Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji 61. schůzi Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Aby byla zaznamenána naše účast, nejprve vás všechny odhlásím, požádám vás, abyste se přihlásili znovu svými identifikačními kartami, případně mi sdělili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Pan poslanec Munzar hlasuje s náhradní kartou číslo 10. Organizační výbor Poslanecké sněmovny stanovil návrh pořadu 61. schůze dne 30. září tohoto roku. Pozvánka vám byla rozeslána elektronickou poštou téhož dne. A nyní přistoupíme k určení dvou ověřovatelů této schůze. Navrhuji, abychom určili poslankyni Kateřinu Valachovou a poslance Víta Rakušana. Ptám se, zda má někdo jiný návrh na určení ověřovatelů...? Jestliže tomu tak není... S hlasovací kartou číslo 17 hlasuje pan předseda Vondráček. Tak, a budeme hlasovat o ověřovatelích. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 1, přihlášeno je 80 poslanců, pro 79, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme ověřovateli 61. schůze Poslanecké sněmovny určili poslance Kateřinu Valachovou a Víta Rakušana. Vzhledem k tomu, že nejsme přítomni v plném počtu, konstatuji, že poslanci, kteří nejsou přítomni ani nejsou omluveni písemně, se považují za omluvené na základě dohody předsedů poslaneckých klubů. A nyní přistoupíme ke stanovení pořadu 61. schůze, jehož návrh je uveden na pozvánce. Nejdříve vás seznámím s návrhem, na kterém se shodlo dnešní grémium. Grémium navrhuje pouze jednu drobnou změnu, zařadit nový bod, sněmovní dokument 6190 - časový harmonogram státního rozpočtu na rok 2021. Teď tu mám hned několik přihlášek s přednostním právem. Nejprve se mi přihlásila k pořadu schůze paní ministryně financí Alena Schillerová. Prosím. Poté jsem tady měl na stole písemnou přihlášku pana předsedy Jurečky a z místa se hlásil pan předseda Faltýnek. A pak místopředseda Okamura. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Dámy a pánové, dovolte, abych podpořila program dnešní schůze a požádala vás, tak jak byl navržen, abyste pro něj hlasovali, aby prvním bodem byla projednávána novela zákona o zaměstnanosti, tzv. kurzarbeit, a dovolte, abych podpořila důvody, které mě k této žádosti vedou. [[V sále je hlučno.]] Vláda předkládá Poslanecké sněmovně návrh novely zákona o zaměstnanosti, který se týká tzv. kurzarbeitu.
Ano, já vám rozumím. Poprosím o klid v sále! Děkuji.
Děkuji, pane předsedo. Označení známé z Německa se vžilo i u nás, přestože o kopii toho německého nejde a jít nemůže. Dovolte tedy, abych se nyní tady zamyslela nad nejen samotným návrhem, ale i nad okolnostmi jeho vzniku a některými dalšími souvislostmi. [[Hluk stále trvá.]] Novela zákona č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, která tuto novou úpravu přináší, se rodila velmi těžce. Situaci komplikovala nejen nejistota, kterou přinesla pandemie, ale také rozdílná očekávání jednotlivých účastníků. Vláda byla pod tlakem sociálních partnerů, kteří chtěli mít trvalejší normu k řešení nenadálých situací, podobných té, která nyní nastala. Vláda tedy reaguje na poptávku po řešení pro situaci, kdy zaměstnavatelé nemohou svým zaměstnancům dočasně přidělovat práci v plném rozsahu, ať už v důsledku překážek v práci způsobených zásahem vyšší moci, z důvodu dočasného omezení odbytu jeho výrobků nebo kvůli omezení poptávky po jimi poskytovaných službách, přičemž příčiny omezení svým charakterem přesahují běžná podnikatelská rizika a situaci nelze s využitím běžných manažerských nástrojů či jiných možností -
Já vás ještě na okamžik přeruším a opravdu poprosím o klid v sále. Máte-li něco k projednání, běžte do předsálí a umožněte vystoupení paní ministryně. Děkuji.
A nelze je využít s využitím běžných manažerských nástrojů či jiných možností podpory zaměstnanosti a podnikání. Letošní situace není zcela nová. Jistě si vzpomínáte na léta 2008 až 2009, kdy naše hospodářství bylo vystaveno podobné situaci. Ta sice byla v řadě ukazatelů mírnější, automobilový průmysl se tehdy nezastavil ze dne na den a neklesl o třetinu za dva měsíce, ale i tehdy docházelo k tomu, že firmy poměrně rychle ztratily zakázky, protože jejich zahraniční odběratelé se ocitli v krizi. Už v té době zaznívaly hlasy, že by bylo dobré mít podobný nástroj, který mají naši sousedé v Německu nebo Rakousku. Nástroj, který pomáhá firmám překonat nejhorší dobu poklesu zakázek a umožní jim zachovat si nejdůležitější zaměstnance, s nimiž pak obnoví rychle výrobu, až se krize přežene. Německý ani rakouský model však nelze do našich podmínek jednoduše přenést. Po dlouhých debatách byla tehdy - prosím tehdy - přijata novela zákona o zaměstnanosti, která v podobě § 115, přinesla nový nástroj aktivní politiky zaměstnanosti. Tím je příspěvek v době částečné nezaměstnanosti. [[Hluk trvá, předsedající zvoní pro uklidnění v sále.]] Když přišla -
Já vás opravdu prosím o klid. Jestli něco potřebujete probrat, běžte ven! Potřebujete telefonovat, běžte ven! Děkuji.
Když přišla koronavirová krize, naše vláda na to reagovala, podobně jako vlády ostatních zemí, omezením některých podnikatelských činností, aby zabránila šíření viru. Další firmy omezily či zastavily svůj provoz z nejrůznějších důvodů samy. Přitom se ukázalo, že příspěvek v době částečné zaměstnanosti nedokáže naplnit potřeby zaměstnavatelů. Vláda se proto rozhodla využít jinou zákonnou možnost a vytvořila cílený vládní program podle § 120 zákona o zaměstnanosti pod názvem Antivirus, a to ve dvou modifikacích. Antivirus C byl samostatným opatřením, nikoliv programem podle zákona o zaměstnanosti atd. Podobně reagovaly i vlády z ostatních zemí. I další státy přistoupily k vytvoření speciálních programů podpory nebo k úpravám existující standardní úpravy kurzarbeitu. Na situaci, která nastala, nebyl připraven nikdo. Věděli jsme od počátku, že i naše programy Antiviru, jsou dočasné, mají překlenout nejhorší období karantén a poté je potřeba se vrátit k podpoře ekonomické aktivity. Ukázalo se, že úprava příspěvku v době částečné zaměstnanosti v zákoně o zaměstnanosti je příliš omezující a že je třeba ji nahradit jiným nástrojem, který by lépe reagoval na potřebu ekonomiky. [[(10.10 hodin)]] To, co je dnes předkládáno k projednání, je výsledkem kompromisu. A zatímco hlavním cílem končícího programu Antivirus bylo udržení zaměstnanosti, a tedy zmírnění dopadů v nezaměstnanosti v době uzavření ekonomiky, nové opatření má naopak podpořit práci a reálný ekonomický výkon. Je důležité si uvědomit, že cílem je vytvořit nástroj standardní a trvalý. Ani do budoucna se nezříkáme možnosti využít opět prostřednictvím cíleného programu, bude-li situace natolik specifická jako ta, které jsme čelili na jaře, tohoto programu. Připomínám, že i v zemích, kde takový standardní nástroj mají, například v Německu, přijímali dočasné změny podmínek fungování nebo nové programy. Jako ministryně financí jsem prosazovala verzi, která bude odpovídat právě tomuto cíli, bude podporovat