlouvá mezi 14. a 19. hodinou z pracovních důvodů, pan poslanec Jelínek se omlouvá z dnešního dne od 14.30 do konce jednacího dne z pracovních důvodů, pan poslanec Koten se omlouvá od 14.30 také do konce jednacího dne, a pan poslanec Sadovský se omlouvá od 14 do konce jednání z pracovních důvodů. A nyní tedy prosím paní poslankyni Kovářovou, která bude interpelovat ve věci dotačních titulů na mateřské a základní školy. Prosím.
Vážený pane premiére, jenom k tomu počtu mála přihlášených na interpelacích. Je to možná proto, že ve Sněmovně nikdo nevěřil, že byste dvakrát po sobě přišel na interpelace. Vy jste sice přišel, ale popletl jste si asi, měl jste přijít dopoledne a tam jste si to mohl všechno říci s našimi kolegy. Nicméně bych ráda navázala na tu výživnou debatu z minulého týdne, kdy jste se snažil vytvořit dojem, že řešíte problémy s kapacitami mateřských školek i jinde než na sociálních sítí. Snažila jsem se vysvětlit, že o nedostatku kapacit školek a škol víme již dávno a také jsme se snažili to řešit. Dali jsme čtyři pozměňovací návrhy k rozpočtu, které by školkám a školám přidaly na rozšíření kapacit celkem 1,2 mld. A jaké bylo vaše hlasování? Proti, proti, proti a proti. Nechci se v tom samozřejmě moc vrtat, ale takový rozpor mezi vašimi proklamacemi a vaším hlasováním mi nepřijde srozumitelný ani pochopitelný. A nedělám z vás, s prominutím blba, jak jste řekl minule, ale pouze poměřuji slovy činy. Prosím, jak se díváte do budoucnosti? Jaká je představa, jak budete reagovat na ten tlak, který vytvářejí občané svým očekáváním? Jakou úroveň a zdroje financování předpokládáte v příštím roce především pro obce nad 3 tisíci obyvatel? A chtěla bych podtrhnout ještě jeden rozměr, který je přehlížený. Díky dostatečné síti a kapacitě školek mají ženy příležitost dříve se vrátit na trh práce. A právě dostatečná kapacita školek je příznivým faktorem, pokud jde o reprodukci obyvatel. Na tom bychom při demografických prognózách také měli pamatovat. A abych to uzavřela, budu ráda, když se tomuto tématu budete věnovat i jinde než na Facebooku a Twitteru. Děkuji za odpověď.
Děkuji za dodržení času a prosím pana premiéra o odpověď na vznesené dotazy.
Tak já děkuji moc, paní poslankyně. Ona je moje nejvěrnější interpelovací poslankyně. Já vám za to děkuji. K tomu střetu zájmu, prosím vás. To je ta naše demokracie. Opozice svolá schůzi, a nedá ministryni slovo. Prostě ji nenechali mluvit. To je vaše demokracie?
Pane premiére, já vás opět musím vyzvat k tomu, abyste odpovídal na vznesené dotazy.
A hlavně Piráti, to je ta nová síla naše. To jsou ti transparentní. Na magistrátu místo toho, abyste řešili ty odpadkové koše na Karlově mostě, tak řešíte střet zájmů, a ještě se dohadujete. A Čižinský vás poučuje, co máte dělat.
Pane premiére, předmětem interpelace není ani Čižinský, ani odpadkové koše. Prosím, odpovídejte.
Ne, tak já říkám, že Piráti - to je asi naše budoucnost. Takže my s paní poslankyní si rozumíme. Ona mi tehdy v 2013 řekla, že nemá peníze od Kalouska, abych to řešil, tak jsem jí vyhověl. To byl tip. A vy potom se snažíte prodávat moji práci. A já jsem zavedl ten školský program roku 2014. A my jsme v rámci toho programu, do konce roku tam bude 4,1 mld. Podpoří se 151 projektů. Je to zvýšení kapacit základních škol cca o 15 tis. míst. A já jsem se vás ptal, vy jste byla starostka Chýně od roku 2008 do 2010 - proč jste nic neudělala? No protože ten Kalousek vám ty prachy zkrátka nedal. Já jsem je dal a vy mě za to ještě kritizujete. Tak to je skutečně neuvěřitelné. A díky paní ministryni Dostálové máme skvělé čerpání evropských fondů. A my jsme díky tomu dali investice do mateřských škol v celkové hodnotě 4,4 mld. korun oproti původně plánovaným 2,7. Na rekonstrukci základních škol pošleme 7 mld. oproti původně plánovaným 4,3 mld. A to našly společně Schillerová a Dostálová. A co se z toho stalo, z těch peněz? No tak my jsme zmodernizovali 488 školek s kapacitou téměř 50 tis. dětí. A zrekonstruované odborné učebny v 1 463 základních a středních školách a další věci. Takže my to realizujeme. A samozřejmě teď paní ministryně Maláčová předloží ten návrh, jak budeme řešit dětské skupiny a školky. A to, že někdo v minulosti zapomněl, že máme 60 % vysokoškolaček a tím, že nám tady tradiční demokratické strany vybudovaly základní páteřní síť, jako že nám nevybudovaly, proto máme tu migraci v rámci ČR, že se navyšuje počet lidí samozřejmě kolem Prahy, Středočeský kraj atd., no tak se zapomnělo na to, že ty lidi i budou bydlet a budou mít děti a budou potřebovat školky atd. Tak to my teď děláme. Já už jsem vám minule říkal, paní poslankyně, kolik jsme dali do toho peněz. Tak já vám to znovu připomenu, za nás, od roku 2014 až 2019, je to 25 mld. 930 mil. Z MMR, MŠMT, Ministerstva financí. A my průběžně samozřejmě sledujeme poptávku jednotlivých obcí. Já je dokonce i navštěvuji. Teď jsem byl v obci Drahelčice například. Tam jim chybí i škola. Takže my, x-krát jsem vyzval všechny starosty, aby nám psali, i panu Farskému jsme vlastně postavili a budou stavět tu mateřskou školu, jako že tam děti chodily do těch kontejnerů, nebo co to byly ty boudy. Takže víte, že to děláme pro celé politické spektrum bez ohledu na barvu hejtmana nebo ministra financí. Takže já se vůbec divím, že mě interpelujete, protože my máme úplně jasné a skvělé výsledky, a proto připravujeme i ten Národní investiční plán.
Děkuji za odpověď aspoň přiměřeně k věci a prosím paní poslankyni, jestli má zájem o doplňující dotaz.
Vážený pane premiére, myslím, že jste si asi zapomněl ráno vzít homeopatika na křivdu, když tady opakujete stále ty stejné lži, co se týče těch dotačních titulů. Také hovoříte o minulosti. Fajn, školky a školky se postavily. A myslím, že to bylo díky nám, že jsme zde ve Sněmovně prosadili ten dotační titul, proti kterému vy jste hlasoval. Ale vy jste mi neodpověděl na ty otázky. Jak budete příští rok financovat kapacity školek a škol v obcích nad 3 tisíce obyvatel? Jak to bude na Ministerstvu financí právě s tímto dotačním titulem? Včera jste řekl, že jste ho chtěli zrušit a že ho obnovíte. Tak mi prosím řekněte, zda od příštího roku tak učiníte. A další otázky. Jak potom předpokládáte konkrétně financování v dalších letech? A prosím, už odpovězte a neříkejte jiná čísla než minule, prosím pěkně.
Vypršel čas. Prosím pana premiéra o odpověď na doplňující dotaz.
Tak homeopatika na křivdu už neberu. Teď jsem absolutně v pohodě. Už jsem se vyléčil, nepotřebuji. My tady máme všechno nezávislé. A vy fungujete jako ta antibabišovská média. Včera jsem říkal, že původně ten program měl být zrušen, ale pokračuje a bude pokračovat. A vy tady zase mlátíte prázdnou slámu. Doneste mi seznam, kde chybí školky, ve kterých obcích. Dejte mi ten seznam. [[Poslankyně Kovářová mává papírem.]] A já ty obce navštívím a my ty peníze najdeme, tak jako vždy. I Farskému jsme tu školku našli. [[Předsedající mimo mikrofon: Panu Farskému.]] Panu Farskému. Panu kolegovi poslanci Farskému jsme našli tu školku, tak starostka je ráda. Vidíte, on mě sice stále napadá, ale nám to nevadí a budou mít Semily tu školku. Takže doneste mi ten seznam a já se tomu budu rád věnovat. A myslím, to, že jste měla nějaký nápad, a jako starostka Chýně jste ho nemohla realizovat, protože Kalousek vám nedal peníze, tak já jsem to zrealizoval. Byl to váš tip, já se přiznávám. Ale já jsem to zrealizoval. A vy chodíte s námi na stříhání pásek těch škol díky naší práci a našemu know how, a my jsme v pohodě. Vy tam máte ten svůj projev, děláte si tam kampaň. Mně to nevadí. Ale buďte aspoň objektivní. A dobře víte, jak to bylo.
Děkuji. To byla tedy poslední ústní interpelace na předsedu vlády. A nyní se posuneme k bloku interpelací na členy vlády. Nyní prosím poslance Bartoška, aby přednesl interpelaci na ministra zahraničních věcí Tomáše Petříčka a zahájil tak blok odpovědí členů vlády na interpelace poslanců. Připraví se poslanec Profant. Bude to interpelace ve věci hlasování o rezolucích týkajících se Izraele a Jeruzaléma. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážený pane ministře, v nejbližších dnech proběhne na půdě OSN hlasování o rezolucích týkajících se Izraele a Jeruzaléma zvláště. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky se v minulosti jednoznačně usnesla a odsoudila politizaci otázky Jeruzaléma a mimo jiné označování Chrámové hory pouze arabským názvem, k čemuž často dochází na půdě OSN a jejích organizací, jako je UNESCO. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky vyzvala vládu, aby hlasovala proti takovým usnesením. Žádám o jasné stanovisko Ministerstvo zahraničních věcí, jak bude Česká republika hlasovat, aby se ministerstvo nedostalo do rozporu s usnesením Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky, jak jsme tomu byli svědky v nedávné minulosti při obdobném hlasování. Vzhledem k tomu, že nejste přítomen, žádám vás o písemnou odpověď na moji interpelaci. Děkuji.
Děkuji. Ano, pan ministr odpoví na vaši interpelaci písemně do 30 dnů. Nyní prosím poslance Profanta, který bude interpelovat ministra Kremlíka ve věci open data SŽDC. Připraví se poslanec Holomčík. Prosím.
Vážený pane ministře, SŽDC podle svého statutu a zřizovacího zákona provozuje železniční dopravní cestu ve veřejném zájmu a je jedinou institucí, která má k dispozici ucelené údaje o provozu na železnici od všech železničních dopravců. Jedná se převážně o tato data: jízdní řády, výlukové jízdní řády, aktuální polohy vlaků, zpoždění vlaků, nástupiště, na které vlaky směřují. Tato data nejsou potřebná jen pro železnici samotnou, ale také pro další druhy dopravy. Nejvíce je samozřejmě potřebují organizátoři regionálních dopravních systémů. SŽDC tato data prodává a nedovoluje je dále sdílet. To jenom komplikuje ostatním, povětšinou veřejným institucím jejich práci. Tato data jsou klíčová i pro analytické a vědecké práce týkající se fungování dopravních systémů. Publikace těchto dat jako otevřená data je tak nepochybně ve veřejném zájmu. Zveřejnění nijak nezvýší bezpečnostní rizika, neboť už dnes jsou tato data poskytována za úplatu komukoliv, a většinou jsou dostupná i veřejně v rámci webových aplikací SŽDC. Jako vhodné legislativní řešení také navrhuji přidat tyto datové sady do nařízení vlády číslo 425/2016 Sb., o seznamu informací zveřejňovaných jako otevřená data, které v současné době prochází novelizací.
Děkuji. Než pan ministr dorazí k odpovědi, seznámím vás s omluvou poslance Jiřího Kohoutka, který se omlouvá od 14.30 hodin do konce jednacího dne z pracovních důvodů. Prosím, pane ministře.
Vážený pane poslanče, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážený pane premiére. V interpelaci je uvedeno, že je obtížné získat od Správy železniční dopravní cesty data o zpožďování vlaků a nástupištích, když to řeknu velmi jednoduše. Správa železniční dopravní cesty data předává na základě žádosti a uzavřených smluv. Jejich využití se pak liší podle příslušné smlouvy. Každá žádost o zpřístupnění dat je taktéž posuzována s ohledem na povinnosti manažera infrastruktury a zajištění bezpečnosti. Podle toho je následně postupováno. S dopravci je standardně komunikováno prostřednictvím datové komunikace prostřednictvím rozhraní takzvaného Common Interface, který si zajišťuje dopravce, a komunikace není ze strany SŽDC jakkoli zpoplatňována. Čili určitý nástroj pro zpřístupnění dat už existuje, a to prostřednictvím tohoto zmíněného rozhraní. Subjekt požadující informace taktéž může čerpat data z celostátního informačního systému o jízdních řádech. Zákon o dráhách a příslušné prováděcí předpisy, zejména pak vyhláška 173 z roku 1995, kterou se vydává dopravní řád drah, stanoví, které informace musí provozovatel dráhy poskytovat dopravcům a veřejnosti. Čili máme tady právní úpravu, která vychází ze zákona o dráhách, a je to vyhláška 183 z roku 1995. Jsou to zejména konkrétní informace, které vycházejí z připravovaného jízdního řádu a jeho změn. Tato data musí také Správa železniční dopravní cesty jako provozovatel dráhy postupovat do celostátního informačního systému o jízdních řádech jako takzvaná otevřená data. Takže zase určitá skupina dat je otevřených. Součástí tohoto systému v současné době nejsou informace o provozu v reálném čase. Právní předpis toliko ukládá, že cestující musí být ve stanicích a na zastávkách vybavených obsluhovaným zvukovým nebo obrazovým informačním zařízením informováni o zpoždění vlaku, je-li zpoždění 10 minut a větší, a to nejpozději v době příjezdu nebo odjezdu vlaku uvedeného v jízdním řádu. I přesto však na internetových stránkách provozovatele dráhy, Správy železniční dopravní cesty, můžete nalézt další detailní informace, například odjezdové tabule v jednotlivých železničních stanicích, na kterých cestující může nalézt kolej i aktuální zpoždění jednotlivých vlaků. Tato data v reálném čase jsou také k nalezení i na stránkách jednotlivých dopravců nebo ve vyhledávačích spojení, například známý idos.cz. Z pohledu Ministerstva dopravy je v tuto chvíli podstatné, aby Správa železniční dopravní cesty stejně jako ostatní provozovatelé dráhy v železniční dopravě a dopravci dopravy autobusové řádně poskytovali do celostátního informačního systému o jízdních řádech data, jejichž zveřejnění v tomto systému ukládají příslušné právní předpisy, a to jsou zejména data z jízdních řádů a jejich změny, jejichž struktura je ve vyhlášce v dopravním řádu drah detailně vymezena. Jinými slovy, když to shrnu, Správa železniční dopravní cesty poskytuje všechny informace, o kterých tak stanoví právní předpis, a to některé i formou těch takzvaných otevřených dat.
Děkuji. Pan poslanec asi bude mít zájem o doplňující dotaz, tak prosím.
Mně jde opravdu o to, abychom se od pasivního poskytování posunuli k tomu aktivnímu, kdy to nebude třeba vázáno na smlouvy, kdy to opravdu bude využitelné třeba pro vědecké analytické účely, ale třeba i pro menší samosprávy, pro které je dnes velmi složité komunikovat s tak velkým subjektem, a komunikace je dnes nastavená třeba na úroveň krajů, což je pochopitelně primární uživatel. Nicméně si myslím, že to tvoří jisté bariéry, které jsou zbytečné v rámci veřejné správy. My tu máme veřejného poskytovatele infrastruktury, který ta data má. Jsem velmi rád, že jste zmínil ty zákony. Myslím si, že je třeba dobrá otázka, jestli by třeba daná ustanovení nestála za novelizaci, ale jde mi o to, aby prostě fungovala plynuleji a více bezbariérově komunikace třeba i mezi menšími samosprávami a SŽDC.
