336. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád) a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony /sněmovní tisk 545/ - třetí čtení Projednávání tohoto bodu jsme přerušili ve středu 14. dubna tohoto roku v rozpravě. Poprosím, aby místu u stolku zpravodajů zaujala za navrhovatele ministryně spravedlnosti Marie Benešová a zpravodaj garančního výboru, kterým byl ústavně-právní výbor, pan poslanec Jan Chvojka. 14. dubna ho zastupoval pan poslanec Výborný a je tomu tak i dnes. Připomínám, že pozměňovací návrhy jsou uvedeny ve sněmovním tisku 545/7, který byl doručen 26. února 2021, a usnesení garančního výboru bylo doručeno jako sněmovní tisky 545/8 a 545/9. Nyní budeme pokračovat v přerušené rozpravě. Podle poznámky bylo 14. dubna bylo přerušeno vystoupení pana poslance Patrika Nachera, který si přeje pokračovat. Prosím kolegy o klid v sále. Zaujměte svá místa. Pane poslanče, máte slovo.
Vážená paní ministryně, pane předsedo, dámy a pánové, já jsem byl přerušen ve svém projevu, ono se na to těžko navazuje vždycky, když je něco přerušené, tak je to takové nepříjemné, ta energie z toho úplně zmizí. A já bych tady nerad zase zdržoval Sněmovnu, abych to opakoval celé znova. Takže si dovolím spíš shrnout myšlenky, které jsem tady sděloval. Představil jsem vám tady celý exkurz toho, co se v posledních pěti letech událo v prostředí exekucí a insolvencí. Zcela jednoznačně se to prostředí výrazně zlidštilo, a když to teď hodně zjednoduším, možná pro diváky, z toho prověřitelského se to posunulo výrazně do středu směrem k prodlužnickému prostředí. Já jenom varuji před tím, abychom to kyvadlo nevychýlili úplně zpátky. Nabídl jsem tady pohled nejenom dlužníka, protože určitě neplatí, co dlužník, tak to nevinná oběť, ale stejně tak neplatí, že co dlužník, tak člověk, který si za to může sám. Je to prostě košaté, není to černobílé. Ale stejně tak jsem vám tady nabídl i pohled věřitele, jak jsem tady citoval z mailů, jednoho věřitele fyzické osoby, který běhá po městě a získává informace o povinném, které potom dává exekutorovi, a stejně potom nic nevymůže. Dovolím si ještě jeden takovýto pohled. Ono by totiž bylo ideální, aby se na to dlužník uměl dívat pohledem věřitele, věřitel pohledem dlužníka a exekutor oběma pohledy, tedy abychom se na to dívali pohledem toho druhého, a pak bychom možná měli větší pochopení. Když se tady bavíme o tom úhlu pohledu, tak když někdo někomu dluží, a my to velmi zmírníme, tak na druhé straně - věřitele - najdeme třeba matky samoživitelky. Teď jsem dostal několik mailů, které se týkají právě exekucí, insolvencí, a někdy tam dochází k nepochopení, že třeba ten, kdo projde insolvencí, tak má pocit, že se mu všechno zruší, všechno zastaví, všechny exekuce, a on začne od nuly. To platí s jednou výjimkou, že máte takzvané přednostní pohledávky, což je třeba výživné, které se musí hradit ze sta procent, a dlužník se diví. Ale dívejme se na to úhlem pohledu věřitele, což je ta matka samoživitelka nebo otec samoživitel. Já tady jenom před tím varuji, že když to přeženeme, tak tady budeme za chvilku přijímat normy, abychom pomohli těmto věřitelům, což jsou právě tyto fyzické osoby. Jinými slovy, tím chci říct, že věřitel neznamená, že to je banka, věřitel neznamená, že to je jen dopravní podnik. Proto jsem říkal - a mrzí mě, že ve veřejném diskurzu se to zhutnilo jenom do debaty, jestli teritorialita ano, nebo ne, a to mi přijde škoda, protože když se podíváte do té normy, do tisku 545, už to, co je schváleno, nebo to, co předpokládám, že schváleno bude, tak tam těch věcí je celá řada. Tam je celá řada věcí, která pomůže i formou nepřímé retroaktivity nebo nějakou blízkou účinností, okamžitou účinností těm lidem, ať už je to zastavení marných, ale to není zastavení, to je ukončení totiž, ukončení těch marných, bagatelních exekucí. To už je schválené, to už je v tom áčku. Stejně tak jako takzvané, jak se tomu dal název, milostivé léto. Uhrazení jistiny u veřejnoprávních věřitelů, kde dlužníci na to mají půl roku, a v té chvíli se ta exekuce ukončí, tím se ten prostor vyčistí. Opět je to tam. To jsou přece statisíce případů. Stejně tak jako jsou tam dva různé návrhy, se kterými se dneska popasujeme, které humanizují, zlidšťují ty mobiliární exekuce, aby se nestaly pouhým povrchním nátlakem na dlužníky i v momentě, kdy jim není ve skutečnosti co prodávat, stejně tak jako nahrávání hovorů, aby nedocházelo k různému vydírání, a pak je to tvrzení proti tvrzení. To všechno přece kultivuje výrazně to prostředí, stejně tak jako že se změnilo pořadí uspokojování pohledávek, kdy se první splácí ta jistina, což je věc, kterou jsme třeba schválili u insolvencí v případě, že příslušenství bude větší než jistina. To jsou všechno věci, které tady nebyly, které napravujeme a které těm lidem pomohou, že se nebudou v tom furt točit donekonečna, že splácí jenom úroky, ale na jistinu se vlastně nedostanou. Jestli to tady dneska schválíme, je tam možnost získat exekuční spis v elektronické podobě, to znamená, aby ten člověk měl informace, které se o něm vedou, open data, zkrácení lhůty a tak dále a tak dále, už jsme se o tom bavili. Těch změn je tam celá řada, které budou mít okamžitý dosah. Když k tomu přičteme ještě zavedení chráněného účtu, tak je to velký posun. Já to tady říkám a shrnuji, protože mě mrzí, že debata je jenom o teritorialitě. A jak jsem řekl, ty argumenty nebudu opakovat, proč konzistentně teritorialitu nepodpořím. Znovu opakuji, tak jak je navržená v podobě absolutní teritoriality, tak to funguje jenom - jenom! - na Slovensku a v Maďarsku, nikde jinde. Takže když tady máme, jak jsem řekl již několikrát v jiných zákonech, když dáváme příklady, jak to funguje zejména v západní Evropě, tak takhle nastavená teritorialita nefunguje skutečně nikde. Tady byly cesty, jak tu teritorialitu nebo kompromisní variantu tam dát, a které opravdu fungují. Někde. Dám dva příklady. To je regionální teritorialita a je to takzvaná nepřímá. Regionální je, že tu zemi nějakým způsobem rozdělíte, takhle to funguje třeba v Belgii, ale v rámci toho už si věřitel může vybírat. Takže tam je nějaká míra teritoriality, ale zároveň je tam umožněno si vybírat. Nějaká zkušenost s tím je. Bohužel, s tímhletím nikdo nepřišel. U nepravé teritoriality, o té jsme se bavili před rokem a půl, teď s tím přišel Dominik Feri, nakonec to tady stáhl, asi o tom budeme hlasovat. A to je nepravá teritorialita, to znamená, že by se to kolečko týkalo jenom veřejnoprávních věřitelů, ale soukromí věřitelé by si mohli dál vybírat, stejně tak jako je to v jiných zemích. To znamená, že tady ty cesty byly, bohužel v této chvíli tam nejsou. Takže za mě je to věc, která završuje nebo pokračuje v těch změnách, které tady byly nastavené za posledních pět let a které tady vlastně napravovaly ten stav, který byl nejhorší mezi roky 2001 až 2013, řekněme. Celá řada situací, které nám píšou dlužníci i věřitelé, už v dnešní době s dnešními zákony nastat nemůže. [[(10.20 hodin)]] My tady máme prostě ten nános minulosti, který musíme nějakým způsobem vyřešit, odbřemenit systému, ale zároveň vést i nějakou osvětu, aby člověk, co má několikeré exekuce - teď je otázka, pět a více - tak aby šel do oddlužení, do insolvence, kterou jsme mimochodem také třikrát novelizovali, třikrát jenom v tomto volebním období. Protože to není možné, protože v tom systému by se potom nemohl legálně pohybovat, protože skoro bych řekl, nechci paušalizovat, je nemožné, když má někdo sedm, osm, deset exekucí, aby se s tím nějakým způsobem vypořádal. Ale my se při odůvodňování některých pozměňovacích návrhů tady právě odvoláváme na to, že má někdo deset, dvanáct, třináct exekucí. Ale právě pro tyto případy je vhodné oddlužení, ta insolvence. To jsou dva úplně rozdílné instituty, takhle bychom k nim měli přihlížet a neodůvodňovat to. To znamená, máme před sebou hlasování. Jsem rád, že už to budeme mít za sebou, protože ta debata, ten tlak ze všech možných stran je obrovský, je to citlivé téma. Jenom říkám, opravdu mě mrzí, že se nebavíme o tom, jak co zastavovat, jaké exekuce rušit, co to bude znamenat, že se zlidští ty mobiliárky a návštěvy těch vykonavatelů, což si myslím, že jsou opravdu důležité věci, co se má splácet první, co druhé, ale že bohužel - a i po tom hlasování to tak dopadne - se bude pořád debata točit jenom kolem teritoriality, což si myslím, že nánosu těch 4,5 milionu exekucí v tuto chvíli, ale ani v nejbližší budoucnosti nepomůže. My se budeme snažit i o to po dohodě s Ministerstvem spravedlnosti, aby i účinnost byla co nejrychlejší, ale zároveň aby byla realizovatelná, aby se nestalo to, co se stalo u chráněného účtu, protože všem nám jde o rychlost, ale u teritoriality ty pozitivní výsledky, pokud vůbec nějaké, a já to do určité míry považuji, že my vlastně tady jakoby připískáváme, jsme jako rozhodčí souboje exekutorů, kde se vžilo, že když je někdo velký exekutor, tak se tím velkým stal pravděpodobně, že byl dryáčnický; když je někdo malý, tak že na to neměl žaludek a je poctivý, a všichni víme, že to takhle není, protože všem nám chodí ty případy. A když se podíváme na jména exekutorů těch různých případů, tak to často jsou právě neznámá jména. Takže to pravidlo takhle skutečně není. Je to prostě košaté, jako je to v jiných oblastech a oborech. Takže tolik takový závěr. Já už jsem tak různě skákal, skutečně je to nepříjemné po třech dnech se vracet k něčemu, co měl člověk nějakou ucelenou myšlenku, kterou jenom tak tupě nečetl. Já vám děkuji za pozornost a budu se těšit někdy příště.
Děkuji panu poslanci Nacherovi. Ještě jednou hezké odpoledne, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci. Nyní faktická poznámka Václava Votavy, připraví se Lukáš Kolářík. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Jinak všem přeji pěkný den po čase. Já jsem chtěl reagovat už ve středu, ale protože bylo přerušeno, tak tak činím až teď. Pan kolega Nacher tady hovořil o zákonu o spotřebitelském úvěru, který měl ambici samozřejmě napravit řadu věcí a zamezit nekalým praktikám nebankovních poskytovatelů. Ano, to je pravda. Já jsem se na tom také podílel. Nebankovních poskytovatelů tehdy bylo nějakých 70 000. Dnes po tom, co musí mít licenci - tehdy jim stačil pouze živnostenský list, dnes musí mít licenci od České národní banky - tak se to smrsklo na cca stovku poskytovatelů. Co chci ale říci, že ani ta licence ovšem nemusí být zárukou férového jednání těch poskytovatelů, a je třeba upozornit na jednu věc, proběhlo to i v médiích. I tito licencovaní poskytovatelé často část úvěrů používají nebo nabízejí fyzickým osobám jako podnikatelský úvěr. Řeknou jim: Ano, dostanete úvěr, zařiďte si živnostenský list. Sepíše se fiktivní podnikatelský záměr, dostanou peníze, ale nejsou samozřejmě ve smyslu podnikatelského záměru - je to podvod, který je takto činěn, v podstatě úvěrový podvod. Pak ten člověk živnostenský list zruší a to je samozřejmě možné trestně stíhat, takovýto podvod. Chci apelovat i na Českou národní banku, budu o tom hovořit i na rozpočtovém výboru, aby důsledně kontrolovala tyto poskytovatele - [[Místopředseda Filip: Pane poslanče, skončil vám čas k faktické poznámce.]] Tak bohužel. Děkuji.
A nyní faktická poznámka pana poslance Patrika Nachera, také budu měřit čas. Máte slovo.
Děkuji. Já to možná řeknu za pana poslance. Kromě toho ten zákon velmi rozšířil povinnost zkoumat bonitu klienta, a to tak, že kdyby se soudem zjistilo, že ji nezkoumal, tak ten dlužník může splácet jenom jistinu, a to podle svých možností. Velmi to zpřísnil, ale na druhou stranu, když se to zpřísní moc, tak zase banky nebudou půjčovat těm dlužníkům a dlužníci v tom sítu budou postupovat níž, níž, níž, až se dostanou mimo systém a půjčí si od nějakého lichváře. To je právě to, co říkám. Ten zákon je dobrý, je velmi dobrý, je tam tuším 20 milionů základní kapitál a tak dále, to znamená, že to velmi zpřísnil. Velmi to zpřísnil. Když to zpřísníte absolutně, tak ti, co nedosáhnou na úvěr, najednou jdou mimo systém a my je tady budeme zase nahánět. Pokud jde o tu vaši poznámku, souhlas, že se to obcházelo tím, že někomu řekli: My vám to půjčíme a ještě vám dáme 1 000 korun, abyste si založili živnostenský list, a půjčíme vám to jako podnikatelský úvěr, čímž pádem vás nemusíme tak zkoumat. Věřte mi, udělal jsem tady kolečko. Chtěl jsem to změnit, určitě budu mít svědky, kdyby tady byla paní ministryně financí. Narazil jsem na to, že by to rozkmitalo celý systém, protože s tím vlastně v té chvíli nesouhlasil nikdo - ani Česká národní banka, ani ministerstvo, dokonce ani podnikatelské svazy, protože by jim to zkomplikovalo přístup k financím, protože by banky najednou musely měnit celý systém. Já jsem si tím kolečkem prošel, protože jsem tenhle problém obcházení zaznamenal. Díky tomu jsem ale zjistil, že jak se o tom začalo psát a mluvit, což je důkaz toho, že osvěta má smysl, tak se to množství velmi snížilo. Takže já děkuji za tento podnět, ale i tohle je vlastně součástí toho celého prostředí.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce a kolega Votava se hlásí ještě k jedné faktické poznámce. Pan poslanec Kolářík je trpělivý. Máte slovo, pane poslanče.
Já se omlouvám, že jsem nestačil doříci, bojoval jsem tady s brýlemi, které mi upadly. Je třeba si uvědomit, že ten, který přijímá takovýto podnikatelský úvěr v dobré víře, možná sám ale činí sám proti sobě to, že jednak ten úvěr je nevýhodný, krajně nevýhodný pro něj. Mluvil jsem o možném trestním stíhání za úvěrový podvod, ale samozřejmě není chráněn legislativou ve smyslu spotřebitelského úvěru. To je třeba, aby si ten člověk uvědomil. A proto i znovu apeluji na Českou národní banku - já vím, že tehdy nebyla nadšená, když měla jednak vydávat licence, a jednak dozorovat tyto bývalé nebankovní poskytovatele tak, aby opravdu důsledně kontrolovala a tyto nešvary také postihovala. Děkuji.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce a pokračujeme v řádné diskuzi vystoupením Lukáše Koláříka a připraví se kolega Čižinský. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji, pane předsedající, za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi popřát vám dobré dopoledne a krátce se také vyjádřit k projednávané problematice. My tady v podstatě pořád dokola říkáme, že jsou to dva pohledy, že je pohled dlužníka a je pohled věřitele. Já si ale myslím, že tady máme ještě třetí pohled, a ten je podle mě mnohem důležitější, a to je pohled celé společnosti, kterou my zvolení poslanci bychom tady měli zastupovat. A ten pohled je důležitý, protože si myslím, a zakládá se to na těch číslech, která vidím, že společnost nechce, abychom tady měli 4,3 milionu exekučních titulů. Nechce určitě, abychom tady měli 719 000, které jsou v exekuci, z nichž velká většina je v takové pasti, že se z nich nikdy nemůže dostat. Rozhodně nechce, aby 120 000 těchto lidí byli senioři nad 60 let. Nechce podporovat šedou ekonomiku, díky které společnost přichází o velké peníze jak na vstupu rozpočtu, kdy ti lidé, kteří jsou v dluhových pastích a vydělávají si načerno, nepřispívají do společné kasy, a zároveň i na výstupu, kdy jsou poběrateli různých dávek a podpůrných prostředků, a zvyšuje to samozřejmě i nějaké náklady na prevenci kriminality. [[(10.30 hodin)]] Naopak si myslím, že chce, aby systém vymohl ty dluhy, vymohl pohledávky od těch lidí, ale zároveň je přitom nezlikvidoval, aby se z nich nestali novodobí finanční otroci, kteří po pětistovce platí svoje závazky, ale nikdy je nemůžou splatit. Ano, tam nás dovedl současný systém, který evidentně nefunguje. Vymahatelnost neustále klesá, exekuce neubývají, naopak si myslím, že v tuto chvíli začnou opět výrazně přibývat. Naším úkolem je najít řešení, spravedlivé řešení, aby to bylo řešení spravedlivé pro všechny. A to vám tady nabízíme spolu s kolegy předkladateli v rámci pozměňovacího návrhu E7, takzvané čisté krajské teritoriality. Tento návrh má širokou podporu veřejnosti, odborných organizací, byl zmiňován i ve vládním dokumentu v boji proti chudobě, podporují to neziskové společnosti pracující s dlužníky, podporují to předlužené regiony, a i charita prostřednictvím svých zaměstnanců a pracujících. Máme možnost udělat změnu, která skutečně pomůže. Dále mi dovolte vyjádřit se k tomu, že v kuloárech tady a ve společnosti se začalo objevovat, že ten návrh je nějaký vadný, že není správný, že by se to muselo nějak vracet a opravovat. Já si myslím, že to tak rozhodně není. My jsme na tom návrhu pracovali spolu s kolegy spoustu... Prošlo to několika připomínkovými řízeními, zapracovali jsme všechny připomínky jak Ministerstva spravedlnosti, tak ostatních a opravdu je ten návrh bezvadný. To, že s ním má někdo samozřejmě politický problém, to je rozhodně správně, ale nemůže to svádět na to, že tam jsou chyby, které tam nejsou. Já bych si dovolil krátkou citaci, jak to vidí některé právě organizace, které se věnují dlužníkům, a co si myslí o místní příslušnosti. Velice krátce: "Teritorialita nabídne efektivnější a šetrnější vymáhání pohledávek, což by mělo přinést v konečném důsledku zlepšení vymahatelnosti, a to zejména pro menší věřitele. Díky maximálně jedné běžící exekuci, přesněji vymáhání pohledávek jedním exekutorem, nebudou dlužníci motivováni k odchodu do šedé ekonomiky jako v případě vymáhání exekucí více exekutory současně. Budou tedy mít častěji legální zaměstnání, a tím i větší schopnost splácet. Teritorialita by měla rovnou nabídnout srovnání šancí věřitelů na vymožení pohledávky, protože velcí věřitelé si již nebudou moci vyjednat preferenční podmínky jako doposud. Omezení výběru povede také k omezení nekalého obchodu s dluhy a účelovému zahajování exekucí, což bude mít opět pozitivní dopad na férové věřitele. Podle dat VZP mají navíc největší exekutorské úřady pouze průměrnou úspěšnost ve vymáhání pohledávek. Neplatí tedy, že velké exekutorské úřady jsou ve vymáhání pohledávek úspěšnější než úřady malé. Podle slovenského Ministerstva spravedlnosti se po zavedení teritoriality naopak vymahatelnost exekucí zvýšila a celkový počet exekucí výrazně klesl." Tolik k teritorialitě. Je tam samozřejmě víc pozměňovacích návrhů, které jsou podle mě důležité, ale tento je nejdůležitější a zcela zásadní. Bez něj jsou to totiž pouze v uvozovkách kosmetické změny a kýženého stavu, který tady deklarovaly všechny politické strany nebo většina, že jeden dlužník rovná se jeden exekutor, nikdy nezavedeme. Z těch dobrých, které tady už obhajovali i kolegové, já můžu za Piráty říct, že podpoříme určitě racionalizaci zastavování exekucí a zastavování zjevně nevymahatelných exekucí, protože to je to, o čem tady mluvil kolega Patrik Nacher, že teritorialita samozřejmě nemíří do minulosti, míří do budoucnosti, a bez zastavování a změny insolvenčního zákona nevyčistíme to takzvané bahýnko, které tady máme, a těch lidí, kteří jsou naprosto mimo systém. Bez tohoto pozměňovacího návrhu, bez místní příslušnosti, je to v podstatě, jako kdyby nám praskla v bytě voda, a místo toho, abychom zastavili přívod vody, tak bychom začali tu vodu vytírat v podobě různých návrhů, které tady mám, které jsou jistě důležité - já to nepopírám - ale bez toho, abychom zastavili ten přívod a změnili systém, princip toho systému, který právě umožňuje, aby lidé do exekucí padali, tak to nikdy, nikdy neodstraníme. Vážení kolegové, chtěl bych vás požádat, podpořte opravdu systémovou změnu. Pomozme změnit systém vymáhání tak, aby opravdu fungoval k tomu, k čemu je určen, k vymáhání pohledávek a dluhů, a ne k likvidaci části společnosti. Nastavme opravdu spravedlivý, a hlavně průhledný systém, který bude v zájmu celé společnosti. Veřejnost vám za to jistě poděkuje. Děkuji za váš čas.