práci a ekonomický výkon. Bude výhodná pro každého z účastníků, tedy zaměstnavatele, zaměstnance a stát, ale zároveň se na ní každý z účastníků bude svým dílem podílet. Zaměstnavatelé neztratí zapracované a osvědčené zaměstnance, kteří jsou klíčoví pro rychlou reakci na obnovení poptávky. Zároveň uspoří prostředky, které by jinak vynaložili na náhradu mezd nebo ukončování pracovních poměrů těchto zaměstnanců. Zaměstnanci si zachovají pracovní poměr, nestanou se nezaměstnanými a navíc jejich příjem bude vyšší než podpora v nezaměstnanosti. Stát si pak udrží alespoň část příjmů, které mu plynou ze zachování částečné zaměstnanosti, a hlavně minimalizuje dobu potřebnou k překonání výpadku ekonomiky a návratu do normálu. Zaměstnavatelé, kterým návrh ulevuje ve velmi značné části nákladů, které by jinak museli vynaložit, se musí podílet alespoň částečně na úhradách, které souvisí s jejich zaměstnanci. Navrhujeme úhradu zdravotního pojistného a část pojistného sociálního. Zaměstnanci sice přijdou o část příjmu, ale udrží si pracovní místo a podpora bude vyšší, než by měli jako uchazeči o zaměstnání. Stát pak na podpoře zaměstnanců vyplatí sice víc, než by vyplatil formou podpory v nezaměstnanosti, a přijde i o část svých příjmů, ale vyhne se nákladům spojeným s nezaměstnaností a hledáním práce pro propuštěné zaměstnance. Pomoc musí být cílená, protože má přispět k zachování konkrétních zaměstnanců na konkrétních pracovních místech. Má jít o zcela mimořádný nástroj. Vláda musí mít jeho aplikaci pod svou kontrolou. Musí mít možnost využívat jej promyšleně v souladu s nastavenými cíli, ekonomickou a společenskou situací ve státě i v globálních souvislostech. Proto musí být možnost jeho použití navázána na nařízení vlády, které zároveň stanoví konkrétní parametry podpory tak, aby odpovídaly konkrétním důvodům, pro které byla podpora spuštěna. Zároveň také vyčlení nezbytné prostředky. Ráda bych zdůraznila, že i nadále budou existovat všechny ostatní možnosti podpory zaměstnanosti a podnikání a že i nadále budou platit práva a povinnosti vyplývající ze zákoníku práce a dalších pracovněprávních předpisů. Zaměstnavatelé budou stále mít povinnosti vůči svým zaměstnancům, podnikatelé budou nadále odpovědní za svá manažerská rozhodnutí. To, co navrhujeme, není univerzální nástroj, který by měl nahradit dosavadní postupy a praxi. Po měsících jednání máme před sebou návrh, který předpokládá, že v případě, že bude přerušena výroba ve firmě třeba až na čtyři dny v týdnu, stát bude hradit za neodpracované dny 70 % čisté mzdy takového zaměstnance. Rozsah dnů, kdy zaměstnavatel nemůže přidělovat práci, je třeba sledovat u každého podpořeného zaměstnance právě proto, že jde o podporu cílenou. Zaměstnanec může být podporován až dvanáct měsíců. Musí jít ale o zaměstnance zapracovaného, který je pro svého zaměstnavatele klíčový a zaměstnavatel s ním počítá. Proto by měl mít za sebou zkušební dobu a pracovní smlouvu na dobu neurčitou. Za dobu, kdy nepracuje, mu poskytuje podporu stát. Zaměstnavatel je povinen platit částečně sociální a plně zdravotní pojištění za takového zaměstnance i za dobu, kdy mu práci nepřiděluje. Za dobu, kdy zaměstnanec pracuje, dostává od svého zaměstnavatele mzdu v běžném režimu. Nelze si tedy představit, že by situace, kdy zaměstnavatel není schopen přidělovat práci v rozsahu 80 %, což jsou až čtyři dny v týdnu, byla dlouhodobě udržitelná. Takto nastavené podmínky lze tolerovat skutečně pouze dočasně. Naše opatření nesmí bránit pohybu na trhu práce, který souvisí se strukturálními změnami, nesmí blokovat zaměstnance na neperspektivních místech a bránit rozvoji firem a odvětví, které mají potenciál růstu. Je třeba si uvědomit, že právě nastavení parametrů nařízení vlády bude velmi obtížné a každá vláda, která bude kurzarbeit aktivovat, na sebe bude brát obrovskou odpovědnost za jeho dopady. Bude obtížné nepodlehnout tlakům, které lze očekávat. Bude obtížné rozlišit situace, kdy jde skutečně o krátkodobý a překonatelný problém podnikání, a kdy jde o zásadní změnu na trhu, která se bez strukturálních přesunů na trhu práce neobejde. Umělým udržováním zaměstnanosti i na místech, pro která práce není a nebude, bychom se také dopouštěli nerovného přístupu. Zaměstnanec, který by byl bez přidělování práce podporován u svého zaměstnavatele, by měl nepoměrně lepší postavení než ten, pro kterého také práce není, ale jeho zaměstnavatel ho propustil nebo do programu nevstoupil. Musím také říci, že při svých cestách po republice se stále častěji setkávám s naléhavými žádostmi zaměstnavatelů a jejich voláním po pracovních silách. Blokovaný trh práce je velkou brzdou dalšího rozvoje. Nesmíme se dopustit té chyby, že bychom podlehli volání pouze jedné strany zaměstnavatelského spektra a nedbali i těch, kteří zaměstnance potřebují a jsou připraveni jim práci přidělovat. Pro zachování konkurenceschopnosti je pružnost a schopnost rychlé změny klíčová. Stát svými zásahy nesmí podnikatelské prostředí deformovat. Jako ministryně financí cítím potřebu stabilizovat ekonomiku, a proto podporuji takovou verzi nástroje zvaného kurzarbeit, která nebude deformovat trh práce a splní svůj účel pomocí překlenutí dočasného výpadku práce. Časté srovnávání s německým kurzarbeitem je velmi ošidné. Služby zaměstnanosti v Německu i financování opatření a poskytování dávek mají úplně jiné základy. Fungování kurzarbeitu je postaveno na pojistných principech, finance pocházejí z fondu tvořeného příspěvky zaměstnanců i zaměstnavatelů. Stát se na něm výrazně podílí v současné době, kdy jsou podmínky z důvodu krize dočasně změkčeny. Zaměstnanci, kteří pobírají podporu, mají smluvně zkrácenou pracovní dobu a jsou skutečně částečně nezaměstnaní. Se svým postavením částečné nezaměstnanosti je platí spolková agentura práce z pojistného fondu, jsou povinni plnit i povinnosti nezaměstnaných. Německý kurzarbeit může začít za situace, kdy 10 % zaměstnanců firmy je postiženo výpadkem mzdy ve výši 10 %. Vstup do režimu kurzarbeitu ale není automatický. O tom, zda firma splňuje podmínky pro vstup do kurzarbeitu, rozhoduje spolková agentura, tedy vlastně náš úřad práce. Rozhoduje o tom, zda jde skutečně o dočasný výpadek, zda jsou vyčerpány jiné možnosti řešení. Nastanou i situace, kdy agentura žádost zamítne nebo vyžaduje vrácení podpor. Průběžně probíhají i soudní spory. Je to právě tato agentura, která platí z pojistného fondu 60 % čistého platu za neodpracovanou dobu. Rodiče s dětmi jsou zvýhodněni o 7 % vyšší náhradou. Aktuálně je úprava dočasně zvýhodněna, od čtvrtého měsíce činí příspěvek 70 % a od sedmého měsíce pak 80 %. Dočasně také hradí agentura místo zaměstnavatele i pojistné. V běžném režimu však tyto takzvané vedlejší náklady práce hradí zaměstnavatel. [[Hluk v sále trvá.]] Při srovnání režimu v Německu a v Česku často zapomínáme na celý kontext, ale i na to, že aktuální zvýhodnění zahraniční úpravy je dočasné, zatímco my vytváříme nástroj standardní.