Děkuji. Pan ministr nebude mít zájem o odpověď na doplňující dotaz. Než vyzvu dalšího řečníka, tak vás seznámím s omluvenkou. Paní poslankyně Procházková se omlouvá dnes mezi 15 hodinami a půlnocí z důvodu nemoci. Nyní pan poslanec Holomčík bude interpelovat pana ministra Tomana ve věci aplikace zákona o střetu zájmů na Ministerstvu zemědělství. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, vážený řádně omluvený pane ministře, dostalo se mi do ruky pravděpodobné znění interního pokynu ze 6. listopadu, který směřoval k zaměstnancům resortu zemědělství a popisoval, jak správně vykládat § 4b zákona o střetu zájmů v souvislosti s fungováním svěřenských fondů předsedy vlády. Ve vyjádření se mimo jiné píše: Zakladatel nemá přímý vliv na výměnu správců svěřenských fondů, tudíž logicky nelze mít za to, že by skrze správce mohl vykonávat rozhodující vliv. - To není pravda. Jak praví zákon, může premiér správce svěřenského fondu vyměnit například v situaci, kdy nejedná v jeho zájmu. V dopise se dále píše: Dle písmene c) preambule statutu obou svěřenských fondů je jejich hlavním účelem zajistit nezávislou správu do svěřenských fondů vložených obchodních společností. A v závěru dopisu se píše, opět cituji, že v současné době nejsou známy žádné konkrétní skutečnosti, které by byť jen naznačovaly, že navzdory uvedenému právnímu zákazu zakladatel fakticky ovládá dotčené svěřenské fondy či obchodní společnosti. - To opět není pravda. Existuje mnoho právních stanovisek a analýz, které tvrdí naprostý opak. Také to tvrdí finální auditní zpráva Evropské komise. A teď k dotazům. Skutečně byl tento pokyn zaměstnancům resortu dne 6. listopadu poslán? Pokud ano, jaký byl důvod poslat takovýto návodný pokyn? A za třetí, když je v textu odkazováno na statut svěřenského fondu, znamená to, že zaměstnanci ministerstva jej mají k dispozici? A pokud ano, mohl bych ho vidět? Děkuji.
Děkuji za dodržení času. Pan ministr, protože není přítomen, odpoví na vaši interpelaci písemně do třiceti dnů. Nyní paní poslankyně Majerová Zahradníková bude interpelovat paní ministryni Maláčovou ve věci domácí péče o seniory, kauza Slunečnice. Paní poslankyně je přítomna. Prosím, máte slovo.
Hezké dobré odpoledne, vážené dámy a pánové. S politováním, nevím, jestli se to stává jenom mně, ale už po několikáté paní ministryně Maláčová, když jsem ji interpelovala, zde nebyla. Tak asi mám smůlu. Vážená paní ministryně, kauza domova Slunečnice vyvolala oprávněné rozhořčení všech. Ve své interpelaci ale nechci pouze kritizovat obludné chování části personálu ani kategoricky žádat odvolání ředitele, i když by to bylo jistě jednodušší. Podobné excesy by měl řešit zřizovatel, v tomto případě Magistrát města Ostravy, a ne ministerstvo. Moje interpelace ovšem míří na koncepčnější věc. Jak se vy jako ministerstvo obecně stavíte k péči o seniory? Demografický vývoj je neúprosný. Naše populace stárne a stárnout bude a stát má dvě možnosti, jak se s rostoucím počtem seniorů vypořádat: buď stavět další podobné veliké ústavy, jako je Slunečnice, a pak jednou za čas řešit podobné problémy, nebo se bude snažit o to, aby co nejvíce seniorů, kteří se již o sebe nedokážou postarat sami, zůstalo v péči rodinných příslušníků. Je to humánnější, méně nákladné a i v zájmu samotných seniorů, protože dle průzkumu 85 % z nich chce - tento průzkum je z Ministerstva zdravotnictví - zůstat a zemřít doma. K tomu je samozřejmě ale potřeba motivovat rodiny, aby byly ochotny tuto službu, pokud by rády, vykonávat. Je nezbytné hlavním pečujícím osobám, jednomu členu rodiny, zajistit takovou výši starobního důchodu [[upozornění na čas.]], aby nebyly trestány za dlouhodobou péči o své blízké. Péče je velmi náročná, a pokud pečující osoba věnuje většinu svého času svému příbuznému, je potrestána velmi nízkým důchodem. Moje otázka tedy zní: Chcete, aby senioři dožívali v rodinách, a pokud ano, jaké kroky pro to plánujete? Anebo chcete pouze pokračovat v umísťování seniorů do velkých ústavů [[upozornění na čas]], kde jich mimochodem přibývá každým rokem okolo tisíc? Děkuji za odpověď.
Také děkuji. Poprosím o přesnější dodržování času. Paní ministryně je skutečně nepřítomna, takže odpoví na vaši otázku písemně do třiceti dnů. Nyní prosím pana poslance Kubíčka, který bude interpelovat pana ministra Kremlíka ve věci mýto 2. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, já bych teď mohl provést takové sebehodnocení uplynulé doby k tomu, jak dopadlo mýto a nenaplnily se katastrofické scénáře, ale to nám jistě řeknete sám. Nicméně já budu pokračovat v tom, co ještě přijde, a to je vlastně rozšíření zpoplatnění mýta na silnice první třídy a obavy starostů a krajských zastupitelů z toho, aby se tyto komunikace neobjížděly po dalších silnicích první třídy, které nejsou zpoplatněny. K tomu můžeme narazit i dál na zákaz jízdy kamionů nad 7,5 tuny po silnicích druhé a třetí třídy, který se připravuje. Chtěl bych znát váš názor. Chtěl bych vědět, jak budete na to připraven, jak budete monitorovat tuto situaci. Jinak se omlouvám, zeptal bych se i minule, ale to jste těch otázek ode mě už dostal mnoho, takže poprosím o vaši odpověď. Děkuji.
Děkuji. Prosím pana ministra o odpověď.
Vážený pane poslanče, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, otázka mýta, mýtného tendru, je otázka frekventovaná. Pět minut času na odpověď kolem tohoto tématu je strašně málo. Těch otázek padla řada. Já začnu postupně. Včera jsem získal skvělou a perfektní zprávu. Dohady kolem mýtného tendru jsou u konce. To, co jsme jako Ministerstvo dopravy říkali od okamžiku, kdy jsem vstoupil do funkce, se potvrdilo včerejším rozhodnutím Nejvyššího správního soudu. Dne 4. prosince 2019 rozhodl Nejvyšší správní soud v kasačním řízení vedeném na základě kasačních stížností Ministerstva dopravy, Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže a společnosti CzechToll proti rozhodnutí, kterým Krajský soud v Brně zrušil rozhodnutí předsedy Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže a věc vrátil k dalšímu jednání, v němž byl nyní na Ministerstvu dopravy vysloven zákaz plnění smlouvy. Nejvyšší správní soud potvrdil, že předběžné opatření zaniklo, mýtná smlouva uzavřená na podzim loňského roku nebyla uzavřena v rozporu s předběžným opatřením, a tedy ani v rozporu se zákonem o zadávání veřejných zakázek. Podmínky pro vyslovení zákazu plnění smlouvy odpadly a postup zadavatele byl správný a provoz systému elektronického mýtného není nikterak ohrožen. To je právní stránka věci, nesmírně důležitá pro daňové poplatníky. Jak jste měli možnost sledovat spuštění nového mýtného systému k 1. prosinci, i ten probíhá bezproblémově. Nevytvořily se sáhodlouhé kolony, já sám jsem se byl přesvědčit na Rozvadově před dvěma dny, jakým způsobem jsou vydávány mýtné jednotky, jak tento proces probíhá a zda tam jsou, či nejsou komplikace a jaké. Hovořil jsem s řidiči i s cizinci, kteří tam stáli u těch mobilních vozů a vyzvedávali si jednotlivé palubní jednotky. Řada, u které jsem byl, s lidmi, se kterými jsem hovořil, byla maximálně dvouhodinová. Bylo tam přibližně 30 řidičů. Takže mýtný systém máme vyřešen po právní stránce a podařilo se nám ho spustit bez problémů i po té technické stránce. Tak to je první část. [[(15.10 hodin)]] Ta druhá část. Od 1. ledna 2020 bude zpoplatněno přibližně 900 kilometrů jedniček. My na Ministerstvu dopravy samozřejmě vnímáme situaci, řešíme ji společně s Asociací krajů, se Svazem měst a obcí a domluvili jsme se na následujícím postupu. Probíhalo sčítání vozidel, bude probíhat i na jaře letošního roku právě po zpoplatnění těchto nových 900 kilometrů. A pokud dospějeme k závěru, že bude zcela nezbytné zpoplatnit další úseky jedniček, tak já jako ministr dopravy jsem připraven změnit prováděcí předpis a k 1. červenci 2020 rozšířit zpoplatnění i na další jedničky. Takže takto jednáme s Asociací krajů, se Svazem měst a obcí a samozřejmě i s dopravní policií. Setkání se Svazem měst a obcí, se Sdružením místních samospráv, a abych nezapomněl, s Asociací krajů, s policií jsme měli tento týden, tuším, že čtvrté vlastně od půlky června, odkdy situaci řešíme. Pokud jde o obavy o dvojky a trojky, já samozřejmě vnímám obavy starostů, obavy zástupců krajů. Samozřejmě na druhou stranu vnímám i situaci, jak ji popisuje Sdružení dopravců, a v rámci dohody mezi Ministerstvem dopravy a Asociací krajů byl připraven pozměňovací návrh, který byl načten a který by měl řešit zákazy jízdy kamionů po dvojkách a po trojkách. Nedělám si iluze, že tak jak je napsán, je napsán ideálně. Možná bude třeba ještě nějakým způsobem upravit, případně dopracovat. Ale i tuto situaci jsme připraveni řešit. A pokud jde ještě o drobnou statistiku, k dnešnímu datu jsou zaregistrovány tři čtvrtiny všech řidičů, to jest 335 tisíc vozidel z přibližně 450 tisíc. Dnes dopoledne byla překonána hranice 150 milionů korun vybraného mýtného. Výběry jsou stejné jako ve starém systému, ale jeho provoz nyní stojí o 1 miliardu korun ročně méně. Abyste si to představili, mikrovlnný systém, pokud stát vybral 100 korun, tak za jeho provoz zaplatil 15 korun. Nový satelitní systém, stát vybere stokorunu a ze stokoruny odvede pouze 5 korun. Takže 10 korun stát spoří a ty můžeme použít na výstavbu dopravní infrastruktury. [[Upozornění na čas.]] Ještě jsem chtěl říct...
Já se omlouvám, pan poslanec vám případně položí doplňující dotaz, abyste mohl svou řeč dokončit.
Já bych poprosil ještě o to dokončení.
Ještě jsem chtěl říct jednu věc. Je třeba si uvědomit, že v Evropě - u nás v České republice došlo ke generační výměně. A je to poprvé v rámci Evropské unie, kdy se tak děje. Kdy starý mikrovlnný systém je nahrazován novým, moderním efektivním satelitním mýtným systémem. Doufám, že jsem odpověděl na všechny vaše otázky, pane poslanče.
Děkuji a nyní by měl interpelovat pan poslanec Čižinský, ale já ho tady nevidím, takže jeho interpelace propadá a já prosím paní poslankyni Nevludovou, která bude interpelovat pana ministra Vojtěcha ve věci průběžného vyhodnocování dotačního titulu pro zubaře. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, jak velký je problém zaevidovat se k nějakému zubnímu lékaři, to už si na vlastní kůži vyzkoušelo mnoho lidí, včetně bojů se zdravotními pojišťovnami, které mají svým klientům péči ze zákona zprostředkovat, ale nejsou schopny v některých regionech zajistit lékaře, který by ošetřoval v rámci zdravotního pojištění. Zubaři se drží hlavně ve velkých městech. V menších obcích se lidé nemají u koho registrovat a musí za stomatologem desítky kilometrů. Důvodem je podle odborníků to, že mnozí absolventi se po ukončení studia nevracejí do domovských regionů, ale zůstávají ve městech, ve kterých studovali, či odcházejí do zahraničí. Stát se spolehl na to, že spousta pacientů si u zubaře platí, takže se stomatologie škrtila, přiškrtila se však příliš. Takže lidé, kteří peníze nemají nebo je dát za zuby nechtějí, třeba důchodci, kteří chtějí, aby jim to platila pojišťovna, doktora nenajdou. Toto zdaleka není onen demografický důvod, který je dle tvrzení ministerstva největším problémem. Proto by mě zajímalo průběžné vyhodnocení dotačního programu Ministerstva zdravotnictví pro zubní lékaře, které má za cíl zajistit rovnoměrné rozmístění stomatologické péče ve všech regionech České republiky, které bylo spuštěno v květnu 2018. Jen u nás na Opavsku budou v blízké době končit tři stomatologové, podle dostupných informací bez zajištění nového lékaře. Při průměrném počtu pacientů asi 2 000 na jednoho lékaře přijde o tuto péči 6 000 lidí. Nastavené podmínky pro získání dotačního titulu jsou obtížně splnitelné. [[Upozornění na čas.]] Pokud je... [[Předsedající: Prosím, dokončete.]] Chtěla jsem se tedy zeptat na vyhodnocení toho dotačního titulu. Děkuji.
Děkuji. Děkuji za respektování časového limitu a prosím pana ministra o odpověď.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážená paní poslankyně, já děkuji moc za tuto interpelaci, protože ona otvírá téma, které bohužel bylo tady dlouhou dobu zanedbáno. Tady nikdo nikdy neřešil otázku primární péče. Primární péče, to jsou stomatologové, primární péče jsou praktičtí lékaři, primární péče jsou praktičtí lékaři pro děti a dorost. Tady se stále lifrovaly peníze pouze do nemocnic, což bylo samozřejmě namístě do jisté míry, a úplně se zapomnělo na ten základ, na tu péči, která musí být nejdostupnější, a to je primární péče. My jsme první, kteří se skutečně tomu detailně věnují, jak pokud jde o praktické lékaře, tak se budu věnovat té stomatologii. Já myslím, že to potvrzuje veřejně i pan prezident Šmucler, pan prezident České stomatologické komory, který i veřejně deklaruje, že skutečně ten přístup ministerstva se výrazně v tomto směru zlepšil, že se zajímáme o to, jaká je síť, jak je péče dostupná, ale samozřejmě když se něco zanedbává dvacet let, tak za dva roky se to nedá úplně spravit. Ale i tak si myslím, že už jsme udělali poměrně velký kus práce, a zejména právě z toho důvodu, abychom zajistili tu základní péči hrazenou, protože ten problém je, že skutečně my nemáme malý počet zubařů absolutně v přepočtu na obyvatele. My máme problém, že ti zubaři zkrátka nechtějí ošetřovat na pojišťovnu, protože se jim to nevyplatí, protože ty výkony jsou podhodnoceny. Často jim to nepokryje ani náklady na materiál apod. A to se výrazně mění. My skutečně do stomatologie investujeme nyní velmi výrazné peníze. Příští rok to bude 740 milionů korun navíc z veřejného zdravotního pojištění, je to přes 10 % nárůst, v tomto roce to bylo podobné, a cílíme právě na to, abychom vlastně podporovali registraci pojištěnců, protože ty úhrady od příštího roku budou vázány na registrujícího stomatologa. To znamená, stomatologové budou motivováni, aby registrovali pojištěnce, aby je neodmítali, protože tak dostanou zkrátka úhrady, které, si myslím - a konzultovali jsme to s Českou stomatologickou komorou - jsou skutečně už poměrně zajímavé a oceňují tu práci stomatologů tak, jak je potřeba. Jsou tam i nové výkony. Ten problém je taky ten, že stomatologové nechtěli ošetřovat například dětské pacienty, protože se jim to nevyplatilo. Dětský pacient je samozřejmě mnohem náročnější. My nově hradíme například sedaci, to znamená, použití rajského plynu, kdy to dítě se uklidní a je pak možné s ním pracovat. To je výkon, který nebyl doposud hrazen. Když to rodiče chtěli, museli si to zaplatit ze svého. To bude nově hrazeno. Hradíme nově péči více pro děti s autismem, pro nějaké lidi s psychickými poruchami, protože tam je také problém je ošetřovat. Takže skutečně se té stomatologii věnujeme, ale za ty dva roky myslím, že jsme udělali hodně práce, ale samozřejmě ještě nás práce čeká. Já věřím tomu, že v příštím roce se to zlepší, ta situace, že skutečně úhradová vyhláška, jak je nastavena, je nastavena dobře a ve spolupráci s Českou stomatologickou komorou a že se situace z hlediska dostupnosti stomatologie zlepší. Já souhlasím s tím, že dnes aktuálně i Ministerstvo zdravotnictví, nejvíce stížností na nedostupnost péče se týká stomatologie. Nikoliv dalších oborů, že někdo nemůže najít nějakého jiného lékaře. Nejvíce, suverénně nejvíce, chybí stomatologická péče, nebo není dostupná. [[(15.20 hodin)]] I proto jsme právě udělali ten dotační titul, který byl spuštěn v polovině roku 2018. Zatím jsme podpořili takto 22 ordinací. Nemyslím si, že to je úplně špatné, a hlavně vidíme, že se ten počet zvyšuje, že skutečně, když se podívám na to, tak od poloviny roku 2018 bylo 6 dotací schváleno, 3 dotace zamítnuty, protože nebyly splněny požadavky, v roce 2019 máme 16 dotací schváleno a ještě určitě nás nějaké čekají. Takže se to navyšuje, aktuálně je to 22 dotací ve výši 25,7 milionu korun. A jsou to skutečně lokality, které jsou odlehlé, a někdy zkrátka je to nějaké menší město, kde ten zubař není k dispozici - Ledeč nad Sázavou, Velké Meziříčí, Rýmařov, Karviná, Bohumín, Karolínka, Vsetín, Kutná Hora, Strakonice, Mělník, Nový Bor, Opava, Dačice, Chabařovice, Ústí nad Labem, Svitavy... Takže tady mám celý ten seznam a já věřím, že se ten počet bude zvyšovat. Samozřejmě je to jenom jedna část. Jedna část jsou ty dotace, druhá část jsou úhrady, aby ta péče se vyplatila, aby ti stomatologové byli ochotni ošetřovat pacienty na pojišťovnu. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Já věřím tomu, že v příštím roce se to zlepší.