Děkuji panu poslanci Lukáši Koláříkovi. Kolega Čižinský posečká, s faktickou poznámkou se přihlásil Pavel Blažek. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den, děkuji za slovo. Já zase musím reagovat. Nemám rád, když se některá slova, která mají jasný význam, vždycky používají na všechno. Tak tenhle zákon, ať s ním uděláme dneska cokoliv, nemůže být nikdy spravedlivý. To je prosím vás první věc. Neslibujme něco, co je nedosažitelné. Jaké jsou pro to důvody? Tak za prvé. Jsou mezi námi občané, kteří se celý život nikdy nezadlužili a dávají si setsakramentský pozor, aby se nezadlužili. Vůči těmto občanům, a není jich málo, takovýto zákon spravedlivý být nikdy nemůže, protože zatímco oni své životy žijí zcela odpovědně, odpustí si některé věci, které si prostě nekoupí, tak na jejich úkor my tady budeme vymýšlet nějaké různé procesy a odpouštění dluhů pro ty, kteří takto vůbec neuvažují - neříkám, že to jsou všichni, ale tento typ zodpovědnosti prostě nemají. Za druhé. My tady neustále omezujeme nějaké soukromé věřitele. A co dělá stát? Myslíte si, že dnes neběží daňové exekuce, celní exekuce? Běží, a myslíte si, že jde o pár korun? No nejde, často je to likvidační. Ale zatímco pronajímatel domu má čím dál tím těžší dostat se ke svým penězům za to, že mu někdo užívá byt a neplatí za něj, tak stát si naprosto klidně - a může dokonce zkrachovat takovýto pronajímatel, protože nebude mít na opravy a tak dál - tak stát, který se možná klidně obejde bez některých vymáhání pohledávek, tak si je klidně vymáhá dál. A já jsem tady neslyšel, že by se někdo dojímal nad osudem podnikatelů, kteří jsou dnes drceni daňovými exekucemi. Čili se spravedlností, prosím vás: ta je nedosažitelná v tomto zákoně a je velmi těžké od toho cokoliv očekávat, ale ne spravedlnost. A hlavně my řešíme, prosím vás, konečný proces toho celého, že vznikají nějaké dluhy. Já s panem kolegou Koláříkem souhlasím, s tím, že společnost asi nechce, aby všichni něco dlužili. Ale ten problém vzniká někde úplně jinde, ale ne v té konečné fázi [[Předsedající: Pane kolego, skončil čas pro vaši faktickou poznámku.]], která se jmenuje exekuční řízení. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan poslanec Jan Čižinský, připraví se paní poslankyně Helena Válková. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, troufám si říct, že tady řešíme druhý největší problém naší země, který s tím úplně největším, tedy pandemií, souvisí a který pandemii opět brzy na místě největšího problému vystřídá. Řešíme exekuce, beznaděj exekuovaných lidí a jejich nedůvěru ve stát a v kohokoliv, kdo stát reprezentuje. Rád bych upozornil na ještě jeden aspekt, co ukázal deník pana poslance Faltýnka. Pouhá čísla, čísla, jak s oblibou říká jeho šéf, a čísla hovoří jasně. Je trochu jedno, co se nyní vysvětluje, co tím bylo myšleno nebo nemyšleno. Mám na mysli ta čísla z deníku, která zveřejnily Seznam Zprávy, a sice z každé exekuce 8 000 exekutorovi, 12 000 advokátovi navázanému podle pana Faltýnka na politickou stranu. A byl tam také seznam politických stran navázaných podle pana Faltýnka na konkrétní advokáty, ANO, ČSSD, ODS. Můžeme třeba uvažovat nad tím, že chtěl pan Faltýnek strany poškodit, ale proč by proboha psal o svém hnutí, o ANO, kdyby to minimálně u ANO nebyla pravda? [[(10.40 hodin)]] Tak měly fungovat exekuce za jízdné v pražském dopravním podniku před změnou na pražském magistrátě, 50 000 exekucí ročně. Za pět let to advokátům napojeným podle poznámek pan Faltýnka na politické strany mělo přinést 300 milionů korun. A odkud? Z kapes těch nejchudších. Kdo jiný než člověk v nouzi nechá totiž dojít pokutu za jízdu načerno až do exekuce? Jde o neuvěřitelný cynismus financovat, jak píše pan Faltýnek, politické strany z peněz těch nejchudších a přes exekuce. Jsem zvědavý, jestli dnes poslanci hnutí ANO udělají kroky k tomu, aby se tento obchod s lidskou chudobou omezil. Je to do nebe volající nemravnost, když si tu poslední tisícovku, která člověka třeba drží nad hladinou, chce přivlastnit tímto způsobem advokát navázaný podle pana Faltýnka na politickou stranu nebo někdo, kdo určitě nouzí netrpí. V Praze a jejím dopravním podniku jsme s těmito praktikami skoncovali. Je to důležité, protože v pražském dopravním podniku je obří potenciál na vznik exekuce, jen u nepozorných lidí možná největší v naší zemi. Dokonce bude na stole už toto pondělí v radě města zohlednění stavu hmotné nouze v jízdném právě proto, aby těch exekucí vznikalo skutečně co nejméně. Je ale opravdu nutné v těchto cynických praktikách pokračovat na celostátní úrovni? Za odporem proti principu teritoriality tuším obchodní vztahy na stávající velké hráče exekutorského byznysu. Proč na jedné straně se zde ze státního dluhu rozdávají drobné částky - tisícovka tudy, pětistovka živnostníkovi - a zároveň systém exekucí obírá ty nejpotřebnější z nich o poslední peníze a dává je, jak pan Faltýnek píše, vlivným této země? Chudým brát a bohatým dávat, to je bohužel politika, která se skrývá za současnými exekucemi. Zkusme chvíli nehledět na čísla, hlavně na čísla na kontech, a podívejme se do tváří lidí v tramvaji a metru. Ti se totiž skrývají za těmi čísly. Jsou to konkrétní lidé a tito konkrétní lidé jsou v těch exekucích a jejich bída je tou odvrácenou stranou zisků a podílů z exekuční mašinerie. Stejně tak ze zisků lidí v exekučním byznyse nebudou placeny všechny společenské náklady, které tento byznys přináší, sociální náklady, zdravotní, bezpečnostní a jiné. Jestliže zásadním způsobem neomezíme rozkvět exekučního byznysu alespoň stanovením teritoriality, zaplatíme to stejně my všichni časem z našich daní, tedy ti, co v České republice daně platí. A to není případ těch, které v poznámkách pana Faltýnka jsou označené, kde je jeden vlastník - já. Dámy a pánové, schválení teritoriality omezí či zamezí možnosti psaní do deníčků jmen exekutorů, advokátů a k nim politických zkratek a dá naději na zlepšení důvěry lidí v náš stát a v naši zemi. Poznámky pana Faltýnka by dnes mohly mít jeden pozitivní vliv: že by Poslanecká sněmovna teritorialitu schválila a dala by tím najevo, že takové poznámky do budoucna zcela přestanou dávat smysl. Pojďme to udělat.
Děkuji panu poslanci Janu Čižinskému. Kolega Blažek vzdal svou faktickou poznámku. V tom případě paní poslankyně Helena Válková. Máte slovo, paní poslankyně.
Děkuji, pane místopředsedo. Milé kolegyně, milí kolegové, kdo čeká podobný politický projev, který podle mého názoru patří spíš do předvolební kampaně, bude zklamán. Nebudu hovořit o žádných poznámkách žádného politika. Budu se soustředit na problém, který mě - a teď tedy řeknu, že mám jednodušší pozici v něčem a v něčem složitější - zaměstnává po řadu měsíců z pozice, kterou zastávám. Mám na starosti jako zmocněnkyně vlády pro lidská práva právě ty nejohroženější. Čili v tomto ohledu si myslím, že je velice jednoduché pochopení některých mých postojů a stanovisek, protože jsem konfrontována těmi, kteří se na mě v nesčetných dopisech obracejí s žádostí o pomoc a poukazují na to, že jsou vystaveni vícečetným exekucím, že bohužel mají ne jednoho exekutora, ale třeba pět nebo deset exekutorů, že se ztrácejí ve svých povinnostech a že by se rádi alespoň částečně - protože někteří z nich píšou: alespoň částečně, četla jsem teď takový dopis nedávno - vynořili z té šedé zóny, která pro ně není komfortní. Říkají, že se do ní dostali svým vlastním zaviněním, ale že snad už mají po těch letech právo žít normální život. Nicméně my, jak dobře víme, tak v současné době exekutor může tu exekuci zastavit jenom pro nezákonnost. Nyní tedy ta novela zavádí možnost zastavovat ji pro nevymahatelnost a to, o čem bychom se měli zejména bavit, je, jak vrátit důvěru veřejnosti, nejenom tedy dlužníků, ale obecně důvěru veřejnosti ve vymahatelnost práva. A to je to, o čem hovořil i pan poslanec Nacher a řada mých předřečníků. Ta debata je totiž velmi polarizovaná, a zatímco dlužníci oprávněně poukazují na to, že je porušováno jedno z jejich základních lidských práv - právo na to, mít naději, když jsem udělal chybu, žít, když tu chybu se mi umožní napravit, zase normálním životem - tak věřitelé pochopitelně mají zájem na tom, aby ty peníze, které v dobré víře půjčili, kde využili všechny legální možnosti předžalobních výzev, soudů, zaplatili náklady, čekají na dobrovolné plnění, tak aby v určitém momentu se k těm penězům efektivně, rychle a legální cestou, nikoliv cestou nějakých vymahačů, to znamená prostřednictvím exekutora, dostali. Myslím si, že sloučit tyto dva póly je občas nad lidské síly a my se tady o to pokoušíme. Já jsem opravdu v posledních několika týdnech se nezabývala ničím jiným a také jsem trošku i ten svůj názor optikou těch, kterým bychom měli pomáhat - to znamená, je to trošku teď vychýleno - ve prospěch těch zranitelnějších, v současné době dlužníků, v podstatě jsem ten svůj názor změnila potud, že si myslím, že by bylo dobré, abychom byli odvážní a při svém hlasování, které bude záhy následovat, alespoň umožnili, aby všechno, o čem hovořil taky třeba můj předřečník a kolega poslanec Nacher, vaším prostřednictvím, bylo co nejdříve. Ta odvaha spočívá v tom, aby se to týkalo nejenom bagatelních exekucí, ale aby se to týkalo toho obrovského počtu exekucí - protože máme 3 miliony exekucí, nechala jsem si to spočítat, starších tří let a 1 milion exekucí starších 10 let - tak aby to napravení a všechna ta milostivá, milosrdná, léta a další - humanizace mobiliárních exekucí, o kterých už tady kolegové dostatečně podrobně hovořili, takže je svého projevu, vystoupení, vynechám - tak aby mohly nabýt účinnosti. To znamená, abychom je mohli uplatňovat, ty nové instituty zastavování a milosrdenství nebo odpuštění a umožnění nového startu do života, co nejdříve. Což samozřejmě v některých pozměňovacích návrzích tady máme. [[(10.50 hodin)]] Přiznám se tady na mikrofon - protože každý si to může i dohledat a jsem ráda vždycky transparentní - že jsem původně pro ně nehlasovala, třeba na ústavně-právním výboru nebo těch předcházejících jednáních. Dnes pro ně při vědomí toho, že měním svůj názor, hlasovat budu. Jsou to pozměňovací návrhy pana Farského pod J1 a J2 a je to právě proto, že si myslím, že není možné čekat, aby prvně zastavené exekuce nastaly až v roce 2025, když pominu ty bagatelní exekuce. Vím, že to je velká výzva pro resort spravedlnosti, pro exekutory, pro celý řekněme celek nebo množinu těch, kteří poukazují na to, že naštěstí většina občanů je těch, kteří plní řádně své závazky, a jak k tomu přijdou. Nicméně jak říkám, určitou startovací čáru bychom tady měli mít a já tady jsem teď z pozice toho, kdo se má zastat těch, kteří tady stát nemůžou a kteří chtějí, aby mohli začít po letech, která strávili tím, že nebyli třeba legálně ani zaměstnáni, rezignovali a jsou paralyzováni, tak abychom jim dali novou šanci. Koneckonců je mi to vlastní, protože vždycky jsem byla na straně těch zranitelnějších, ať už se jednalo o lidi třeba propuštěné z výkonu trestu odnětí svobody, dlužníky, bezdomovce, lidi, kteří ztratili práci, ty, kteří třeba v 55, 60 letech se ocitli v ekonomické krizi z důvodu, že jejich zaměstnavatel zkrachoval a podobně. Takže proto mi ani nezbývá nic jiného než v určitém momentu se postavit na stranu těch, kteří by tu novou šanci měli dostat. Další věc, která mě vede k mému názoru a stanovisku a i hlasování, vyplývá z toho, že jsem stále konfrontována s klesající důvěrou ve vymahatelnost a řekněme efektivitu státní moci, kdy si myslím, že se musíme snažit o to, aby se vrátila důvěra třeba právě v exekutora a v soudní moc, v nezávislý soud, který rozhoduje někdy o právech dlužníků způsobem, který není úplně transparentní. Protože třeba závěry výzkumu z 18. března 2021 - což zase jedna nezisková, nestátní organizace mi poslala, a nemám důvod to zpochybňovat - říkají, že respondenti považují systém exekucí za férový pouze ve 3 %, 49 % ho považuje za nespravedlivý a 45 % váhá a říká, že je jenom částečně nespravedlivý. Velká většina, kolem 80 %, nesouhlasí se současným systémem. Proč to říkám? Zřejmě jsme tady jako politici něco zanedbali a zřejmě je na nás, abychom dnes přesvědčili o tom, že ten systém bude spravedlivější, že našimi hlasy podpoříme větší možnost pro ty, kteří udělali v minulosti chybu, a v podstatě se pohybují v takovém polosvětě zákonnosti a nezákonnosti a chtěli by z něj vykročit. Čili i když nepodpořím teritorialitu, a to ani v rozšířené verzi kompromisního řešení spotřebitelské teritoriality, a to z důvodu, že si myslím, že to není to hlavní řešení - velmi plasticky to tady popsal právě třeba pan poslanec Nacher, ale i další, kteří vystoupili - ale myslím si, že je důležitější, aby obsah, kterým se úplně změnila současná situace v oblasti exekucí nebo se může změnit, čili to, co navazuje na změny, které se nám podařilo docílit, jak pokud jde o dětské dluhy, chráněný účet a další, tak abychom v nich pokračovali, abychom v nich pokračovali co nejdříve a nečekali, až se tak zvaně systém připraví. Vím, o čem hovořím, protože než se systém připraví na rok 2025, tak tady budou jiné vlády, jiní politici a může se zase všechno změnit. Čili bych byla ráda, aby náš krok byl co nejrychlejší. V tomto ohledu jsem si připravila i takovou informaci pro vás a veřejné prohlášení jako zmocněnkyně vlády pro lidská práva, že si myslím, že obsahy jsou důležitější než formy, a protože se nám zatím nepodařilo sjednotit na tom, jak by optimálně měla vypadat teritorialita, nezapomínejme ještě na to, že my dneska s vysokou pravděpodobností tu debatu - i když by řada z nás už si chtěla oddechnout - nekončíme, protože je zde ještě Senát, a už jako relativně zkušená politička, a obzvlášť v poslední době, vím, že je trend zvyšujícího se počtu vratek. To znamená, nedovedu si dost dobře představit, že by Senát nevyužil své možnosti a ještě nám v rámci vratky nenavrhl nějaké řešení, takže v této debatě budeme zřejmě ještě pokračovat. Já se domnívám, že dnešní debata je natolik otevřená a natolik s poctivou snahou změnit neutěšený stav, jehož jsme svědky řadu let, že by bylo škoda ji ukončit nějakým hlasováním, o kterém bychom stoprocentně nebyli přesvědčeni. A to váhání, jaká varianta, pokud nějaká, protože tady zazněly i velmi pádné argumenty pro to, že v řadě zemí teritorialita žádným samospasitelným řešením není, tak i z tohoto důvodu jsem se nakonec rozhodla po velkých vnitřních bojích právě s ohledem na svoji pozici zmocněnkyně vlády pro lidská práva ani pro kompromisní návrh spotřebitelské teritoriality ruku dnes nezvednout. Na druhé straně jsem se rozhodla jít tím odvážným řešením, respektive já jím nepůjdu, půjde jím většina poslanců a poslankyň, kteří budou hlasovat, a zvednout ruku pro návrhy pana poslance Farského, což je svým způsobem výjimka, protože většinou pro jeho návrhy ruku nezvedám s ohledem na to, že se rozcházíme v řadě řešení různých právních otázek. Ale tady si myslím, že on má pravdu, když upozorňuje právě na tu dlouhou proluku. Tak a ještě na závěr jsem chtěla, samozřejmě jak už to tak bývá, když někdo podá pozměňovací návrh, a také abych prokázala, že nejsem jednostranně zaslepená v tom smyslu, což by mi mohl někdo vytknout, že hájím jenom zájmy dlužníka, tak byť nemám stanoviska pozitivní ani z ústavně-právního výboru, ani ze strany doporučujícího stanoviska Ministerstva spravedlnosti, tak jsou to pozměňovací návrhy, které jsou pod písmenkem I, je to v systému 7459. A tady chci upozornit na to, že si osobně myslím, že právě můj návrh představuje mnohem vhodnější způsob regulace počtu marných exekucí tím, že ponechává fakultativní zálohy, které zohledňují konkrétní okolnosti případu a vytváří ekonomickou bariéru na výstupu z exekuce, protože plošná povinnost k úhradě záloh je nahrazena mnohem lepší povinností k úhradě regulačních nákladů exekuce v zákonem vymezených případech, čili specifikovaných případech, kdy nelze ukončení exekuce přičítat povinnému. Ta povinnost by nezatížila oprávněné, kteří vedou exekuci, která zjevně není samozřejmě marnou exekucí. Můj návrh má regulační účinek, protože oprávněný bude nucen vždycky k úvaze, zda zahajuje řízení, které reálně může vést k naplnění účelu. Zahájení marného řízení bude zpoplatněno až na konci řízení, kdy se exekuce zastaví z důvodů, které se přičítají oprávněnému. To oprávněným umožní lépe finančně plánovat dopady exekučního řízení v závislosti na jeho průběhu. Tento návrh jsem samozřejmě podrobně diskutovala i s Exekutorskou komorou, která jej - nevím, jestli vítá, ale rozhodně jej nerozporuje. [[(11.00 hodin)]] Takže bych chtěla v závěru říci, že jak tady končil takovým proklamativním provoláním pan poslanec Čižinský, vaším prostřednictvím, pane místopředsedo, pojďme se pokusit vyvážit zájmy věřitelů a dlužníků rozumným kompromisem, kterým, jak jsem i poslouchala debatu, není teď zbrklé odhlasování teritoriality, o které nejsme všichni přesvědčeni stoprocentně, počkejme si na názor Senátu, a hlasujme pro něco, co všechny ty benefity, o kterých se tady hovořilo a které jsou nesporné, urychlí. Já bych chtěla dlužníkům z tohoto místa vzkázat, to je odvaha poslanců a poslankyň donutit státní systém k tomu, aby pracoval rychleji a aby umožnil tu startovací čáru, vlastně pomyslně signál k tomu, že mají šanci na to, začít zase normální život, posunout to tedy někam do nějaké odhadnutelné budoucnosti, což je již rok 2022, nikoliv rok 2025. A úplně na závěr mi dovolte poděkovat také všem, kteří se na tom podíleli, na těch snahách, a i mě samotnou, která exekucemi nikdy nežila takzvaně jako právník - to nebylo moje téma - to naučilo spoustu věcí. Jsou to zejména kolegové poslanec Patrik Nacher, který do toho vkládá nutné ekonomické aspekty, je to pan poslanec Marek Výborný, který samozřejmě zohledňuje aspekty humanitární, a jsou to i poslanci z našeho poslaneckého klubu, kteří se vždycky snažili pochopit souvislosti, i když pro některé neprávníky nezbývá než se spolehnout na to, co řekneme my právníci, kteří za to zejména neseme odpovědnost. Věřím tomu, že nakonec dopadne hlasování dobře a že se diskuze nezvrhne v politikaření toho typu, že kdo nehlasoval pro teritorialitu, ten nechce pomoci dlužníkům. To tedy zásadně odmítám. Pomoci chceme, optimální řešení tady máme, stačí zvednout ruku a přihlásit se k tomu, co opravdu fakticky víme, že dlužníkům pomůže, a ne pro to, co se jenom domníváme. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Marek Benda vystoupí nyní v obecné rozpravě., připraví se pan poslanec Feri. Prosím, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážená paní ministryně, vážení pane ministře, dámy a pánové, já se pokusím být maximálně stručný, protože bych chtěl, aby se to dneska už dohlasovalo. Chtěl bych říci jednu věc. Všichni tady mluví za dlužníky, já říkám, že stojím na straně věřitelů. Dluhy se mají platit. Já prosím, aby toto bylo jasně řečeno. Dluhy se mají platit, a jenom chceme, aby se lidé pro svoji neschopnost nesplatit své závazky nedostávali do trvalého otroctví. To je to, o čem se tady mluví, ale pokud jsem se zadlužil, že to mám zaplatit, to mi připadá naprosto normální. A budeme-li vysílat jiné signály do společnosti, budeme-li se tvářit, když jsem se zadlužil z blbosti, tak mi to někdo odpustí, tak tu společnost naprosto zničíme a naprosto zdegradujeme. Tolik moje základní teze. Já jsem ochoten, a pan zpravodaj to ví, hlasuji pro řadu věcí, ať už jsou to milostivá léta, humanizace mobiliárních exekucí, zastavení bagatelek, které mají některé ty staré věci odmazat, které mají nějakým způsobem vypomoci těm, kteří jsou exekucemi postiženi, ale současně říkám základní signál, který máme vysílat do společnosti, je: Dluhy se platit mají a nemůžu se z nich vylhat a vymluvit. To je první věc, kterou bych chtěl říct. Druhá věc: prosím pěkně, exekuční řízení a výkon funkce exekutorů v žádném případě nemůže za to, kolik bude exekucí. To je věc, která je na tom zcela nezávislá. Exekuce je rozhodnutí soudu, případně jiného orgánu veřejné moci, pokud takový existuje, který řekne: Pan A. dluží panu B. tolik a tolik peněz a toto rozhodnutí je vymahatelné. A pak přichází někdo, kdo to má nějakým způsobem zadministrovat, ale ten začátek je pravomocné rozhodnutí soudu, které říká: Půjčil sis, provedl jsi, způsobil jsi škodu, zneužil jsi, těch důvodů může být x a máš zaplatit. Každý se může v tu chvíli rozhodnout, že zaplatí, nikdo do té exekuce nemusí jít. Nikdo nemusí čekat, až přistoupí další náklady na provádění exekuce. Každý, když má toto soudní rozhodnutí, může říct jasně: Udělal jsem chybu, jdu zaplatit. Nestává se tak. A poslední věc, kterou jsem tady chtěl, ty další už byly tisíckrát vyjmenovány, je ta slavná teritorialita. Všecko se to stáhlo, celá diskuze se stáhla jenom na obskurní diskuzi o teritorialitě, která - já nevím, jestli ti, kteří tady chodí a vystupují za ni, to vědí - je původní myšlenka Exekutorské komory. S tím přišla Exekutorská komora: jde nám o to, aby i ti neschopní měli dost zakázek. Takhle to přece celé vzniklo. To je usnesení Exekutorské komory, která říká: My chceme, aby každý měl právo na práci, aby měl každý bezpečně zajištěno, kolik bude mít výkonů, a ne že někdo je šikovnější a má těch výkonů míň a někdo je méně šikovný a těch výkonů má víc. A teď se tady kolem toho nabalují nějaké neuvěřitelné historky o tom, jak to bude spravedlivější, jak to bude levnější. Copak zmizí jediný poplatek jenom proto, že bude všechno soustředěno u nějakého jednoho exekutora? Nezmizí žádný z těch poplatků, nestane se vůbec nic, takže já pro žádnou teritorialitu nehlasuji. Pokládám ji opravdu za požadavek Exekutorské komory, na který část veřejnosti naskočila, ale vysloveně naskočila, jako že to něco vyřeší. Nevyřeší to podle mého názoru vůbec nic. A pokud se bavíme o otázce mnohačetných, a to je asi víc než ty tři - já myslím, že tři exekuce se většinou dají splatit, a pokud se nedají splatit, protože jsou tak velké, tak stejně musím do insolvenčního řízení, tak exekuční řízení je naprosto nevhodné pro řešení souběhu osmi, deseti exekucí. To je úplný nesmysl. Tam je prostě třeba, aby ta daná osoba řekla: Ano, zbankrotoval jsem - to je přece insolvence, přicházím a říkám: Prohlašuji na sebe osobní bankrot, zbankrotoval jsem, zadlužil jsem se u deseti z vás, dlužím vám všem peníze, prosím pěkně, nechte mě pět let, a to ještě nesmí někdo přicházet s nápady, že bude říkat: No, my bychom to rádi zlepšili už na tři, takže se všechno zastaví, protože všichni budou čekat, jestli se to nezlepší náhodou na tři. Prosím pěkně, zbankrotoval jsem, pět let budu odvádět maximum z toho, co jsem schopen odvádět, to se nějakým spravedlivým způsobem přerozdělí mezi všechny ty, kterým dlužím, a na konci bude ten zbytek odškrtnut, ten člověk prošel osobním bankrotem. Netvařme se, že exekuční řízení je něco, co má fungovat na deset souběžných exekucí. Je to nesmysl a je to právě přesně ten systém, který pak vede k tomu trvalému otroctví. Kdo je takto předlužen, musí projít osobním bankrotem. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Nyní vystoupí pan poslanec Dominik Feri, připraví se paní poslankyně Hyťhová. Omlouvám se, moje chyba, jsou tu faktické poznámky. S první faktickou poznámkou vystoupí paní poslankyně Valachová, s druhou faktickou poznámkou pan poslanec Čižinský, s třetí faktickou poznámkou pan poslanec Navrkal. Teď je to v pořádku. Paní poslankyně Valachová, prosím.
