34. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 234/2014 Sb., o státní službě, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 132/ - prvé čtení Z pověření vlády předložený návrh uvede ministr vnitra Lubomír Metnar. Prosím, pane ministře, ujměte se slova.
Děkuji. Dobrý den, vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci. Cílem předloženého návrhu je vytvořit podmínky pro vyšší efektivitu a operativnost státní a zahraniční služby i státní správy jako celku. Přiblížím vám navrhované změny. Změna úpravy výběrových řízení o otevření výběrových řízení na jednotlivé kategorie představených širšímu okruhu osob. Prvních kol se oproti současnému stavu budou moci zúčastnit v zásadě všichni zaměstnanci v organizačních složkách státu splňující příslušné předpoklady. Druhých kol pak v zásadě všichni zaměstnanci a další osoby z veřejného i soukromého sektoru splňující příslušné předpoklady, zejména určitý typ a délku praxe. [[V sále rušno.]] Dále se zavádí pravidlo, že na obsazení volného služebního místa náměstka pro státní službu, státního tajemníka, vedoucího státního úřadu, náměstka pro řízení sekce, ředitele sekce a personálního ředitele sekce pro státní službu se koná výběrové řízení vždy. Další změna spočívá v tom, že osoba, která vykonávala státní službu na služebním místě představeného, se po ukončení výkonu státní služby na tomto služebním místě považuje po dobu tří let za osobu, která splňuje předpoklady pro účast ve výběrovém řízení na obsazení služebního místa představeného na stejném nebo nižším stupni řízení.
Pane ministře, omlouvám se. Prosím paní poslankyně a pány poslance o klid, ať máme možnost vyslechnout vládní návrh zákona, jak nám ho předkládá pan ministr. Prosím pokračujte.
Děkuji vám, pane předsedající. Další, úprava systému hodnocení. Tato úprava zahrnuje v první řadě zavedení pěti možných výsledků služebního hodnocení namísto současných čtyř a možnost provést mimořádné služební hodnocení z iniciativy služebního úřadu nebo státního zaměstnance. Jako opravný prostředek proti služebnímu hodnocení budou většině státních zaměstnanců sloužit námitky. Posiluje se též úloha bezprostředně nadřízeného představeného při služebním hodnocení. Nově se bude hodnocení vysoce postavených představených projednávat se služebním orgánem. Provedení služebního hodnocení bude rovněž možné delegovat na představené, čímž dojde k odbřemenění služebních orgánů. Další změna. Možnost odvolání představených i v případě dosažených dostačujících výsledků služebního hodnocení. Představení budou nově odvoláni, dosáhnou-li jednoho ze dvou nejhorších možných výsledků z pětibodové navrhované stupnice, tedy nikoli pouze při dosažení nevyhovujících výsledků, ale též při dosažení výsledků dostačujících. Další navrhovaná změna. Omezení počtu oborů státní služby pro služební místo státního zaměstnance. Nově se navrhuje omezit počet oborů státní služby stanovených pro jedno služební místo, a to na tři obory státní služby, respektive čtyři obory státní služby v případě pozice představených. Další upřesnění a navrhovaná změna. Povinnost vykonat úřednickou zkoušku při změně oboru služby. Potvrzuje se dosud ne zcela jednoznačné pravidlo, že je třeba vykonat do 12 měsíců příslušnou část úřednické zkoušky nejen při nástupu do státní služby, nýbrž i při změně oboru státní služby. [[(12.50 hodin)]] Další navrhovaná efektivní změna - možnost rychlejšího platového postupu státních zaměstnanců. Nově je umožněno zařazení řadových státních zaměstnanců i představených bez výběrového řízení na služební místo v platové třídě o jednu platovou třídu výš v případě dosažených vynikajících výsledků po dvou po sobě jdoucích služebních hodnoceních. Na závěr - vyloučení možnosti státního zaměstnance odmítnout plnění služebních úkolů v případě, že služební úkol spadá do působnosti organizačního útvaru, do kterého je státní zaměstnanec zařazen. Dosud má státní zaměstnanec právo na odmítnutí služebního úkolu nespadajícího do jeho oboru státní služby. Návrh zákona rovněž obsahuje změny legislativně technické povahy, drobné terminologické úpravy a zohledňuje i změny provedené v jiných právních předpisech. Tento návrh byl samozřejmě projednán i s Komisí Evropské unie, kdy Komise si vyžádala doplňující doklady, sdělila, že navrhovanou novelu bude nadále sledovat, a konečné stanovisko ohledně návrhu ještě doposud neučinila. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji, pane ministře, a prosím, aby se slova ujala paní zpravodajka pro prvé čtení Kateřina Valachová. Paní poslankyně, prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, kolegové, já si dovolím doplnit ve své řeči především pana ministra vnitra. Nebudu opakovat to, co zde zaznělo. Pokládám za důležité zdůraznit, že předkládaná novela zákona o státní službě již neobsahuje mediálně diskutovanou úpravu přímé podřízenosti šéfa státní služby předsedovi vlády. To znamená, tato část není v novele obsažena a vláda při projednávání tohoto návrhu zákona od toho upustila. Stejně tak novela neobsahuje to, že by hlavou státní služby bylo Generální ředitelství státní služby při Úřadu vlády. To znamená, zůstává zachován ten status quo, kdy tedy na Ministerstvu vnitra máme nezávislou sekci státní služby v čele s nezávislým šéfem státní služby. Stejně tak novela neobsahuje možnosti nabourání nejvyšší úrovně řízení státní služby s možností zavedení odvolatelnosti náměstků. Také tato část byla při přípravě a projednávání z novely vypuštěna. V dalším tedy, co obsahuje novela, odkazuji na to, co zaznělo ze strany pana ministra vnitra. Dovolím si pouze jako zpravodaj odglosovat to, že otázka rozšíření okruhu osob, které se mohou účastnit výběrových řízení na představené, jistě bude v rámci projednávání posouzena z pohledu toho, zda je stále zachován kariérní princip v rámci státní služby, a tedy i je tento princip zachován z hlediska nezávislosti státní služby. Nejcitlivější změnou je bezpochyby otázka změn v systému služebního hodnocení. Tady je potřeba avizovat, že Odborový svaz státních zaměstnanců zejména s touto částí vyjadřoval při přípravě největší nesouhlas, a je zde také důležité při dalším projednání posoudit, do jaké míry zůstane efektivní systém kárných opatření a vůbec i tedy kárných komisí, tak jak s ním zákon o státní službě počítá. Nicméně z pohledu mě jako zpravodajky nic nebrání tomu, aby tato novela byla propuštěna do druhého čtení a tam diskutována. Domnívám se, že kromě ústavněprávního výboru jako garančního by bylo namístě, aby z hlediska práv zaměstnanců toto projednal i sociální výbor, a dávám ke zvážení, zda s ohledem na komplexnost pojímání veřejné správy také výbor pro veřejnou správu. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji paní zpravodajce a otevírám obecnou rozpravu. Jako první v ní s přednostním právem vystoupí pan předseda Bartoš, po něm je přihlášen pan poslanec Kupka. Prosím, pane předsedo.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, my jsme sledovali v předchozím volebním období, jakým způsobem byl schválen zákon o státní službě, a jsme přesvědčeni, že tento zákon by si zasloužil opravit, v řadě bodů být novelizován. O čem ovšem nejsme přesvědčeni, je, že bychom k novelizaci tohoto zákona měli přistupovat teď, v momentě, kdy jsme už v rámci systematizace a vánočního období viděli zásadní personální změny v rezortech jednotlivých ministerstev, vidíme změny na vedoucích pozicích důležitých institucí v České republice a teď i vlastně v těch jednotlivých úřadech, kde tedy aspoň ti úředníci, a to nehovořím, jestli v tuto chvíli jsou to ti nejlepší nebo nejsou ti nejlepší, mají jistou ochranu díky vlastně platnému zákonu o státní službě, nějakým způsobem zefektivňovali tu možnost prostě té až by řekl třeba zlovůle jejich výměny. My jsme tento návrh kritizovali už v té vládní