Děkuji. Paní poslankyně má zájem o doplňující dotaz. Prosím.
Dotaz až tak ne. Já si myslím, že odpověď jsem slyšela. Můj dotaz by zněl, jestli uvažuje ministerstvo ještě o jiné variantě podpory poskytování téhle stomatologické péče. A já si myslím, že je za vámi kus práce, takže vám moc děkuji.
Děkuji. Pan ministr bude chtít reagovat. Prosím tedy o odpověď na doplňující dotaz.
Já také děkuji. My určitě na tom budeme dále velmi intenzivně pracovat. Je to i otázka zdravotních pojišťoven. My teď třeba s VZP děláme mapu poskytovatelů, snažíme se nějak vyhodnocovat dostupnost. Takže skutečně na tom velmi pečlivě pracujeme. A já věřím tomu, byť to samozřejmě nebude hned, že se to podaří postupně zlepšit. VZP např. deklaruje, že 12 tisíc pojištěnců v tomto roce získalo nového zubaře navíc, takže už jsou tam skutečně výsledky, že 12 tisíc lidí má svého zubaře, jsou registrováni. Takže postupně to budeme spravovat, to, co tady bohužel bylo zanedbáno posledních dvacet let. Děkuji.
Děkuji. A nyní bude interpelovat paní poslankyně Richterová paní ministryni Dostálovou ve věci stavění - průtahy a nedodržování lhůt, neschopnost Ministerstva pro místní rozvoj. Prosím, paní poslankyně.
Dobrý den. Děkuji za slovo. Já se chci na paní ministryni obrátit s dotazem, který se týká nedodržování lhůt na Ministerstvu pro místní rozvoj. Jde o podnět, který jsem obdržela ve svém volebním obvodě. Mám tam konkrétní příklad, kdy stavebník se musel dotazovat mnoho měsíců na ministerstvu, aby pouze byl jeho spis z toho přezkumného řízení vrácen zpátky. Ale vedle tohoto konkrétního případu je to samozřejmě obecná věc. Jde o to, že když ministerstvo u sebe drží spis, a i když už uběhla ta subjektivní lhůta třeba k zahájení přezkumného řízení a čistě ke sdělení, že přezkum nebude proveden, tak to tam může ležet dál. Tak se to stalo třeba i v tomto konkrétním případě. A mě proto zajímá, jestli to, co obdržel jako odpověď ten mně známý stavebník - a sice vzhledem k dlouhodobému personálnímu podstavu se jeví jako nejrychlejší řešení zpětvzetí daného podnětu k přezkumu, čili odpověď: nemáme lidi, nemáme kapacity, vůbec to nebudeme ani řešit -, jestli tahle odpověď je standard. Zajímá mě, kolik na Ministerstvu pro místní rozvoj je spisů po lhůtě k vyřízení, zajímá mě, kolik jich je specificky na tom odboru, který se věnuje přezkumným řízením, a jestli celkově má to ministerstvo dostatečnou kapacitu na výkon státní správy. A ptám se proto, že se chystá nový stavební zákon. Chystá se možnost fikce souhlasu. Umíte si představit, jak by se v takovéto situaci zvládala ta přezkumná řízení? Jak by se v situaci, kdy dnes u běžné stavby, kde je potřeba přezkumné řízení, na to nejsou kapacity, jak by to bylo v případě nové fikce souhlasu?
Děkuji za dodržení času a prosím paní ministryni o odpověď.
Děkuji za dotazy a moc děkuji i za to, jak jste položila ten dotaz. Protože já to samozřejmě můžu vzít z více úhlů pohledu, nicméně ten konkrétní případ bych vás poprosila, abyste mi poslala, protože těžko tady můžeme teď tady debatovat nad konkrétním případem. Já si samozřejmě vyžádám informace, jak k tomu došlo, co tam bylo za ty předmětné věci atd. Nicméně paní poslankyně, vy jste tedy doslova uhodila hřebíček na hlavičku. Protože rekodifikace stavebního práva je prostě nutnost v této době, ale nutnost se vším všudy tak, jak je připravená, tzn. nejenom digitalizace, na které tady pracuje celá Poslanecká sněmovna, ale právě i na těch institucionálních změnách. Protože v dnešní době, a já se k tomu hned dostanu, nikdo lidi nemá, ale my si je nemůžeme sdílet. My nemůžeme na jednom spisu, když jich je tam najednou hodně, si nechat pomoct od někoho jiného, ani na stavebních úřadech, ani na ministerstvu. My máme dlouhodobě samozřejmě problém jako všechny ostatní stavební úřady s lidmi, máme dlouhodobě neobsazená místa. Není to o tom, že bychom je neměli, že bychom nevyhlašovali výběrová řízení, ale nikdo se na ně nehlásí. Jenom vy jste se ptala konkrétně. My máme zhruba ročně 4 tisíce jednacích čísel, ten odbor územně a stavebně správní má 22 osob včetně paní ředitelky a sekretariátu. My jsme naopak v rámci systemizace teď udělali opatření, protože oni měli tři oddělení po čtyřech lidech, to je moc představených a málo referentů, tak jsme naopak udělali tu rekonstrukci, že budou dva silné odbory, aby měli víc lidí skutečně na výkon těch přezkumů. Samozřejmě v té situaci je ještě dobré říct, a říkám to úplně otevřeně, že my samozřejmě musíme dát přednost tam, kde hrozí nějaká sankce za překročení lhůt ze strany orgánů veřejné moci, zejména samozřejmě určené soudem v soudních řízeních, pak samozřejmě odškodnění podle zákona č. 82/1998. Dále samozřejmě řešíme a snažíme se řešit ty kauzy, u nichž je vysoká míra pravděpodobnosti, že došlo k nezákonnému rozhodnutí, tzn. tam, kde skutečně by ohrozily nějaké veřejné zájmy, a tam my máme lhůtu do dvou měsíců a objektivní lhůta potom pro ten jejich přezkum by mohla dosahovat až patnácti měsíců, což by hraničilo s tím termínem, kdy by mohlo dojít k tomu prodlení atd. Co se týká průtahů jako takových. Ministerstvo samo o sobě nemůže realizovat žádné průtahy ve stavebním řízení, protože my nejsme prvostupňovým orgánem. My děláme pak až v rámci toho přezkumu. Je taky potřeba a férově ode mě tady říct, že kolegové na ministerstvu mají obrovskou práci s tím, že se na nás obrací tisíce a tisíce občanů. Někteří jsou tzv. permanentní stěžovatelé, s tím se potkávají všechny úřady, ale pak jsou to samozřejmě stížnosti lidí na práci stavebního úřadu, protože bohužel občané České republiky nevědí, že stavební právo není v rukou státu, že to je v té přenesené působnosti a že stát má velmi omezené možnosti, jak stavebním úřadům cokoli nařizovat. Řešili jsme tady přece problémy v Černošicích, že jim nemůže nikdo přijet pomoct, že jsme vlastně stanovili ty věci atd. Dalším obrovským okruhem jsou určité rozdílné postupy, že se povoluje jinak v Moravskoslezském kraji, jinak v Jihočeském kraji, ptají se nás samozřejmě lidé, jak je to možné. Zase, my vydáme metodiku, ale bohužel každý ten stavební úřad si to řídí jinak. Takže já za prvé bych chtěla moc poděkovat, protože podtrhujete to, že ta rekodifikace včetně všech těch kroků v té mozaice je absolutně nutná. Já se samozřejmě zaměřím na to, aby kolegové to na těch odborech zvládali. Je samozřejmě s tím nachystáno, ale my třeba ještě k tomu máme Ústav územního rozvoje, to je taky potřeba říci, že máme v Brně 15 lidí právě na politiku architektury, územní plánování a všechny tyto další věci. Ale to už asi není o tom konkrétním problému. A ten problém mi fakt pošlete, abychom se pobavili o tom, na základě čeho tato odpověď následně vznikla.
Děkuji. Paní poslankyně má zájem o doplňující dotaz, tak prosím.
Já děkuji za odpovědi, ale nevím, jestli jsem obdržela úplně všechny. Já si nejsem jistá, jestli vedle těch 4 tisíc spisů, to je ten roční nápad, jestli tam zaznělo i číslo, kolik jich je tedy k vyřízení po lhůtě. Na to bych se ráda zeptala. A současně bych se ráda zeptala - rekodifikaci stavebního práva samozřejmě nějakým způsobem potřebujeme, ale se zajištěním toho, že pak bude právo vymahatelné, že bude reálně fungovat. A proto se chci zeptat, jestli máte analýzu těch skutečných problémů, a to skutečně jestli máte nějaký podklad, jaké jsou důvody té pomalosti projednávání, když se právě někdo odvolá, když je potřeba přezkum. Dám tady ten příklad, protože je to srozumitelné. Prostě někdo chtěl stavět, soused se odvolal. Krajský úřad, krajská instance ani nečetla podklady, je tam jasně dokazatelné, co bylo špatně, ale na tom ministerstvu to potom leželo deset měsíc, než bylo pouze vysloveno doporučení to vzít zpět. Tak takovéto věci.
Děkuji a prosím paní ministryni o odpověď na doplňující dotaz.
Za to první se omlouvám. To jsem přeskočila v zápalu boje. My samozřejmě nevedeme samostatnou evidenci, my vedeme ta podání. Pokud bychom z toho měli vyzobat všechna správní řízení, která jsou po té lhůtě, tak vám to samozřejmě můžeme písemně dodat. Nicméně co se týká přezkumu, tak aktuálně vedeme 165 podnětů na přezkumy v rámci tohoto odboru. A co se týká té hierarchie a té analýzy, samozřejmě máme. Možná by bylo, paní poslankyně, nejlepší, kdybych vám teď poslala vlastně kompletní zákon, co šel do mezirezortu včetně všech analýz a RIA, ze kterého samozřejmě vyplývají problémy, proč na tu rekodifikaci, proč s tím vlastně přicházíme, jaké jsou problémy. Ono je tam samozřejmě těch problémů hodně, jsou to spojité nádoby. Je jich samozřejmě hodně, ale já s vámi třeba souhlasím v tom, že ta fikce souhlasu, pokud tam samozřejmě budou natvrdo nastaveny lhůty, tak těm úředníkům se ale musí zjednodušit procesy, musí se to zdigitalizovat, musí se nastavit to prostředí, aby to vůbec bylo reálné v těch časových lhůtách stihnout. A naprosto podtrhuji, a souhlasím s vámi, že samozřejmě tam musí být vymahatelnost práva, a na to skutečně striktně dbáme. A pokud byste tam našla cokoliv, co by vám připadalo, že je někde na hraně, tak samozřejmě budu vděčná za jakoukoliv zpětnou vazbu.
Děkuji. Seznámím sněmovnu s omluvenkou. Pan poslanec Dvořák se omlouvá z dnešního jednání od 15.20 do konce jednacího dne ze zdravotních důvodů. A nyní prosím pana poslance Pávka, který bude interpelovat pana ministra Brabce ve věci odběru tříděného odpadu. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dobrý den, pane ministře. Jistě se shodneme, že třídění odpadu je v České republice na dobré úrovni. Shodneme se určitě i na tom, že je to velmi záslužné. Ale motivace obyvatel třídit odpad se mnohdy opírá o zvýhodnění odvozu tohoto odpadu, který si pro ně obce připravily. Nyní se však nacházíme v době, kdy u většiny komodit nabídka převyšuje poptávku a obce například za papír nedostávají ani korunu. S příkladným problémem se na mě obrátil kolega starosta z Turnova Tomáš Hocke s žádostí o pomoc, protože v Turnově připravují změnu odpadového hospodářství založenou na tom, že občané ještě mnohem více vytřídí a že se to má stále ještě vyplácet. Do budoucna už to ale nevypadá moc optimisticky, neboť neblahý dopad má zřejmě i plošné kácení stromů napadených kůrovcem a důsledkem toho je pokles ceny průmyslově zpracovatelného dřeva, což má zase přímý vliv na vývoj výkupní ceny papíru, nápojových kartonů a papírových obalů. Jen během necelých dvou měsíců poklesla cena papíru na trhu z 1 800 korun na 1 200 korun, což je cena přetříděné, vyčištěné a slisované suroviny svázané v balících. Smluvní partneři zatím papír berou bez omezení, ale neplatí za něj, tedy je to zadarmo. Takže se chci zeptat, jestli jste si na MŽP tohoto problému vědomi. A pokud ano, jestli chystáte v dohledné době nějaká podpůrná opatření pro to, aby se nám třídění odpadu úplně nerozpadlo. Děkuji.
Děkuji a prosím pana ministra o odpověď.
Děkuji za ten dotaz. Já vám teď neřeknu nějaké zázračné řešení, protože to, co říkáte, skutečně souvisí v případě toho papíru se situací na trhu vlastně se dřevem, kdy dneska ta cena odpadního dřevo brutálně klesá, a v tu chvíli samozřejmě je problém i s tou recyklací papíru, kdy ten papír samozřejmě v desítkách nebo stovkách tisíc tun berou podniky typu Mondi a další a ta cena klesá. To, co my momentálně samozřejmě chystáme a brzo se objeví i tady, ale říkám na rovinu, bude se to týkat spíše plastů, je docela revoluční novinka, kterou po nás chce Evropská unie, a v tomto jí tedy dávám plně za pravdu, objeví se i v naší nové legislativě, a to je takzvaná ekomodulace. Jinými slovy výrobce, který dává nějaký obal, a týká se to především těch obalových odpadů, na trh, bude potom zvýhodněn, anebo nezvýhodněn, nebo znevýhodněn naopak podle toho, jak se ten obal dá recyklovat. Uvedu konkrétní případ. Transparentní PET láhev, která je dneska nejvíc poptávaná, tak bude z hlediska obalu určitě výrazně zvýhodněná oproti třeba takovým těm kombinovaným plastům, které nejdou zrecyklovat a zatěžují celý ten systém a zatěžují vlastně i ten zbytek, to znamená, že všichni potom přispívají, včetně obcí, do toho systému a obce potom dostávají od té autorizované obalové společnosti méně peněz. Takže tohle by mělo být funkční od roku 2021. My už se na to budeme intenzivně připravovat příští rok a navíc od roku 2021 by měl platit i zákaz výroby a prodeje jednorázových plastů, nebo celé řady jednorázových plastů. U toho papíru jsem se na to ještě informoval u kolegů, jak to aktuálně vypadá. Oni prostě říkají, že podle jejich informací by ta situace neměla trvat tak dlouho, že by se to mělo nějakým způsobem obrátit. Ale tady řeknu na rovinu, že nechystáme a ani nemáme jako Ministerstvo životního prostředí nějakou možnost do toho vstoupit obchodně, protože to jsou normální obchodní vazby samozřejmě mezi tím vlastníkem těch odpadů, což jsou obce, a těmi, kteří to nějakým způsobem spotřebovávají, což jsou především právě papírny. A tahle situace už se tady v minulosti stala dokonce několikrát. Stalo se to v souvislosti, když Čína, i některé jiné země, ale především Čína přestala odebírat odpady včetně papíru, tak najednou se začaly ty odpady hromadit tady v Evropě a jediná možnost je, že se vlastně stavěly nové recyklační a další linky. A tohle je ta naše pomoc, protože naše dotační tituly půjdou i nadále především do toho, abychom podporovali recyklační linky, to znamená, aby se tady ještě více výrobků z těch recyklovaných hmot včetně papíru vyrábělo. Ale nejsem teď schopen skutečně říct, a ani to není úkolem ministerstva, nebo naší rolí, abychom vstupovali do těch obchodních vazeb a nějakým způsobem dotovali cenu toho odpadu, která půjde dolů. Na co jsme připraveni, co děláme a budeme dělat, že budeme dál dotovat všechny způsoby třídění a samozřejmě budeme dotovat i recyklační linky.