Děkuji vám, pane předsedající. Vážené kolegové, kolegyně, vážená paní ministryně, pane ministře, jenom několik poznámek. Za prvé. Nová exekuční pravidla, která dnes projednáváme, tak ani jedno z těchto nových exekučních pravidel neříká, že se nemají platit dluhy. Proboha, které exekuční pravidlo, který nyní projednáváme, to říká? Možná bychom to měli upřesnit, pokud to říkáme na plénu Sněmovny. Podle mě tedy ani jedno. [[(11.10 hodin)]] Druhá věc: princip místní příslušnosti exekutorů. Ano, je to debata, která se vede dlouhou dobu, skoro bych řekla od roku 2005, jenom co si já pamatuji, nicméně co je podstatné, tak princip jeden dlužník, jeden exekutor, koncentrace řízení a místní příslušnost jsou věci, které jsou v programovém prohlášení této vlády. Proto debata na půdě Sněmovny, jakým způsobem se k tomu postavit a co získá většinu, je absolutně legitimní, není to žádná objednávka Exekutorské komory. A třetí poznámka. Pokud se bavíme o úpravách exekučních pravidel, tak je důležité říct, že místní příslušnost exekutorů, ale i jiná pravidla, která máme dnes na stole, budeme o nich hlasovat a rozhodne většina, jsou obhajována dlouhodobě v odborném prostoru, například Soudcovskou unií, a ten princip je jednoduchý. Ne že se nemají dluhy platit, ale že je správně, pokud věřitel a dlužník, povinný, jsou vůči soudnímu exekutorovi nebo soudu v rovném postavení. Musím přiznat, že mě trochu mrzí, že z hlediska Ústavního soudu víme, že tam je několik věcí, které Ústavní soud projednává, nebylo doposud rozhodnuto, debata by se tím zrychlila. Tolik několik poznámek. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Jan Čižinský s faktickou poznámkou. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Nikdo tady nehájí, že by se neměly platit dluhy, ale to, jak to fungovalo, bylo zcela nemravné. Spousta lidí se dozvídala, že vůbec něco dluží v katastru nemovitostí, kde byla plomba. Úroky rostly rychleji než dluh. Ti lidé se skutečně dostali do zcela bezvýchodné situace. A ještě k té teritorialitě. No, kdyby byla teritorialita zavedena, tak by si pan Faltýnek neměl co zapsat do deníčku.
Děkuji. Pan poslanec František Navrkal, připraví se pan poslanec Blažek. Stále jsme ve faktických poznámkách. Prosím, máte slovo.
Dobrý den, vážené kolegyně, vážení kolegové. Tak já bych taky jenom krátce zareagoval na pana poslance Bendu. Já jsem taky nerozuměl úplně tomu, kam směřovala ta jeho poznámka, že dluhy se mají platit. To tady skutečně nikdo nezpochybňuje, jak to říkali moji předřečníci, to nikdo vůbec nezpochybňuje. A já si myslím, že všechny ty návrhy, které se tady předkládají na nějaké ty zásadnější reformy, třeba včetně teritoriality, tak rozhodně nemíří k tomu, že by se tady měla celkově oslabit vymahatelnost dluhů, ale míří třeba k tomu, aby vymahatelnost těch dluhů nebyla jenom pro velké věřitele, ale třeba i pro ty malé věřitele. A já tady z toho dlouhodobě cítím, že třeba i vy, respektive vaše strana, prostřednictvím pana předsedajícího, vlastně spíš podporujete zájmy těch velkých věřitelů a o ty menší už tolik nejde. A já myslím, třeba i ty zkušenosti: byli jsme společně na Slovensku, kde teritorialitu mají, kde mají podobný systém, o kterém se tady bavíme, a ty zkušenosti tam byly takové, že to těm malým věřitelům vyhovuje. Takže to jsem chtěl poznamenat a to je všechno. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Pavel Blažek, poté pan poslanec Kolařík. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Pan kolega Navrkal provedl propagandu a věřím tomu, že bude určitě u spousty voličů úspěšná. Nicméně že by naše strana zastupovala nějaké velké věřitele, je nesmysl. Nám jde vždycky o to, my jsme strana konzervativní a nemáme moc rádi změny. V tomhle volebním období i předchozím se tenhle zákon měnil - já to ani nespočítám. A my jenom tvrdíme, že to základní, o čem tady všichni mluvíte, to znamená, že je strašně moc dluhů, to nevyřeší. Naprosto klidně obviním mnohé z těch, co tady mluví, že jim nejde o ty chudáky dlužníky, jde jim o to, aby byli v médiích za dobráky a získávali hlasy. Tak si to řekněme. Tohle já hrát nechci, tuhle záležitost. Ze své zkušenosti vám chci říct, že bychom se divili, kolik těch nejchudších ty dluhy platí. Ti, kteří se vyhýbají často a o kterých se tady moc nemluví, to jsou ti vychytralí, ti jsou často z jiných vrstev než z těch nejchudších. Ti prostě mají na to, aby si zaplatili advokáta, který mu řekne, co má dělat, aby neplnil. A těmto lidem pomáhat nechci, protože jsou zkrátka dobře vychytralí. A opakuju se znovu, nehrajte tady tu naprosto - klausovsky řečeno - falešnou hru, že ať tady schválíme dneska cokoli, že bude míň dluhů. Nebude. Pokud mezi námi je strašně moc lidí, kterým dojde televize, oni na to nemají, a místo aby se dívali z okna, tak se zadluží a koupí si novou, to tady fakt teď nevyřešíme. Pokud jde o rovné postavení, jak tady říkala kolegyně Valachová, mezi povinným - už ta slova - povinný a oprávněný. Vždyť ten věřitel už si prošel martyrium soudního řízení za svoje peníze, čeká na to mnoho let. A jaké rovné postavení může mít s někým, kdo má právní titul, že mu druhý něco dluží, a ten, kdo se mu směje do obličeje pět a více let? Jaká rovnost? Já to nechápu. To jde mimo mou jakoukoli schopnost logickou, rozlišovací, jakoukoli.
Omlouvám se, čas. Děkuji. Pan poslanec Lukáš Kolářík, připraví se pan poslanec Nacher, faktické poznámky stále probíhají. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Já to vezmu rychle, určitě nevyčerpám dvě minuty. Řekli to už kolegové. Dluhy se rozhodně platit musí, my to říkáme všichni, to je samozřejmé. My se spíš bavíme o tom, jak nastavit ten proces, abychom ty dluhy vymohli co nejšetrněji. A nesnažme se tady vyvolat něco, jako že to jsou lidi, kteří si půjčí na televizi. To si rozhodně nemyslím. Z těch půjček pochází dluhů menšina, řekněme, je to míň než 50 %. Žijeme ve státě, kde polovina domácností nemá finanční rezervu větší než 10 000 korun, to znamená, není to o televizích, může se rozbít lednička, může se rozbít pračka, potřebují vybavení pro děti do školy. A na to si tady půjčují lidi v České republice, ne na televize, a to je posílá do těch pastí. Pojďme se zaměřit i na to, abychom zvedli příjem českých domácností a pomohli jim lépe přežívat. Ještě ke kolegovi Bendovi, prostřednictvím pana předsedajícího, že to je nějaký původní návrh Exekutorské komory. Já si to nemyslím. Náš návrh jsme samozřejmě psali sami spolu s odbornými organizacemi, ale nechápu, proč mu to tak vadí, protože často tady on sám obhajuje návrhy, které pocházejí z Hospodářské komory. Tak jaký je rozdíl mezi Hospodářskou komorou a Exekutorskou komorou? Já tam žádný nevidím.
Děkuji. Pan poslanec Patrik Nacher, po něm pan poslanec Benda. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Já bych chtěl říct, tady padá: dluhy se mají platit a vzniká z toho zkratka, že vztah mezi povinným a oprávněným, že jsou to nezaplacené dluhy z nějakých půjček. Ale to je celá řada různých dalších vztahů, nezaplacené poskytnuté služby, nájemné, výživné, to není jenom ta zkratka - někdo si půjčil, koupil si televizi, pak to nesplácí. To je menšina. Takže to je první poznámka. Ono to pak jakoby vyvolává dojem, že my těm, co půjčují, teď zatneme tipec. Jo, takhle to není. A druhá věc: ano, máte pravdu, kolegové. Vy jste neřekli explicitně větu, že dluhy se nemají platit, ale některé návrhy v tom kontextu by k tomu mohly směřovat. Já jsem tady o tom v jednom projevu už mluvil a nechtěl jsem to opakovat, ale je tady nemalá skupina lidí, která také může být nepřímo tím poškozena, a to jsou dlužníci, kteří poctivě splácí. To není jenom vztah věřitel a dlužník, ale i dlužník, který poctivě splácí. Spoustu věcí si odřekne, opravdu je mu to žinantní, že někde dluží. A oproti tomu bude jiný případ, který je, jak mi jednou napsala Exekutorská komora, že bohužel věřitel narazil na profesionálního dlužníka, který má 27 exekucí, tak ten věřitel nedostane nic. To jsou dva úplně odlišné případy. A my, když to zmírníme příliš, tak tím poškodíme i toho poctivého dlužníka, který doposud platil, a najednou zjistí, že to třeba tak dělat nemusel, že tady je ještě nějaká jiná cesta. To je to, jak já vnímám slova Marka Bendy. Děkuji.
Děkuji. A Marek Benda nyní vystoupí s faktickou poznámkou, poté pan poslanec Čižinský. Prosím, máte slovo.
Jsem rád, že jsem vyprovokoval tuto debatu, jestli se dluhy mají platit nebo nemají. Já si myslím, že se platit mají a že některé body opravdu směřují k tomu, že se tváříme - včetně takových nápadů, jako insolvenci zkrátíme z pěti let na tři - je to bezvadné, akorát se tomu věřiteli zaplatí - každému z těch věřitelů - o dvě pětiny méně. A to se nám zdá naprosto v pořádku a to tady mnozí budou chodit a říkat: Jak to, že to ještě nebylo, jak to, že to ještě nebylo přijato? Ale k tomu, co říkal pan kolega Navrkal: Slovensko. Byli jsme na Slovensku. Já nevím o tom, že by to vyhovovalo malým. Na Slovensku jediný, kdo si nesmírně [[pochvaloval?]] teritorialitu, bylo vedení Exekutorské komory, to bylo nadšené. A to je přesně to, o čem se bavíme dneska tady. Kdo jsou malí, malí věřitelé? Už tady byl citován dopis Svazu města a obcí. Předpokládám, že obce jsou relativně malí věřitelé, zejména ty malé obce. Už tady byl citován Svaz českých a moravských bytových družstev, SVJ, to jsou přece také malí věřitelé. To jsou ti, kterých se tak rádi zastáváte. Oba dva nám píší: Nedělejte nic s teritorialitou, je to naprostý, naprostý nesmysl, naprosto v rozporu se zájmy věřitelů. Takže jenom k tomuto panu kolegovi Koláříkovi. Nevím o tom, že bych tady někdy něco předkládal za Hospodářskou komoru, ale mohlo se mi to stát, já to nevylučuji. Já samozřejmě komory vždycky beru vážně i v oblasti právní, ale když vidím, že je to jenom snaha si nějakým způsobem rozdělit trh, tak říkám, do téhle snahy já vám šéfovat a soudcovat nebudu.
Děkuji. Pan poslanec Jan Čižinský, v tuto chvíli poslední přihlášení s faktickou poznámkou. Prosím, máte slovo.
Děkuji, ještě chci doplnit. Tady je několik stran, které vůbec nejsou zmíněny. Vlastně trochu reaguji, prostřednictvím pana předsedajícího, na pana poslance Nachera. Tady se hovoří vždycky o věřiteli, hovoří se o dlužníku, další stranou je exekutor a advokát, ale velmi důležitou stranou, o které tady vůbec není řeč a měla by být, tak to je daňový poplatník, obce, kraje, stát, a ti jsou financováni daněmi. Protože ten systém, jak funguje teď, vede k tomu, že mnoho lidí nenaskakuje zpět do práce, neplatí daně a potom na jejich potíže ve stáří, které jsou způsobeny exekučním procesem, tak na to doplatí všichni daňoví poplatníci, protože sociální dávky, postarat se o nějakého seniora, který je předlužený, tak to všechno přece zaplatí daňoví poplatníci, to zaplatí obce, kraje, to budou muset řešit obce, kraje a stát svými dávkami. A pokud to nebude vyvážené - a my bychom skutečně se měli snažit, aby to vyvážené bylo - tak na to budou prostě doplácet daňoví poplatníci. A to se teď děje.
Děkuji. Teď je na řadě pan předseda Vlastimil Válek. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, paní ministryně, já se domnívám, že bychom to měli posunout kupředu. To je pro mě takové... už začíná to být déjà vu. Včera jsme se bavili o tom, která skupina je horší, jestli chodci, cyklisté, motoristé, kamioňáci. Já se domnívám, že člověk, který se chová jako hovado jako chodec, když si sedne na kolo, nezmění chování, když si sedne do auta, nezmění chování, pouze změní zbraň, kterou má v ruce, a když začne řídit kamion, pořád to bude ten stejný. Já bych si dovolil tady dokonce, ale neudělám to, jmenovat některé z našich kolegů, o kterých nevěřím, že se chovají v Poslanecké sněmovně jinak než v osobním životě, a pravděpodobně fyzicky napadají lidi tak, jak napadají tady své kolegy. Prostě tak to je. A dokonce dokázali příkladem, že je jedno, jestli zrovna jsou v nějaké politické straně, nebo ji opustí, prostě takový mají přístup k životu. A proto se domnívám, že není správné, abychom se tady bavili o kategoriích, ale abychom přijímali zákony, které chrání ty slušné a které tvrdě postihují ty neslušné. Takhle bychom se na to měli dívat. Stavět se za skupinu proti jiné skupině, to nikdy, nikdy v historii nevedlo k ničemu dobrému, vždycky to dopadlo špatně. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Patrik Nacher bude reagovat faktickou poznámkou. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Ještě na kolegu Čižinského. Já tady budu něco citovat, jo, aby to nevypadalo, že to tady, že ten černobílý svět, že tady vždycky někdo něco hájí, to je ten špatný, a vy tady hájíte něco, co je to správné. Citace: "V poslední době převládá ve veřejné diskuzi obraz věřitele jako majetné finanční instituce, či dokonce poskytovatele nebankovních půjček. Zapomíná se ale na široké spektrum skupin věřitelů, kteří se do tohoto postavení dostali bez vlastního přičinění. Těmito jsou fyzické osoby, ale i podnikatelé či obce coby veřejnoprávní korporace, hospodařící s veřejnými prostředky. Ti mají zejména dle zákonů o obcích a rozpočtových pravidlech územních rozpočtů velmi striktně nastavená pravidla, která se týkají nakládání s majetkem. Součástí těchto pravidel je i povinnost řádně spravovat své pohledávky, včas je vymáhat, a to co nejhospodárněji a nejúčelněji. Obce se do pozice věřitele dostávají poskytováním svých služeb občanům. Nemalé množství lidí si zvyká za tyto služby neplatit a nechat na ně doplácet své spoluobčany. Jinými slovy, že to pak zaplatí ten, kdo platí, a platí i za toho, kdo neplatí." Toto nejsou ani moje slova, ani tady slova kolegů, kteří mluvili přede mnou, ale slova z dopisu Františka Lukla, předsedy Svazu měst a obcí. Já jenom, aby bylo úplně jasno, když už jsme u toho, a to je praxe, a pokud já vím, tak to je kolega, který je členem hnutí STAN.