Znovu poprosím o klid v sále! Děkuji.
Právě ve způsobu financování a postavení zaměstnance i zaměstnavatele je zásadní rozdíl mezi českým a německým kurzarbeitem. Jestliže německý je pojištěním a není v podstatě závislý na státním financování, pak český kurzarbeit je plně závislý na státním rozpočtu. Proto se v Německu lze poučit, ale opisovat nemůžeme. A už vůbec nemůžeme jít cestou vybírání hrozinek z koláče, tedy cestou účelového vybírání pouze výhod, které se účastníkům hodí, a ignorování podmínek, které se nehodí. Ostatně v Německu jim trvalo dlouhá desetiletí, než celý systém podpory trhu práce nastavili. My právě teď děláme druhý pokus o zavedení mechanismu podpory pro zaměstnavatele v krátkodobých nezaviněných potížích a jejich zaměstnance, kteří nemohou pracovat naplno. Dejme tedy návrhu šanci, prodiskutujme ho v souvislostech a hledejme řešení, které bude odpovídat nejen parciálním zájmům, ale podmínkám naší ekonomiky jako celku. S plnou odpovědností také říkám, že v tom, že jsme dosud umožňovali, aby lidé nepracovali, a přesto dostávali v podstatě plnou mzdu, už pokračovat nemůžeme. Jednak z důvodu pominutí mimořádných opatření na jaře tohoto roku, jednak z důvodu zajištění flexibility trhu práce a rovnoměrnějšímu rozdělení nákladů, a v neposlední řadě i díky tomu, že ekonomika se odrazila ode dna a potřebuje, aby trh práce nebyl její brzdou. Děkuji vám za pozornost.
Já vám děkuji. Nyní mám několik přihlášek s přednostním právem. Nejprve pan předseda Jurečka, pak pan předseda Faltýnek, pak pan místopředseda Okamura, pak pan předseda Michálek, pak pan předseda Stanjura, pak pan předseda Chvojka. To jsou zatím přednostní práva. Takže prosím, pan předseda Jurečka a připraví se pan předseda Faltýnek.
Děkuji, dobré dopoledne. Vážený pane předsedo, pane premiére, členové vlády a milé kolegyně, kolegové, já bych chtěl k tomu návrhu programu si dovolit dvě doplnění. První doplnění se týká reakcí na ten aktuální vývoj, který stále poslední týdny roste z hlediska onemocnění covidem. Chtěl jsem poprosit, kdyby tady mohla být zařazena jako druhý bod po tom prvním čtení novely zákona o nezaměstnanosti Informace vlády k aktuální situaci v COVID-19, aby tady byl prostor a pan ministr se na to mohl připravit. Já vím, že je tady na zítra svoláno jednání od pana premiéra, kdy zve na videokonferenci předsedy stran ve Sněmovně. Za to děkuji, že je to přesně po měsíci, kdy jsem ho o to prosil v SMS zprávě, ale to bude jednání, které bude jenom mezi panem premiérem, panem ministrem, jak jsem vyrozuměl, a námi. Ale myslím si, že veřejnost, zástupci jednotlivých sektorů, kterých se to bytostně týká, by si zasloužili mít aktuální informaci o tom, jaké kroky, jaká opatření se už podařila a jaká se chystají. Takže to je první návrh, tedy bod Informace vlády o situaci COVID-19, aby to bylo jako bod zařazený za to první čtení novely zákona o zaměstnanosti. A potom jsem chtěl poprosit zařadit sněmovní tisk 959, je to senátní návrh o kompenzačním bonusu, to je ta pětistovka pro kraje a hlavní město Prahu, a to bych prosil, kdyby to bylo možné zařadit za bod toho sněmovního tisku 922, vládní návrh zákona o daních z příjmů, kdy je druhé čtení, tak za tento bod zařadit tento sněmovní tisk 959, tento sněmovní (?) návrh. Děkuji vám.
Děkuji. Nyní pan předseda Faltýnek s přednostním právem.
Dobré dopoledne. Kolegyně a kolegové, vážený pane předsedo, dovolte abych přednesl návrh na změnu pořadu schůze, tak jak jsem již avizoval na jednání grémia Poslanecké sněmovny, a ten návrh zní následovně: abychom dneska jako třetí bod projednali sněmovní tisk 922 Ministerstva financí, vládní návrh o daních z příjmů, druhé čtení. Jedná se o tzv. paušální daň. Čili za harmonogram státního rozpočtu, jak už víte z grémia. Následně aby body sněmovní tisky 669, poslanecký návrh o nakládání se zbraněmi, druhé čtení, a sněmovní tisk 92 Ministerstva vnitra o střelných zbraních, druhé čtení, zařadili dneska napevno na 14.30. Dále aby bodem číslo 4 v tomto mém návrhu byl sněmovní tisk 800, vládní návrh zákona o Vojenském zpravodajství, první čtení, a za tím sněmovní tisk 986, poslanecký návrh zákona - občanský soudní řád, první čtení, tzv. chráněný účet, z dílny kolegyně Valachové a Patrika Nachera. Děkuji.
Děkuji. Jako další je přihlášen s přednostním právem pan místopředseda Okamura.
Vážené dámy a pánové, za hnutí SPD bych chtěl navrhnout na pořad schůze tři body, ale ještě bude mít návrhy náš poslanec Radek Koten. Za prvé bych chtěl navrhnout návrh SPD na zamrazení platů politiků. Je to návrh zákona z pera SPD, je to tisk 982. Já si myslím, že už máme říjen a skutečně se blíží prosinec, a pakliže neprojednáme rychle návrh z pera SPD na zamrazení platů politiků, tak hrozí, že v této situaci, kdy občané nemají peníze a řada občanů se dostává do složité sociální a ekonomické situace - mimochodem i díky tomu, že vláda nepřipravila opatření na ekonomickou pomoc a zároveň zavrhla návrhy SPD, měli jsme tady přes 40 návrhů zákonů a pozměňovacích návrhů na ekonomickou pomoc našim zaměstnancům, malým, středním firmám, živnostníkům, invalidům, seniorům, protože já už jsem tady na jaře osamoceně bil na poplach, že jestli nepřijmeme spolu, že vláda přijímá zdravotní opatření, ale úplně se zapomnělo na ekonomická a sociální podpůrná opatření a došlo na moje slova, kdy se řada občanů skutečně dostává do velmi složitých ekonomických a sociálních situací - takže vzniká situace, že na jednu stranu občané jsou v nouzi a občané mají problémy, ale politikům by se od ledna zvýšil razantně plat na základě stávajícího zákona. S tím SPD nesouhlasí. SPD si myslí, že politici by měli jít příkladem a že by se měly zamrazit platy politiků. Já bych k tomu chtěl zmínit, že tento náš návrh zákona, v podstatě analogický, už Sněmovna o něm hlasovala. Hlasovala o něm před dvěma roky. SPD to tady osamoceně navrhlo a my jsme navrhovali zamrazit platy politiků do roku 2021, to znamená na celé volební období. A připomenul bych, že žádná z ostatních politických stran nás v podstatě v našem návrhu nepodpořila. Tím myslím klub jako celek, možná tady nějaký jednotlivec byl, ale v podstatě ostatní strany nás v tom nepodpořily. Proto náš návrh neprošel. Teď se musím trošku pousmát nad návrhy, protože máme těsně před sněmovními volbami a ty budou zanedlouho a najednou tady navrhují podobný návrh např. Piráti a navrhují tady - a verbálně, čistě jenom jak je zvykem, tak navrhuje také paní Maláčová z ČSSD, verbálně, pouze jenom ústně o tom hovořila, žádný návrh na stole není, jako vždy u ČSSD. To znamená, chtěl jsem jenom říci, že tady SPD už to navrhovalo, hlasovalo se o tom, neprošlo to. Dobře, teď před volbami to tady navrhuje ještě někdo, přestože nám to nepodpořili před těmi dvěma lety, ale v každém případě si myslím, že bychom to mohli zařadit. Není čas, takže my to budeme navrhovat jak na této schůzi, pakliže nám to nepodpoříte, to zařazení na této schůzi, navrhneme to zase na další schůzi. Budeme to navrhovat na každé schůzi do konce volebního období, protože chceme, aby prošlo zamrazení platů politiků. A teď to navrhujeme, právě to zamrazení, na příští rok, protože musíme jít