Děkuji. Pan poslanec má zájem o doplňující dotaz. Prosím.
Já vám děkuji za odpověď, pane ministře. Mám tam jednu pochybnost, že když tedy jako stát nemůžeme vstupovat do těch obchodních vztahů, a já rozumím té logice, která za tím je, tak v rámci obchodních vztahů se může ukázat, že to, co občané pracně vytřídili a ty obce jaksi pracně uložily v nějakém formátu, tak v rámci těch obchodních vztahů to prostě velmi rády vezmou spalovny. A jsme tam, kde jsme vlastně úplně být nechtěli. Takže jestli je tam opravdu nějaká intervence, ať už třeba ve formě programu na pomoc těm obcím, které programy na třídění, potažmo tedy programy dalšího zkvalitnění třídění zavádějí, jestli máte třeba aspoň programy, jak jim v této věci pomoct finančně.
Děkuji. Pan ministr chce odpovědět na doplňující dotaz. Prosím.
Určitě. Já vám rozumím a ty naše aktivity určitě směřují tímto směrem. Protože vy dobře znáte tu hierarchii likvidace odpadů, kde nejhorší je skládkování, nejlepší je samozřejmě prevence vzniku, ale to druhé nejlepší je recyklace. Po recyklaci, tedy materiálovém využití, je energetické využití a na konci toho řetězce je skládkování. Máte pravdu, že část těch papírů, především těch, řekněme, netříděných, protože zájem je především o ten novinový papír nebo časopisy a tak dále, tedy ten tříděný papír se potom lépe zpracovává. Ale je jasné, že část může skončit energetickým využitím. A shodneme se na tom, že s tím tedy, musím říct, bojují všechny evropské země. [[(15.40 hodin)]] My jsme, vy jste to sám říkal, my jsme dobří nejenom v tom třídění, my jsme dobří i v té recyklaci. My třeba v recyklaci obalových odpadů patříme mezi čtyři nejlépe recyklující země v Evropě. Ale je to vždycky o tom, že když se stane nějaký výkyv na trhu, tak reakce na to je složitější. Ale mám dvě řešení. Jedno, co jsem řekl, to znamená, my v každém případě budeme podporovat obce, které budou lépe třídit, budeme podporovat recyklátory, a dokonce od příštích let ještě více než doteď, bude tam ještě větší motivace pro ty dobře třídící. A druhá věc je, že bychom chtěli, a intenzivně o tom jednáme i v rámci novely zákona o veřejných zakázkách, aby bylo větší využití recyklovaných materiálu v rámci veřejných zakázek, aby prostě byly zvýhodněny. Ono se někdy hovoří o daňovém zvýhodnění, to v zahraničí příliš nefunguje. Ale funguje to, když tam třeba je povinnost použít část recyklovaných materiálů právě ve veřejných zakázkách například právě obcí, měst, kraje, nebo státu.
Děkuji. Nyní bude pan poslanec Podal interpelovat nepřítomného ministra Tomana ve věci vodního díla Pěčín. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážená vládo, kolegyně, kolegové. Vážený pane nepřítomný ministře, interpeluji vás ve jménu vodního díla Pěčín u Hradce Králové. Průběh roku 2018, 2019 s mimořádně dlouhým obdobím vysokých teplot a nízkých průtoků vody nutí k zamyšlení, jakou další perspektivu může mít již více než stoletý záměr uvažující o přehradě na řece Zdobnici. Přímé úvahy o vhodném vodohospodářském řešení situace v povodí Zdobnice výstavbou přehrady jsou známy již od roku 1902. Hlavním přínosem vodního díla Pěčín je zásobování pitnou vodou, kromě dalšího bude sloužit jako pohotovostní zdroj vody při výpadku jiných vodních zdrojů. Již nyní chybělo 14 dní k odpojení opatovické elektrárny pro nedostatek vody a hrozilo zastavení dodávek tepla pro aglomeraci Pardubice a Hradec Králové. Mám informace, že o výstavbě tohoto vodního díla se uvažuje s výhledem 50 let. Domnívám se, že tolik času nám již příroda skutečně nedává. Proto se na vás obracím, zda není čas vážně uvažovat o výstavbě tohoto vodního díla v době co možná nejkratší. Za písemnou odpověď děkuji.
Ano. Nyní bude pan poslanec Zahradník interpelovat pana ministra Tomana ve věci dotaze pro zemědělce v národních parcích. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane předsedající, děkuji za slovo. Dámy a pánové, obracím se na nepřítomného pana ministra zemědělství s následující interpelací. Týká se dotací pro zemědělce hospodařící na území národních parků. Na vládě leží od začátku listopadu 2019 návrhy novel nařízení vlády č. 75 a 76 z roku 2015, což jsou tedy dotace na ekologické zemědělství a na agroenvi. Měly by být schvalovány v nejbližších týdnech. V rámci připomínek od Státního zemědělského intervenčního fondu, na jeho podnět, byl v těchto novelách změněn režim snížení sazeb v národních parcích. Doposud byla sazba snížena pouze na pozemky, které jsou v první zóně, kdy se tedy nesmělo hnojit na pozemcích v prvních nebo přírodních zónách. V novele zákona 114, která platí zhruba dva roky, ovšem ten zákaz hnojení byl rozšířen i na zónu přírodě blízkou a zónu soustředěné péče, takže je tedy možno hnojit pouze v zastavitelných nebo zastavěných územích. Zákon je vlastně z dílny minulé vládní koalice. Upozorňovali jsme na to tenkrát, bohužel marně. To snížení částek je o 32 eur na hektar v opatření ekologického zemědělství a pro TTP je to o 76, čili celkem na hektar to snížení činí 2 750 korun, což je při 5 000 hektarů pozemků s touto kvalifikací v LTIP vlastně skoro 14 milionů korun. Ti lidé to prostě považují za podraz, velkou nespravedlnost. A já vás žádám [[upozornění na čas]], abyste se zasadil o to, aby bylo možné v dotacích ekologického zemědělství v národních parcích nadále pokračovat.
Děkuji. Na obě předchozí interpelace odpoví pan ministr v souladu s jednacím řádem písemně do 30 dnů. A nyní prosím paní poslankyni Maříkovou, která bude interpelovat pana ministra Vojtěcha ve věci nedostupnosti léků. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, v České republice pokračuje akutní nedostatek léků z výrobních důvodů. Jde třeba o paracetamolové čípky, Paralen, a alternativa Panadol je také k sehnání stěží. Léky přitom chybějí už od léta a dochází i alternativa. Státní ústav pro kontrolu léčiv prý situaci intenzivně řeší. Výrobci slíbili, že dodávky léků obnoví do konce roku. Výpadek ve výrobě mají ale i jiné léky, a to čím dál častěji. Některé nemají ani alternativu. Mě by zajímalo, jaké opatření vaše ministerstvo chystá, aby k tomu nedocházelo. Nemám teď na mysli novelu vašeho zákona, jelikož v 68 % případů je na vině výpadek ve výrobě. Jak a kdy bude zajištěna dostupnost zmíněných léků? Řada léčivých přípravků, jak jsem se zmiňovala, nemá žádnou alternativu, nebo mají jen jednu generickou alternativu. Plánuje se třeba větší nabídka generických léků se stejným účinkem? Co mají dělat pacienti, jejichž lék má výpadek a není za něj na trhu žádná náhrada? Je ještě předtím vyhodnocena jeho nahraditelnost? Existuje vůbec nějaký souhrnný přehled o stavu léků v lékárnách, tak aby se problémy s nedostupností léků mohly předvídat? Děkuji.
Děkuji a prosím pana ministra o odpověď. Než dorazí k mikrofonu, seznámím sněmovnu s omluvenkou. Pan poslanec Černohorský se omlouvá dnes od 14.30 do konce jednacího dne z pracovních důvodů. Prosím, pane ministře.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážená paní poslankyně, děkuji za interpelaci. Zkusím odpovědět velmi zevrubně. Správně jste řekla, že samozřejmě těch důvodů pro nedostupnost léčivých přípravků na trhu v České republice je celá řada. Jsou to důvody výrobní, ekonomické, administrativní. Jsou to i důvody toho takzvaného reexportu, který se zvyšuje a na který cílí naše novela. Ale je jasné, že některé problémy nelze řešit pouze na úrovni České republiky. My se tomu velmi intenzivně věnujeme se Státním ústavem pro kontrolu léčiv. I já osobně jednám s výrobci a podobně. Ale samozřejmě řada výpadků se týká celé Evropy, a proto už musíme spolupracovat v rámci dalších zemí. Jednali jsme o tom se zeměmi Visegrádské čtyřky. V pondělí letím do Bruselu na Radu ministrů zdravotnictví EPSCO, kde se to téma bude otvírat. A my musíme tlačit i Evropskou komisi, aby přijala opatření, která se budou týkat celé Evropy, protože toto je skutečně strategická věc, která není řešitelná čistě na úrovni České republiky jakožto velmi malého trhu - desetimilionová země -, ale ta musí být řešena na úrovni celé Evropy. Takže to mohu slíbit, že s tímto stanoviskem v pondělí letím do Bruselu. A jsem domluven, že nás podpoří i další země, protože to není jenom případ Visegrádu. To jsou skutečně země, které jsou mnohem bohatší než my. Nedávno jsem byl v Dánsku. I dánský ministr zdravotnictví říká, že mají výpadky léků. Takže není to ani otázka bohatství země, ale je to skutečně otázka toho, kde se ty léky vyrábějí, že se ta výroba přesunula do Asie, kde samozřejmě ta kvalita výroby je různá a může dojít k problémům. Takže to je skutečně něco, co potřebujeme řešit na úrovni celé Evropské unie. Na druhou stranu stále tvrdím a jsem přesvědčen o tom, že novela zákona o léčivech, kterou jsme předložili a která, pevně věřím, bude schválena touto Sněmovnou, řeší celou řadu případů, kdy můžeme zajistit vyšší dostupnost. Protože ono to není pouze o tom, že regulujeme ony reexporty, což je také u některých léků příčina nedostupnosti, protože je třeba si uvědomit, že tady jsou zkrátka distributoři, kteří drtivou většinu přípravků, které dostanou od výrobce, okamžitě vyvezou do zahraničí. Ty statistiky jsou k dispozici. Jsou to stovky tisíc balení. A dneska vlastně nemáme efektivní nástroj, jak to řešit. A ten nástroj přináší naše novela zákona poprvé. [[(15.50 hodin)]] Mimo jiné v té novele poprvé je jasná lhůta pro výrobce, pokud dojde k výpadku léku, dokdy musí tu dodávku léku obnovit. Teď tam není žádná lhůta. Pokud nyní ten lék je ve výpadku, výrobce ohlásí výpadek, tak klidně to může být rok, rok a půl a neexistuje žádná sankce, žádné donucení. My v tom zákoně poprvé v historii máme jasnou odpovědnost výrobce, jasnou lhůtu, která je maximálně 120 dnů v součtu za rok - v součtu, nikoliv v jednom sledu, a pokud tato lhůta bude překročena, tak výrobce bude čelit milionovým sankcím. Takže motivujeme tak, tlačíme na výrobce, aby obnovili výrobu, by obnovili dodávky co nejdříve. Takže já věřím tomu, že celá Sněmovna podpoří ten zákon, protože ten zákon jednoznačně je ve prospěch pacientů a ve prospěch zajištění dostupnosti léků. A mimo jiné také ten zákon neřeší pouze ten emergent a reexporty, ale řeší i snazší dovoz léků ze zahraničí, jak jste o tom hovořila. Pokud je nějaký lék ve výpadku a může ho nahradit nějaký jiný lék, který třeba není registrován v ČR, nebo nějaká cizojazyčná šarže jiného léku a potřebujeme zkrátka nahradit ten lék dočasně, tak umožňujeme stanovit dočasnou úhradu pro ten lék, aby vůbec byla motivace ten lék sem dovézt, protože ten lék ze zahraničí třeba může být dražší. Takže umožňujeme, aby SÚKL mohl stanovit dočasnou úhradu, aby i doplatek pro pacienty byl pak stejný pro ten lék, který nahrazuje lék ve výpadku, takže i toto tam je. Je tam i opatření - buď ten lék třeba má pouze nějaké administrativní problémy, kvůli kterým nemůže být propuštěn na trh, tak i v takovém případě, pokud nahrazuje nějaký nedostupný lék, tak umožňujeme, aby Státní ústav pro kontrolu léčiv propustil tento lék na trh. Takže je tam celá řada opatření v tom návrhu zákona, nejenom ty reexporty, nejenom ten emergent, která zajišťuje vyšší dostupnost. Skutečně na tom pracujeme. Jinak informace o nedostupnosti jsou na stránkách Státního ústavu pro kontrolu léčiv, takže jsou tam k dispozici, ale potřebujeme tu novou legislativu, aby se situace zlepšila.
Děkuji. Paní poslankyně má zájem o doplňující dotaz. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Jelikož jste, pane ministře, neodpověděl na některé moje dotazy, tak já vám je zopakuji. Zajímalo by mě, jestli se plánuje větší nabídka třeba generických léků na trhu, aby k tomuhle nedocházelo. Jestli existuje souhrnný přehled o stavu léků v lékárnách, tak aby se problémy s nedostupností léků mohly předvídat. Pak pokud je výpadek způsoben nedbalostí výrobce, jak se řeší to. A někdy se i stává, že lék má výpadek, výroba je pak obnovena, ale přesto fyzicky na trhu není k dispozici. Jak se řeší to?
Děkuji. Prosím pana ministra o odpověď na doplňující dotaz.
Psal jsem si to, tak zkusím odpovědět. Možná od konce. Pokud je výroba obnovena a lék má být v ČR k dispozici, tak to také řeší právě ta novela zákona, protože ta novela zákona dává odpovědnost výrobci zajistit, že ten lék bude dostupný pro jakoukoliv lékárnu v ČR. Pokud u léku skutečně je výroba obnovena, je tedy k dispozici, není nahlášen výpadek ve výrobě a lékárna ho nemůže zajistit, tak se obrátí na výrobce a výrobce bude mít povinnost do dvou pracovních dnů ten lék dodat do jakékoliv lékárny v ČR, kam přijde daný pacient se svým elektronickým receptem. Takže to řeší právě onen zákon, takže už se nemůže stát po tom zákoně, že pokud u toho léku je obnovena výroba a má být dodán v ČR, má být k dispozici a není třeba v některých lékárnách, že lékárna ho nedostane. S tím zákonem ho dostane. Jinak pokud jde o další otázky, generika určitě ano. A ono se to děje, generifikace probíhá, probíhá i na úrovni biologické léčby, biosimilars, což mimo jiné i zlevňuje léky v ČR, takže určitě ano. Samozřejmě řeší se i generická substituce, to znamená možnost předepsat, resp. v lékárně rozhodnout o vydání nějakého jiného léku se stejnou účinnou látkou. Takže toto běží a určitě si myslím, že i díky tomu jsme schopni ten trh udržet, že tady máme poměrně silnou generifikaci léků a podporujeme tuto oblast, že nejsme závislí pouze na originálních léčivech. Jinak pokud jde o léky v lékárnách, my teď nemáme informace o tom, jak, v jakém skladu ty léky jsou, to není možné, ale ty informace jsou na stránkách Státního ústavu pro kontrolu léčiv, pokud ten lék je ve výpadku nebo je nedostupný, takže ty informace tam každý najde.