Děkuji. Pan poslanec Čižinský, faktická poznámka. Prosím, máte slovo.
Skutečně jenom kratičce. Zajímalo by mě, kdyby pan předseda Svazu měst a obcí psal i o těch nákladech, které budou za 20 let. To by bylo potřeba taky napsat. To znamená, kolik stojí potom péče o lidi, kteří se nevyhrabou z těch svých dluhů.
Děkuji. Nyní je na řadě v obecné rozpravě pan poslanec Dominik Feri, připraví se paní poslankyně Hyťhová. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážená paní ministryně, vážené kolegyně, vážení kolegové, hned v úvodu odkryji karty a vyjevím stanovisko našeho poslaneckého klubu k otázce místní příslušnosti. My jsme dlouhou dobu tuto záležitost diskutovali a rozhodli jsme se, že podpoříme vedle té verze, kterou předkládám a ke které se za chvíli vyjádřím, takzvanou spotřebitelskou teritorialitu. Pokládáme ji za citlivý kompromis, za vyvážené řešení a za něco, co má šanci nejenom projít Poslaneckou sněmovnou a celým legislativním procesem, ale i být uvedeno v praktický život. Když jsem naznačil, že jsme předložili vlastní řešení, tak jedná se o pozměňovací návrh, který najdete v soupisu jako návrh K5, a jde o takzvanou veřejnoprávní teritorialitu, někdy nazývanou jako teritorialitu nepravou. Její podstatou je rozdělování nápadu jednotlivých exekucí podle původu pohledávky, to znamená, jde-li o pohledávku takzvaně veřejnoprávní nebo vzniklou z nějaké veřejnoprávní činnosti, veřejnoprávního subjektu, tak potom se rozděluje kolečkem, není možnost vybrat si exekutora, zatímco v ostatních případech ano. V této věci dlužno říci, že přirozenou zásadní věcí v této úpravě je to, jak budeme posuzovat původ dané pohledávky. Například dojde-li k cesi té pohledávky, tak zdali se budeme orientovat podle postupníka, nebo podle postupitele. A tam se domnívám, že to upravitelné je tak, abychom zabránili možným řekněme snahám obejít podstatu toho návrhu, ale již to není možné učinit v této fázi legislativního procesu. Pozměňovací návrh, který by toto upravil, a byl-li by o to zájem v rámci Senátu, tak ho dám k dispozici našim senátorům a můžou tento návrh případně uplatnit, byl-li by o to zájem v konkrétní podobě. Mám ovšem za to, že otázka exekucí je natolik citlivá a natolik zásadní a nechci, abychom zdržovali v Poslanecké sněmovně tím, že by tento návrh, o kterém mám informace, že by mohl získat širší podporu v této podobě, ale tím by se prodloužil legislativní proces nad únosnou míru, že bychom o něm neměli hlasovat. A proto jsem se rozhodl pozměňovací návrh K5 stáhnout. [[(11.30 hodin)]] Musíme tento tisk projednat. Mrzí mě, že ho projednáváme až 16. dubna, mohli jsme ho projednávat mnohem dříve, bylo to opakovaně protahováno, obstruováno a to mě velmi mrzí. A chci, aby tento tisk ze Sněmovny dnes po věřím zdárném hlasování projde, aby šel dál, aby stihl v té Sbírce v co nejkratší době vyjít. Takže tolik k otázce místní příslušnosti. Jak říkám, podpoříme teritorialitu spotřebitelskou. K dalším návrhům, které předkládám, které samozřejmě s ohledem na to, že toto vyčerpává primárně tu mediální debatu, tak možná nevešly v takovou známost, tak jeden z pozměňovacích návrhů se nedotýká přímo otázky výkonu rozhodnutí, nýbrž se dotýká otázky nalézacího řízení. A sice reaguje na situaci v praxi, kdy nikoliv všechny nalézací soudy, ale určití soudci se snaží dokončit nalézací řízení za každou cenu v tom smyslu, aby se formálně dosáhlo konce toho řízení a využívají k tomu takové cesty, která je samozřejmě občanským soudním řádem předvídána, a sice že místo například kvalifikované výzvy pošlou žalovanému výzvu prostou, takzvanou prostou výzvu, u které je možné náhradní doručení, a v té výzvě přidají doložku, kde se říká: Souhlasíte s tím, že o této věci rozhodneme bez nařízení jednání. Pakliže žalovaný, ten dlužník, nepřebírá poštu, není mu doručováno běžně, tak za té situace samozřejmě se bude brát za to, že s tím souhlasí. Já myslím, že to ustanovení má v OSŘ svůj význam, ale mám za to, že by se mělo dotýkat spíše otázek formálního vedení řízení, a nikoliv otázek řekněme materiálního vedení, takových zásadních rozhodnutí, kdy vlastně se smíříme s tím, že se konce řízení prostě dosáhne i takhle drastickým způsobem. Myslím si, že k tomu slouží kontumační rozsudky, nikoliv tato cesta. Takže to je jeden návrh. Další návrh K2 se vypořádává se specifikem našeho právního řádu a to je takzvaná dvojkolejnost toho, že v současné době z historických důvodů můžete uplatnit svůj exekuční titul, vykonatelné rozhodnutí, jak u soudu, tak i u soudního exekutora. V praxi samozřejmě nápad věcí u soudu je velmi minimální a je to také z důvodu vyšší vymahatelnosti nebo vyšší míry uspokojení u soudních exekutorů. Proto mě taky osobně velmi děsí určité - věřím marginální - snahy a marginální volání po tom, aby došlo k zestátnění exekutorů. To je něco, co nikdo, komu skutečně záleží na vyrovnanosti toho systému a na vymahatelnosti práva, aby rozsudek neměl hodnotu jenom papíru a inkoustu, tak to nemůže podpořit. Přesná čísla vám nikdo neřekne, ale ministerstvo udávalo - nebo nějaká informace, ke které jsem se dostal - že prý před rokem 2001 uspokojení bylo přibližně dvouprocentní. To znamená, že vám bylo dluženo třeba 100 000 a dostali jste potom 2 000 od soudního vykonavatele, což je něco šíleného, nepředstavitelného. Vzpomínky advokátů, kteří před tím v devadesátých letech třeba vymáhali, tak to bylo, že se dlužníci vyloženě smáli věřitelům, a trvalo to všechno velmi dlouho. To znamená, samotná existence soudních exekutorů je žádoucí, ale musíme, jak jsem říkal, se postavit excesům, které se v poslední době z historických důvodů dějí. Znamená to, odstraňuje to dvojkolejnost a zachovává to jenom výkon rozhodnutí nebo exekuci v tom užším slova smyslu, to znamená podle exekučního řádu. Další otázka se týká doručování. Obecně je ve státní správě tlak na to, aby se věci digitalizovaly, aby se nečinily marné kroky, aby obíhala spíše data, nikoliv lidé. A toto je návrh, který je zcela konkrétní - přiznávám zcela bez mučení, že dalo velkou práci ho napsat a nějak vyváženě formulovat - a týká se toho, aby se doručovalo přes úřední desku, pakliže se to týká povinného, který je hlášen na ohlašovně, za velmi specifického procesního režimu, samozřejmě. Ale to je nějaký první krok, který se digitalizaci snaží řešit. Ale není to samozřejmě pozměňovací návrh, který je osamocen. Pozměňovací návrh K5, jak jsem říkal, jsem již stáhl, Poslanecká sněmovna o tom bude hlasovat. Ale poslední poznámka, kterou si dovolím říci, že ať už dneska učiníme jakékoliv kroky a Poslanecká sněmovna se souhlasně vysloví k jakýmkoliv návrhům, tak pro příští volební období nás čeká, ať už budeme jako jednotliví poslanci ve vládě, nebo členové ústavně-právního výboru, nebo poslanci pak tady na plénu, velký úkol. To jsou dílčí kroky. Chtě nechtě budeme muset připravit nové procesní předpisy, budeme muset připravit civilní řád soudní. V současné době je hotový věcný záměr z roku 2017, ale tam bohužel se neučinily další kroky. Mám informace z ministerstva, že se připravuje již druhá verze věcného záměru. Ale budeme muset přijmout nový civilní řád soudní a současně s tím budeme muset přijmout i nový exekuční řád, jsem o tom přesvědčen, kde se zakomponují, kde se udělají skutečně systémové změny. Protože velká část návrhů dneska byla i ve stanoviscích Ministerstva spravedlnosti odmítána s tím, že jsou to až moc revoluční a systémové změny. Dobře, to se dá brát v potaz, přiznávám, že těch návrhů je velké množství a že dnešní procedura, to dnešní hlasování je velmi obtížné. Ale budeme se k tomu muset postavit, budeme muset zevrubně řešit exekuce, budeme muset zevrubně řešit nalézací řízení. Možná i ne spory. Budeme to muset v každém případě řešit a doufám, že se pro to najde odvaha, protože to nebude vůbec lehké. Dámy a pánové, já vám velmi děkuji za pozornost a jsem rád, že byť 16. dubna, tak se konečně tady k tomu postavíme čelem.
Děkuji. Nyní vystoupí paní poslankyně Tereza Hyťhová, připraví se pan poslanec Kohoutek. Prosím, máte slovo.
Dobrý den, vážení poslanci, vážené poslankyně, ráda bych přečetla naše vyjádření za Trikolóru a náš postoj k této věci. Společnost by sice potřebovala smysluplný exekuční řád, na čemž se všichni shodneme, současné znění novely a pozměňovací návrhy však budou mít na věřitele velmi negativní dopad a jen dále nahrají nepoctivým dlužníkům. Odmítáme návrhy, které podporují odpuštění části, či dokonce celých dluhů, protože je nakonec zaplatí všichni. Aktuálně se to týká například návrhu takzvaného milostivého léta. Došlo by tím k další plošné ochraně úzké části lidí, ale to na úkor většiny. Všichni se posledních několik let ohánějí ochranou dlužníků, začíná to však zacházet již příliš daleko. Je třeba pamatovat také na to, že věřitelé nejsou pouze jenom lichváři, jsou to také majitelé bytů, bytová družstva, podnikatelé, živnostníci, kteří si pozici věřitele dobrovolně nevybrali a kterým dluhy nebude mít za chvíli kdo vymoci, případně se razantně sníží efektivita jejich vymáhání. Návrh na další snížení odměn soudních exekutorů jsou dnes už pouhé populistické řeči, na které lidé rádi slyší. Ve skutečnosti to ale povede jen k dalšímu snížení vymahatelnosti dluhů, které nevytvoří nic jiného než jen spirálu dalších a dalších dlužníků. Poznámka k odměnám exekutorů. Zejména u menších pohledávek jde většina z dluhu advokátní kanceláři, nikoli exekutorovi. To je další dokola opakovaný mýtus. Exekutor dostane zaplaceno pouze tehdy, když je úspěšný, to znamená pouze v případě, že dlužník něco uhradil. Navíc u sloučených pohledávek dostane pořád jen jednu odměnu. Z toho musí pokrýt náklady na všechny pohledávky, kde vymoženo nebylo nic, a těch je dle statistik většina. Další omezování mobiliárních exekucí taktéž povede jen ke zhoršování situace a bude mít za následek opět jen snižování vymahatelnosti. Naším společným cílem by měla být co nejnižší zadluženost - nikoli však způsobená tím, že se budou vzniklé dluhy všem odpouštět - ochrana pracujících lidí, kteří vytvářejí hodnoty, na nichž stojí naše země. Exekuční řád má za sebou více než 50 novelizací, které bohužel nevedly k menší zadluženosti našich občanů, ba právě naopak. Nesystematické změny zavedené státem prosazované levicovými stranami vedou k neúměrné ochraně dlužníků, a to na úkor věřitelů, a zapříčiňují jen další a další zadluženost. Tvrdíme, že bohatství má vznikat z práce a dluhy se mají platit. [[(11.40 hodin)]] Nesouhlasíme také s místní příslušností či teritorialitou, která nahrává plošně exekutorům. Nám jde v prvé řadě o věřitele a ti by měli mít možnost si vybrat, ať již na základě referencí, etického kodexu, úspěšnosti vymáhání či podle jiných kritérií, kdo jim dluhy bude vymáhat. Lze použít i argument: potřebujete-li využít služeb právníka nebo překladatele, zkrátka kohokoli, také chcete mít možnost výběru a nechcete, aby vám byl přidělen jen podle místa vašeho bydliště. Asi vás bude zajímat, jak je úspěšný, budou vás zajímat jeho zkušenosti, reference a tak dále. Teritorialitou tuto možnost ztrácíme. Bude-li někdo argumentovat, že se zlevní exekuční řízení, je to naprostý nesmysl. Dlužníci nejsou ve většině případů na adresách svého trvalého bydliště, v naprosté většině je jako bydliště uveden městský úřad, přičemž je doba internetová, teď navíc máme dobu covidovou a také k tomu omezování setkávání. Vše se beztak přesouvá na e-mail nebo na komunikaci přes telefon, tudíž je jedno, odkud exekutor je. Teritorialita by zajistila všem exekutorským úřadům stejně práce bez ohledu na to, zda je exekutor dobrý, nebo ne, přičemž se neuvažuje nad tím, že malé úřady by to větší množství práce nejspíš ani nezvládly zpracovat, velké úřady by naopak musely propouštět, protože by měly výrazně méně práce. Insolvenční novela má nedlouho po té minulé, kdy se prolomilo to, že dlužník již nemusí splatit ani 30 % pohledávky. Nyní by se ještě měla navíc zkrátit doba oddlužení zpět na tři roky, s čímž zásadně nesouhlasím. Věřitel tak dostane vymoženo ještě méně za mnohem delší dobu. Slučování exekucí by byl taky problém, protože dlužníci už mají pohledávky u více exekutorů. Který exekutor by ty sloučené pohledávky řešil? Ten první? Kterému úřadu by byly přidělovány další exekuce? Opět tomu prvnímu? Dlužníkům by tyto změny nijak nepomohly, naopak by výrazně zasáhly do práv věřitelů a způsobily by výrazný pokles vymahatelnosti pohledávek, který by se ve výsledku odrazil ve zdražení řady služeb pro poctivé a platící zákazníky. Pokud jde o bagatelní pohledávky, to znamená malé, jako je například neuhrazené jízdné, o kterém se s oblibou tolik mluví, tak ty se už téměř nežalují. Pan Pelikán vydal už někdy v roce 2016 přísudkovou vyhlášku, kdy snížil náhrady právního zastoupení, takže za prvé, když už někdo odžaluje malou pohledávku, přísudek je nízký, a za druhé, od té doby to z věřitelů už téměř nikdo soudně neřeší, protože se to zkrátka nevyplatí. A proto už tyto pohledávky téměř nikdo nesoudí, nedostávají se tudíž ani do nových exekucí. S tím souvisí i předposlední bod, a to obchodování s pohledávkami dopravních podniků. Už to nikdo nekupuje, protože se to nevyplatí. Dluhová amnestie je také úplný nesmysl, jelikož všechny odpuštěné dluhy zkrátka vždycky někdo musí zaplatit, a zaplatili bychom je nakonec my všichni. Je to naprosto demotivační a nemorální. To je naše stanovisko, proč toto nepodporujeme, a myslím, že jsem to dostatečně vysvětlila. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Pan poslanec Tomáš Kohoutek vystoupí nyní v obecné rozpravě, připraví se pan poslanec Navrkal. Prosím, máte slovo.