příkladem. Takže my navrhujeme variantu, která je myslím kompromisní, protože vím, že řada z vás to nechce. My v SPD to chceme, tak pojďme to navrhnout aspoň touto kompromisní variantou, nebo my to navrhujeme, aby to mělo šanci, že to tady ve Sněmovně projde. Takže to je tisk 982. Jako druhý bod, který bych chtěl zařadit na pořad schůze z pera SPD, je návrh na změnu zákona o daních z příjmů, sněmovní tisk 836, a základem našeho návrhu je významné zvýšení daňových slev pro všechny plátce daně z příjmů fyzických osob, zaměstnance a živnostníky, a tím i zvýšení jejich čistých příjmů. [[(10.30 hodin)]] Jednoduše řečeno, chceme zvýšit takzvanou slevu na poplatníka. Chceme podpořit všechny pracující lidi, aby jim zůstalo více peněz v peněženkách. Chceme ponechat všem poctivým a pracovitým občanům více prostředků, a náš návrh přinese v průměru každému pracujícímu občanu 1 035 korun měsíčně navíc. Cílem našeho návrhu je i náprava naprosto neúnosného stavu, kdy již více než 12 let nebyla většina existujících daňových slev zvýšena, přičemž za stejnou dobu inflace stoupla o více než 20 % a průměrná mzda o více než 50 %. Takže i z tohoto pohledu za této situace nízké daňové slevy pro pracující občany již neplní svůj účel a jejich nastavení je potřeba přizpůsobit aktuálnímu stavu. V současné situaci náš návrh představuje i potřebný systémový krok v souvislosti s počínající ekonomickou a sociální krizí v důsledku dopadu omezujících opatření kolem koronaviru, kdy my v SPD chceme ponechat pracujícím občanům více peněz, aby bylo jen na jejich rozhodnutí, jak s nimi naloží a jak tak zároveň pomohou i celému našemu hospodářství k tolik potřebnému restartu. Takže hnutí SPD navrhuje, aby, když to shrnu, všem pracujícím lidem včetně studentů, invalidů, co si přivydělávají, seniorů a pracujícím lidem, ale i matkám samoživitelkám, které pracují, abychom jim zvýšili daňovou slevu, slevu na poplatníka a nechali jim v průměru tisícovku měsíčně v kapse navíc. Mimochodem to, že se 12 let už ta sleva na poplatníka pro ta pracující lidi nezvyšovala, svědčí skutečně o úplně tristním přístupu dosavadních a současné vlády hnutí ANO, ČSSD s podporou KSČM o přístupu, o přesném přístupu k pracujícím lidem. Protože podporují se tady různé skupiny lidí, ale na pracující lidi se tady úplně zapomíná, proto 12 let jim nikdo v podstatě nepřidal tím, že by jim zvýšil slevu na poplatníka. A to je skutečně otřesný stav. A my to chceme napravit. My o tom v SPD víme, proto tady máme ten návrh zákona, abychom právě i v této krizi na to upozornili. A myslím, že teď je vhodný čas náš návrh přijmout. Konkrétně tedy navrhujeme o 50 %, z 24 840 korun na 37 260 ročně, zvýšit daňovou slevu pro každého daňového poplatníka, zaměstnance i živnostníka, rovněž tak i slevu na pracující manželku či manžela taktéž ze současných 24 840 na 37 260 korun měsíčně. Zároveň navrhujeme, aby toto zvýšení slevy na dani mělo náležitý efekt, i zvýšení roční hranice příjmu manželky, potažmo manžela, do kterého lze tuto slevu uplatňovat, z 68 tis. korun na 102 tis. korun, aby byla využitelná i pro ty rodiny, kde se ženy věnují mateřské péči o své nejmenší děti, protože my podporujeme pracující rodiny s dětmi. Současný limit ročních příjmů ve výši 68 tis. korun totiž začínal platit v době, kdy například minimální mzda činila 8 tis. korun měsíčně. Takže se podívejte, jak vláda zaspala. Minimální mzda už je skoro jednou tak vysoká, ale podpora pracujících rodin se v podstatě zvýšila nulově. Vláda se na to úplně vykašlala. Takže vlastně z pracujících lidí si dosavadní současná vláda vlastně udělala ty největší otloukánky, kteří se dřou z daní, a nic víc. To znamená, minimální mzda činila 8 tis. měsíčně. To je v té době, kdy jsou nastaveny současné slevy na poplatníka, tedy v období, kdy nejnižší pracovní příjmy občanů, kteří si zaslouží naši podporu, dosahovaly výrazně nižších hodnot, než je tomu dnes. A stejně tak od té doby razantně stouply ceny základních životních potřeb, čehož si asi vláda nevšimla, proto vůbec tento návrh nepodporuje. Je tedy skutečně tristní, že k tomuto našemu návrhu zákona, abychom pomohli pracujícím lidem, už vláda dala stanovisko. A nedala kladné stanovisko! To znamená, vláda hnutí ANO, ČSSD nepodpořila při jednání na vládě svým stanoviskem náš návrh na zvýšení slevy na poplatníka, to znamená podpory pracujících lidí. A v souladu s našim dlouholetým bojem za zlepšení situace našich zdravotně hendikepovaných spoluobčanů také navrhujeme o polovinu zvýšit roční daňové slevy pro pracující držitele průkazu ZPP/P, konkrétně z 16 140 korun na 24 210 korun. Samozřejmě by se to týkalo i daňových slev pro pracující invalidy ve všech třech stupních. To je návrh SPD. Tam dokonce navrhujeme zvýšení těchto slev o 100 %, protože zdravotně hendikepované občany je skutečně potřeba na maximum podpořit. Invalidy je potřeba na maximum podpořit. V prvním a druhém stupni invalidity navrhujeme zvýšit tu slevu z 2 520 korun na 5 040 korun ročně a ve třetím stupni z 5 040 korun na 10 080 korun ročně. Společným jmenovatelem této skupiny navrhovaných úprav z pera SPD je pomoc a podpora zdravotně postižených pracujících, jejichž příjmy z invalidních důchodů jsou přes nejrůznější valorizace vesměs nízké a nedostačující k důstojnému životu. Proto je důležitou cestou ke zlepšení příjmové situace právě i zvýšení daňových slev, což je de facto snížení daně z příjmů svého druhu. Tady bych poznamenal, že hnutí SPD se opakovaně snaží podpořit právě ty nejnižší důchody, ty nejnižší invalidní a starobní důchody. Proto tady leží náš návrh zákona na uzákonění minimálního důstojného důchodu ve výši hranice chudoby, což je něco pod cca 15 tis. korun měsíčně. Protože vláda si neuvědomuje, že za ty důchody, které mají třeba 8 až 10 tis., to jsou ty nejnižší důchody, se prostě nedá vyžít. A my se všemi možnými prostředky snažíme navrhovat zákony, abychom těmto lidem pomohli a vláda nám to nepochopitelně odmítá. Vláda hnutí ANO, ČSSD s podporou KSČM. Taktéž navrhujeme zvýšit o 100 % daňové slevy pro pracující studenty ze 4 020 korun a 8 040 korun ročně. Tento krok má za cíl zvýhodnit pracující studenty a také sekundárně částečně pomoci hlavně jejich sociálně a ekonomicky slabším rodičům a rodinám, které některé náklady na studium nebo se studiem spojené sdílejí. Obecně tedy platí, že cílem a smyslem těchto našich návrhů z pera SPD je náprava neúnosného stavu, kdy již 12 let nebyly tyto slevy pro pracující občany zvýšeny. Současně jde i o významné snížení přímé daňové zátěže a zvýšení čistých příjmů pro všechny daňové poplatníky, výrazněji pak pro manžele a rodiny, jelikož manželství a rodina jsou jako klíčové instituty naší společnosti hodny jejich zvláštní ochrany a podpory. Dlouhodobým cílem tohoto návrhu SPD je tedy rovněž i podpora pozitivního populačního a demografického vývoje české společnosti - tím mám na mysli podporu pracujících rodin, pracujících rodičů - to je zejména podpora dlouhodobého stálého stabilního zvyšování porodnosti, čímž samozřejmě dospějeme i k udržitelnosti důchodového systému. Tady se na to vláda samozřejmě také vykašlala, protože odborníci už dlouhodobě upozorňují, že