Děkuji a nyní bude pan poslanec Bendl interpelovat pana ministra Brabce ve věci erozní vyhlášky. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane ministře, kolegyně, kolegové, pane předsedající, na mě se obrátila paní starostka z obce Lety na Berounsku, u Berounky, neboť v závěru letních měsíců je postihla erozní událost, kdy se množství ornice sesulo na zahrady a cesty obce, a při jejím řešení se zjistilo, že neexistuje protierozní vyhláška, která by měla upravovat způsob hodnocení eroze, způsob opatření ke snížení ohrožení eroze půdy apod. Já věřím, že my dva se spolu velmi shodneme na tom, koneckonců tady o tom vedeme debaty už dlouhou dobu, jak je půda a její kvalita pro ČR cenná. Ale Ministerstvo životního prostředí nekoná. Od poloviny roku 2017, kdy byl do eKLEPu vložen návrh vyhlášky, se nestalo v podstatě nic. Vyhláška dodnes neplatí, neexistuje. Je to dva a půl roku a čas utíká. V zemi je potenciálně postiženo zhruba 60 % půdy zejména vodní erozí vzhledem k tomu, jaký máme typ srážek, kdy jsou velmi intenzivní, za velmi krátkou dobu napadne hodně vody a dochází k tomu, že půdní eroze likviduje ornici a likviduje kvalitní půdu na území ČR, a Ministerstvo životního prostředí nemá vyhlášku. Ptám se, kdy bude a proč není, proč to musí trvat 2,5 roku, abychom měli účinný nástroj, jak nakládat s opatřeními, nejenom s těmi, když už se to stane, ale zejména tím, abychom preventivně erozi bránili. Děkuji vám za odpověď.
Děkuji a prosím pana ministra o odpověď.
Děkuji za slovo a děkuji za dotaz. Odpověď bude stručná a já myslím, že snad potěšující, a věřte, pane kolego, i vaším prostřednictvím, pane předsedající, že je potěšující i pro mě. Příští týden půjde protierozní vyhláška do mezirezortu a je široce diskutovaná s akademickou obcí, s Českou zemědělskou univerzitou, s ČVUT, s dalšími, s Českou pedologickou společností. A vy dobře víte, já se nechci vymlouvat na ten čas, ten čas byl dlouhý a i teď ta debata nebude snadná, protože jsme se neshodovali s Ministerstvem zemědělství a s některými odbornými nebo zájmovými svazy, jako např. s Agrární komorou, o tom, jak vlastně má protierozní vyhláška vypadat. Byly tam namítány tenkrát věci jako byrokratická náročnost, nenávaznost na dotační systém. Jsem přesvědčen po diskuzích právě s akademiky, ale i s odborníky z praxe, že to tento návrh řeší a že bude přijat. Takže já doufám, že skutečně tentokrát dojdeme k nějaké dohodě, byť vím, že to nebude jednoduché. Není tajemstvím, že těch erozních událostí jsou stále stovky. Letos, jestli se nemýlím, jich bylo asi 417 do listopadu, takže ani DZES, vlastně systém DZES 5 a v budoucnu třeba DZES 7 to úplně neřeší, a to byl ten argument, který třeba mělo i Ministerstvo zemědělství, že pojďme to řešit prostě jenom systémem DZES a to samo o sobě bude stačit, a když se stane nějaká erozní událost, tak rozšiřme. Já si vážím kroků, které teď dělá ministr Toman třeba z hlediska snížení velikosti půdních bloků. Ten návrh na maximálně 30 hektarů a některá další opatření, která by měla snížit erozi. A souhlasím s vámi, že ta protierozní opatření jsou třeba. Já myslím, že dneska se celá řada opatření dělá i bez protierozní vyhlášky, ale ten zákon dává jasné zmocnění a vyžaduje tu protierozní vyhlášku. Takže uvidíme, jak to bude probíhat v tom mezirezortu. Já doufám, že přesvědčíme kolegy, že ta protierozní vyhláška skutečně nemá v sobě byrokracii, nebo nemá v sobě zátěž pro zemědělce, je napojena na dotační systém, je samozřejmě volně přístupná a nebude problém s ní pracovat pro nikoho, kdo běžně vyplňuje jakýkoliv formulář. Děkuji.
Děkuji. Dobré odpoledne, vážené kolegyně, vážení kolegové. Pan poslanec má zájem o doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Já bych se nerad vracel na začátek, protože ono už to v mezirezortu bylo. Ono už to proběhlo, takže teď to půjde celé znovu. Schválně se to projednávalo v roce 2017, aby se to už přizpůsobilo, účinnost vyhlášky, na začátek toho nového finančního období 2021. Mělo by platit od 1. 1. 2021. S tím, že vyjde brzy, aby se systém na to připravil. V okamžiku, kdy to vrátíme teď na začátek, kdy už máme tu výhodu, že známe různé finanční nástroje, které mají operační programy a evropské fondy na Ministerstvu zemědělství, to znamená, že to možná v tomto ohledu bude snazší. Ale pane ministře, čím dříve, tím lépe, protože příroda nepočká. To vy snad dobře víte.
Děkuji. Pan ministr má zájem o odpověď. Prosím.
Ano, já s tím naprosto souhlasím, pane kolego. A skutečně ta účinnost by měla být 1. 7. 2021 navrhovaná. A jsem přesvědčen, že se nevrátíme na ten začátek úplně. Tam byla spousta práce na tom samozřejmě už udělaná a bude to právě napasováno na to nové období, to znamená 2021, pouze jsme uvažovali 1. ledna - 1. 7. Nakonec tedy je tam navrhováno 1. 7., ale je to mezirezort a samozřejmě uvidíme, jaké k tomu budou připomínky. Ale uvědomujeme si to, že to musíme stihnout do tohoto období. Děkuji.
Děkuji. Přečtu omluvu: pan poslanec Radek Rozvoral se omlouvá dnes od 16 hodin do konce jednacího dne z pracovních důvodů. A dalším v pořadí je pan poslanec Navrkal s interpelací na pana ministra Tomáše Petříčka ve věci evropské uprchlické tábory. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře Petříčku, před několika dny jsem se sešel s dobrovolníky působícími v uprchlických táborech na řeckém ostrově Lesbos a v bosenském Vučjaku. Se zděšením jsem poslouchal, jaké vyhlídky čekají lidi přebývající v těchto přeplněných a nedostatečně vybavených táborech v mrazivých zimních měsících. Již z minulých let máme zkušenosti, že podmínky v těchto místech bývají drastické a lidem v nich jde často o život. Myslím si, že vaší vládě i třeba v kontextu nedávných vyjádření vašeho kolegy Hamáčka by svědčilo projevit lidskou tvář a to, že vaší vládě nejsou lhostejné i osudy lidí v zahraničí, byť třeba v zahraničí blízkém, v Evropě. Mé dotazy jsou tedy prosté. Rád bych se vás zeptal, jestli se vaše ministerstvo chystá nějakým způsobem přispět k řešení této situace, např. prostřednictvím humanitární pomoci. Případně, jestli se tuto situaci chystáte nějak řešit na evropské úrovni, například na nadcházející schůzi Rady pro zahraniční věci, Evropské rady, abychom předešli těm nejčernějším scénářům. Předem vám děkuji za odpověď.
Děkuji. Pan ministr je řádně omluven, na interpelaci bude odpovězeno v souladu s jednacím řádem písemně. Dalším v pořadí je pan poslanec Dominik Feri s interpelací na pana ministra Roberta Plagu ve věci povinná maturita z matematiky. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane nepřítomný ministře, dnes mi vlastně vůbec nevadí, že tu nejste. Ne snad proto, že bych vás nerad viděl, ale protože vím, jak je pro ministra limitující udržet nějaký koherentní projev a ještě danou materii vysvětlit v tak krátkém čase. Obracím se na vás s dotazem na váš plán ohledně zrušení povinné maturity z matematiky. Jakkoliv jste již několikrát v mnoha novinových článcích avizoval, že to nemáte v plánu, že nemáte v plánu zachovávat povinnou maturitu z matematiky, tak se na mě stále obracejí, a musím říct, že jsou to opravdu desítky lidí, studentů, měsíčně, jak to vlastně bude. A vězte, že není nic horšího než nejistota, když víte, že studujete, že vás něco čeká, ale nevíte vlastně, v jaké podobě to bude. Čili bych se vás chtěl zeptat, a myslím, že ta písemná forma je k tomu vhodná, jaký je plán Ministerstva ohledně projednávání předmětného zákona v Poslanecké sněmovně, nějaké lhůty, nějaká perspektiva. A jestli je to skutečně tak jisté, jak se to z vašich dosavadních vyjádření podávalo. Děkuji vám.
Děkuji. Na interpelaci bude odpovězeno písemně. Další v pořadí je paní poslankyně Věra Kovářová s interpelací na paní ministryni Alenu Schillerovou ve věci dotační tituly na mateřské školy a základní školy. Prosím.
Vážená paní ministryně, obracím se na vás s prosbou ohledně dotačních titulů na mateřské a základní školy. Máme k dispozici průzkum mezi obcemi a městy, ze kterého vyplývá potřeba jednotlivých měst na rozšiřování kapacit mateřských a základních škol. Obce a města potřebují rozšiřovat kapacity svých škol. Bohužel v současnosti se úspěšné dotační tituly, které v tomto vydatně pomáhaly, ruší, nebo se snižuje jejich celkový objem financí. Musím si povzdychnout, že je bohužel škoda, že nám včera neprošly pozměňovací návrhy k rozpočtu, kde jsme přidávali peníze právě na tyto dotační tituly v kapitolách Ministerstva pro místní rozvoj, školství a na Ministerstvu financí. S tím už nic nenaděláme, avšak přesto bych se vás, paní ministryně, chtěla zeptat, zdali by byla možnost prodloužit úspěšný dotační titul na Ministerstvu školství, mluvíme o těch základních školách, kde se rozšiřovala kapacita na plnohodnotnou školu. A zároveň u nově zřízeného dotačního titulu v kapitole VPS jsem zaznamenala, že dotační titul se týká obcí s počtem obyvatel maximálně do 3 000, resp. ten další do 1 000 obyvatel, zda by právě s ohledem k okolnostem, že obce nad 3 000 obyvatel nemají žádné možnosti v tomto směru, zda by bylo právě možné pokračovat popřípadě v tom novém dotačním titulu, změnit parametry pro obce nad 3 000 obyvatel. Děkuji.
Děkuji. Poprosím paní ministryni o odpověď.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážená paní poslankyně, co se týče resortu Ministerstva financí, který řídím, tak svému úkolu v oblasti zabezpečení chybějící finanční kapacity v oblasti základních škol se intenzivně věnovalo a svůj úkol v rámci podprogramu 298213 školský program Ministerstva financí splnilo. Určitě víte, že funguje od roku 2014. Já si dovolím krátké shrnutí. Tento dotační titul funguje, jak jsem řekla, od roku 2014 a nyní nastává doba jej vyhodnotit a posléze ukončit. Vzhledem k tomu, že realizace některých projektů se zpožďuje, umožnila jsem další prodloužení podprogramu do pololetí roku 2022, tak aby financování projektů skončilo v roce 2021 a program byl do 30. 6. 2022 vyhodnocen. Nepředpokládám v tuto chvíli vyhlášení žádných dalších výzev do tohoto programu. V tuto chvíli, říkám. K termínu ukončení tohoto dotačního podprogramu zrealizujeme 151 projektů obcí, zejména v prstenci okolo hlavního města Prahy, a navýšíme kapacitu základních škol o 15 tis. míst s dotační podporou 4,1 mld. korun. O této skutečnosti jsem vás už informovala v odpovědi na vaši písemnou interpelaci někdy koncem září tohoto roku. I já se v poslední době často setkávám s dotazy obcí především z okolí hlavního města Prahy, jaký bude další vývoj podpory ze strany státu v oblasti školství. A obvykle se jedná o velké a finančně náročné projekty, převážně za víc než 200 mil. korun na jednu akci. Čili to předpokládám, že se bude týkat těch větších obcí, na které se ptáte. Chci zdůraznit, že ministerstvo, aniž bych se zbavovala zodpovědnosti, v žádném případě, že Ministerstvo financí nenese primárně odpovědnost za strukturu školské sítě. Je však odpovědné za efektivní využití státních prostředků. Takže musím trvat na svém názoru, že do budoucna nelze úvahy o další podpoře řešit bez důkladných analýz, které ale musí zajistit příslušný resort, tzn. Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy, a v návaznosti na výsledky analýzy by mělo právě MŠMT připravit dotační titul, který by na zjištěné potřeby reagoval. Takto by to mělo být podle mého názoru a v souladu s rozpočtovými pravidly správně. [[(16.10 hodin)]] Já za svůj rezort mohu potvrdit, že v příštím roce v průběhu ledna vyhlásí Ministerstvo financí v návaznosti na schválený zákon o státním rozpočtu na rok 2020 již druhou dotační výzvu pro oblast školství k programu Akce financované z rozhodnutí Poslanecké sněmovny Parlamentu a vlády České republiky. Ta bude opět zaměřena především na menší obce a bude se týkat jak předškolního, tak základního školství. Vzhledem k předpokládané alokaci 400 mil. korun bude zaměřena především na odstranění havarijních stavů a rekonstrukci školských objektů, nikoliv na velké projekty a stavbu zcela nových školských zařízení. Co se týče nového programu Ministerstva financí, který je evidován pod číslem 29823 - Podpora rozvoje a obnovy obecní infrastruktury a občanské vybavenosti, ten se bude od roku 2020 rozbíhat a bude pokrývat potřeby v infrastruktuře obcí, mimo jiné i školství, které nejsou pokryty dotačními tituly jiných rezortů. Zatím je v něm alokováno 100 mil. a Ministerstvo financí hledá úspory napříč celou státní správou a v případě souhlasu vlády je hodlá použít i na posílení tohoto nového programu. Ministerstvo financí tedy flexibilně pomáhá řešit všechny potřeby, o kterých jsem mluvila. Děkuji.
Děkuji. Paní poslankyně má zájem o doplňující otázku. Prosím.
Děkuji za odpověď, paní ministryně. Překvapuje mě, že MŠMT takovéto analýzy tedy kompletně nemá. To mi sdělil v podstatě dneska pan premiér. A i na MMR asi dochází k tomu, že někde unikají ty školy a školky, které je potřeba postavit. Takže si myslím, že sjednotíme seznamy, a já panu premiérovi tyto seznamy předám a budeme to nějakým způsobem komunikovat, abychom došli k tomu číslu, které je potřeba. Já chápu, že Ministerstvo financí nemůže řešit školství. Nicméně je to kritická situace, ty dotační tituly tam fungují. Musím říci, že vaši úředníci pracují skvěle, za to je musím pochválit. A proto by byla škoda, kdyby nedošlo k navýšení toho dotačního titulu. Sice jste říkala, že ta výzva nebude vyhlášena, ale byla by to škoda. Jinak ty ostatní dotační tituly jsou už v podstatě pro menší obce, což je také dobře. Ale je tam, řekla bych, taková mezera pro obce nad 3 000 obyvatel. Na MŠMT je pro ty velké školy, ty jsou vyjmenované, ale pak je celá řada těch, kteří potřebují desítky milionů.
Paní ministryně, prosím.
Děkuji. Já rozumím, paní poslankyně. Já vám nabízím jednak ten text interpelace samozřejmě, to není podstatné, ale mám k tomu tady celé tabulky a podklady vlastně za rezort Ministerstva financí. Já samozřejmě v tuto chvíli nemohu mluvit za ministra Plagu, zda disponuje, či nedisponuje takovou analýzou, určitě se ho na to dotáži. Vnímám to, co mi říkáte. Velmi často to slyším i od starostů, že si chválí spolupráci s úředníky Ministerstva financí. Jsem za to velmi ráda, určitě je pochválím. Vím, že tam mám skvělý tým, a vaši připomínku si vezmu k srdci a zvážím ji. Děkuji.
Děkuji. Další v pořadí je pan poslanec Jan Lipavský s interpelací na pana ministra Tomáše Petříčka, ale není přítomen v sále, tudíž jeho interpelace propadá. Vystoupí pan poslanec Jan Zahradník s interpelací na pana ministra Vladimíra Kremlíka ve věci dotace na elektromobilitu. Prosím.
Děkuji, pane předsedající. Vážený pane ministře, včera nás pan premiér seznámil s ambiciózním plánem na podporu budování nabíjecích stanic pro elektromobily. Některé ty programy už běží. Podle mých informací ČEZ a E.ON dostaly již dotace ve výši zhruba 800 milionů korun na budování dobíjecích stanic pro elektroauta. Jiná je ale situace u autorizovaných dealerů jednotlivých značek automobilů, které se u nás prodávají. Například Škoda nutí své dealery, aby ve svých podnicích budovali nabíjecí stanice. Ovšem samozřejmě, nic jim na to nedává, oni to musí ze svého zisku investovat sami. Oni jsou tím vlastně vystaveni určité nerovné konkurenci. Můj dotaz směřuje k tomu, zdali je tahle věc vám známá. A za druhé, zdali ministerstvo chystá v rámci operačního programu nějaké dotace i pro tyto soukromé investory. Děkuji.