Dobré ještě dopoledne, vážený pane předsedající, paní ministryně, kolegyně, kolegové. Dovolte mi, abych i já vám dal můj pohled na exekuce a vůbec projednávání této novely. Odmalička jsem byl vychováván v heslu, že bez práce nejsou koláče, každý je strůjcem svého štěstí, a když na něco nemám, tak si to prostě musím odpustit, a každý člověk bohužel nemůže mít všechno. Miluji antiku, samozřejmě římské právo, na kterém stojí naše ještě jakž takž funkční západní civilizace. Jedny ze základních zásad římského práva jsou: pacta sunt servanda, čili že smlouvy se mají dodržovat, a vigilantibus iura, čili bdělým náleží práva. Pacta sunt servanda, čili smlouvy se mají dodržovat, není jenom to, když uzavřete smlouvu o úvěru například v některé bance, ale i to, že když vstoupíte do metra nebo nastoupíte do autobusu, musíte si koupit lístek, protože to je forma uzavření cestovní smlouvy. A když lístek nemáte, tak holt zaplatíte pokutu, protože jste nedodrželi smlouvu. Všichni tady mluvíme o exekucích, jako že to je nějaký proces, který se týká každého člověka, který někomu něco dluží. Já bych chtěl znova zdůraznit, protože bohužel kyvadlo ochrany věřitelů a ochrany dlužníků se chtě nechtě více vychyluje podle mého názoru ve prospěch dlužníků, chtěl říci a znova připomenout, že exekuce je až ultima ratio čili krajní prostředek v situaci, kdy se věřitel, který má nějakou pohledávku a má následně exekuční titul, nedomůže dobrovolně toho, že mu někdo, kdo mu dluží, sám zaplatí. Každé exekuci tedy zpravidla předchází nějaká výzva k úhradě dluhu, pokus o mimosoudní řešení sporu. Nedojde-li k vyřešení, například dobrovolného uzavření splátkového kalendáře, věřitel musí podat žalobu, aby se domohl exekučního titulu, kdy zpravidla soudní řízení, respektive dáno naším právním řádem, může být alespoň dvoustupňové, pokud zase ten dlužník je bdělý svých práv a použije opravný prostředek. Pokud ho nepoužije nebo například se nedostaví k soudnímu řízení, je to jeho problém, že je vydána žaloba nebo rozsudek pro uznání či pro zmeškání. A až následně, je-li pravomocný vykonatelný titul, dochází k exekuci, zase pokud i potom, co je dán vykonatelný titul, dlužník sám nezaplatí, protože vždy tam má nějakou lhůtu, aby ještě naposledy sám dobrovolně plnil. Všichni jsme to slyšeli opakovaně. V České republice je zhruba tři čtvrtě milionu až maximálně milion, ale je to méně než milion, lidí, kteří jsou v exekuci. Česká republika má více než 10,5 milionu obyvatel. Já se tedy ptám. 9,5 milionu lidí si plní řádně své závazky, platí dluhy, žijí slušně tak, na co mají, a něco méně přes milion lidí se dostalo, ať už různými cestami, do exekuce, a to znamená, že někomu dluží a nezaplatili to, co by zaplatit měli. Z předchozích debat až na některé výjimky vyznělo to, že věřiteli jsou především ty zlé, nebankovní, lichvářské společnosti, ale já bych chtěl znovu zdůraznit, že věřiteli jsou především například municipality. Velká část z vás jste tady starostové, místostarostové, radní, zastupitelé. Každý rok schvalujete své obecní a městské rozpočty, každý rok, si troufám tvrdit, obracíte každou korunu, a téměř každá municipalita a téměř každé město řeší milionové pohledávky za svoz komunálního odpadu, za nezaplacené poplatky za psy a za jiné poplatky. Každý rok se na vás určitě obrací řada občanů, proč není tamhle opravený chodník, proč jsou tam a tam díry v silnicích, proč se šetří na veřejném osvětlení a podobně. Je to proto, že každá municipalita, každá obec má statisícové až milionové pohledávky například za nezaplacený svoz komunálního odpadu. Jsou to společenství vlastníků bytových jednotek, díky kterým tím, že mají pohledávky na fondu oprav, chátrá bytový fond a postupně se nám tím vytvářejí ghetta. Jsou to zdravotní pojišťovny. Řada z vás, doufám, že téměř všichni, podporujeme nějakou formu charity, různé nadace. Vidíte to dnes a denně, tamhle je nějaké nemocné dítě, nemá na náročnou operaci, protože prostě na to nejsou peníze. Nejsou peníze na to, aby se zaplatily lepší zdravotní prostředky, protože zdravotní pojišťovny mají samozřejmě také milionové a stamilionové pohledávky na zdravotním pojištění. Jsou to matky samoživitelky, kdy místo toho, abychom více razili tezi, že je potřeba vymáhat tyto dluhy, tak místo toho schvalujeme zákon o náhradním výživném, protože i v současné situaci řada těchto pohledávek je nevymožitelných. [[(11.50 hodin)]] Jsou to následně i oběti trestných činů. Uvedu vám jeden příklad. Je živnostník, který vykonal nějakou službu, řádně ji vyfakturuje, má pohledávku 6 000 korun. Klient službu čerpal, byl s ní řádně spokojen, tuto pohledávku uznal a má zaplatit dobrovolně na základě vydané faktury částku 6 000 korun. Nezaplatí ve lhůtě. Ten živnostník, podnikatel ho řádně vyzve. Klient se mu víceméně směje do obličeje, nezaplatí. Živnostník nebo podnikatel se domůže exekučního titulu. Aby měl čisté svědomí, tak ho znova vyzve, mám tedy, vážený kliente, exekuční titul, zaplať mi 6 000. Dotyčný nezaplatí. Tak a teď jsme u toho. Dnes je volná soutěž exekutorů. Víceméně k samotnému exekučnímu titulu v podobě pravomocného platebního rozsudku či platebního rozkazu se i běžný podnikatel, který nemá právní vzdělání, přes různé vzory a podobně domůže bez nákladů na dodatečné právní služby. Dnes máme stále ještě volnou soutěž exekutorů a samozřejmě dotyčný podnikatel, který má pohledávku 6 000, tak si dá práci, kontaktuje x exekutorských úřadů, a tím, že všichni nebo velká část kolegů tady ve Sněmovně kritizuje a brojí proti volné soutěži exekutorů, tak si najde exekutora, který mu řekne: Ano, milý kliente, milý pane oprávněný, já vám tu exekuci provedu. Nechci od vás žádnou zálohu, když to vymůžu, tak si vymůžu i svoje plnění, svoje náklady. Pokud to nevymůžu, je to moje podnikatelské riziko, vy nebudete mít další náklady a holt těch 6 000 odepíšete. Kolegové Piráti, mám pocit, že to říkal kolega Navrkal, prostřednictvím pana předsedajícího, uvedl, že teritorialita by měla chránit drobné, malé věřitele. Já se tedy ptám: zavedeme-li teritorialitu, každý exekutor bude mít lidově řečeno své jisté, takže tento drobný podnikatel, živnostník, se obrátí na místně příslušného exekutora, který mu po slovenském vzoru řekne: Milý pane oprávněný, zaplať zálohu, na Slovensku, mám pocit, je to 60 eur, tady by to bylo 2 000, možná 3 000, zaplať náklady na exekuci a já to možná začnu řešit. Protože ten exekutor nebude mít sebemenší důvod dělat něco bez předchozího zaplacení zálohy. Takže ten oprávněný věřitel si sakra rozmyslí, jestli bude platit 2 000, 3 000 s vidinou toho, že té pohledávky se nedobere. Takže znova se ptám, jak teritorialita exekutorů bude chránit a pomůže drobným věřitelům? Ne! Ta pomůže na to, co říkal myslím kolega Marek Benda, a vy jste se tady všichni divili, co si to dovolil říct, že některé návrhy vedou k tomu, že se dluhy nebudou platit. No, nebudou se platit, protože tyhle drobné pohledávky už nikdo nebude vymáhat, protože si setsakramentsky rozmyslí, jestli zaplatí 2 000, 3 000 zálohu, když má pohledávku 6 000, anebo se smíří s tím, že těch 6 000 odepíše. A já se ptám, kdo je lotr? Je to ten dlužník, který řádně čerpal službu, nezaplatil, nebo je lotr ten oprávněný, který se horko těžko dlouhodobě domáhal toho, aby mu bylo zaplaceno, anebo je lotr ten exekutor, že zákonem legitimovaný v uvozovkách vymahač dluhů v rámci ultima ratio čili krajního prostředku, když to nejde po dobrém, tak to musí nějakou zákonnou formou jít, se té pohledávky domáhá? Já se domnívám, že lotr rozhodně není ten exekutor, ani ten oprávněný, ale ten povinný, který to nezaplatil. Pokud by vás zajímalo, kdo je ten oprávněný - je to můj příklad, proto o tom mluvím. A může to být každý z vás, protože každý z vás v dobré víře určitě někomu někdy půjčil 10 000, 20 000, většinou na dobré slovo, a nepochybuji, že řada z vás takovouhle pohledávku nějakou máte a ani ji neřešíte, protože máme to štěstí, že asi třeba částku 10 000 až 20 000 přežijeme, ale jsou tu matky samoživitelky, drobní podnikatelé, pro které to může být klíčové. Proto se domnívám, že skutečně teritorialita v tomhle systému nic neřeší. Nehledě na to, že pokud se skutečně ti povinní chtějí dostat zpět do systému, tak se domnívám, že po několika provedených a odsouhlasených novelách insolvenčního zákona tu šanci mají, protože už tam odpadla po poslední novele povinnost 30 % splátky dluhu. Tudíž kdo chce, pracuje, snaží se žít slušně a má práci, tak požádá o oddlužení. Holt těch pět let bude žít od měsíce do měsíce, ale bude-li se snažit a bude-li to myslet upřímně, jak říkal jeden náš dřívější kolega, tak skutečně se do toho systému zpátky vrátí. Proto já říkám, že teritorialita je skutečně jenom o rozdělení exekučního trhu, ale na tomhle příkladě, který je učebnicový, těch věřitelů, kteří mají pohledávky 6 000, 10 000, 20 000, je naprostá většina, tak exekutorská teritorialita nic neřeší. Řeší možná to, že věřitelé opravdu už nebudou vymáhat, protože už si nenajdou exekutora, který řekne, že to je jejich podnikatelské riziko. A k čemu pak dojde? Ano, skutečně dojde k tomu, že poklesne počet nařízených a běžících exekucí, ale nebude to proto, že se zlepšil a zespravedlnil systém pro věřitele i dlužníky, ale bude to proto, že řadě těch věřitelů se to nevyplatí a prostě tyhle drobné pohledávky, které dneska ještě vymáhají, už vymáhat nebudou. Říkal to kolega Čižinský, prostřednictvím pana předsedajícího, že to dopadá na celou společnost. Ano, jak jsem uvedl, nebudou se vymáhat pohledávky za svoz komunálního odpadu - dopadne to na slušné občany v těch municipalitách. Nebudou se vymáhat pohledávky dopravních podniků - bude zastarávat vozový park. A je to jedno s druhým a společnost je jenom jedna, a pokud i třeba banky nebudou vymáhat tyhle drobné pohledávky, tak k čemu to bude směřovat? Zvýší se úroková marže, případně se zvýší bankovní poplatky a zase to zaplatí ti, co všechno řeší řádně a své závazky si plní. Nehledě na to, že pokud by byla teritorialita, tak... dnes spousta těchto institucí, municipalit, zdravotních pojišťoven a podobně, ty pohledávky vymáhá prostřednictvím některých exekutorských úřadů, ale pokud by byla zavedena teritorialita, tak samozřejmě se tím zvýší zase náklady pro věřitele a dojde k tomu, že řadu těch pohledávek odepíšou, ale v konečné fázi se to zase projeví na tom, že se to zdraží pro ty, co si svoje plní, protože podnikatelské subjekty samozřejmě pracují s nějakým risk managementem, s nějakou předpokládanou ztrátou z různých transakcí, a pokud budou vědět, že jim ta ztráta, respektive že se jim zvýší podíl nevymožitelných poplatků, nevymožitelných pohledávek, tak o to víc si navýší poplatky, aby si to prostě vybraly na těch, co si plní řádně svoje a včas. Takže to je můj celkový pohled na novelu exekučního řádu, a ještě bych stručně chtěl odůvodnit, respektive vysvětlit to, že určitě jste všichni dostali řadu e-mailů ohledně dvou pozměňovacích návrhů vztahujících se k mobiliárním exekucím, a to jednak pozměňovací návrh pod číslem 7402 - Nacher, Výborný, Benda - a 7430 - Kohoutek, respektive Novák. Mobiliární exekuce: chtěl bych zmínit výhody pozměňovacího návrhu 7430, pod kterým jsem podepsán já, respektive načítal to tady kolega Marek Novák. V obou těchto návrzích na úpravu a humanizaci mobiliárních exekucí je zaváděna povinnost exekutora pořizovat a uchovávat zvukový záznam, takže v tom rozdíl není. Rozdíl je, pokud jde o úpravu splátkového kalendáře. [[(12.00 hodin)]] Chtěl bych podotknout, že nikde v současném hmotném právu není žádný nárok na ustanovení splátkového kalendáře. Oba tyto návrhy toto zavádějí, nicméně zase ten můj návrh uvádí maximální strop pro to, aby se ten povinný vyhnul mobiliární exekuci, a to ten, že svoji pohledávku, respektive svůj závazek, zaplatí ve lhůtě dvou let. Toto v návrhu kolegy Patrika Nachera a ostatních není. A já se zase ptám a říkám: Jedním ze základních lidských práv je právo na spravedlivý proces a právo na spravedlivý proces říká i, že každý se má domoci svého práva v nějaké rozumné míře a čase. Ten spravedlivý proces podle mého názoru tu není jenom pro ty povinné, kteří měli před tím několik fází a příležitostí ten svůj dluh zaplatit, ale podle mě spravedlivý proces je i pro toho oprávněného, a tudíž chceme-li zabránit tomu, aby nám se rozbujela nebo rozšířila forma mobiliárních exekucí, ano, zaveďme možnost splátkového kalendáře, ale zase v nějakých rozumných mantinelech, protože nemůže se stát, že schválíme nebo exekutorské úřady budou povolovat splátkové kalendáře na pět, na šest let, protože to podle mě skutečně není spravedlivé pro věřitele. Pokud splátkový kalendář schválit, tak ano, ale ať je tam rozumná limitace těmi dvěma lety, co navrhuje ten můj pozměňovací návrh. Zároveň se domnívám, že můj pozměňovací návrh je humánnější i z toho důvodu, že v mém pozměňovacím návrhu dochází k soupisu majetku až za situace, že nebudou splněny podmínky pro splátkový kalendář, zatímco návrh kolegy Nachera předchází samotnému povolení splátkového kalendáře soupis majetku. A v konečné fázi mám za to, že můj pozměňovací návrh je výhodnější z toho důvodu, že soupis dle mého pozměňovacího návrhu se provádí pouze do výše dluhu, nikoliv soupis z celého majetku. Tudíž pokud má někdo movitý majetek v částce třeba půl milionu a bude mít pohledávku nebo bude dlužit 140 000, tak v případě mého pozměňovacího návrhu dojde k soupisu majetku v hodnotě adekvátní výši pohledávky a povinný bude mít možnost volně dál disponovat s ostatním majetkem. Takže to jsou takové dva základní nebo hlavní rozdíly v pozměňovacích návrzích týkajících se mobiliárních exekucí. Je samozřejmě na vás, který z pozměňovacích návrhů projde. Oba dva jsou ve prospěch především povinných, takže rozhodně to není tak, že bych hájil práva jenom těch oprávněných, ale v každém případě chci zdůraznit a říct, že tahle země, díky bohu, pořád ještě není především a nestojí na těch povinných, ale zaplať pánbůh, v této zemi je 9,5 milionu lidí, kteří žijí podle mého názoru tak, jak by žít měli, to znamená, mám tolik a tolik, žiju za to a za to, platím a plním si vše, co mám. Děkuji vám za pozornost.
Přeji hezké poledne. Nyní vystoupí v obecné rozpravě pan poslanec František Navrkal, zatím poslední přihláška do obecné rozpravy. Tak prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já jsem chtěl tady krátce ještě znova připomenout svůj pozměňovací návrh, ale prvně tady budu vaším prostřednictvím, pane předsedající, reagovat zase na kolegu Kohoutka, který teď bohužel opouští sál, ale já bych to tady tedy i pro ostatní krátce vysvětlil, proč si myslíme, že ten mechanismus tady není ideální. A proč tady tržní mechanismus, který teď funguje, není ideální? Tak je ten, že to motivuje exekutory, kteří by samozřejmě měli a musí dle zákona vymáhat dluhy co nejvíce, jak jim to zákon umožňuje. Tak je ale motivují právě jít až za hranu zákona, často proto, aby získali ty exekuční tituly, aby věřitelé skrze ně své pohledávky vymáhali. To je důvod, proč si myslíme, že by tady ten mechanismus měl být odstraněn, aby exekutoři skutečně postupovali čistě dle zákona, čistě to, co jim umožní zákon, a nebyli takto motivováni k nějakým nepravostem. Samozřejmě tím se nechci dotknout většiny exekutorů, kteří by si žádné nepravosti nedovolili, a notabene tam přesně ten návrh míří. Samozřejmě to vlastně i úzce souvisí s mým pozměňovacím návrhem, protože nevěřím tomu, že kdyby nyní fungovalo toto navrhované náhodné... tady se neustále bavíme o teritorialitě, ale to, že možná důležitější věc, co se týče reformy přidělování exekucí, není místní příslušnost, ale je to spíš samotný fakt, že se odstraní právě ten tržní mechanismus z celého procesu. A já pochybuji, že kdyby to fungovalo, tak jak navrhujeme nyní, a fungovalo by to nějaké poslední desetiletí, že bychom tu od roku 2011, kdy Nejvyšší soud uznal, že pokud byla exekuce zahájena na základě exekučního titulu spočívajícího v nějaké netransparentní rozhodčí doložce, tak se jedná o protiprávní exekuci, takže bychom tady... už skoro deset let tady ten problém trval, kdyby exekutoři nebyli takto motivováni jít až za hranu zákona ve prospěch věřitelů. Já jsem se poslední rok tady tématem protiprávních exekucí zabýval. Stále bohužel, jak jsem říkal, trvá to již déle, ale od roku 2011, kdy Nejvyšší soud deklaroval tu protiprávnost, tak se vlastně s tím dlouho... jak bych to zkrátil, tak ten postup prostě velice pomalý, stále tady máme desítky tisíc případů k prověření. Desítky tisíc případů, kdy tady dochází k naprostému pošlapávání práv těch lidí. Jde to naprosto proti vládě práva. Já jsem se snažil tady v minulosti navrhovat třeba dát soudům větší prostředky, aby mohly mít vyšší personální kapacity na vyřizování protiprávních exekucí a tak dál, ale vzhledem k tomu... uvědomuji si, že jsme teď i v nějaké zdravotní krizi, která tady... a jsme i v krizi, která byla způsobena tím, že jsme třeba změnili daňový systém, roste státní dluh a tak dále a tak dále, tak jsem se snažil vymyslet nějaký způsob, jak si k tomu řešení protiprávních exekucí pomoci s nějakým minimálním dopadem na státní rozpočet. Po diskuzi přímo s pracovníky na soudech, kteří se touto agendou zabývají, jsem došel k tomu, že v mnoha případech tam při vyřizování protiprávních exekucí dochází ke zbytečným zdržením jenom tím, že si ty soudy vyžádávají spis, příslušný exekuční spis od exekutorů, a je to dané jenom tím, že nemají vždy k dispozici aktuální informace o stavu exekuce, a celý proces se tak zbytečně zdržuje. Proto ve svém pozměňovacím návrhu, který předkládám s kolegyní Valachovou, kolegou Koláříkem, Farským, Ferim a Hrnčířem, navrhuji, aby soudy každý rok elektronicky dostaly od exekutorů zprávu, v jakém stavu ta exekuce je, aby ty soudy vlastně tady ten první krok, pokud chtějí pak ty protiprávní exekuce řešit, pokud chtějí nějaký případ prověřit, tak aby vlastně ten první krok k zajištění si nějakých základních informací, jestli vůbec ta exekuce třeba dále běží a tak dál, tak aby ho nemusely dělat, protože ty informace už mít automatickou budou. Takže bych vás tímto poprosil o pomoc při prosazení tady toho pozměňovacího návrhu, který ve svých podkladech najdete pod písmenem D, aspoň těm soudům, které skutečně se snaží tuto agendu řešit, tak jim tím napomoci. [[(12.10 hodin)]] Vnímám tady všechny ty argumenty, které tady historicky třeba zazněly od paní ministryně. Vnímám to, že častým problémem je to, že ty soudy tomu nevěnují dostatečnou pozornost, což je třeba dané i tím, že tam nejsou žádné lhůty. Ty soudy nemají prostě žádnou lhůtu, ve které mají ty případy prověřit, takže se samozřejmě prioritně zabývají těmi věcmi, kde ty lhůty mají. Ale alespoň těm, kteří si na to ten čas najdou, bychom se měli snažit ten proces maximálně ulehčit. Takže ještě jednou, pod písmenem D se nachází můj pozměňovací návrh, který usnadní soudům zastavovat protiprávní exekuce a zastavit tak i při nějakém konzervativním odhadu minimálně tisíce případů, kdy je tady pošlapáván právní stát a jsou tady protiprávně vymáhány exekuce. Děkuji.
Nyní faktická poznámka, pan poslanec Pavel Blažek, potom se připraví pan poslanec Jan Farský. Prosím.
Děkuji za slovo. Nejsme v televizním studiu, tam můžu házet numera desetitisíce protiprávních exekucí, miliardy protiprávních exekucí, a divák se samozřejmě dojme a moderátor je spokojený, jak se bojuje za nějaká práva. Jaké desetitisíce protiprávních exekucí? To si dokážu představit snad tehdy, pokud někdo zfalšuje exekuční titul a jde s ním k nějakému exekutorovi. Ale jak můžeme proboha tehdá ty neplatné právní doložky, nebo rozhodčí, dávat za vinu nějakým mafiím exekutorů, když to všechno potvrzovaly soudy? To není tak, že ten exekutor to chytne a rovnou jede a až po letech Nejvyšší soud, poté co nižší soud řekne: To je v pořádku, tak tedy řekl: To, co jste tady dělali tak a tak určitou dobu, tak je protiprávní. Ale sami exekutoři to nezpůsobili. Bavme se o tom, jestli rozhodovaly dobře soudy, ale žádná mafie exekutorů na to neměla sebemenší vliv. Soudy to potvrzovaly, bavme se o tom, jestli byly laxní, nebo hloupé, ale žádní exekutoři. Ti prostě dělali to, co jim potvrdily soudy. A nehrajme si na to, že když omezíme exekutory, tak budou fungovat hned líp soudy. No, opak je pravdou. A Piráti strašně rádi popisují devadesátá léta nějakým způsobem. Tak druhý popis devadesátých let je v tom, že právě výkon rozhodnutí byl závislý na státu neboli na soudech, a vedlo to k tomu, k čemu to vedlo. To znamená, že nejvíc vysmátý dlužník byl v devadesátých letech. Poté byla nějaká reakce státu, to znamená, zřídili se exekutoři, a ten tržní prvek mezi nimi tam byl zaveden právě proto, že bohužel stát nebyl schopen reagovat na obrovské množství oprávněných pohledávek a povinní se jenom smáli. Ano, v průběhu toho došlo k tomu, že někteří, kdo dostali kouska státní moci, jako soukromé osoby zneužívali, to je pravda, ale v tomhle stavu dnes nežijeme a mluvíte o něčem, co neexistuje. Mě to vždycky rozčiluje. A znovu říkám, televizní divák bude šťastný, jak krásně mluvíte [[upozornění na čas]], ale o světě, který neexistuje.
Dvě faktické poznámky jsou tady. Takže pan poslanec František Navrkal a připraví se pan poslanec Lubomír Volný. Prosím, máte slovo.
Prostřednictvím tady pana místopředsedy, protiprávní exekuce existují. To se klidně tady zeptejte třeba i paní ministryně. Klidně vám dám celou tabulku těch případů k prověření. Spoustu protiprávních exekucí už soudy i zastavily, takže to není nějaký vymyšlený problém. Já jsem tady žádné pojmy jako nějaká mafie exekutorů nebo něco podobného neříkal, já nikomu nic takhle nepodsouvám. Jenom říkám, že to, jak je teď ten systém nastavený, tak byť v roce 2011 Nejvyšší soud rozhodl o tom, že některé rozhodčí doložky, které soud ale nepřezkoumal, to prostě rozhodla - no přezkoumával je... no tu konkrétní ne. On Nejvyšší soud přezkoumal právě to přezkoumal jako blankytně, řekl: Za určitých podmínek rozhodčí doložky nejsou platný titul, a teď soudy se tam musí probírat jednotlivými případy a posuzovat, zda to tady do této kategorie spadá, nebo nespadá. V případě, že to do té kategorie spadá, tak je potřeba exekuci zastavit, na tom se snad shodneme. Nerozumím tedy vaší pointě. Vy snad nesouhlasíte s tím, že jsou tady exekuce, které soud pravomocně rozhodl - Nejvyšší soud - nebo že když má být tedy dodrženo to, že tyto exekuce, které probíhají na základě netransparentních protiprávních rozhodčích doložek, takže mají pokračovat a že to nemáme zjednodušit těm soudům, to vyřizování téhle agendy? Já tomu nerozumím. Věřím, že se shodneme, že tady prostě nemá být pošlapáván právní stát. Nerozumím té vaší poznámce. Děkuji.
Nyní na faktickou poznámku pan poslanec Lubomír Volný a připraví se na faktickou pan poslanec Pavel Blažek. Prosím, dvě minuty.
Jistě že v této zemi existuje exekutorská mafie, stejně jako existuje justiční mafie a stejně jako existuje policejní mafie. Každou chvíli tady někdo odsuzuje nějakého soudce za braní úplatků, každou chvíli tady náš GIBS odhalí nějakého policistu, který se účastnil organizovaného zločinu A my bychom si měli říct, co to je mafie. Mafie, to je prorůstání organizovaného zločinu do státních struktur. A jestli chcete říct, že v tomto státě mafie neexistuje, tak to je podle mě extrémně naivistický přístup, protože každou chvíli nám unikne nějaký ofocený deník, ve kterém tu mafii si můžete prostě přečíst, jak to funguje. Takže v zemi, kde vy ani nejste schopni zjistit, kteří soudci jsou podílníky firem vymáhajících exekuce, tak si můžete být naprosto jisti, že když nějaký soudce může být ve střetu zájmů, protože ten systém mu to umožňuje, tak si buďte naprosto jisti, že tady spousta soudců v České republice v tom střetu zájmů je a že rozhodují ve prospěch spřátelených exekučních firem. A to je prostě mafie. Nalhávat si tady, že v této zemi neexistuje organizovaný zločin v exekucích, v justici nebo u policie, to je lež občanům přímo do jejich obličeje a přímo do jejich očí. Oni dokonce ti mafiáni určitě sedí i tady mezi námi. Děkuji.