důchodový systém bude finančně neudržitelný, pakliže nebudeme mít více dětí z pracujících rodin. A občané se bojí mít více dětí, protože se prostě bojí, že je neuživí. A to je opravdu problém. Musím poznamenat, že vláda hnutí ANO a ČSSD s různým koaličním partnerem je u vlády už sedm let a bohužel se to nikam neposouvá. A jako třetí bod chceme na program schůze navrhnout tisk 377, jedná se o potírání lichvy, což je dnes v současné situaci mimořádně důležitá věc, protože lidé se právě kvůli tomu, že vláda zapomněla, respektive odmítá přijmout ty ekonomické návrhy z pera SPD, ale i dalších opozičních stran, ale my jsme jich navrhli více než 40, těch našich návrhů, tak lidé se ocitají bez peněz a bez práce. A tím pádem se řada lidí ocitá v situaci, že si musí někde půjčit. A protože jsou v obtížné situaci a nemají třeba zaměstnání, tak samozřejmě bankovní instituce jim často nepůjčí, tak musí do nebankovních institucí. A tam jsou samozřejmě ty nehorázné úroky, často v desítkách procent RPSN, a samozřejmě tím se ti lidé a znovu a znovu další lidé dostávají do exekucí a do dluhových pastí. Proto jsme za SPD navrhli zákon, abychom zastropovali roční úrokovou sazbu nákladů, takzvané RPSN. Zastropovat úroky u spotřebitelských úvěrů. Musím říci, že tento zákon platí ve většině zemí EU. Dokonce ho přijali i na Slovensku. Výsledkem bylo, že většina nebankovních institucí ze slovenského trhu odešla. Teď musíme hlavně zabránit sociálně tomu, aby lidé, kteří jsou v nouzi, protože vláda bohužel odmítá ty návrhy na ekonomickou a sociální pomoc občanům, a ti se dneska dostávají do těch problémů, tak aby si, když už si tedy někdo půjčí, tak aby to nebylo za ty nehorázné lichvářské úroky, což finálně bude opět problém, protože ti lidé a jejich rodiny skončí na sociálních dávkách. A opět to bude muset sanovat stát, a pak tady bude vláda samozřejmě zase vykládat, jak nemá peníze a jak jsou potřeba stamiliardové deficity, protože nejsou peníze. Přitom nic nedělá pro to, abychom se do těch deficitů nedostávali. [[(10.40 hodin)]] Takže my už v předstihu říkáme, přijměme zákon na zastropování úroků u půjček, tím zabráníme tomu, aby další a další lidé padali do dluhových pastí, a samozřejmě tím pádem ušetříme i státu, který potom samozřejmě logicky ty lidi nemůže nechat úplně na ulici, jako že nechává na ulici finálně, protože s tím naším návrhem na zestátnění exekutorů také to tady vláda pořád odmítá, čímž bychom taky vyřešili neúnosný mafiózní stav, který je kolem exekucí. Tak aspoň bychom zabránili u toho vstupu tím, že bychom přijali náš návrh na zastropování úroku k lichvě a upravili bychom podmínky kladným směrem. Takže to jsou tři návrhy SPD a já navrhuji, aby byly zařazeny za pevně zařazené body. Tady byly návrhy, které tady byly řečeny panem předsedou Faltýnkem. Chápu, že ty mají asi největší šanci na to, že projdou. Tak za ty návrhy z pera hnutí ANO, které projdou, to jsou ty návrhy z grémia, nebo ty, co tu říkal pan předseda, tak my navrhujeme, aby byly zařazeny v pořadí, co jsem říkal. Děkuji.
Já to jenom upřesním, protože je tam několik návrhů, takže za pátý bod, první čtení, chráněný účet.
Ano a v pořadí: zmrazení platů politiků, zvýšení daňové slevy na poplatníka a třetí zastropování úroků, tzn. ukončení lichvy.
Ano, děkuji, poznamenal jsem si. Jako další je přihlášen pan předseda Michálek, připraví se pan předseda Stanjura.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, za předkladatele návrhu sněmovního tisku 978, novela zákona o platu představitelů státní moci, který podepsala skupina poslanců Ivan Bartoš, Jan Bartošek, Vít Rakušan, Mikuláš Ferjenčík a další, předkládám návrh na zařazení tohoto bodu do programu dnešní schůze, a to za bod chráněný účet. Jde tedy o návrh, který ve zkratce znamená zmrazení platů ústavních činitelů na rok 2021, a my tím sledujeme ten princip, který i v Poslanecké sněmovně dlouhodobě hájíme, že platy politiků by se měly odvíjet od situace v ekonomice. Není to tedy žádné sebemrskačství nebo nějaká devalvace práce poslance, kterou samozřejmě každý volič může posoudit ve volbách. Vycházíme ze situace, že ve druhém čtvrtletí tohoto roku ekonomika klesla o 10,9 % meziročně. Naše ekonomika trpí, statisíce lidí mají nižší příjmy, mají povinnosti navíc, stát se zadlužuje, máme deficit hospodaření 500 miliard korun. V této situaci by skutečně bylo nemístné, aby došlo ke zvýšení platů ústavních činitelů. Proto předkládáme návrh rychlého řešení záplaty, která se týká roku 2021, protože nikdo neví, jak se situace bude dál vyvíjet, jak dlouho tady s námi bude koronavirus. Podstata návrhu spočívá v tom, že v roce 2021 budou mít ústavní činitelé stejné platy jako v roce 2020. Týká se to tedy jak politiků, tak členů různých rad, tak se to týká představitelů justice, soudců a státních zástupců. Tento návrh je v souladu s Ústavou České republiky a při jeho zpracování jsme postupovali s plným respektem k nezávislosti justice. Ústavní soud vyjádřil ve své judikatuře dva základní principy, od kterých by se měla odvíjet úprava, a to zajištění stabilního materiálního zázemí, které je vyjádřeno tím, že soudcům by neměl plat klesat. A druhý princip, že pokud možno, pokud dochází k nějakým změnám, tak by to mělo být pro všechny stejně, jak pro politiky, i pro soudce, tak aby nedocházelo k postihování soudců jakožto jedné z moci v systému dělby moci podle Ústavy České republiky. Je to tedy provizorní návrh, nevíme, co bude za rok. A během toho času, který díky tomu získáme, získáme možnost připravit koncepční řešení, na kterém pracujeme s panem kolegou Nacherem, s hnutím ANO, tak aby se odvíjela výše kompenzace ústavním činitelům od některé objektivní veličiny, například od hrubého domácího produktu, tak aby se valorizovalo v časech, kdy se daří ekonomice, tak aby platy ústavních činitelů tomu odpovídaly, případně podle průměrné mzdy v ekonomice. To by byl koncepční návrh, který bychom připravili do konce volebního období a který by navázal na toto jednorázové řešení. Samozřejmě jsme v situaci, která vyžaduje, aby Poslanecká sněmovna postupovala rychle, protože pro schválení návrhu zákona je potřeba minimálně 60 dnů na projednání v Senátu, u prezidenta republiky a pro legisvakanci, tak aby zákon nabyl účinnosti od 1. 1. příštího roku, a tudíž je nezbytné projednat tento návrh dnes tak, aby do 31. října odputoval z Poslanecké sněmovny do Senátu k dalšímu projednání. Proto si vás dovoluji požádat, abyste umožnili projednání tohoto návrhu, protože je předložen podle § 90 jednacího řádu Poslanecké sněmovny. Kdyby se měla konat trojí čtení návrhu zákona, tak by to znamenalo, že od začátku příštího roku se schválit nestihne. Jde o jednoduchou, v podstatě jednu větu v zákoně, která skutečně navazuje platy v roce 2021 na hodnotu v roce 2020. Ještě doplním druhý návrh, a to, aby v případě, že projde návrh kolegů z SPD také k problematice platů, tak aby tyto dva návrhy byly projednány společně za sebou tak, aby návrh SPD byl projednán po našem návrhu, případně aby k nim proběhla společná rozprava. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Pan předseda Stanjura s přednostní právem k pořadu schůze.