Já vám děkuji a poprosím pana ministra o odpověď. Prosím máte slovo.
Děkuji vám, vážený pane poslanče, za váš zájem o oblast elektromobility a budování dobíjecích stanic. Rád bych se k vaší interpelaci vyjádřil. Ministerstvo dopravy v současnosti v rámci operačního programu Doprava poskytuje dotace na výstavbu takzvané páteřní sítě rychlonabíjecích stanic, kdy v rámci celkem čtyř výzev bude podpořeno 500 takových stanic. Účelem těchto dotací je zajistit rovnoměrné pokrytí České republiky elementární základní dobíjecí infrastrukturou. Tři výzvy již byly uzavřeny a vyhodnoceny a v rámci nich byly dotace poskytnuty mimo jiné vámi zmiňovaným společnostem ČEZ a E.ON. Obdobnou dotaci však obdržela i společnost Pražská energetika. Tyto tři uvedené společnosti dohromady obdržely dotaci ve výši přibližně 250 milionů korun českých za účelem vybudování 375 rychlonabíjecích stanic, tedy jedná se o částku 250 milionů na 375 rychlonabíjecích stanic. Uvedené společnosti obdržely dotace na výstavbu i běžných dobíjecích stanic. Konkrétně by tyto společnosti měly vybudovat 299 běžných dobíjecích stanic a s dotací 67 milionů korun. Pokud se ptáte, proč dané dotace zatím neobdržely žádné automobilky, musím v prvé řadě konstatovat, že v době přípravy dotačního programu a jednání s Evropskou komisí ohledně notifikace daného programu z hlediska veřejné podpory jsme neměli v té době sebemenší signály o zájmu automobilek zapojit se do tohoto programu. Především s naší národní automobilkou Škoda Auto, a. s. je přitom Ministerstvo dopravy v čilém kontaktu, a to zejména v rámci koordinační skupiny k implementaci Národního akčního plánu čisté mobility. Nezaznamenali jsme v této souvislosti z jejich strany žádnou stížnost. Já jsem s vedením Škodovky jednal, je to podle mě tak dva měsíce zpátky. Skutečností rovněž je, že podmínky notifikace veřejné podpory k tomuto programu, tak jak byly schváleny Evropskou komisí, v tuto chvíli neumožňují automobilkám se do tohoto dotačního programu zapojit. V příštím roce však chceme zahájit kroky na přípravu nového dotačního programu, jehož podmínky bychom rádi částečně zjednodušili, a umožnili tak mimo jiné i poskytování dotací pro vámi zmiňované automobilky. Čili vážený pane poslanče, budeme dělat změny a chceme dotační tituly i pro automobilky. Ministerstvo dopravy si uvědomuje, že zejména již zmiňovaná společnost Škoda Auto má v oblasti elektromobility smělé plány, a budeme proto jistě rádi, pokud se přihlásí i do budoucího dotačního programu. Jeho spuštění očekáváme začátkem roku 2022, neboť v mezidobí bude muset opět proběhnout jednání s Evropskou komisí ohledně notifikace veřejné podpory. Závěrem mi dovolte se vyjádřit i k otázce, zda současné nastavení dotačního programu nějakým způsobem křiví trh. Jsem toho názoru, že tomu tak není, neboť uvedených několik stovek dobíjecích stanic, které postaví zmiňované společnosti díky dotacím operačního programu Doprava, představuje jen zlomek toho, kolik stanic by mělo v České republice být vybudováno do roku 2030. Připravovaná aktualizace Národního akčního plánu čisté mobility předpokládá, že by do roku 2030 mělo vzniknout okolo 19 tisíc dobíjecích stanic. Nelze proto hovořit o křivení trhu v současné době.
Děkuji. Pan poslanec má zájem o doplňující otázku? Má, takže prosím máte slovo.
Děkuji. S tou elektromobilitou je to samozřejmě věc složitá. Nakonec vývoj akceleruje velmi rychle, jak je nakonec vidět možná i v tom zájmu Škodovky v budoucnosti. Ono vybudování té dobíjecí stanice není jenom otázkou postavení té samotné stanice s tou zásuvkou, ale ve vybudování kapacitního kabelu, který právě investičně zatěžuje toho dealera. Takže tady odsud pochází ta jejich snaha. Já samozřejmě vidím, že ten rok 2022, o kterém mluvíte, je natolik vzdálený od současného času, od současného okamžiku, že se může stát tolik věcí, že to všechno může ještě vypadat jinak. Ale přesto děkuji za alespoň snahu změnit ten neblahý stav, o to i tyhlety subjekty v rámci činnosti, která bez dotací nebude fungovat. Bez dotací ta elektromobilita prostě zahyne, tak je třeba ji alespoň nějak podporovat.
Děkuji. Pan ministr má zájem? Ne. Takže přistoupíme k další interpelaci. Paní poslankyně Karla Maříková vystoupí s interpelací na pana ministra Karla Havlíčka ve věci "nedostatek energie mohou řešit domácnosti". Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane nepřítomný ministře, dnes mě na Seznamu zaujal článek, ve kterém je zmíněno, že nedostatek energie, který v následujících letech hrozí, by mohly řešit také domácnosti, a to tak, že by lidé cíleně měnili svou spotřebu energie. Pane ministře, představujete si to tak, že lidé budou svítit svíčkou nebo budou vypínat bojler a mýt se ve studené vodě jen proto, že vláda není schopna řešit nedostatek energie, který nás bez nových elektráren v následujících čeká? Jak chcete domácnosti motivovat, a naopak ty, které se nezapojí, budou snad nějak znevýhodněny? Nepřijde vám toto řešení jako absolutní zoufalost, místo aby vláda řešila dostavbu jaderných bloků? Několikrát jsem vás i vaše předchůdce v této souvislosti interpelovala, ale od slov nedošlo k žádnému posunu. Pokud tím posunem nemyslíte, že neschopnost vlády budou muset řešit samy domácnosti. Děkuji.
Děkuji. Na interpelaci bude odpovězeno písemně. Další v pořadí je pan poslanec Dominik Feri s interpelací na paní ministryni Marii Benešovou ve věci perspektiva justičních kandidátů. Prosím, máte slovo.
Děkuji za něj, pane místopředsedo. Vážená paní ministryně, dovolte, abych se na vás obrátil ve věci, která je mi velmi blízká, protože jsem student právnické fakulty a mnoho mých kolegů, kamarádů, zvažuje budoucí kariéru v justici. Vaše ministerstvo připravilo pro vládu, aby sem do Poslanecké sněmovny poslala návrh zákona, novelu zákona o soudech a soudcích, která významným způsobem mění prostupnost justice, to, jakým způsobem se můžete stát soudci. A velmi kvituji takový přístup, poněvadž doposud vlastně v ČR bylo osm různých svébytných způsobů, jak se stát soudcem, vždy záleželo na politice, řekněme personální politice toho daného předsedy krajského soudu. A nyní ta novela přichází s tzv. justičními kandidáty, kdy jste-li současný justiční čekatel, případně asistent soudce, tak posléze složíte justiční zkoušky a přihlásíte se na výběrové řízení na tzv. justičního kandidáta. Jako justiční kandidát máte rok na odbornou přípravu a posléze se můžete přihlásit na volné místo soudce. Ovšem nastává tu takový drobný problém, neboť se může stát, že současní asistenti soudce budou chtít být těmi justičními kandidáty a podle toho návrhu zákona dostanou nabídku pracovního poměru na rok, na časově omezený rok. A co když po tom roce v rámci té odborné přípravy nenajdou místo? Tohoto ustanovení, takového detailu, ve kterém je skrytý ďábel, si začínají ti asistenti soudců všímat a ptají se mě, protože do toho nevstupovali s tím, že se budou muset za ten rok se někde upíchnout, doufat, že budou někde vybráni do toho výběrového řízení na soudce. Čili ptám se, jestli to takhle bylo skutečně zamýšleno, nebo jestli je to nějaká chyba, nějaký nedostatek, anebo je to zkrátka snaha na to dostat více lidí mimo soudy na pozice soudců. Děkuji.
Já děkuji. A poprosím paní ministryni o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. No tak takový záměr záludný to určitě nebyl, pane poslanče. A navíc ten zákon začal dělat můj předchůdce doktor Kněžínek, kterého jste obdivovali, takže se divím, že teď to jeho dílo kritizujete. Já jsem to převzala ve stavu, ve kterém už to bylo. Pokračovali jsme kontinuálně, aby to tedy předloženo bylo. Já v něčem s vámi mohu souhlasit, v něčem ne. Ale v každém případě tito tzv. kandidáti, jak říkáte, justiční kandidáti, i pro mě je to nový výraz. Já jsem původně spíš byla pro toho klasického justičního čekatele, tak nemyslím si, že to je něco proti něčemu. A určitě najdou uplatnění v rámci justice, a to i když třeba se jim nepovede ta zkouška, tak mohou potom v rámci justice působit, my tomu určitě nebudeme bránit. Já si myslím, že to bude předmětem dalších debat v rámci Poslanecké sněmovny. A určitě tam bude spousta pozměňovacích návrhů, takže máte možnost to předělat k obrazu svému. Já určitě nebudu bránit kreativitě poslanců, a pokud to bude rozumné a dohodneme se, tak to určitě přijmu. Ten zákon není špatný. Já si myslím, že byl celkem propracován. Tady ta pasáž zrovna možná je diskutabilní, ale myslím si, že najdeme společnou řeč.
Děkuji. Pan poslanec má zájem o doplňující otázku? Prosím, máte slovo.
Děkuji. To moc rád slyším. Neberte to tak, že pana Kněžínka, pana doktora Kněžínka, jsme měli rádi a vás ne. Myslím, že v nějakým věcech jste velmi vstřícná. Čili jestli se podaří opravit to, že nebudou mít smlouvu na dobu určitou, ale na dobu neurčitou, tak je to něco, s čím se dá souhlasit. Protože představa, že těm současným asistentům řekneme: máte roční přípravu, dostanete smlouvu jenom na rok, a pak možná nazdar, možná vám to prodloužíme, možná ne... Otázka je, jestli to ten zákon vůbec dovoluje. Tak jsem rád, že to bude k diskuzi. Díky.
Děkuji. Dalším v pořadím je paní poslankyně Olga Richterová s interpelací na pana ministra Adama Vojtěcha ve věci autisté a řidičské průkazy. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Pěkné odpoledne. Já se tady vracím k věci, kterou už jsem interpelovala před rokem, a jde zkrátka o to, že máme velmi nejasnou právní úpravu ve vztahu k lidem s poruchou autistického spektra. Jde o to, že pro ně je velmi komplikované podrobit se odbornému vyšetření a získat rozhodnutí, zda jsou, nebo nejsou způsobilí řídit. De facto je to totiž věc, která má velmi nízkou prodiagnostikovanost. Spousta starších lidí s nějakou mírou poruchy autistického spektra to třeba ani netuší a běžně řidičáky má. Ale je to mnohem ožehavější problém mladých lidí. Já vím, že to zase zvedla zájmová organizace NAUTIS, a v podstatě se stále jedná o tutéž věc. V příslušné vyhlášce by bylo potřeba umožnit to individuální posouzení. Umožnit to, aby se v příloze 3 z písm. g) pervazivní vývojové poruchy toto vypustilo a potom zase se to do skupiny 2 doplnilo. Prostě máte podklady od sdružení, které zastupuje osoby s autismem, máte ten můj rok starý podnět z interpelace, a mě zajímá, co tedy s tím uděláte. Nesmířím se s tím jako loni, kdy jsem se dozvěděla, že tedy je v pořádku, aby se příslušní jaksi lidé, kterých se to týká, na vás jako na ministerstvo obrátili. Domnívám se, že to je objektivní potíž, která se týká zejména, jak jsem vysvětlila, té mladé populace lidí s poruchami autistického spektra a že na tyhle nové žadatele, kterým to komplikuje i volbu učebních oborů, by to zkrátka dopadat nemělo. Děkuji za odpověď.
Děkuji. A poprosím pana ministra o odpověď.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, páni poslanci, vážená paní poslankyně. Netýká se to vyhlášky 31/2001 Sb., jak tady jsem zaznamenal ten váš podnět, ale té vyhlášky 277/2004, protože ta 31/2001 o řidičských průkazech a o registru řidičů je v gesci Ministerstva dopravy. V naší gesci je tedy vyhláška o stanovení zdravotní způsobilosti k řízení motorových vozidel. Je to věc, která - bohužel ani v rámci té komunity autistů úplně jednoznačný názor na to není. Já jsem zaznamenal ten mediální výstup sdružení NAUTIS. Na druhou stranu pak jsme to komunikovali i s jinými sdruženími, která zastupují pacienty s poruchou autistického spektra, a ti se k tomu stavěli negativně, k tomu prohlášení NAUTISu. Takže ono těch skupin je celá řada, musím říct, zrovna v této oblasti a ty názory jsou velmi, velmi různorodé v řadě směrů a v řadě věcí. Takže tady se asi nedá říci, že ten názor je jednotný. [[(16.30 hodin)]] Pokud jde o tu vyhlášku, tak ministerstvo naposledy v září tohoto roku dostalo určité podněty. Pravdou je, že ta současná úprava nedovoluje lidem se stanovenou diagnózou poruchy autistického spektra získat způsobilost k řidičskému oprávnění. Přesně jak jste správně řekla, PAS je zařazen mezi persvazivní poruchy, které tedy vylučují získání té způsobilosti. My se tím budeme zabývat při příští novelizaci dané vyhlášky, to mohu slíbit, kdy ten podnět budeme analyzovat, a pokud bude dostatečně argumentačně zdůvodněn ze strany odborníků, ze strany samozřejmě i těch pacientských sdružení, tak ho zapracujeme. To tady mohu slíbit, že ten podnět máme, v září přišel na ministerstvo a budeme se jím zabývat. Ale znovu říkám, tak jak jsem zaznamenal v tom mediálním vyjádření, a pak jsem to konzultoval i s jinými sdruženími autistů, nebo zastupujících tyto občany, tak ten názor byl třeba negativní. A my musíme diskutovat se všemi. Mohu slíbit, že se tím budeme zabývat a při příští novele vyhlášky o zdravotní způsobilosti k řízení motorových vozidel bychom ten podnět zapracovali.
Děkuji. Paní poslankyně má zájem o doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Děkuji za odpověď. Ráda bych se ještě dotázala, co ale byly ty důvody, proč některá pacientská sdružení to nechtěla úplně řešit. Protože to, s čím se setkávám já, já se bavím i s konkrétními rodinami, kterých se ta věc týká, je, že se zkrátka řada lidí z té komunity obává toho, aby o řidičské průkazy nepřišli i ti, kteří je už mají. Prostě obava z toho, že když se to téma otevře, tak se třeba zpětně prověří, že někdo, kdo byl třeba diagnostikován v dospělosti, takže mu bude odebrán průkaz. Takže tuto obavu rozhodně ta komunita má. A je důležité vědět důvody. Jenom bych ráda upozornila na to, že na to jsou nějaké zahraniční studie, že ta škála, to spektrum poruch je tak rozmanité, že přinejmenším právo na to být posouzen, zda nejsem přece jen způsobilý řídit, že toto právo by ti lidé rozhodně mít měli, a prostě v jiných zemích světa ho mají. Takže já to považuji za velmi relevantní připomínku, abyste to při té novelizaci zohlednili. A ta bude kdy? To je moje poslední otázka.
Pane ministře, prosím.
Určitě. Já mohu slíbit, že se tomu budu věnovat. Přiznám se, že samozřejmě doposud to nebyla úplně nějaká priorita, to přiznávám, ale ten podnět jsem zaznamenal i teď právě v médiích. Takže určitě se tomu budu věnovat s kolegy. Nechám si na to zpracovat i nějaké odborné stanovisko ze strany dětských psychiatrů a dalších odborníků. Ta vyhláška, určitě ji budeme novelizovat, myslím, v příštím roce, takže se tady můžu zavázat, že se tomu budu věnovat. Nechám si zpracovat na to příslušná stanoviska a pak vás o tom budu informovat.
Děkuji. Přistoupíme k další interpelaci a je to interpelace poslankyně Majerové Zahradníkové ve věci Original Play. Prosím.