Nyní vystoupí na faktickou poznámku pan poslanec Pavel Blažek, připraví se pan poslanec Patrik Nacher. Prosím, pane poslanče, vaše dvě minuty.
Děkuji panu kolegovi Navrkalovi vaším prostřednictvím. Já jsem pointu žádnou neplánoval. Jenom jsem chtěl říci, že tady může každý říct, že jsou desetitisíce, statisíce protiprávních exekucí, akorát to nikdo nezměří. Já na to můžu říct, že za posledních 30 let byly miliony oprávněných exekucí. To můžu říct a doložím to kdykoliv. Miliony za 30 let. Pokud jde o tu rozhodčí doložku, řekl jsem pouze tolik, že ty nevznikly důsledkem toho, že jsou tržní vztahy mezi exekutory, což bylo panem kolegou řečeno, protože celou dobu to oštemplovávaly soudy, to je všechno. Takže to je prostě nesmysl, který prostě nejde k sobě. Vůbec nejsem pro to, aby existovaly protiprávní rozhodčí doložky, ale ten, kdo to toleroval a způsoboval, fakt nejsou exekutoři. Ani nebyli účastníky těchto dohod, účastníky, zdůrazňuji, toho celého. Tím bych tu polemiku skončil, protože nemá smysl. Nechci tady snít u toho mikrofonu. Už mi je bohužel 52 let, takže žiju v realitě a nechám mladší generaci snít, ať dopadne jako ti, co snili před nimi.
Nyní na faktickou poznámku pan poslanec Patrik Nacher, připraví se pan poslanec František Navrkal. Prosím.
Dámy a pánové, krátká poznámka na kolegu Navrkala ohledně rozhodčích doložek a protiprávních exekucí. To je podle mě krásný příklad, že to vůbec nesouvisí s teritorialitou a s tímhletím. Protože tady jak Ministerstvo spravedlnosti, premiér, angažoval se tady v tom pan poslanec Farský - roky, to musím férově říct - tak vyzývají soudy, které mají tyto protiprávní exekuce na základě protiprávních rozhodčích doložek zastavovat automaticky. Dokonce Ministerstvo spravedlnosti, pokud si dobře vzpomínám, předběžně vydefinovalo nějakých 130 000 takovýchto exekucí, rozeslalo to na všechny ty soudy a ty soudy mají konat. [[(12.20 hodin)]] Máme-li tady dělení na moc zákonodárnou, výkonnou a soudní, tak já už nevím, co má politik dělat víc, jak má víc tlačit, aby naopak paní ministryně nebyla obviněna - nebo kdokoli z nás - že příliš ingeruje do soudní moci. Ale podle mě je to krásný příklad toho, že právě ty zpropadené rozhodčí doložky zmizely, minimálně u těch úvěrových smluv, a to právě zákonem o spotřebitelském úvěru od 1. 12. 2016. To je to, o čem já jsem mluvil, že se to postupně kultivovalo, a to je přesně ten typický nános z minula. Teď už rozhodčí doložky od prosince 2016 býti nemohou.
Nyní na faktickou poznámku pan poslanec František Navrkal a je stále připraven pan poslanec Jan Farský. Tak prosím.
Tak to bylo asi, prostřednictvím pana předsedajícího, pane poslanče Blažku, který tady tedy nejste, nedorozumění. Tak aspoň pro ostatní, že to asi bylo nedorozumění. Já jsem netvrdil, protože to samozřejmě nevím, kdo vymýšlel ty rozhodčí doložky, ty protiprávní rozhodčí doložky, ale rozhodně jsem tady neříkal nic ve smyslu, že by to vymýšlel nějaký exekutor, to já nevím. Každopádně si myslím, že to souvislost s přidělováním exekucí má, protože v momentě, kdy tady od roku 2011 máme rozsudky, že tady existují nějaké protiprávní exekuce, nějaké netransparentní rozhodčí doložky, tak pokud já budu exekutor a budu mít u sebe případ, který tady tomu odpovídá, tak já bych se asi sám měl obrátit na soud, pokud bych byl spravedlivý, jednal bych podle práva, vyvažoval bych ty zájmy jak toho povinného, tak toho věřitele, tak bych sám podal podnět k soudu - já tady mám protiprávní exekuci, musí se to zastavit. Ale k tomu ti exekutoři nyní motivováni nejsou a samozřejmě takový exekutor, který by byl takto v uvozovkách měkký na toho povinného, tak by třeba pak měl problém na tom trhu obstát. A co se týče toho, co tady říkal pan Nacher, tak já tady dávám možnost, jak on do toho jako zákonodárce může zasáhnout. Může do toho právě zasáhnout třeba tak, že bude hlasovat pro můj pozměňovací návrh, který aspoň těm soudům, které to chtějí intenzivně řešit, tak jim to prostě trošičku usnadní. To je vše.
Nyní vystoupí pan poslanec Jan Farský a připraví se pan poslanec Marek Výborný. Tak prosím, máte slovo.
Pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych chtěl tady z toho místa poděkovat paní profesorce Válkové za to, že vyslovila podporu pozměňovacímu návrhu, který je pod písmenem J1, a ten dává ten smysl, že pokud tento zákon schválíme, tak budou zastavovány ty marné exekuce, ty, které jsou pět, deset let staré a prostě se stejně z nich nic nevymáhá, jenom všechny zatěžují od zaměstnavatelů přes exekutory až po celou společnost, takže prostě budou zastaveny o tři roky dříve. Chtěl bych poděkovat za to, že paní profesorka tomuto vyslovila podporu, a doufám, že tento návrh tak získá i vaši podporu. Zmíním ještě jeden, který si myslím, že je důležitý, protože je opět výhodný pro všechny, a to je ta J2. Ona totiž říká - ona motivuje k tomu, aby lidé v exekuci pracovali. To je rozdíl oproti vládnímu návrhu, který je vlastně motivuje k tomu, aby se na tři roky umístili do šedé zóny, nepracovali, nespláceli žádné dluhy, neodváděli nic svým věřitelům, neplnili svoje povinnosti, a pak by se mohli dostat k tomu, že jim budou nějaké exekuce jako marné zrušeny. Tak já bych chtěl požádat, aby o tyto dva racionální, ekonomicky, sociálně a všestranně výhodné návrhy, abyste jim tu pozornost věnovali, a pokud nejsem dostatečnou autoritou já, tak aby tou autoritou pro vás mohla být paní profesorka Válková, které děkuji za podporu.
Nyní vystoupí zatím jako poslední přihlášený pan poslanec Marek Výborný. Tak prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, vážená paní ministryně, pane ministře, kolegyně, kolegové, já jsem pečlivě poslouchal, ač jsem měl mnohokrát svrbění se přihlásit s faktickou poznámkou, tak jsem si chtěl zachovat svoji roli zpravodaje. Ale rád bych se teď na závěr ještě v rozpravě k některým věcem vrátil a bude to velmi stručné, protože jsem rád, že se dnes dostaneme k hlasování o tomto důležitém tisku a pošleme ho do horní komory Parlamentu. Děkuji za debatu, děkuji za všechny názory, které tady zazněly, protože ta debata si myslím, že částečně byla určitě i odborná. Chci říci naprosto jasně, nikdo z nás tady v příštích minutách nebude hlasovat o tom, jestli se dluhy mají platit, nebo nemají platit, to skutečně tak není. Myslím, že všichni se podepíšeme pod to, co říkal ctěný kolega Marek Benda, prostě platí jasná premisa: dluhy se mají platit. To je jasné slovo i vůči veřejnosti. Nicméně to, o čem tady dnes vedeme debatu a o čem budeme hlasovat, jsou věci trochu jiné a já chci říci za sebe, svět prostě není černobílý. Zaznívaly tady hlasy, které se bily za pozici a práva věřitelů, a to ve smyslu toho, že věřitel samozřejmě má právo vydobýt svůj dluh, a pokud možno ještě maximum nebo úplně celou jistinu a všechno příslušenství a penále a úroky a pokuty a tak dále a tak dále. Na druhé straně tady zaznívaly samozřejmě hlasy, které věřitele vnímají spíše pohledem skrz prsty anebo přímo jako ty věřitele, kteří se dostali do historie různými šmejdskými praktikami, a dlužník je oběť, kterou musíme za každou cenu zachránit a pomoci jí na úkor těch věřitelů. A já za sebe říkám, že ani jeden ten extrém, ani ten prověřitelský, ani ten prodlužnický, není správný. Podle mého názoru, tak jako svět není černobílý a není tady jenom Losna, jenom Mažňák, ten svět je takový, že bychom vždycky měli hledat vyvážené řešení, abychom pomohli těm, kteří zodpovědně svůj dluh skutečně chtějí řešit a možná se do něj dostali svojí naivitou, hloupostí, nezodpovědností, ale mají zájem se neocitnout v dluhové spirále, která je dostane nadosmrti do problému, který nikdy nevyřeší. A to je přece cílem všech těch věcí, o kterých tady budeme hlasovat. A na straně druhé nikdy nesmíme zapomínat na to, že věřitelé - a teď je jedno, jestli to je dobrovolný, nebo nedobrovolný věřitel - také mají určitá práva, a pokud jim tato práva budou pošlapána, tak je to špatně. Je potřeba vždy hledat vyvážené řešení. A jenom znovu zopakuji to, co jsem říkal ve středu. Budeme hlasovat o bodech, kde řešíme minulost, to, co si vlečeme z minulosti. A já jsem rád, že dneska jsem si přečetl v médiích podporu pana premiéra mnohým návrhům, pod kterými jsem podepsán buď sám, nebo s kolegou Patrikem Nacherem, a když tady je opakovaně poukazováno na kolegy z poslaneckého klubu ODS - on se z toho stal takový nějaký moderní tady zvyk, že je potřeba na ně vždycky ukázat, když se mluví o exekucích - tak je potřeba říci, že spoustu změn, které se týkají minulosti, ale i budoucnosti, kolegové z ODS podpořili už při jednání ústavně-právního výboru a podpoří je teď tady při hlasování, protože jsme ty věci samozřejmě koordinovali v rámci koalice SPOLU. A jsem rád, že podporu má třeba i princip "milostivého léta". Jenom chci zdůraznit, je to podaná ruka ze strany státu, potažmo nás zákonodárců, ale i tak to není odpuštění dluhu. Je to povinnost každého jednoho dlužníka celý dluh, celou jistinu zaplatit. V případě, že se jedná o soukromoprávní vztah, tak potom samozřejmě ještě jednou tolik. [[(12.30 hodin)]] Takže tady nikdo nemůže říkat: Vy jste schválili něco, což znamená, že se dluhy nebudou platit. Není to tak, není to pravda. Je to jednorázová záležitost, není to nic, co by tady mělo platit za rok. Všimněte si, že mluvíme o jednotném čase, v singuláru o "milostivém létu", jednom, nikoliv o "milostivých letech". A potom je druhá věc a to je budoucnost. Máme tady řadu návrhů, a je to dobře, kterými máme vytvořit, možná trochu překolíkovat, prostor pro exekuční řízení, pro vymáhání dluhů do budoucna. Jsem přesvědčen o tom, že po letech je k tomu také určitě důvod a je správné, že se tímto zabýváme. Je to otázka nejenom humanizace, třeba mobiliárních exekucí, která je zde předložena, a některých dalších jednotlivých návrhů, jako jsou prvky elektronizace, protože i to výrazným způsobem zjednoduší a zrychlí celý proces, ale pak jsou to ty systémové věci, které se týkají tady znovu opakované a zmiňované teritoriality, která, ano, je svým způsobem nějakým vnitřním soubojem mezi exekutory. A já nevidím důvod, proč bych tady měl hájit zájmy pěti, deseti největších exekučních úřadů nebo naopak zájmy zbytku těch malých úřadů. Jsem přesvědčen, že i v tomto bychom měli hledat vyvážené prostředí a zároveň pomoci vytvořit to prostředí do budoucna. Schválením teritoriality se zítra vůbec nic nezmění. Ten proces bude samozřejmě s nějakým odkladem a poté bude připraven tak, aby tady existovala pravidla pro férové exekuce. Proto přicházím v rámci té vyváženosti, o které tady od začátku hovořím, s návrhem spotřebitelské teritoriality, který kombinuje obojí. Kombinuje ponechání práva věřiteli vybrat si svého exekutora v případě, že se vymáhá po podnikající osobě, tam je to často náročnější a není důvod, proč toto právo věřiteli upírat. Stejně tak je ponechána svobodná volba jednoho exekučního úřadu pro malé obce a pro nedobrovolné věřitele, jako jsou bytová družstva nebo společenství vlastníků bytových jednotek. Tam je to přece naprosto oprávněné. Jsou to často nedobrovolní věřitelé, kteří nemohou za to, že někdo z nájemníků například neplatí, a je dobře, když si budou moci vybrat úřad, který jim pomůže s vymožením dluhu zpět. Ale zároveň zachováváme princip, který má systém zjednodušit, zpřehlednit, mimochodem také odbřemenit soudy, to je také důležitý aspekt a zároveň zabrání bohužel poměrně častým excesům ze strany některých exekutorů, a zdaleka ne všech. Já tady v žádném případě nechci házet všechny do jednoho pytle, ale známe to nejenom z mediálního prostoru, i na mě se obrací mnoho lidí s ukázkovými příklady, kdy se v rámci vymáhání dluhu skutečně ti aktéři pohybují na hraně nebo možná za hranou zákona. A pokud zde zavedeme princip jeden dlužník - jeden exekutor právě u zbytku vymáhání dluhů v rámci rozšířené spotřebitelské teritoriality, tak si myslím, že i tento proces dokážeme vhodným způsobem kultivovat k tomu, abychom zde přijali dramatickou změnu nejenom do minula, ale i do budoucna. A poslední věc, kterou chci zmínit, on to říkal Pavel Blažek, myslím Marek Benda taky: to zásadní je, aby tam, kde to dává smysl, lidé nezůstávali v exekuci, ale přešli do procesu oddlužení, protože nemá vůbec žádný smysl, aby tady byl člověk, který má deset, patnáct exekucí. Ten má být právě v procesu oddlužení, to je to beneficium, to je ta podaná ruka, kdy po tom čase, ať už to jsou tři roky, v některých případech pět let, mohl začít nový život nikoliv v šedé zóně, ale v té zóně, která je samozřejmě výhodná pro stát, protože dotyčný potom bude platit daně, odvádět odvody a tak dále. Dámy a pánové, tolik mé shrnutí a dovolte mi na závěr se přihlásit v rámci třetího čtení k pozměňovacímu návrhu, který jako zpravodaj po dohodě i s paní ministryní předkládám podle § 95 jednacího řádu Sněmovny a který se týká účinnosti. To je ta možnost, kdy ve třetím čtení je možné načíst úpravu návrhu zákona. Jedná se o reakci na různé pozměňovací návrhy, které byly ve druhém čtení načteny. Ten pozměňovací návrh je v systému uveden pod sněmovním dokumentem 8181. Abyste věděli, o čem budeme na začátku v rámci těch legislativně technických úprav hlasovat, tak v zásadě je tímto návrhem převzat pozměňovací návrh B6, to znamená účinnost zákona bude od 1. ledna 2022, a to s těmito výjimkami: v případě, že by byla schválena nějaká forma místní příslušnosti, tedy teritoriality, to jsou tedy návrhy B1, B2 nebo E7, pokud tedy K5 bude stažen, tak v tom případě tyto dotčené změny budou mít odloženou účinnost o 18 měsíců čili nabudou účinnosti prvním dnem 18. kalendářního měsíce následujícího po jeho vyhlášení. Dále se v té úpravě dotýkáme § 43 písm. a) odst. 4. Zde se jedná o návrh, cituji doslova, "doplnění pověření soudního exekutora k vedení exekuce o údaj o označení povinnosti, která má být exekucí vymožena". Je to část původního sněmovního tisku 545. Dotýká se soudní praxe. Tam je navrhována účinnost prvním dnem 12. kalendářního měsíce následujícího po jejím vyhlášení. Dále o 18 měsíců by byla odložena účinnost dopadu pozměňovacího návrhu pod písmenem J3 kolegy Jana Farského, který s tím je také seznámen, a týká se převedení centrální evidence exekucí z Exekutorské komory na Ministerstvo spravedlnosti. Pokud by tento pozměňovací návrh byl schválen, bude mít také účinnost posunutou o 18 měsíců. A samozřejmě návrhy pod písmeny A.X A10 a B4, to je ono "milostivé léto". Tam je navržena účinnost 90 dnů po vyhlášení zákona tak, abychom se dostali k jednorázovému efektu tři plus tři měsíce. Tolik tedy mé legislativní přihlášení se k návrhu 8181. Dle jednacího řádu budeme hlasovat toto v prvním pořadí. Děkuji za pozornost.
Já se rozhlédnu po sále, zdali se ještě někdo hlásí do obecné rozpravy. Nikoho nevidím, takže rozpravu končím. Táži se, zdali je zájem závěrečná slova? Navrhovatelka? Zpravodaj? Máte zájem, takže paní ministryně má zájem vystoupit. Prosím.
Děkuji za slovo. Já už nechci tady [[dlouze]] hovořit, myslím, že už jsme z toho všichni unavení, a zájem je, aby zákon byl přijat v nějaké smysluplné podobě, na které se, věřím, jistě dohodnete, a prospěje tedy k polidštění exekucí v České republice. Ale chci [[se vyjádřit]] k návrhu pana poslance Výborného na odklad účinnosti - s tím návrhem stoprocentně souhlasím, takže děkuji.
[[Gong.]] Přikročíme k hlasování o pozměňovacích návrzích. Prosím zpravodaje garančního výboru, aby nás seznámil s procedurou hlasování, poté přednášel jednotlivé pozměňovací návrhy a před hlasováním k nim sdělil stanovisko.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, nebude to úplně jednoduché, tak poprosím o vaši pozornost. Nejprve bych, tedy předtím, než si schválíme hlasovací proceduru, vás s ní seznámil. Byla vám dána k dispozici pod číslem sněmovního dokumentu 545/9 jako usnesení garančního výboru ze dne 17. března 2021. Já budu potom u jednotlivých hlasování vždy stručně uvádět, o jaký věcný obsah daného pozměňovacího návrhu, o kterém budeme hlasovat, se jedná, abyste měli přehled, aby to nebyla jenom poněkud anonymní čísla. Čili teď bych si dovolil pouze tak, abychom měli o čem hlasovat, představit návrh z ústavně-právního výboru. Ten odhlasujeme a poté budu jednotlivé návrhy uvádět včetně stanoviska ústavně-právního výboru. Jako první bod bychom hlasovali legislativně-technické úpravy podle § 95 odst. 2, to je ta účinnost, o které jsem se před chvílí zmiňoval. [[(12.40 hodin)]] Dále budeme hlasovat tři systémové pozměňovací návrhy té takzvané teritoriality, a to od té nejširší směrem dolů. Nejprve tedy návrh kolegy Lukáše Koláříka a dalších - s dovolením budu vždycky říkat jenom první jméno, to je návrh pod písmenem E7, čistá krajská místní příslušnost. Následně o návrhu pod písmenem B2, spotřebitelská čistá teritorialita, poslance Marka Výborného. A následně, nebude-li přijat, vždycky to tak platí, to znamená, nebude-li přijat E7, stávají se nehlasovatelnými následné verze. Budeme hlasovat o spotřebitelské teritorialitě rozšířené o nedobrovolné svazky věřitelů pod písmenem B1, opět návrh Marka Výborného. Následně vypadává 5. hlasování, pokud na začátku, ještě předtím, než začneme hlasovat, předpokládám, pane místopředsedo, když vyslovíme souhlas se zpětvzetím návrhu K5 Dominika Feriho, tak jak to tady přednesl v rozpravě, to je ta nepravá teritorialita, tak toto hlasování bude přeskočeno. A budeme pokračovat návrhy pod písmeny I1, I2, I4, I6 až I19 kolegyně Heleny Válkové. 7. hlasování pod písmeny I3, I5, opět kolegyně Heleny Válkové. Jako 8. hlasování návrh pod písmenem B5 Marka Výborného. Následně jako 9. písmeno J.1.1 a návrh J.1.2 kolegy Jana Farského.
Prosím vás, pane zpravodaji, já se jenom zeptám, protože ono je to celkem dlouhé. Je třeba tu proceduru číst, nebo ji máte před sebou v papíru? Já se zeptám spíš do sálu. Protože by to tady pan zpravodaj musel číst, je to 49 bodů. Ptám se, jestli je někdo, kdo chce, abychom to přečetli celé.
Já registruji, pane místopředsedo, nerad vám vstupuji do vašeho slova řídícího. Nicméně kolegyně Táňa Malá ukazuje, že by ráda, abych to přečetl.
Tak v tom případě ano, takže prosím.