Děkuji za slovo. Vím, že v politice se toho za posledních sedm dnů odehrálo mnohé, ale zkusme si připomenout, proč jsme se dneska sešli. Ve výborovém týdnu, sice na řádné schůzi, ale v mimořádném termínu. Sešli jsme se proto, že vláda pro svůj záměr schválit kurzarbeit ve zkráceném řízení ve stavu legislativní nouze získala jeden hlas v Poslanecké sněmovně. Jeden hlas. Mezitím se pan premiér vyjádřil - a já s ním souhlasím - že se návrh zákona nepovedl. Velmi kulantně řečeno, ale proč ne, buďme zdvořilí. Ten návrh zákona se nepovedl. Načež jsme se dohodli v Poslanecké sněmovně, že se sejdeme už tento týden, protože ten princip podle mého názoru neodmítá žádný poslanecký klub, takže na tom nadpisu se shodneme. Problém je s obsahem toho zákona. Myslím, že jsem vůbec nepochopil vystoupení paní ministryně financí, možná proto, že chtěla mluvit jako první, kdy přišla a přesvědčovala nás, abychom ten bod zařadili. Paní ministryně, to je schváleno organizačním výborem, pro jsou všechny poslanecké kluby, tak úplně nerozumím, proč jste plédovala za zařazení do programu, protože to projde jako nůž máslem, podle mne budou pro všichni přítomní. Ale proč ne. Já bych očekával možná něco jiného. Očekával bych, že vláda v této chvíli přijde s nabídkou na politické jednání, sezve zástupce poslaneckých klubů, domluví se na principech, ve kterých se má ten zákon změnit, a pak případně tuto politickou dohodu by měli vládní legislativci přepsat do přesného paragrafovaného znění. Takhle nám hrozí, že budeme projednávat desítky pozměňovacích návrhů. My jsme samozřejmě už více než deset podali, protože jsme byli připraveni už na tu minulou středu. A nemyslím si, že je to šťastný postup. Dávám k úvaze vládě tento postup i po dnešním prvním čtení, aby někdo ze členů vlády, paní ministryně Maláčová teď nemůže, to je jasné, zorganizoval jednání, abychom se pokud možno domluvili na změnách, na principech těch změn, které tam zapracujeme, např. jaká bude hranice pro tu podporu atd., mohl bych vyjmenovat jedno za druhým, ale to si nechám až do obecné rozpravy k tomu konkrétnímu bodu, a pak to dát vládním legislativcům, ať to napíšou správně, aby tam někdo neudělal neúmyslně chybu. A samozřejmě opozice má mnohem menší možnosti než vláda ve smyslu legislativní správnosti případných pozměňovacích návrhů. [[(10.50 hodin)]] Naším společným zájmem musí být, aby ten zákon byl dobrý. Možná nebudeme všichni spokojeni, že ten či onen parametr není přesně v tom znění, jak si představujeme my nebo naše politická strana, ale měl by být dobrý a funkční. A já už jsem někdy na konci srpna odpovídal na otázku, že pokud se nám to povede k 1. lednu, tak to bude vlastně výborný výsledek, protože tady práce kvapná málo platná platí dvojnásobně. Když jsme o tom minulý týden jednali, protože ten kurzarbeit, když budeme používat to hezké německé slovo, byl v minulých měsících suplován programy Antivirus, třemi programy. Dva, které byly formou dotačního titulu, to znamená, rozhodovala o něm vláda, zatím platí a mají platit ještě dalších 23 dnů, a třetí, který byl zákonem Poslaneckou sněmovnou a Senátem schválen, se týkal malých firem do 50 zaměstnanců, a protože mi pan předseda Vondráček říkal, že by bylo vhodné, kdybychom to projednali souběžně, protože je evidentní, že když to půjde dobře, tak kurzarbeit bude platit od 1. ledna, a máme před sebou celý podzim a začátek zimy, to znamená, že máme před sebou poslední čtyři měsíce letošního ekonomického roku, tak navrhuji, abychom jako třetí bod programu, to znamená po kurzarbeitu a po harmonogramu státního rozpočtu, projednali sněmovní tisk 947, který navrhuje odpuštění sociálního pojištění firmám do 50 zaměstnanců do konce letošního roku, a jako bod číslo čtyři sněmovní tisk 948, který navrhuje odpuštění minimálních záloh sociálního pojištění osobám samostatně výdělečně činným taktéž do konce roku v těch samých parametrech, v jakých ty zákony platily do konce srpna. Pokud se mám vyjádřit, co se má dít s podporou zaměstnanosti do konce roku, tak se mohu opřít i o stanovisko naší COVID komise, kde jsme to poctivě projednávali, měli jsme dostatek dat, která nám poskytla jednotlivá ministerstva, takže názor občanských demokratů je vlastně totožný s názorem této komise. Myslíme si, že by vláda měla prodloužit Antivirus A do doby, než bude platit kurzarbeit. Připomínám, že je to až 80 % ze superhrubé mzdy, kdy jsou lidé v karanténě, to znamená, je nařízená karanténa - tam vidíme, že ty náklady šly rapidně dolů, že dneska to už není celoplošné opatření. Mám poslední čísla, myslím za srpen nebo červenec, kdy to bylo pouhých 45 mil. korun. Myslím, že to je vstřícný krok vůči zaměstnavatelům. Naopak naše komise, a je to stejný názor občanských demokratů, nedoporučuje prodloužení programu Antivirus B, který se používá, omlouvám se za to zjednodušení, když zaměstnavatel nenajde práci. Pokud ji nenašel od toho března, tak je mizivá pravděpodobnost, že ji ještě najde. Současně slyšíme oprávněné stesky jiných zaměstnavatelů, kteří ani v této době nejsou schopni sehnat nové pracovníky, protože mají zakázky, ale bohužel nemají dostatek pracovních sil. A samozřejmě doporučujeme, a bylo to i doporučení i té COVID komise Poslanecké sněmovny, abychom prodloužili program Antivirus C do konce roku, což je významná úspora nákladů na straně malých zaměstnavatelů za splnění podmínek, které jsou v zákoně, to znamená, museli udržet minimálně 90 % pracovních míst, která měli v březnu, a museli udržet minimálně objem mzdových prostředků ve výši 90 % proti tomu, jaký byl objem mzdových prostředků rovněž v březnu. Já bych byl moc rád, abychom to zařadili a hlasovali. O případných výhodách či nevýhodách tohoto návrhu se určitě můžeme bavit v rámci obecné rozpravy v prvém čtení, nicméně si myslím, že jak živnostníci, tak malé firmy si zaslouží, abychom o tom hlasovali a rozhodli. Já samozřejmě doporučuji, abychom byli pro, ale ti z vás, kteří jsou případně proti, budou mít prostor v té debatě, aby případně vystoupili s argumenty, proč to nepovažují za dobrý nápad. Obě ta opatření, a to je třeba poctivě říct, ale myslím vycházejí z těch čísel, která máme na ministerstvech, znamenají výpadek v příjmu sociálního systému ve výši 25 mld. korun do konce letošního roku, z toho 16 je ten návrh, který by ulevil malým firmám do 50 zaměstnanců, a 9,2 mld. je úleva, kterou navrhujeme pro naše živnostníky. Děkuji za podporu obou těchto návrhů.