Děkuji, pane předsedající. Vážené dámy a pánové. Vážená paní opět nepřítomná ministryně Maláčová, v posledním měsíci v médiích proběhlo poměrně hodně zpráv o pedofilních skandálech v německých, rakouských mateřských školkách ve spojitosti s takzvaným projektem Original Play. V rámci tohoto projektu chodili zcela cizí lidé do mateřských školek, kde se po zaplacení jistého finančního obnosu objímali a mazlili či tulili s dětmi. S cizími dětmi. Poté co bylo několik dětí zneužito, příslušná ministerstva v Berlíně a Postupimi, ale v poslední době i jinde tento projekt zakázala. Jsou k tomu relevantní odkazy, mohu posloužit. Očekávala bych, že k tomuto samému kroku přistoupí plošně i vaše ministerstvo, protože jak mám opět velice dobře a z několika zdrojů odzdrojováno, Original Play pod různými názvy působí i v České republice, byť tedy zatím díky bohu nedošlo k žádnému zneužití. Zkušenosti z Německa a Rakouska hovoří jasně. Neměli bychom nechat tuto věc vůbec zajít do stavu, ve kterém to skončilo v Německu. A byla bych velice ráda, kdyby Original Play, hra, která ohrožuje bezpečnost našich dětí, byla na území České republiky zakázána a zcela jistě zmonitorována. Myslím si, že by se o to Ministerstvo sociálních věcí mělo začít zajímat, a chci vědět, jaké k tomu máte materiály a zda o tom víte. Děkuji.
Děkuji. Na tuto interpelaci bude odpovězeno písemně, protože paní ministryně Jana Maláčová je řádně omluvena ze zdravotních důvodů. Další v pořadí je poslanec Jan Čižinský s interpelací na pana ministra Richarda Brabce ve věci činnost Drahaň-Troja.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře. Vážím si toho, že tady jste. Ale vy tady býváte pravidelně, takže to není žádná výjimka. Rád bych vás požádal, abyste nechal prověřit postup orgánů ochrany přírody v souvislosti se stavební činností v přírodním parku Drahaň-Troja v Praze v místě zvaném Bendovka. Na konci října letošního roku začalo probíhat odlesňování a terénní úpravy. Jedná se o pozemky parcel číslo 633/1 a dalších v katastrálním území Bohnice. K pozemkům byla v roce 2015 načerno vybudována štěrková příjezdová komunikace, pět metrů široká a 300 metrů dlouhá, ke které se nehlásil nikdo z majitelů okolních pozemků ani majitelé těch pozemků, na kterých ta komunikace je. Stavební úřad městské části Praha 8 podle mých informací 4. listopadu 2019 vyzval předběžným opatřením vlastníka pozemku, aby bezodkladně zastavil veškeré práce do prošetření celé záležitosti. Toto nařízení vlastník nerespektoval a pokračoval v kácení a zemních pracích ještě ve větším tempu. V rámci požadovaného podání vysvětlení úředníkům městské části vlastník pozemků, společnost Bendovka, s. r. o. následně tvrdila, že nejde o odlesňování, ale jen o úklid odpadu uloženého nad terénem, což je ale ve zjevném rozporu s realitou. Vážený pane ministře, jako starosta městské části, na jejímž území se přírodní park Drahaň-Troja částečně rozkládá, dostávám velký počet dotazů od občanů, kteří jsou znepokojeni tím, co v oblasti Bendovky vidí, a domnívají se, že může jít o začátek nelegální developerské výstavby. Prosím proto o podrobnější informace. Děkuji.
Děkuji a poprosím pana ministra o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážený pane poslanče, děkuji za ten podnět a musím říct, že jsme ho dostali i z jiných zdrojů, nejenom přes tuto interpelaci, a už jsme zahájili činnost. To znamená, už byl předán podnět k prošetření České inspekci životního prostředí a zároveň požádáme o řešení Magistrát hlavního města Prahy, protože Magistrát hlavního města Prahy jako krajský úřad v tomto případě, a to vy samozřejmě velmi dobře víte, má gesci jako orgán ochrany přírody v této věci. To znamená, je to orgán ochrany přírody, do jehož působnosti spadá zřízení přírodního parku. A tak jak jste uvedl ve své interpelaci, tak jenom z toho, jak naši kolegové velmi předběžně to hodnotí, tak tam lze identifikovat podezření z následujících přestupků. Za prvé nepovolené kácení dřevin podle § 88 odst. 1 písm. c) zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. Za tento přestupek může být právnické osobě uložena pokuta až 1 mil. korun. Potom vykonávání činnosti vyžadující souhlas orgánů ochrany přírody na území evropsky významné lokality bez tohoto souhlasu. Za tento přestupek může být právnické osobě dle § 88 uložena pokuta až 2 mil. korun. Dále lze v řešené věci identifikovat potenciální správní delikt provedení nepovolené stavby a nepovolených terénních úprav, což je § 181 odst. 1 písm. f) zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu, tedy stavebního zákona. Za tento přestupek může být právnické osobě uložena pokuta až půl milionu korun. Ke zvážení příslušným orgánem ochrany přírody je též prověření, zda se stavebník dopustil přestupku podle ustanovení § 88 odstavec 2 písm. a) ve vztahu k ochraně hodnot krajinného rázu v přírodním parku. Za tento přestupek může být právnické osobě uložena pokuta až 2 mil. korun. [[(16.40 hodin)]] Zřízení přírodního parku obecně závazným právním předpisem je nástrojem ochrany významných soustředěných estetických a přírodních hodnot, což je právě i tento přírodní park, a orgán ochrany přírody v příslušném obecně závazném právním předpisu o zřízení přírodního parku stanoví omezení takového využití území, které by znamenalo zničení, poškození nebo rušení stavu tohoto území. Takže tento podnět prověřujeme, neříkám záměrně prověříme, protože už se to prostě děje. A já věřím, že ve spolupráci s městskou částí a ve spolupráci s magistrátem a Českou inspekcí životního prostředí se brzy dočkáme nějakého výsledku.
Děkuji. Je zájem o doplňující otázku. Prosím.
Děkuji, pane ministře, za ten příslib. Já tedy volám po spolupráci, protože samozřejmě na magistrátu se jedná o státní správu, která podléhá spíše vám - ne spíše vám, výlučně vám, a ne tedy samosprávě. Jsem rád za ten příslib, a prosím tedy, aby bylo dohlédnuto metodicky na to, aby skutečně to bylo velmi zodpovědně prověřeno, protože se jedná i o velký precedens pro další případy, a pokud tady razantně nezasáhneme, tak skutečně nám mohou potom v přírodních parcích zbýt oči pro pláč. Díky za ten příslib.
Děkuji. Přistoupíme k další interpelaci. Paní poslankyně Věra Kovářová s interpelací na paní ministryni Alenu Schillerovou. Prosím, máte slovo.
Vážená paní ministryně, financování Českého svazu bojovníků za svobodu, to už je taková naše trvalka. ČSBS se daleko odklonil od svého původního poslání. Důvody, proč si to hodně lidí myslí, asi není třeba připomínat. Na povrch teď ještě vyplavaly jejich problémy s účetnictvím. Vážená paní ministryně, stejně jako loni jste nepodpořila žádný z pozměňovacích návrhů, který tuto dotaci ruší, a musím se ptát proč. Necítíte, že spíše než utrácet dotační prostředky za auto s řidičem pro pochybného pana Vodičku by bylo lepší, aby byla důstojně opravena třeba Larischova vila v Pardubicích, na jejíž rekonstrukci jsme se snažili tyto prostředky přesměrovat? Děkuji za odpověď.
Děkuji a prosím paní ministryni o odpověď.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážená paní poslankyně, dovolte mi takovou malou krátkou rekapitulaci. Mluvila jsem včera o tom i v rámci projednávání rozpočtu, ale shrnu to znovu. Český svaz bojovníků za svobodu je zaregistrován v registru spolků podle občanského zákoníku. Je to dobrovolný nestranický nezávislý spolek, který sdružuje účastníky národního boje za osvobození ve druhé světové válce, jakož i jejich rodinné příslušníky a pozůstalé po nich. Dotace pro Český svaz bojovníků za svobodu byla do kapitoly Všeobecná pokladní správa zařazena na základě rozhodnutí Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky počátkem 90. let minulého století a je tam zařazována do současnosti stejně jako dotace pro Konfederaci politických vězňů, Masarykovo demokratické hnutí, Ústav Tomáše Garrigue Masaryka atd. Záměrem Poslanecké sněmovny bylo podpořit ze státního rozpočtu činnost tohoto sdružení, zejména finančně pomoci bývalým vězňům komunistického režimu, při seznamování budoucí generace s historickým odkazem národního boje za svobodu, boje proti fašismu a rasismu. V této souvislosti si dovoluji upozornit, že dotaci pro Český svaz bojovníků za svobodu stejně jako dotaci pro Konfederaci politických vězňů, Masarykovo demokratické hnutí, Ústav Tomáše Garrigue Masaryka schvaluje Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky v rámci schvalování návrhu státního rozpočtu na příslušný rok. Od roku 2018 tvoří seznam dotací poskytovaných z kapitoly VPS s označením jejich příjemců a uvedením výše přílohu číslo 9 k zákonu o státním rozpočtu. 19. 12. 2018 schválila Poslanecká sněmovna návrh zákona o státním rozpočtu na rok 2019 a v rámci zákona o státním rozpočtu byla schválena i dotace pro Český svaz bojovníků za svobodu ve výši 6,3 mil. Kč, to znamená ve stejné výši jako v roce 2018. Stejná částka byla včera Poslaneckou sněmovnou schválena i pro rok 2020. Je to tak každý rok. Od května letošního roku probíhala - já jsem to včera tady říkala - kontrola u tohoto spolku. Kontrolu provádělo Ministerstvo financí a jejím předmětem bylo ověření veřejné finanční podpory, to znamená účelově určených prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu za období 2016 až 2018 a v případě věcných souvislostí roky předchozí a období do ukončení veřejnosprávní kontroly. Protokol o výsledku veřejnosprávní kontroly obsahuje devět zjištění. Tři z nich se vztahují k dotaci poskytnuté z kapitoly státního rozpočtu Všeobecná pokladní správa a indikují - říkám indikují - podezření na porušení rozpočtové kázně dle rozpočtových pravidel. Jedno opatření se vztahuje k proplácení překročeného zákonného rozsahu práce z dohod o provedení práce a indikuje dle § 12 zákona č. 251/2005 Sb., o inspekci práce, podezření na přestupek na úseku dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr a bylo to postoupeno ze strany Ministerstva financí Státnímu úřadu inspekce práce, resp. oblastnímu inspektorátu. Další opatření, která byla zjištěna, se týkají kompetence Finanční správy, takže bylo postoupeno v těchto dnech, v pátek skončilo námitkové řízení, jak jsem včera vysvětlovala, definitivní vypořádání námitek, takže počítám, že tento týden, možná včera, možná dnes, já jsem pořád tady, takže jsem se kolegů nestihla zeptat, se to předává na Finanční správu. Rozhodně do konce tohoto týdne se to předá na Finanční správu, která zahájí řízení o porušení podmínek rozpočtové kázně, a je to v její kompetenci. Povede řádné dokazování v rámci daňového řízení. Další opatření potom se vztahují k dotaci Ministerstva kultury ze dne 9. 4. 2018, poskytnuté samostatným oddělením ochrany kulturních statků. Takže Ministerstvo financí postupuje přesně podle rozpočtových pravidel, jak má. Já jsem včera vysvětlovala, že je potřeba tyto dvě věci oddělit, jednak dotace, která se tady celé roky poskytuje, ten spolek, já jsem se i ptala, v různých regionech vlastně se stará o odkaz boje proti fašismu prostě od 90. let. Já si myslím, že určitě připomínat boj proti fašismu je také na místě. Toto je podezření z porušení, Ministerstvo financí [[upozornění na čas]] to řádně provedlo - já to když tak potom dopovím - a předalo na Finanční správu.
Má paní poslankyně doplňující dotaz? Má. Tak prosím.
Paní ministryně, ještě bych se ráda vyjádřila k Larischově vile a budu s napětím očekávat odpověď.
Tak prosím, paní ministryně.
Já jsem tam byla osobně, paní poslankyně. Je to opravdu velice traumatizující místo, docházelo tam, vy to sama dobře víte, k obrovským tragédiím. Je to v Pardubicích. Mrazilo mě, když jsem procházela tou budovou. Určitě je důležité, aby se zrekonstruovala. Vím, že jsme to tehdy probírali i s hejtmanem Pardubického kraje. Mám pocit, že je to v majetku Pardubického kraje, teď nejsem úplně - aha, Československá obec legionářská. O to je to komplikovanější. Bavili jsme se, shodli jsme se, byl tam tehdy i premiér, byla jsem tam já, bylo to v rámci nějakého výjezdu v rámci Pardubického kraje, pan hejtman, že ta rekonstrukce je nutná, ale právě tady ten problém to trošku brzdí, že je potřeba vyřešit právní stránku. Určitě souhlasím s vámi, že zrekonstruovat Larischovu vilu jako upomínku tragédií, které se tam staly, je velmi důležité.
Děkuji. S další interpelací vystoupí paní poslankyně Majerová Zahradníková na pana ministra Vladimíra Kremlíka ve věci protihlukové bariéry v Podolí u Brna. Prosím, máte slovo.
Vážený pane ministře, není to úplně moje téma, ale v rámci cest Trikolóry po České republice nás sem tam osloví lidé na setkáních s tím, co je trápí a co by chtěli řešit. A tato záležitost, týkající se Jihomoravského kraje, konkrétně obce Podolí u Brna, se zdála být na základě mnoha žádostí tolik ožehavá, že si dovoluji vás interpelovat, aby se i oni, občané této obce, dozvěděli nějakou odpověď. Interpeluji vás ve věci odhlučnění dálnice D1 v oblasti obce Podolí u Brna. Už od dobudování dálnice D1 v 80. letech čelí obyvatelé obce nadměrnému hluku, což potvrdilo i několik měření. Ačkoliv bylo v rámci projektu počítáno s vybudováním protihlukové stěny a ta byla už i vyprojektována a několikrát přislíbena, do dnešním dní se tak nestalo. Zdejší občané trpělivě čekají na zlepšení svých životních podmínek již bezmála 30 let. Mezitím vyrostly jejich děti, které již zase mají své děti. Přesto se stále nic neděje. Lidé z Podolí mají oprávněný pocit, že se na ně stát vykašlal. Možná proto, že nepoužívají nátlakové metody aktivistů a nemají žádnou protekci na místech nejvyšších. Já bych vás ráda poprosila, abyste je přesvědčil, že se v tomto mýlí a že trpělivost může růže přinášet. Těch 1 300 obyvatel Podolí si jistě zaslouží, aby jejich desítky let trvající příběh konečně skončil happyendem, a tudíž vás žádám o nějaké podrobnější vyjádření ke kauze odhlučnění dálnice procházející kolem jejich obce. Děkuji vám.
Děkuji. Pane ministře, poprosím vás o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážená paní poslankyně, děkuji za dotaz. Tedy pokud jde o mě, tak na mě se nikdo neobrátil a já jsem nic neslíbil. Tak to je jenom pro upřesnění. Pokud jde o lokalitu Podolí u Brna, tak v letech 2016 až 2017 zde proběhla rekonstrukce cementobetonového krytu vozovky dálnice D1. Takže to je tak dva roky zpátky. V rámci této opravy bylo provedeno i měření hluku, které je standardně prováděno jak před opravou, tak samozřejmě i po opravě. Měření hluku po opravě bylo dodáno Krajské hygienické stanici Jihomoravského kraje. Výsledky měření vyhověly s velkou rezervou hygienickým limitům stanoveným dle platné legislativy, a tedy i Krajská hygienická stanice v Brně vydala souhlasné stanovisko s kolaudací rekonstruovaného úseku dálnice D1. Tak to jsou v danou chvíli fakta. Z uvedených důvodů tedy objektivně prokázaného nepřekračování hygienického limitu hluku se v předmětné lokalitě žádná protihluková opatření v současné době nepřipravují. Výhledově se v této lokalitě připravuje rozšíření dálnice D1 na šestipruhové uspořádání. Pokud by z tohoto důvodu docházelo k překračování hygienického limitu hluku, bude zajištěna realizace odpovídajících protihlukových opatření. Ale chtěl bych říci jednu pozitivní věc. Já se nebráním určitě, aby zástupci obce z Podolí u Brna mě navštívili, například v lednu příštího roku, a tam bych se seznámil s danou konkrétní situací. Nebo případně já můžu přijet i na místo.
Děkuji. Paní poslankyně má zájem o doplňující otázku. Vidím, že ano. Prosím, máte slovo.
Já bych jenom ráda poděkovala za odpověď, kterou budu samozřejmě tlumočit dál, a kdyžtak jim i budu tlumočit tu vaši jasnou nabídku se s nimi setkat, pokud by je to trápilo. Děkuji.