Čili můžeme pokračovat? [[Předsedající souhlasí.]] Děkuji. Jako 10. hlasování bude hlasování o návrhu J2 kolegy Jana Farského. Následně 11. hlasování, písmeno F2.5 a F3.2 kolegy Tomáše Kohoutka. 12. hlasování, písmeno G3, G12 kolegy Patrika Nachera a dalších. 13. hlasování pod písmeny G1, G2, G4 až G11, G13 a G16, opět kolegy Patrika Nachera. Jako 14. hlasování je pozměňovací návrh B3 Marka Výborného. 15. hlasování, pozměňovací návrh pod písmenem G14 a G15 kolegy Patrika Nachera. Jako 16. hlasování pozměňovací návrh C18 kolegyně Zuzany Ožanové. Dále 17. hlasování, pozměňovací návrh F1.2 kolegy Tomáše Kohoutka. 18. hlasování, pozměňovací návrh C1 kolegyně Zuzany Ožanové. 19. hlasování, pozměňovací návrhy pod číslem C3 a C22 kolegyně Zuzany Ožanové. 20. hlasování budou pozměňovací návrhy C2, dále C4 až C21 a C23, opět kolegyně Zuzany Ožanové. Následně přijde na řadu pozměňovací návrh pod písmenem B7 Marka Výborného. Jako 22. hlasování budeme hlasovat o návrhu pod písmenem D kolegy Františka Navrkala. Následně přijde na řadu pozměňovací návrh E6 Lukáše Koláříka jako 23. hlasování. V pořadí 24. hlasování podrobí rozhodnutí o pozměňovacím návrhu pod písmenem B4 Marka Výborného. 25. hlasování, pozměňovací návrh E1 Lukáše Koláříka. Jako 26. v pořadí bude pozměňovací návrh E2, podaný opět kolegou Lukášem Koláříkem. 27. hlasování, pozměňovací návrh E3, opět kolegy Lukáše Koláříka. Následně E4, v uvozovkách ze stejné stáje, tedy od kolegy Lukáše Koláříka, 28. hlasování. 29. hlasování, písmeno E5, opět kolegy Lukáše Koláříka. A 30. hlasování bude o návrhu E8, opět kolegy Lukáše Koláříka. To, že jsou to samostatná hlasování, je odůvodněno tím, že jsou to věcně odlišné pozměňovací návrhy. 31. v pořadí bude o pozměňovacím návrhu pod písmenem H kolegyně Kateřiny Valachové. Tady se tedy omlouvám, protože opět na začátku tak, jako podrobíme hlasování o zpětvzetí návrh K5 kolegy Feriho, tak stejně tak zde v obecné rozpravě ve třetím čtení kolegyně Kateřina Valachová požádala o zpětvzetí tohoto návrhu, čili pravděpodobně nebude hlasován, s tím se vypořádáme ještě před začátkem hlasování. 32. v pořadí bude pozměňovací návrh J3 kolegy Jana Farského. Stejně tak 33. hlasování o pozměňovacím návrhu J4, opět kolega Jan Farský. A do třetice 34. hlasování pod písmenem J5, opět z dílny poslance Jana Farského. 35. hlasování potom bude o písmenu K1, pozměňovací návrh kolegy Dominika Feriho. V 36. hlasování bude podroben rozhodnutí pozměňovací návrh pod písmenem K2, opět z dílny kolegy Dominika Feriho. Stejně tak jako 37. hlasování, kde to je pozměňovací návrh písmeno K3. 38. hlasování, to už bude pozměňovací návrh kolegy Tomáše Kohoutka pod písmenem F2.1. 39. F2.3, opět kolega Tomáš Kohoutek. 40. hlasování pod písmeny F2.2, F2.4, opět kolega Tomáš Kohoutek. 41. hlasování pod písmenem F2.6, opět kolega Tomáš Kohoutek. 42. hlasování to budou písmena F2.7, F2.8, F2.9 a F2.10, opět kolega Tomáš Kohoutek. 43. hlasování v pořadí by mělo být hlasování o pozměňovacím návrhu F2.11, opět kolegy Tomáše Kohoutka. 44. hlasování F3.1, opět kolega Tomáš Kohoutek. Stejně jako 45. hlasování písmeno F4.1, F4.3, opět poslanec Tomáš Kohoutek. 46. hlasování, už se blížíme ke konci, kolega Tomáš Kohoutek, písmeno F4.2. 47. hlasování, pozměňovací návrh B6 Marka Výborného, je to účinnost zákona, pokud předpokládám, jak řekla i paní ministryně doporučující stanovisko k tomu legislativně technickému, tak tento návrh se stává poté nehlasovatelný. 48. hlasování bude hlasování o pozměňovacím návrhu komplexním, který vzešel z ústavně-právního výboru pod písmenem A, ten už známý sněmovní dokument 7155. Tím hlasováním formálně ve třetím čtení musíme potvrdit to, co si Sněmovna už odhlasovala v průběhu druhého čtení. A na závěr potom samozřejmě přijde na řadu hlasování o návrhu zákona jako celku. Abych vás trošičku uklidnil, tak řada hlasování se vzájemně vylučuje, čili ve finále jich nebude pravděpodobně 49, protože některé návrhy se stanou nehlasovatelnými, pokud jiné projdou, a podobně.
Budeme tedy hlasovat o návrhu procedury tak, jak ji přednesl pan zpravodaj. Ještě zagonguji, ale myslím, že už tady všichni jsme, už jsem gongoval. Takže zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 105, přihlášeno 106 poslanců, pro 102, proti žádný. Návrh byl přijat. Takže já tedy prosím zpravodaje garančního výboru, aby nám přednášel jednotlivé pozměňovací návrhy, před hlasováním k nim sdělil stanovisko, stejně jako paní ministryně nám také bude sdělovat stanovisko. Tak prosím.
Děkuji vám, pane místopředsedo. Nejprve se musíme vypořádat s třemi návrhy, které byly vzaty zpět. Na jeden jsem zapomněl, to se omlouvám, je to zpětvzetí návrhu pod písmenem A4, které je součástí usnesení ústavně-právního výboru číslo 545/9, a je to ta část, která se týkala chráněného účtu. Bereme zpět něco, co jsme jako Sněmovna už schválili, tuším tři měsíce, dva měsíce nazpět. Tak poprosím tedy první hlasování, zpětvzetí formálně pozměňovacího návrhu A4, chráněný účet.
Paní ministryně, stanovisko ministra? [[Souhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 106, přihlášeno 104 poslanců, pro 103, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní bychom hlasovali o zpětvzetí pozměňovacího návrhu pod písmenem K5, nepravá teritorialita, kolegy Dominika Feriho, tak jak o to požádal v obecné rozpravě.
Stanovisko ministra? [[Souhlasím.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 107, přihlášeno 104 poslanců, pro 102, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji a do třetice budeme hlasovat o zpětvzetí pozměňovacího návrhu, který byl uveden pod písmenem H, kolegyně Kateřiny Valachové, kterým se upravovaly věci ohledně výše penále na pojistném na sociálním zabezpečení. Kolegyně Valachová požádala o zpětvzetí tohoto návrhu v obecné rozpravě.
Stanovisko ministra? [[Souhlasím.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 108, přihlášeno 104 poslanců, pro 103, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Vážené kolegyně, vážení kolegové, ještě jednu informaci bych vám rád sdělil. Na základě i rozpravy na ústavně-právním výboru, na základě konzultace s paní ministryní vám chci oznámit, že v případě, že bude schválen pozměňovací návrh E7 nebo B2 nebo B1, to jsou ony teritoriality, tak jako zpravodaj budu navrhovat přerušení třetího čtení, z čistě legislativních důvodu bude potřeba, abychom prošli ostatní pozměňovací návrhy, zjistili kolize a hlasování může pokračovat příští týden v rámci jednání pléna Poslanecké sněmovny. Tak považuji za férové a seriózní vás s tímto také seznámit.
Takže nás seznamte tedy s těmi body, o kterých budeme hlasovat teď.
Nyní jako první hlasování hlasujeme o sněmovním dokumentu 8181, který byl načten podle § 95 odst. 2 zákona o jednacím řádu v rámci legislativně technických úprav ve třetím čtení a týká se účinnosti zákona.
Stanovisko ministra? [[Souhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 109, přihlášeno 104 poslanců, pro 103, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem E7 Lukáše Koláříka a dalších, zavedení krajské místní příslušnosti exekutorů, ona čistá teritorialita.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Já zahajuji...
Já si dovolím ještě přednášet stanoviska ústavně-právního výboru, doposud to...
Dobře, ano. Já ukončuji hlasování (110). Prosím, ano.
Děkuji, pane místopředsedo. U té účinnosti si myslím, že to nebylo podstatné, ani jsme ho neměnili. Tady je stanovisko ústavně-právního výboru nedoporučující.
A stanovisko ministra, nesouhlas... [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 111, přihlášeno 103 poslanců, pro 39, proti 24. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem B2 Marka Výborného. Jedná se o návrh spotřebitelské teritoriality, v tomto prvním případě bez rozšíření o nedobrovolné svazky osob na straně věřitelů. [[Předsedající: Stanovisko výboru?]] Stanovisko výboru je nedoporučující.
Nyní stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 112, přihlášeno 103 poslanců, pro 43, proti 11. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Další hlasování bude o pozměňovacím návrhu pod písmenem B1, opět od mé osoby, tedy Marka Výborného, spotřebitelská teritorialita rozšířená o nedobrovolné svazky osob, jako jsou malé obce, bytová družstva, společenství vlastníků jednotek. Stanovisko výboru je nedoporučující.
Paní ministryně? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 113, přihlášeno 102 poslanců, pro 44, proti 7. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Můžeme tedy pokračovat. Pozměňovací návrh K5 byl stažen, a jdeme tedy hlasovat o pozměňovacích návrzích kolegyně Heleny Válkové pod písmeny I1, I2, I4, I6 až I9. Týkají se záloh na náklady exekuce a zastavování exekucí. Jde o navazující změnu na zrušení povinných záloh, ale například i o návrh výslovně stanovit povinnost oprávněného hradit náklady exekuce při zastavování exekuce při například nemajetnosti povinného a další. Stanovisko výboru je nedoporučující.
Paní ministryně? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 114, přihlášeno 104 poslanců, pro 1, proti 46. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Dále zde máme hlasování o pozměňovacích návrzích pod písmeny I3 a I5 kolegyně Heleny Válkové. Opět se to týká záloh na náklady exekuce a zastavování exekucí. Pozměňovací návrh požaduje zálohu, i když není nalezen žádný majetek. Stanovisko výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 115, přihlášeno 104 poslanců, pro 1, proti 53. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem B5 Marka Výborného. Je to úprava zastavování marných bagatelních exekucí. Týká se to pozměňovacího návrhu potom kolegy Patrika Nachera, Marka Výborného a dalších. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Neutrální.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 116, přihlášeno 104 poslanců, pro 99, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem J1.1 a J1.2 kolegy Jana Farského. Jedná se o ono zastavování zjevně nevymahatelných exekucí s částečně zpětnou účinností. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 117, přihlášeno 104 poslanců, pro 34, proti 16. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacího návrhu pod písmenem J2 kolegy Jana Farského. Týká se to racionalizace zastavování exekucí. Tento pozměňovací návrh upravuje překážku pro zastavení exekuce v případě, že je zjištěn nebo zajištěn majetek postačující na krytí nákladů alespoň exekuce první v pořadí. Nově by se tato překážka pro zastavení exekuce týkala pouze majetku nemovitého. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 118, přihlášeno 104 poslanců, pro 30, proti 6. Návrh byl zamítnut. K hlasování pan poslanec Jan Farský.
Děkuji. Já bych jenom pro záznam chtěl říct, že při hlasování 111 jsem hlasoval pro, ale na sjetině mám zdržel se. Nezpochybňuji hlasování, jenom pro stenozáznam uvádím, jak to bylo. Děkuji.
Dobře. Tak prosím, pane zpravodaji.
Děkuji. Nyní se posuneme dál k hlasování o pozměňovacím návrhu pod písmenem F2.5 a F3.2 kolegy Tomáše Kohoutka. Týká se to omezení zastavování exekucí. Pozměňovací návrh limituje proces zastavování exekucí. Základní doba pro test bezvýsledného vymáhání se posunuje na šest let, následně tři a opět tři roky. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 119, přihlášeno 104 poslanců, pro 62, proti 21. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem G3 a G12 kolegy Patrika Nachera, mě osobně a dalších. Týká se to nahrávání hovorů exekutory čili povinnost nahrávání všech telefonátů ohledně exekučního řízení a evidování záznamů v exekučním spisu. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Souhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 120, přihlášeno 104 poslanců, pro 100, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o částech pod písmenem G, G1, G2, G4 až G11, G13 a G16 kolegy Patrika Nachera, Marka Výborného a dalších, omezení mobiliárních exekucí v situacích hodných zřetele, tžak jak zde bylo popsáno i v rozpravě. Stanovisko ústavně-právního výboru nebylo přijato čili bez stanoviska.
Paní ministryně? [[Neutrální stanovisko.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 121, přihlášeno 104 poslanců, pro 91, proti 1. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem B3, uvádění celkové vymáhané povinnosti v centrální evidenci exekucí. Oproti současnosti, kdy se zaznamenává pouze jistina, tak by se zaznamenala celková vymáhaná částka. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Neutrální.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 122, přihlášeno 104 poslanců, pro 102, proti žádný. Návrh byl přijat.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem G14 a G15 kolegy Patrika Nachera, Marka Výborného a dalších. Jedná se o zápis o vedení exekuce movitých věcí do centrální evidence exekucí a současně o výmaz údajů z evidence po provedení exekuce movitých věcí. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Neutrální.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 123, přihlášeno 104 poslanců, pro 100, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem C18 kolegyně Zuzany Ožanové. Ten se týká zápisu do centrální evidence exekucí, jednak zakotvení povinnosti aktualizovat údaje o výši vymáhaného peněžitého plnění vždy k 31. prosinci a pravidlo o poskytování údajů o oprávněném z centrální evidence exekucí. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Souhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 124, přihlášeno 104 poslanců, pro 101, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem F1.2 kolegy Tomáše Kohoutka, kterým se vypouští povinné zálohy na náklady exekuce. Fakticky se tím zachovává současný stav. Stanovisko ústavně-právního výboru nebylo přijato čili bez stanoviska.
Stanovisko ministra? [[Souhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 125, přihlášeno 104 poslanců, pro 55, proti 31. Návrh byl přijat Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem C1 kolegyně Zuzany Ožanové. Jedná se o zrušení opatření v té původní verzi, která byla navázána ještě na koncentraci řízení. Dotýká se to toho, co bylo přijato na ústavně-právním výboru. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Souhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 126, přihlášeno 104 poslanců, pro 99, proti žádný. Návrh byl přijat.
Děkuji. Pozměňovací návrhy C3 a C22 kolegyně Zuzany Ožanové se staly nehlasovatelnými, protože jsme před chvílí schválili pozměňovací návrh F1.2 kolegy Tomáše Kohoutka. Budeme tedy hlasovat o pozměňovacích návrzích pod písmenem C2, C4 až C21 a C23 kolegyně Zuzany Ožanové. Opět jde o legislativně technické změny související s vypuštěním koncentrace řízení a některé opravy legislativně technických chyb. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Souhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 127, přihlášeno 104 poslanců, pro 103, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem B7 Marka Výborného. Jedná se o nárok povinného na vydání elektronického spisu a informace o vymoženém plnění na vyžádání a pouze poprvé. Podruhé a v dalších případech už by to bylo zpoplatněno. Stanovisko ústavně-právního výboru nebylo přijato, bez stanoviska.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 128, přihlášeno 104 poslanců, pro 68, proti žádný. Návrh byl přijat.
Děkuji. Pozměňovací návrh kolegy Františka Navrkala pod písmenem D se tudíž stává nehlasovatelným a můžeme ho přeskočit. Přejdeme tedy k návrhu kolegy Lukáše Koláříka pod písmenem E6. Ten se týká snížení náhrady exekutorům u ukončování bagatelních exekucí, pokud jsou od jednoho povinného u jednoho exekutora. Budeme hlasovat prosím ve dvou variantách. Nejprve ve variantě 1, kdy se odměna omezuje na tři vedené exekuce, a následně ve variantě 2, kde se omezuje na pět. Samozřejmě v případě, že projde varianta 1, varianta 2 se stává nehlasovatelnou. Stanovisko ústavně-právního výboru k variantě 1, čili omezit na tři exekuce, je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 129, přihlášeno 104 poslanců, pro 30, proti žádný. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Nyní budeme hlasovat o variantě 2. Ještě vám dlužím informaci, že v původním návrhu mém a kolegy Patrika Nachera je 10 exekucí. Nyní hlasujeme o variantě 2, čili že náhrady budou za pět exekučních řízení, dále už to bude bez náhrady. Stanovisko ústavně-právního výboru v tomto případě je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Souhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 130, přihlášeno 104 poslanců, pro 102, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem B4 kolegy Marka Výborného, pardon, to jsem já. [[Smích v sále.]] Milostivé léto. Ukončení dříve zahájených exekucí vůči soukromoprávním oprávněným. Stanovisko ústavně-právního výboru nebylo přijato čili bez stanoviska.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 131, přihlášeno 104 poslanců, pro 37, proti 3. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Nyní je na řadě pozměňovací návrh pod písmenem E1 kolegy Lukáše Koláříka, takzvaná open data čili povinné zveřejňování základních informací o exekucích v centrální evidenci, každé tři měsíce aktualizované exekutorskou komorou. Stanovisko ústavně-právního výboru nebylo přijato.
Stanovisko ministra? [[Neutrální.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 132, přihlášeno 104 poslanců, pro 80, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme pokračovat u pozměňovacího návrhu E2 kolegy Lukáše Koláříka. Jedná se o racionalizaci vymáhání výživného. Vymáhání budoucího výživného, které je v současné době možné až do výše pětinásobku ročního výživného, se mění na čtvrtinu ročního výživného. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 133, přihlášeno 104 poslanců, pro 11, proti 45. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Budeme pokračovat pozměňovacím návrhem E3 kolegy Lukáše Koláříka. Ten reaguje tímto návrhem na zmírnění dopadů pandemie COVID-19 ve smyslu tom, že polovina odměn příslušníků Integrovaného záchranného systému, které byly uděleny v souvislosti s nasazením v době pandemie, bude v exekuci nepostižitelná. Stanovisko ústavně-právního výboru nebylo přijato čili bez stanoviska.
Stanovisko ministra?
Věcně souhlasím, ale legislativně špatně napsané, takže nesouhlas.
Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 134, přihlášeno 104 poslanců, pro 78, proti žádný. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Požádáme o součinnost Senát a případnou úpravu, že, paní ministryně? [[Ministryně: To bychom měli.]] Teď máme pozměňovací návrh pod písmenem E4 kolegy Lukáše Koláříka. Týká se nepostižitelnosti příplatku k důchodu, to znamená mezi pohledávky nepodléhající výkonu rozhodnutí se nově doplňuje příplatek k důchodu ke zmírnění některých křivd způsobených komunistickým režimem, případně účastníkům odboje za vznik a osvobození Československa a některých pozůstalých po nich. Stanovisko ústavně-právního výboru nebylo přijato, bez stanoviska.
Stanovisko ministra? [[Souhlasím.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 135, přihlášeno 104 poslanců, pro 94, proti žádný. Návrh byl přijat Prosím.
Děkuji. Nyní zde máme pozměňovací návrh pod písmenem E5 kolegy Lukáše Koláříka, kterým se zavádí soudní poplatek při zahájení exekuce. Soudní poplatek při zahájení exekučního řízení je navrhován ve výši 250 Kč. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 136, přihlášeno 104 poslanců, pro 21, proti 17. Návrh byl zamítnut Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem E8 kolegy Lukáše Koláříka, kterým se navrhuje snížení exekučních odměn. Odměny exekutorů by se snížily v základní sazbě z 15 na 10 % u vymáhaného plnění do 50 milionů, u plnění do 250 milionů na 5 % a u vyššího plnění na 1 % vymožené částky. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 137, přihlášeno 104 poslanců, pro 39, proti žádný. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Pozměňovací návrh Kateřiny Valachové pod písmenem H byl stažen, posuneme se tedy k pozměňovacímu návrhu pod písmenem J3 kolegy Jana Farského. On navrhuje tímto návrhem přenesení vedení provozu a správy centrální evidence exekucí z Exekutorské komory na Ministerstvo spravedlnosti. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Absolutně nedoporučující.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 138, přihlášeno 104 poslanců, pro 28, proti 53. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem J4 kolegy Jana Farského, kterým navrhuje, aby při pořízení soupisu u mobiliární exekuce v případě nepřítomnosti dlužníka museli s exekutorem vždy být součástí i zástupci Policie České republiky. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 139, přihlášeno 104 poslanců, pro 29, proti 43. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Nyní zde máme pozměňovací návrh pod písmenem J5 kolegy Jana Farského, kterým se dává možnost zastavit výkon rozhodnutí po provedení dražby. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 140, přihlášeno 104 poslanců, pro 36, proti 27. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem K1 kolegy Dominika Feriho. Ten se týká rozhodnutí ve věci bez nařízení jednání jen s výslovným souhlasem účastníků. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 141, přihlášeno 104 poslanců, pro 15, proti 26. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. A nyní zde máme pozměňovací návrh pod písmenem K2 kolegy Dominika Feriho, kterým se odstraňuje už v rozpravě zmiňovaná dvojkolejnost čili to, že v některých případech je možnost využít soudní výkon rozhodnutí místo soudního exekutora. Návrh tedy ponechává na soudech jen agendu vykonávací. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 142, přihlášeno 104 poslanců, pro 22, proti 37. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji a nyní zde máme pozměňovací návrh pod písmenem K3 kolegy Dominika Feriho, který vede ke zřízení centrální úřední desky a zefektivnění doručování. Stanovisko ústavně-právního výboru je nedoporučující.