předloze. Opomeňme tedy tu věc ohledně Generálního ředitelství pro státní službu, kde tedy de facto se prakticky stejně nic neměnilo, zůstávalo to rozpočtově i systematicky pod Úřadem vlády. Ale skutečně velkým problémem bylo to, že ministerstva poptávala už v předvánočním období v rámci takové ankety vlastně zkušenosti s fungováním tohoto zákona a v důvodové zprávě nebyly vypořádány tyto připomínky a nejsou ani známy veřejně, pokud hodně nehledáte výsledky toho šetření mezi jednotlivými úřady státní správy. Zároveň na vládě, respektive v momentě projednávání neproběhlo delší než týdenní meziresortní řízení. Tento zákon má efekt samozřejmě na úřady pod všemi ministerstvy. Velký problém je skutečně ono hodnocení úředníků a to tady zaznělo jako benefit. Ale pojďme se podívat na to, jakým způsobem toto funguje v reálu. Tak původní hodnocení bylo jedna až čtyři. To znamená, že jste mohli zhruba 25 % lidí prostě zhodnotit negativně, nevyhovuje. Pokud rozšíříme tu škálu na jedna až pět, kdy vlastně nesplňuje čtyři a pět, tak zvyšuje se prostor pro to, jak můžu oznámkovat tak, aby daný úředník neuspěl. Pokud v rámci hodnocení neuspěje, má nějaký čas na svoji nápravu. Tam byla původně delší doba 90 dní, ta se zkracuje. Já tedy nevím, ale pokud řeším komplexní problém a dostanu výtku i v rámci třeba svého hodnocení, že nejsem dostatečně výkonným úředníkem, tak já nevím, jestli zvládnu za 40 dní. Nemyslím si, že vzhledem k té nápravě. A je tam řada takovýchto věcí. Já jenom opakuji, že skutečně v tuto dobu, kdy máme daleko důležitější legislativu, si nemyslím, že je správné, a máme tady i vládu v demisi, otvírat prostě tento zákon a snažit se ho dalším způsobem minimálně dle rétoriky zástupců vlády zefektivňovat, dát mu jako lepší průchodnost, aby všechno fungovalo dynamicky, v rámci vlastně té subordinace. Takže my jsme původně chtěli vrátit, nebo načíst návrh vrácení tohoto zákona na přepracování vládě, v tuto chvíli je postoj pirátského klubu návrh na zamítnutí v prvním čtení. Děkuji.
Děkuji. Konstatuji tedy, že byl předložen návrh na zamítnutí projednávaného zákona v prvním čtení. Současně ve vystoupení paní zpravodajky zazněl návrh na to, aby se tímto návrhem zabýval sociální výbor a výbor pro veřejnou správu. Konstatuji to proto, že vzhledem k tomu, že je 12 hodin 58 minut, tak v tuto chvíli přerušuji projednávání tohoto bodu. Končím dopolední jednání Poslanecké sněmovny. Sejdeme se všichni ve 14.30 a budeme pokračovat ústními interpelacemi.
Vážené poslankyně, vážení poslanci, máme 14.30 hodin, takže přistoupíme k dalšímu programu naší dnešní schůze Poslanecké Sněmovny. Dalším bodem našeho pořadu jsou ústní interpelace, které jsou určené předsedovi vlády České republiky, potažmo vládě České republiky a ostatním členům vlády. Vidím, že předseda vlády Andrej Babiš je již přítomen. Dnes jsme za účasti ověřovatelů vylosovali pořadí poslanců, v němž budou vystupovat a podávat ústní interpelace nejprve na předsedu vlády Andreje Babiše či na vládu České republiky, a to v čase od 14.30 do 16 hodin, na ostatní členy vlády pak od 16 do 18 hodin. Seznamy poslanců podle vylosovaného pořadí vám byly rozdány do lavic. Upozorňuji všechny poslance a interpelované členy vlády, že pokud budou vyčerpány interpelace na předsedu vlády Andreje Babiše, bude ihned zahájen blok interpelací na ostatní členy vlády. Než udělím slovo prvnímu v pořadí, tak mi dovolte přečíst omluvy. Pan poslanec Pavel Bělobrádek se omlouvá z celého dne z pracovních důvodů, pan poslanec Radek Zlesák se omlouvá od 14.45 hodin do konce dnešního jednání, pan poslanec Jan Richter se omlouvá mezi 14.30 a 20.00 z pracovních důvodů, pan poslanec Dolínek se omlouvá z dnešního odpoledního jednání od 14 do 16 hodin z pracovních důvodů a jako poslední tady mám omluvu prvního místopředsedy vlády a ministra životního prostředí Richarda Brabce z dnešních ústních interpelací, a to z pracovních důvodů.