Prosím, pane ministře.
Jenom stručně. Jak jsem řekl, můžu přijet do Podolí u Brna, anebo je přijmout u nás na ministerstvu. Tak mám jenom malou prosbu, aby se na mě obyvatelé, nebo respektive ti zástupci z Podolí u Brna obrátili, nejlépe dopisem nebo mailem. Děkuji.
Děkuji. Další v pořadí je pan poslanec Dominik Feri s interpelací na pana ministra Richarda Brabce ve věci mladí lidé a klimatická změna. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Mám toho teď trochu více. Vážený pane ministře, já jsem vašemu parlamentnímu zpravodaji slíbil, že nebudou žádné záludnosti, a skutečně žádné nebudou. Popud k podání této interpelace byl, já nevím, dva nebo tři dny starý výzkum Centra pro veřejné mínění, který zpracovával zájem, a bylo to na celou populaci, o klimatickou změnu. Z toho průzkumu vyplynulo, že 86 % české veřejnosti se domnívá, že v posledních sto letech dochází ke změně klimatu. Pak dále, že více než tři pětiny dotázaných se zajímá a zároveň se taky polovina domnívá, že to je způsobeno lidskou činností a tak dále a tak dále, jsou tam různé grafy. Proč to zmiňuji. Vy jste v souvislosti s klimatickou stávkou, kdy se tomu Sněmovna taky velmi věnovala, zmínil v březnu 2019, že je skvělé, že se mladí lidé aktivně... zajímají - já jsem si to blbě napsal - o budoucnost naší planety. Takto jsem to myslel. Toto jste řekl. A mě zajímá, jestli jste se od té doby buď konkrétně se zástupci Fridays for Future, anebo jiných organizací setkal, a obecněji, jestli je v tomto ministerstvo, potažmo vláda, spíše jaksi reaktivní, že jenom reaguje na ty podněty, anebo je proaktivní a snaží se tu otázku komunikovat. Neberte to směrem k nějakým dílčím agendám a jde opravdu primárně o tu komunikaci, případně, co v této věci chystáte, nějaký portál, nějaké debaty, prostě jakým způsobem by se mohli zejména mladí lidé do té debaty a přípravy v dílčích [[nesroz.]]zapojit. Díky.
Děkuji a poprosím pana ministra o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážený pane poslanče, především děkuji, že jste tady vydržel do konce s námi se všemi, vždycky říkám pozůstalými. Je to trochu nedůstojné, že se tady opravdu pak bavíme takhle v úzkém kruhu, ale samozřejmě to vždycky o tom, zda je nějaký zájem opravdu o tu problematiku se něco dozvědět. Shodou okolností, a možná, že to víte, my se se zástupci Fridays for Future potkáme zítra i s panem premiérem a s panem ministrem Havlíčkem, oni přijdou na Úřad vlády, a určitě z tohoto bude potom nějaký výstup, myslím, že i tisková konference. Takže ta setkání probíhají. Já jsem to řekl bez jakéhokoliv klišé, protože také jsem řekl, že je klidně možné, že kdyby mi bylo těch úžasných šestnáct až dvacet let, možná že ještě o něco méně, kdy tahle generace se účastní akcí v rámci nejenom Fridays for Future, tak je klidně možné, že bych tam byl s nimi. A také jsem řekl to, že bych byl moc rád, kdyby to mělo nějaké pokračování, kdyby to nebylo jenom o té páteční stávce, ale kdyby také se zajímali víc a měli třeba zájem o nějaké besedy. My jsme nabízeli a stále nabízíme jako Ministerstvo životního prostředí a také samozřejmě Český hydrometeorologický ústav, protože máme klimatology, třeba klasicky pan doktor Tolasz, který je dokonce členem toho mezinárodního klimatického panelu, takže myslím, že velmi zajímavá osobnost, který mladým může na přednáškách něco říct, protože vždycky, když se někam snaží dostat ministr, tak je to bráno, že to je politik, tak to je trošku komplikované na těch školách, ale u vědců typu doktora Tolasze je to jednoduché, nebo jednodušší. Takže tyhle nabídky máme. My jsme vlastně i vyzvali střední školy, vysoké školy, pokud mají zájem. Já jsem o tom hovořil i s některými rektory. Takže jsme připraveni se účastnit přednášek nebo udělat nějakou přednášku, popřípadě nějakých debat. A musím říct, že zatím ten zájem je mizivý, a možná, že to je chyba jakoby v tom, že nejsme ještě my tedy aktivnější v tom, ale vy jste to přesně řekl - veřejné mínění, respektive průzkum veřejného mínění, ta problematika tady existuje. To znamená, není podle mého názoru už úplně potřeba o ní mluvit a vyvolávat zájem veřejnosti, protože zájem veřejnosti tady je, těch mladých lidí bezpochyby. Ale když se dostaneme k tomu B, a uvidíme, zítra si o tom určitě budeme s Fridays for Future a jejich zástupci povídat, tak se mi zdá, že tady je jakoby oddělené takové to křídlo, které je zastupuje v té aktivistické poloze, třeba potom k různým těm klimatickým koalicím a "Limity jsme my!" a tak dále, a té hlavní části, to znamená, co nejvíc těch studentů, kteří, bych předpokládal, že skutečně, protože se jedná o nesmírně zásadní věc, která bude ovlivňovat jejich životy, už ovlivňuje dneska a bude ovlivňovat určitě i nadále, tak že bude větší zájem a že bude větší zájem i o tyto přednášky a o nějakou debatu, která může být velmi otevřená. [[(17.00 hodin)]] Protože já jsem třeba, když jsem se zúčastnil minule toho jednání s Fridays for Future, to bylo moderované a byli tam zástupci různých nevládních organizací, tak se to maličko točilo v kruhu v tom, že oni říkali: No, my sice nevíme moc, co děláte vy jako ministerstvo nebo jako stát, my to moc nesledujem, protože na to nemáme čas, jsme studenti, je nám patnáct, ale děláte málo. - A já jsem říkal: No, ale to musíte trošku víc sledovat, abyste opravdu mohli posoudit, jestli děláme moc, nebo málo, já si myslím, že každý má vždycky rezervy. - A ta debata byla dobrá, trvala asi hodinu a půl, myslím, že byla docela občas bouřlivější, ale já si myslím, že to je supr. Nicméně nepokračovalo to dál. To znamená, my samozřejmě máme celou řadu aktivit do škol, které děláme prostřednictvím různých našich partnerů, především nevládních organizací, které máme vyzkoušené, školíme takhle tisíce školáků a studentů, desetitisíce, z hlediska klimatické změny, myslím, že v tom děláme hodně. A mám i dobrou zpětnou vazbu od škol, že jsou s tím takhle spokojeny, protože úplně v těch osnovách to zatím není zachyceno, takže my to tak trochu přemosťujeme. Ale máte pravdu v tom, že zatím se úplně nepovedlo navázat ten kontakt s tou mladou generací jako celkem a především s těmi školami a spíš komunikujeme s relativně úzkou skupinou, která stojí na vrcholu téhle aktivity. A já bych do toho nechtěl zatahovat tu politiku. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Protože ono je to opravdu ryze odborné téma. Děkuji.
Máte zájem o doplňující otázku? Ne. Takže přistupme k další interpelaci, opět pan poslanec Dominik Feri na pana ministra Hamáčka ve věci korespondenčně už v roce 2021? Prosím.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře - my jsme si s panem ministrem ráno volali, pan ministr je nemocný, takže mu přeji brzké uzdravení. Ale interpeluji vás, pane ministře, ve věci zákona o správě voleb, u kterého již skončil mezirezort a který předpokládá korespondenční volbu. A jeden z klíčových motivů nebo závazků toho zákona je možnost volit korespondenčně už u příštích voleb do Poslanecké sněmovny. Rád bych se vás zeptal, jestli tedy vše směřuje k tomu, že tento závazek bude dodržen a naši občané v zahraničí už nebudou muset dojíždět na ambasády resp. generální konzuláty, aby mohli volit. U některých je to otázka pár minut, ale u některých jsou to hodiny letu a stovky třeba dolarů pro to, aby mohli realizovat to své jim přiznané občanské právo. Děkuji.
Děkuji. Na tuto interpelaci bude odpovězeno písemně. Další interpelace opět pan poslanec Dominik Feri na paní ministryni Marii Benešovou. Prosím.
Vážená paní ministryně, obracím se na vás jako už poněkolikáté ve věci rekodifikace civilního procesu. Ten proces je takový, proces přípravy, je takový velmi neuspořádaný. Například by mě zajímalo, jestli stále ještě funguje nejenom formálně, ale i materiálně velká rekodifikační komise, kterou vede pan místopředseda Nejvyššího soudu Fiala. Vím, že tam v březnu letošního roku byly nějaké zmatky a nějaké spory, určité, drobné. A pakliže ne, a myslím si, že bohužel ne, protože jsem se s panem Fialou o tady té věci bavil, tak jak se daří týmu pod vedením pana doc. Lavického, kdy probíhaly nějaké konzultace, nějaká kolokvia a kdy by mohlo být hotové paragrafové znění, poněvadž ten věcný záměr je velmi detailní a už je téměř hotov, jen se tam něco drobného upraví a mohlo by z toho být to paragrafové znění, a kdy bychom ho tady mohli čekat, jestli ještě to paragrafové znění do Sněmovny dojde do konce volebního období. Děkuji.
Děkuji. Poprosím paní ministryni o odpověď.
Dobrý podvečer. Vážený pane předsedající, vážený pane poslanče, dámy a pánové, tak nemyslím si, že bychom něco vedli neuspořádaně. Jedná se o velkou těžkou materii, kterou jsem převzala rovněž po kolegovi Kněžínkovi. Nejprve byl připraven pracovní materiál tzv. teze věcného záměru, který byl v loňském roce představen veřejnosti a byl diskutován. Veškeré připomínky, které byly shromážděny, byly roztříděny, různě prostudovány a předány expertní pracovní skupině vedené právě doc. Lavickým, kterého jste zmínil. Ta zaujala určitá dílčí stanoviska a navrhovala věci zapracovat. S ohledem na obrovský počet těch připomínek a rozsáhlost problematiky vypořádání dosud probíhá a byla předložena druhá upravená verze a očekávám během příštího roku, do druhé poloviny roku 2020, že projde diskusí. Já osobně jsem se s doc. Lavickým setkala a shodli jsme se na tom, že je potřeba trošku přidat na tempu, aby ten věcný záměr spatřil světlo co nejdříve. Takže zapracování připomínek se věnovaly další dvě schůzky pracovní komise. Ta dále funguje. Jedna byla před létem a druhá byla v listopadu. A teď ještě plánují jednu v prosinci, do konce roku 2019. Doc. Lavický neformálně hovořil o tom, že se pokusí připravit druhou verzi nejpozději do konce ledna 2020. Pokud jde o váš dotaz na místopředsedu pana Fialu, s tím jsem to tedy nediskutovala, spíše jednám osobně s doc. Lavickým a myslím si, že skutečně dostojí svému slovu a že ty připomínky a ta druhá verze bude představena v příštím roce do poloviny tak, jak řekl. Já mu věřím a v podstatě bych řekla, že ta skupina i ta pracovní skupina pracuje velmi dobře.
Děkuji. Je zájem o doplňující otázku? Ano. Prosím, máte slovo.
Velmi děkuji, paní ministryně, za odpověď. Já jsem myslel tu původní velkou komisi, kde bylo asi 40 lidí, a tu pan Fiala vedl. Já vím, že zeštíhlela, že tam vznikla taková paralelní, že z toho vyňali pár lidí, takže se ani nedivím, že nám to nebylo dáno v materiálech, protože ta komise je opravdu mrtvá a vím, že pan doc. Lavický se snaží, co to jde, i navzdory některým hlasům z Nejvyššího soudu. Takže moc děkuji za ty poskytnuté informace a taky děkuji, že jste tu se mnou vydržela až do konce. Díky.
Děkuji a přistoupíme k další interpelaci, opět pana poslance Dominika Feriho na pana ministra Vladimíra Kremlíka ve věci Moldava - Holzhau.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, již podruhé se na vás obracím ve věci opětovného zprovoznění dráhy z Mostu do Freibergu v celé její délce, tzn. v tom dříve fungujícím, posléze po druhé světové válce zneprovozněném úseku z Moldavy do Holzhau. Jsem z toho regionu, vím, že by to prospělo velmi turismu i místní dopravě. A chtěl bych se zeptat, jestli se za tu dobu - myslím, že jsem interpeloval před půl rokem, možná rokem - ta jednání se saskou stranou ohledně financování nebo nějaké koncepční přípravy a dalších kroků posunula dále a případně jakým směrem. Děkuji.
Děkuji. Poprosím pana ministra o odpověď.
Děkuji za slovo. Vážený pane poslanče, pokud jde o zmiňované železniční spojení, tak to má především podle mého názoru význam v rámci rozvoje přeshraničních vazeb a posílení meziregionální mobility. Ovšem hlavní předpoklady k tomu, aby došlo k plnohodnotnému obnovení přeshraničního provozu, je jednak znovuvybudování přibližně 8 km železniční trati v úseku státní hranice Česká republika - Holzhau a dále pak vytvoření plánu přeshraniční dopravní obslužnosti. Na českém úseku proběhla v roce 2018 obnova úseku a provoz je zajišťován turistickými vlaky objednávanými Ústeckým krajem v rozsahu denně po dobu letních prázdnin a o vybraných víkendech v průběhu roku. V roce 2020 by mělo dojít k mírnému navýšení objednávaného rozsahu dopravy. Samotná železniční trať je provozována na českém území dnes téměř až na státní hranici. Znovuvybudování chybějící železniční tratě je tedy prakticky plně v kompetenci německé strany. Celý chybějící úsek se nachází na území Spolkové republiky Německo. [[(17.10 hodin)]] Druhou podmínkou je pak vytvoření plánu přeshraniční dopravní obslužnosti, která je v kompetenci obou dotčených regionů, tedy Svobodného státu Sasko a Ústeckého kraje. Na případné navýšení rozsahu dopravy s tím do budoucna spojené bude nutné ze strany Ústeckého kraje vynaložit potřebné finanční prostředky. Obdobně to vlastně platí i pro německou stranu v případě zajištění provozu na znovuobnovené trati Holzhau - státní hranice. Z uvedeného tedy vyplývá, že jakékoliv další kroky z naší strany má smysl podniknout až v době, kdy bude zahájena realizace německého úseku a kdy bude ze strany obou regionů vytvořen plán dopravní obslužnosti pro tuto trať. Vážený pane poslanče, děkuji vám za zájem o tuto přeshraniční železniční trať.
Děkuji. Pan poslanec má zájem, má doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. To je mi všechno známé. Jenomže právě před tou minulou interpelací jste byl v Drážďanech a komunikoval jste tam se svým saským protějškem a odpověděl jste mi, že se tím budete zabývat. Takže mě zajímá, jestli se tam něco pohnulo, jestli se něco stalo, případně ne. A jestli ne, bude mi stačit, jenom když pokýváte, že až jo, tak mě budete informovat.
Prosím.
Vážený pane poslanče, já jsem v Drážďanech nebyl. Ale až se něco pohne, tak vás budu rád informovat.
Děkuji. A poslední interpelace je opět pana poslance Dominika Feriho na pana ministra Jana Hamáčka. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, i tato interpelace se týká navrženého zákona o správě voleb. Jedna z věcí, která je dlouhodobě kritizována, je otázka takzvané aditivní klauzule. Zatímco uzavírací klauzule pro jeden subjekt ve volbách je 5 %, tak se zvětšujícím se počtem subjektů ta klauzule roste, je takzvaně aditivní a narůstá na 10, 15, 20 %. Jaké stanovisko k tomuto má vaše ministerstvo? Myslíte si, že toto řešení - v Evropě nebývalé a patrně nejpřísnější ze všech zemí, v jiných zemích je to například 5, 7, 9, 11 nebo ta aditivní klauzule není vůbec - je možné udržet? Je to podle vás řešení dobré, správné, které nediskriminuje ty malé strany v účasti ve volbách? A je to případně něco, co by mohlo být v zákonu o správě voleb nějakým, jakýmkoliv, případně jakým způsobem řešeno? Děkuji za odpověď do mé datové schránky.
Děkuji. Na tuto interpelaci bude odpovězeno v souladu s jednacím řádem písemně. Tímto jsme vyčerpali všechny ústní interpelace. Já konstatuji, že dnešní den je u konce. Přerušuji jednání. Končím dnešní jednací den a pokračovat budeme zítra v 9 hodin ráno. Přeji vám pěkný zbytek dne.