Stanovisko ministra? [[Nadbytečné. Nesouhlasím.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 143, přihlášeno 104 poslanců, pro 31, proti 10. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Pane místopředsedo, jenom bych rád poznamenal, s veškerou úctou a respektem si myslím, paní ministryně, že bychom neměli v této části už komentovat nadbytečnost nebo cokoliv dalšího, ale říkat stanovisko. Děkuji. Budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem F2.1 kolegy Tomáše Kohoutka - zavedení práva odepřít provedení úkonu v případě nesložení zálohy. Aktuální znění novely exekučního řádu toto právo vypouští, pozměňovací návrh kolegy Kohoutka vlastně chce zachovat status quo. Stanovisko ústavně-právního výboru nebylo přijato čili bez stanoviska.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 144, přihlášeno 104 poslanců, pro 49, proti 23. Návrh byl zamítnut. Prosím.
Děkuji. Pozměňovací návrh pod písmenem F2.3 kolegy Tomáše Kohoutka je nehlasovatelný, protože jsme přijali pozměňovací návrh kolegyně Ožanové C14, čili ten přeskočíme. A můžeme jít k hlasování o pozměňovacích návrzích, také kolegy Tomáše Kohoutka, pod písmeny F2.2 a F2.4. Navazuje to na vypuštění povinných záloh. Tímto návrhem se ruší povinné zálohy na počátku exekučního řízení. Navazující zrušení je potom návazné na § 55 odst. 6. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Teď pan poslanec Navrkal. Jestli je to k hlasování, tak vám dám ihned prostor. [[Ano.]] Prosím.
Tak já jenom, u hlasování 144 jsem byl proti, na sjetině mám pro. Nezpochybňuji hlasování. Děkuji.
Dobře. Takže stanovisko ministryně? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 145, přihlášeno 104 poslanců, pro 49, proti 21. Návrh byl zamítnut.
Děkuji. Návrh pod písmenem F2.6 kolegy Kohoutka je nehlasovatelný, protože byl přijat pozměňovací návrh kolegyně Ožanové C16. Přejdeme tedy k hlasování pod písmeny F2.7, F2.8, F2.9 a F2.10 kolegy Tomáše Kohoutka. Opět se to týká povinných záloh. Pokud by byla zrušena povinná záloha, stanovuje se způsob vypořádání. Vypouští se povinnosti exekutora vydat a zaslat povinnému příkaz k úhradě nákladů exekuce již s výzvou k dobrovolnému plnění. Stanovisko ústavně-právního výboru doporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 146, přihlášeno 104 poslanců, pro 57, proti 24. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu kolegy Tomáše Kohoutka pod písmenem F2.11. Jedná se o navazující změnu na vypuštění povinných záloh. Stanovisko ústavně-právního výboru je doporučující.
Stanovisko ministra? [[Nesouhlasné.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 147, přihlášeno 104 poslanců, pro 64, proti 26. Návrh byl přijat. Prosím.
Děkuji. Hlasování o návrhu pod písmenem F3.1 kolegy Tomáše Kohoutka je nehlasovatelné, protože byl přijat návrh kolegyně Ožanové C15.X2. Proto se posuneme k dalšímu hlasování kolegy Tomáše Kohoutka F4.1, F4.3 - opět je nehlasovatelné, protože jsme už řešili nahrávání hovorů a schválili podle návrhu kolegy Nachera a Výborného. Stejně tak je nehlasovatelný pozměňovací návrh F4.2 - omezení mobiliárních exekucí kolegy Kohoutka, protože jsme schválili verzi kolegy Nachera a Výborného. Můžeme tedy hlasovat... schválili jsme, pardon, schválili i účinnost v rámci legislativně technických úprav, jak byla načtena ve třetím čtení, návrh pod písmenem B6 se tak stává nehlasovatelný. A můžeme se dostat k předposlednímu hlasování tohoto tisku, pozměňovací návrh pod písmenem A. Jedná se o komplexní pozměňovací návrh, který vzešel z jednání ústavně-právního výboru 23. září 2020 pod sněmovním tiskem 545/4. Všechny ostatní návrhy jsme dneska hlasovali ve znění tohoto pozměňovacího návrhu. Stanovisko ústavně-právního výboru je logicky doporučující.
Stanovisko ministra? [[Neutrální.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 148, přihlášeno 104 poslanců, pro 83, proti žádný. Návrh byl přijat. [[Hlásí se poslanec Černohorský.]] Tak, pane poslanče, vy k hlasování? Ne? Pan poslanec Černohorský. [[Poslanec Černohorský si přeje za klub Pirátů pauzu. Hovoří mimo mikrofon.]] Během hlasování? Před závěrečným hlasováním, ano. Takto ano. Momentíček. Takže o všech návrzích bylo hlasováno a nyní bychom měli přikročit k hlasování o celém návrhu zákona. A teď tedy jménem poslaneckého klubu Pirátů... Moment, takže k hlasování nejdřív. Paní poslankyně Kateřina Valachová.
Pane předsedající, já jenom, kolegové, kolegyně, omlouvám se. 139. hlasování, pouze pro stenozáznam, nebudu zpochybňovat. Hlasovala jsem pro, na sjetině mám zdržela se. To je všechno.
Ještě k hlasování, pane poslanče? Pan poslanec Polanský, tak prosím.
Tak já jdu k hlasování. Hlasování číslo 116, hlasoval jsem pro, nevím proč, na sjetině mám zdržel se. Nezpochybňuji hlasování.
Tak prosím, pan poslanec Polanský.
Děkuji za slovo. U hlasování číslo 112 jsem hlasoval pro, na sjetině mám zdržel se. Hlasování nezpochybňuji. Děkuji.
Takže k hlasování je to vše? K hlasování tedy? Tak prosím, paní poslankyně Válková.
Tak já to musím ještě jednou zkontrolovat, ale právě u toho předmětného hlasování, jak jsem zjistila, to J1 a J2, jsem hlasovala pro, a mám tam proti, tedy mám tam zdržela se hlasování. Já ještě jednou poprosím... Takže zpochybňuji to hlasování. Já ještě jednou poprosím o kontrolu.
Takže moment, počkáme na kontrolu hlasování. Takže teď chviličku pauza. [[Probíhá kontrola hlasování.]] Ne, ne, tak to není ta pauza, kterou jste si chtěl asi vzít vy, ale... [[se smíchem]], ale já říkám pauza jenom na kontrolu hlasování.
My vám rozumíme, pane místopředsedo.
Tak k hlasování, jo, pane poslanče? No tak teď řešíme... prosím? [[Chce vystoupit poslanec Luzar.]] Ano, ale teď stejně vyřešíme nejdřív to hlasování, jo? Takže okamžíček. Já vám dám přednostní právo, ale ať teď neuděláme maglajz. Takže prosím, paní poslankyně Válková.
Takže já to nebudu zpochybňovat, ale jen na mikrofon: u J1 a J2 jsem hlasovala pro tento návrh, takže nebudu zpochybňovat. Pane předsedo, je to v pořádku takhle po formální stránce?
No, tak je to v pořádku.
Dobře a omlouvám se vám, ale tam, pokud člověk nezná číslo toho hlasování, tak není možné, aby se opakovalo, takže takto: nezpochybňuji, protože to stejně... Já jsem hlasovala prostě pro tyto návrhy.
Ano, a teď tady mám dvě přednostní práva, takže jako první s přednostním právem poslanec Lukáš Černohorský. [[Poslanec Černohorský sděluje mimo mikrofon, že nechtějí přestávku za klub Pirátů.]] Takže stihli jste. A teď s přednostním právem za klub KSČM Leo Luzar.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, dámy a pánové, my jsme se v mezičase poradili, a musím tady sdělit stanovisko klubu, které pro mě osobně vůči tomuto zákonu občanskému a soudnímu řádu a vůči všem občanům postiženým exekucí není příjemné. My jsme přesvědčeni o tom, že ten návrh, který teď tady máme před sebou po tom hlasování, které prošlo, je absolutně vykostěný. Chybí tam to, proč jsme tady byli a proč jsme doufali, že ten zákon projde, to znamená ta teritorialita, že se uleví a postaví se do rovna ti, kteří dluží, vůči těm, kterým dluží, že tady budou vyrovnané šance, občané budou moci přistoupit k vyrovnání svých dluhů a dostanou se z té šedé zóny, tak jak bylo tady deklarováno. Mrzí nás, že tady vlastně už dva dny debatíme obsáhlými debatami, co je výhodnější pro dlužníky, jak postupovat, jak jim ulevit, a nakonec v závěrečných hlasováních se ukáže, že vše byla mystifikace, vše byla mnohdy jenom zástěrka tomu, aby zůstal zákon, tak jak je doposud. To považujeme za špatné, a proto pro tento zákon hlasovat nebudeme.
Ještě s přednostním právem pan předseda klubu STAN Jan Farský.
Děkuji za slovo. Já navážu, abych osvětlil to, proč náš klub bude hlasovat pro - protože nechceme, aby spadl po dvou letech tento zákon pod stůl, byť v mnohém souhlasím s panem Luzarem. Ten posun je úplně minimální, ale máme tady Senát a já doufám, že ze Senátu nám vrátí zákon v takové podobě, o které bude smysluplné hlasovat. Děkuji.
Nyní s přednostním za klub ČSSD Kateřina Valachová.
Za poslanecký klub sociální demokracie také musím konstatovat, že ten výsledek je opravdu minimalistický a očekávali jsme víc. Bylo toho hodně málo, dokonce si troufám říct, ještě méně, než bylo předloženo ve vládním návrhu, za kterým jsme stáli. Bereme si 10 minut pauzu na poradu poslaneckého klubu sociální demokracie.
Takže já vyhlašuji pauzu 10 minut do 13.47 a potom je s přednostním právem přihlášen předseda klubu SPD Radim Fiala.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, vážená paní ministryně, dobré odpoledne. Budeme pokračovat v našem jednání, které jsme přerušili před závěrečným hlasováním. Upozorním, že v tuto chvíli již mohou vystupovat pouze osoby nadané přednostními právy z pozice předsedů stran, předsedů klubů nebo jimi pověřených zástupců, případně členové vlády. Takže zde mám poznamenanou přihlášku pana předsedy Radima Fialy, poté pan místopředseda Výborný za klub KDU. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, kolegové, dovolte mi pár slov ke stanovisku hnutí SPD. Za hnutí SPD musím říct, že jsme velmi zklamáni tím, jak to hlasování dopadlo, nicméně ctíme demokratický proces. Ale měli jsme představu, že tento zákon zlepší život dlužníkům, že zlepší život lidem, kteří se dostali do exekučních, insolvenčních a jiných pastí, a bohužel se to tak nestalo. Pokud se to stalo, tak v některých velmi ojedinělých a tak drobných případech, že to ani snad nestojí za řeč. To znamená, musím to nazvat pravým jménem, jak to je. Ten zákon je vykostěný, není tam nic nového, nepřináší to žádnou pomoc v těžkých situacích, ve kterých se mnozí lidé nacházejí. My jsme v hnutí SPD vůbec váhali, jestli ten zákon teď podpořit, nebo ne, jestli vůbec něco, co nemá žádný zlepšující vliv ani význam pro životy lidí, kteří se trápí a kvůli kterým jsme to dělali, tak jestli to má vůbec smysl. Ale potom jsme si řekli, že uvidíme a že budeme spoléhat na to, že některé věci tam senátoři vrátí do tohoto zákona, pošlou nám ho zpátky a že snad bude příležitost zlepšit životy lidem v tom, že budeme hlasovat pro senátní verzi, která bude některé věci obsahovat. Takže já se teď jaksi s důvěrou obracím na Senát a budu doufat, že některé věci tam Senát vrátí, že se nám to vrátí zpátky do Sněmovny. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Těší mě, že máte důvěru v naši druhou komoru. Ještě si dovolím upozornit, že ve 14 hodin končí čas vyhrazený pro třetí čtení. Nyní tedy v pořadí je nejdříve pan poslanec Výborný jako místopředseda klubu KDU-ČSL, poté paní poslankyně Valachová, poté další přihlášený. Prosím.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, se stanoviskem poslaneckého klubu KDU-ČSL. Udělali jsme krok, ale bohužel jsme zůstali v polovině. To, co dnes prošlo prostřednictvím třetího čtení - já plně respektuji svobodnou vůli této Sněmovny - tak bohužel v některých aspektech není dobrou zprávou. Nicméně prošla i řada pozitivních věcí. To je potřeba také říci. Děkuji za podporu poloviny "milostivého léta". Za poslanecký klub KDU-ČSL říkám, že budeme velmi intenzivně komunikovat se senátory i s naším senátorským klubem a věříme, že horní komora tady onu svoji roli pozitivně sehraje a ten sněmovní tisk ještě dokážeme upravit tak, aby skutečně byl maximálním možným přínosem. Toto bohužel je pouze krok, který nebyl dokročen. Děkuji.
Děkuji. Nyní zde mám přihlášenou paní poslankyni Valachovou jako místopředsedkyni klubu ČSSD. [[O slovo se hlásí ministryně Benešová.]] Ano, registruji paní ministryni, nicméně musím vyhovět pořadí. Prosím.
Vážený pane předsedající, kolegové, kolegyně, vážená paní ministryně, ministři. My jsme se poradili v klubu sociálních demokratů a oceňujeme, že jsme alespoň mírně posunuli lidštější mobiliární exekuce, pokud se to tak říct, zkrátka férovější pravidla. Stejně tak, že jsme podpořili zastavování takzvaných bezvýsledných exekucí, ač tedy v menší míře, ale zároveň za omezení úplat pro exekutory. A shodli jsme se na tom, že tyto dva posuny jsou pro nás cenné také vzhledem ke stávající situaci, kdy opravdu hrozí, že řada lidí se v důsledku covidové ekonomické krize dostane do potíží. [[(13.50 hodin)]] Takže podpoříme návrh zákona jako celek, nicméně musím znovu zopakovat jako závěr poslaneckého klubu sociální demokracie, že jsme opravdu z výsledku zklamáni a zděšeni a chceme samozřejmě využít naše senátory a senátorky, aby podpořili v Senátu ty změny, které se nám nepodařilo tady prosadit a abychom se vrátili k novým pravidlům exekucí znovu po - věřím - předpokládané vratce ze Senátu. Chci říct, že na různá nová exekuční pravidla můžeme mít různé názory a tak, jak to tady padlo, my to také demokraticky respektujeme. Ale co nás hodně nepříjemně překvapilo, je fakt, že některé návrhy, které podpořili kolegové z hnutí ANO a kolegové z Občanské demokratické strany, jdou dokonce níž, než je původně vládní návrh této koalice. A z tohoto důvodu samozřejmě je jasné, že z toho nemůžeme mít radost. Tak že podpoříme návrh jako celek, ale budeme v Senátu přes naše senátory prosazovat změny, které se nám nepodařilo prosadit tady, a chceme, aby Sněmovna znovu o této věci jednala.
Děkuji. Nyní mám s přednostním právem přihlášeného pana poslance Koláříka, který zastoupí nepřítomného prvního místopředsedu klubu Pirátů Černohorského. Prosím.
Děkuji za slovo. My jsme se také v tom mezičase poradili a musíme konstatovat, že to je promarněná šance. Nejsme spokojeni s tím výsledkem. Ty negativní věci z našeho pohledu, které se dostaly do finálního návrhu, jsou velice špatné. Na druhou stranu jsou tam i věci, které situaci posouvají dopředu. Jsou to takové drobné krůčky, není to opravdu velká systémová změna, po které jsme volali, a z toho důvodu, protože máme ještě Senát, kde věříme v to, že se podaří některé věci ještě vylepšit, tak tento návrh také podpoříme.
Děkuji a nyní paní ministryně Benešová, pak ještě pan poslanec Luzar za klub KSČM. Prosím.
Dámy a pánové, od začátku, co to tady projednáváme, jsem cítila úplně stejně, že tento zákon, a označila jsem to tu, měl dramatický vývoj a také z toho nejsem nadšená. Bylo na tom neuvěřitelné práce, a musím hlavně poděkovat svému týmu, který byl i vůči vám vstřícný, ale jak vidíte, nebylo to nic platné. Tady jste nás chválili, ale výsledek dopadl, jak to dopadne vždycky. Takže co na to říct? Já jsem svolala dvě porady na ministerstvu, než jsme vůbec rozhodli, jak se postavit k zákonu jako celku, protože úplně něco jiného jsme navrhli a něco jiného tady teď takto dopadlo. Takže výsledek pro nás je ten, že je to titěrné, nepatrné zlepšení v oblasti exekucí, ale za tu práci to bohužel nestálo. Takže já podpořím ten zákon, ale myslím si, že senátoři budou mít těžkou práci. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Podle pravidel se vystoupením paní ministryně otevřela rozprava. Já mám nyní přihlášeného pana poslance Luzara. Prosím.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, jako klub KSČM tady žasneme nad tím, že tady Sněmovna jako suverén je před závěrečným hlasováním, má možnost k tomu zákonu přistoupit, jak sama uzná za vhodné v rámci pozměňovacích návrhů, které prošly, ale ještě aniž by hlasovala, už ví, že bude hlasovat o zmetku, který doufají všichni tady, že se bude vracet ze Senátu. Tak o čem vlastně budeme hlasovat, ptáme se? Opravdu si myslíte, že nám to senátoři, a pravicový Senát - teď mířím k těm levicovým subjektům, které se hájí tím, jak bojují za ty nejchudší a nejvíc postižené - že to pravicový Senát opraví tak, aby tam byla výhoda, která tady zazněla z mnohých úst přede mnou? Já se bojím, že to tak nedopadne, ale je to vaše svědomí, jak se s tím vyrovnáte před svými voliči. Já vám to přeji, ale spoléhat se na Senát ještě předtím, než tento zákon schválíme, že nám ho vrátí, no tak to ani nevracejme, nehlasujme o tom a nechme to do druhého čtení zpět. Můžeme to projednat znovu, když to nebude, můžeme se k tomu znovu vrátit, ale spoléhat na Senát, to je opravdu pokrytectví. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Nacher.
Byla otevřena rozprava a já bych k tomu řekl jenom jednu větu, a to, že tady byla schválena celá řada věcí, které se teď různě neutralizují, jako je třeba to "milostivé léto", zastavování marných exekucí, humanizace, změna pořadí splácení exekucí, možnost získat exekuční spis v elektronické podobě a podobně. Pro někoho to byl možná malý krok. Já si myslím, že když ne revoluce, tak to byla znatelná evoluce a byl to postup dopředu. Prosím, kolegové, byl to rok a půl práce. Já bych to takto, tímto způsobem, neznehodnocoval. Děkuji.
Děkuji a pokud se nikdo další nehlásí, tak bychom se mohli vrátit zpět k hlasování, pokud není žádný zájem o závěrečná slova nebo něco takového. Přece jenom máme tři minuty. Takže pokud nikdo nic nenamítá, tak přikročíme k hlasování o celém návrhu zákona. přednesu návrh usnesení. Ještě svolám kolegy do sálu. Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 99... Je zde žádost o odhlášení. Odhlásil jsem vás, přihlaste se prosím identifikačními kartami. [[(14.00 hodin)]] Budu pokračovat ve čtení usnesení, takže: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti, takzvaný exekuční řád, a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, podle sněmovního tisku 545, ve znění schváleném Poslaneckou sněmovnou." To je návrh usnesení. Já myslím, že je jasné, o čem budeme hlasovat. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro? Kdo je proti? Já vám děkuji. Hlasování pořadové číslo 149, je přihlášeno 100 poslanců a poslankyň, pro 81, proti 7. Pokud není námitek, konstatuji, že s návrhem zákona byl vysloven souhlas. Tím jsme se vypořádali s tímto bodem. Pokud již nejsou další návrhy, velice děkuji paní ministryni a panu zpravodaji a končím tento bod. [[V sále je obrovský hluk.]] Máme minutu do konce jednacího dne, takže já věřím, že nebude nikdo nic namítat, vzhledem k situaci v sále bych v to ani nedoufal, a končím dnešní jednací den. Přerušuji tuto schůzi, a to do úterý 14 hodin, kdy v úterý 24. tohoto roku budeme pokračovat. Jako první tam máme zařazeny dva body, a to bod 524, což bude Informace Ministerstva průmyslu a obchodu k situaci v ocelářském průmyslu, jestli to dobře luštím, ty zkratky, a poté bod 525, což je Informace vlády k rozvolňování, a poté by následovaly body z bloku zákonů v prvním čtení. Já vám děkuji a přeji vám příjemný víkend a příjemnou cestu domů.