Já vám děkuji. Nyní s přednostním právem pan předseda Chvojka.
Děkuji za slovo, pane předsedo, hezké dopoledne, kolegyně, kolegové. Já mám tři věci. Ta první věc je bohužel to, že musím z dnešního jednání omluvit paní ministryni práce a sociálních věcí Janu Maláčovou. Ten důvod je takový, že byla v pracovním kontaktu s asi třemi nebo čtyřmi kolegy z Ministerstva práce a sociálních věcí, a ti jsou bohužel pozitivně testováni na covid, a dnes je raději v preventivní karanténě, aby nás případně neohrozila. Čeká na výsledek testu, kterému se dnes podrobila. Až bude vědět, jak je na tom, tak buďto přijde, a já věřím, že přijde, a přeji jí pevné zdraví, anebo nepřijde. Bohužel dnes tady, jak jsem říkal, nemůže být s námi, protože nás nechce ohrozit, kdyby náhodou byl ten její test případně pozitivní. Tudíž paní ministryni Maláčovou omlouvám. Bohužel to zkomplikovalo i některé věci, které ona předkládá, ale věřím, že toto všichni, ctění kolegové a kolegyně, pochopíte. Potom druhá věc. My určitě podporujeme zařazení návrhu kolegy Michálka na takzvané zamrazení platů, nicméně si myslíme, že máme lepší řešení. Bohužel, jak jsem říkal, paní ministryně Maláčová tady není. Máme vládní návrh, který nechce platy zamrazit, ale chce je ještě snížit, navázat na takzvanou minimální mzdu, tudíž si myslíme, že to je lepší řešení. Ale pokud tady paní ministryně není, tak podpoříme určitě poslanecký návrh, který řeší alespoň zamrazení platů poslanců a dalších, protože to není jenom o platech poslanců, ale i o platech senátorů, ministrů a dalších. Myslíme si opravdu, že v době, která nyní je, to znamená v době, kdy spousta lidí neví, jak to bude v budoucnu s jejich platy, s jejich pracovními pozicemi, tak by bylo nemravné a nemorální, aby se od 1. 1. platy, respektive odměny za výkon funkce, zvedaly, tudíž souhlasíme alespoň se zamrazením. Poslední věc. Máme jako ČSSD programovou prioritu a vím, že to má podporu i u některých dalších stran, například mezi Piráty. My jsme jako ČSSD, jako poslanecký klub, předložili novelu zákona o nemocenském pojištění. Je to tisk 695. Já bych jenom krátce ozřejmil, o čem to je. My jsme zjistili po konzultaci s odborníky z Ministerstva práce a sociálních věcí, že dlouhodobé ošetřovné, to znamená institut, který jsme přijali stejně jako otcovskou před dvěma lety, má v praxi ještě drobná úskalí. Mezi ta úskalí patří to, že tu máme podmínku hospitalizace po dobu sedmi dnů pro vznik nároku na dlouhodobé ošetřovné a je tady podmínka požadovat dlouhodobé ošetřovné v den propuštění pacienta z nemocnice. Doba hospitalizace se zkracuje a ne vždycky je rodina schopna říci, zda je dlouhodobé ošetřování schopna zajistit vlastními silami, nebo ne. A my proto navrhujeme zkrácení podmínky hospitalizace na čtyři dny včetně dne přijetí a propuštění z nemocnice a lhůtu patnácti dnů pro možnost o dlouhodobé ošetřovné požádat. Myslíme si, že tento návrh je ku prospěchu občanů České republiky, ku prospěchu těch, kteří mají nějakého příbuzného, blízkého člena rodiny, v nemocnici a chtějí se o něj postarat sami ve svém bydlišti, to znamená mimo zdravotnické zařízení. Tento návrh by měl rozvázat ruce a pomoct vlastně lidem, kteří se chtějí o takto nemocné starat, a také, a na to nesmíme zapomínat, by měl uvolnit lůžka v nemocnicích. Doufejme, že jich nebude potřeba, ale v této době nikdy nevíte. To znamená, že tento tisk 695, novela zákona o nemocenském pojištění, bychom prosím chtěli pevně zařadit po případném pevném zařazení novely zákona o platech. Děkuji.
Děkuji vám. Já to zrekapituluji. Nejprve jste podpořil jiný návrh a pak navrhujete svůj tisk 695 - dlouhodobé ošetřovné. Jenom jsem nezachytil, v které části dnešního dne by to mělo být. [[Poslanec Chvojka: Po platech.]] Ano. Jestliže budou zařazeny platy, tak za platy. Tak to je z přednostních práv pro tuto chvíli vše. Jako první byl přihlášen k programu schůze pan poslanec Ondráček.
Hezké dopoledne, vážený pane předsedo, členové vlády, kolegyně a kolegové. Tu hodinu jsem si tady velmi pečlivě poslechl všechny návrhy, které byly. Je škoda, že nám paní ministryně dvacet minut vykládala o prvním bodu schůze. Mohli jsme být o dvacet minut ušetřeni. Ale chtěl bych ji poprosit, až bude schválen program schůze, aby to znovu nepředčítala, aby odkázala na to původní vystoupení, kdy odůvodňovala program schůze, ten kurzarbeit, aby znovu nečetla tu úvodní vstupní zprávu. Škoda, že pan předseda neupozornil paní kolegyni, byť samozřejmě chápu, že má přednostní právo. Ale dovolím si teď reagovat na některé návrhy, které zde padly. Pan předseda Faltýnek, pokud mě bude poslouchat [[jmenovaný diskutuje u vládní lavice]], navrhl některé body a navrhl pevně zařadit body 669 a 92 jako body po polední pauze ve 14.30. [[Poslanec Faltýnek: Tisky.]] Tisky, pardon, tisky, omlouvám se, děkuji. Tisky 669 a 92. Domnívám se, abychom mohli o nich pevně jednat, že je musíme nejdřív zařadit do programu této schůze, protože nejsou zařazeny. Takže si dovolím tyto dva body zařadit do této schůze jako bod číslo 4 a 5, a samozřejmě ty body 4 a 5, o kterých pan poslanec Faltýnek mluvil, to znamená sněmovní tisk 800, to Vojenské zpravodajství, a bod 5, tisk 986, občanský soudní řád, posunout jako bod číslo 6 a 7. Protože jinak bychom se k tomu nedostali, kdybychom ty body neměli zařazeny do programu schůze, tak asi těžko můžeme jednat o jejich pevném zařazení na odpoledne. To by byla první připomínka. Takže zařadit nejdřív do schůze tisky 669 a 92 jako body 4 a 5. A souhlasím s tím, co řekl pan předseda, budeme podporovat jejich pevné zařazení na 14.30 odpoledne jako první dva body. A zároveň si dovolím navrhnout ještě doplnění jednoho bodu, který je také ze sekce výboru pro bezpečnost, a to je sněmovní tisk číslo 794. Je to novela zákona o Hasičském záchranném sboru, kde po prvním jednání a po projednání ve výboru, nejdříve v podvýboru pro Hasičský záchranný sbor, kterému předsedá pan kolega Pavel Růžička, kde jsme přijali drobné pozměňovací návrhy, a po projednání ve výboru pro bezpečnost, kde už žádné další návrhy nepadly, takže si dovolím říct, že to je v podstatě nekontroverzní bod v rámci druhého čtení. A z jednání s kolegy cítím, že ani zde na plénu nebudou načteny další pozměňovací návrhy. Takže bychom mohli v podstatě dostát tomu, čemu jsme chtěli, a to je nabytí účinnosti od 1. 1. 2021. Je to jednoduchá novela, která umožňuje profesionálním hasičům, ale i hasičům dobrovolným vykazovat paušály při výjezdech v dopravních nehodách, to znamená odbřemenění administrativy. Myslím, že to zde bylo poměrně hojně řečeno. A domnívám se po jednání s kolegy z výboru pro bezpečnost a se všemi, kteří se chtějí k našim bezpečnostním bodům vyjádřit, že ty body číslo, nebo sněmovní tisky, pardon, 669, 92, ale i ten 794, pokud bychom ho zařadili za ten balíček druhého čtení těchto bodů, jsme schopni odpoledne po pauze projednat během jedné hodiny. Víme o třech pozměňovacích návrzích, které budou načteny do předchozích tisků. O žádném jiném pozměňovacím návrhu, který by tam ještě byl, nevíme. Takže bych vás chtěl požádat, kolegové ze sociální demokracie, je to domluvené i s panem ministrem vnitra, který je předkladatel tohoto návrhu, kolegové z pravé strany politického spektra, o podporu tohoto návrhu, to znamená zařazení bodu [[tisku]] 794 nově jako bod číslo 6 do toho bezpečnostního balíčku za bod 92 a jeho zařazení do odpolední části. A chtěl bych požádat kolegy z hnutí ANO, jestli by se nad tím nezamysleli a neumožnili nám tento balíček projednat v jednom celku. Opravdu je to nekontroverzní bod a chtěli bychom odbřemenit administrativu hasičů, jak Hasičského záchranného sboru, tak i za dobrovolné hasiče. Odbřemenění administrativy máte ve svém programovém prohlášení, vážení kolegové, jestli to nevíte. Děkuji.
Děkuji vám. Jen pro upřesnění. Pozvánka obsahovala pouze dva body - kurzarbeit a písemné interpelace. Všechny ostatní nově zařazujeme bez ohledu na to, zda se jedná o návrh z grémia, či jednotlivé poslanecké návrhy. Další je přihlášen pan poslanec Koten.
Dobrý den, dámy a pánové. Vážený pane předsedající, vážení kolegové, dovolte mi navrhnout zařadit dva body na program dnešní schůze za ty body, které už zde byly navrhovány. Vzhledem k tomu, jaká je situace s koronavirem dnes v České republice, tak všichni vidíme, jakým způsobem trpí malé provozovny, hoteliéři, ti, co pronajímají drobné chalupy, chaty, a jsou zatíženi mimo jiné i autorskými právy, která musí platit mimo domov, a platí to v restauračních zařízeních, v hotelech a podobně. Vláda tady má samozřejmě plná ústa toho, že jim pomůže, ale myslím si, že právě tato novela autorského zákona, kterou jsme předložili zhruba před dvěma lety, je to sněmovní tisk číslo 402, by v současné době vyřešila zátěž podnikatelů, kteří mají drobné služby, ať už to jsou holiči, kadeřnice, autoservisy, pedikéři, manikéři, plus tedy ty ubytovací kapacity, ať už to jsou pražské hotely, nebo mimopražské. Má to v podstatě jeden jediný dopad, a to ten, že vlastně za provozování rozhlasového a televizního vysílání se podle § 18 odst. 3 nepovažuje zpřístupňování díla pacientům zdravotních služeb ani zpřístupnění díla v provozovnách, které nejsou provozovány za účelem zpřístupnění rozhlasového a televizního vysílání. Každý tady asi cítíme, že pokud se chce někdo ubytovat v hotelu, tak se tam ubytovává z toho důvodu, že tam chce přespat, a nikoli že tam chce nějakým způsobem konzumovat nějaká umělecká díla z televize, například z ČT1. A to samé platí tedy i v ostatních provozovnách. Prosím tedy o zařazení tohoto bodu, je to sněmovní tisk 402, za ty ostatní, které už zde byly navrženy. A potom bych ještě navrhl zařazení sněmovního tisku 591/0. Tento sněmovní tisk obsahuje takzvaný, je to novela trestního zákoníku a je to takzvaně "můj dům, můj hrad". Posiluje vlastně institut sebeobrany ve svém vlastním domě, kdy kdokoli vnikne po překonání překážky do cizího obydlí za použití násilí nebo pohrůžky bezprostředního násilí nebo překoná-li překážku, jejímž účelem je zabránit vniknutí, pokud takové jednání může vyvolat u obránce oprávněnou obavu z ohrožení života či zdraví nebo jiné přítomné osoby. Jedná se tedy o to, aby ten, kdo je napaden doma ve svém prostoru a neví, co ten útočník vlastně zamýšlí, tak aby se mohl bránit maximální možnou efektivní silou. Takže doufám, že bude politická podpora tady ty dva sněmovní tisky jako další body zařadit. Děkuji.
Omlouvám se, nově zařadit body a v rámci schůze na kterou pozici?
Za ty body, které zde byly navrženy. A je to tedy sněmovní tisk 402 jako první po nich a pak 591 jako následující.
Tak paní poslankyně Richterová k pořadu schůze. To je pro tuto chvíli poslední přihláška.
Děkuji za slovo. Já bych ráda předložila dvě věci na akutní aktuální projednání této Sněmovně. A sice, za pirátský klub jsme posledně navrhovali projednat ošetřovné, aby do něj byli zahrnuti i dohodáři a živnostníci, lidé, kteří si platí nemocenské pojištění, aby měli šanci vůbec na ošetřovné jít. Takže podporujeme bod, který předložil pan předseda Chvojka, sněmovní tisk týkající se nemocenského pojištění, a navrhujeme zařazení, pokud by neprošel návrh pana Chvojky, jako předposlední bod této schůze, aby bylo ošetřovné i pro živnostníky a dohodáře. A druhá věc. Předkládáme návrh týkající se zařazení sněmovního tisku 464, protože Piráti od roku 2018 navrhují zvýšení slevy na poplatníka, její valorizaci. Navrhovali jsme to už v roce 2018. A ten sněmovní tisk obsahuje nejenom valorizaci, zvýšení té slevy, ale i nové daňové příjmy pro stát. Je to řešení problému, který se týká jak lidí a jejich domácností, tak celkového řešení daní. Tento bod, sněmovní tisk 464, navrhuji k zařazení jako poslední bod této schůze. Děkuji za pozornost.
Děkuji. S přednostním právem by chtěla vystoupit ještě paní ministryně financí.
Děkuji. Jenom velmi krátce. Na pana předsedu Michálka. Vláda dala k návrhu na zmrazení platů ústavních činitelů neutrální stanovisko. My to podporujeme, my chceme zmrazit platy ústavních činitelů od roku 2021. Dali jsme neutrální z jediného důvodu, že to neřeší rok 2022. A pokud nedotáhneme rok 2022, bude tam skok 15 až 20 % nárůst platů ústavních činitelů. Takže my jsme o tom debatovali tento týden na vládě s tím, že ten váš návrh bude pravděpodobně nejrychlejším nosičem, aby se to projednalo, nicméně musí se k tomu načíst řešení roku 2022, protože jako ministryně financí - a věřím, že nikdo z vás nechce, aby vám vzrostly platy o 15 až 20 % v roce 2022, když průměrná mzda v národním hospodářství poroste mezi rokem 2020-2021 o 0,8 %, takže de facto budou zmrazeny mzdy, takže určitě tohle nechceme. Takže Ministerstvo financí by to chtělo navázat na průměrnou mzdu v národním hospodářství pro rok 2022, nicméně jsme se dohodli, že v pátek o tom budeme koaličně jednat. Takže jednom abych vysvětlila, že tu myšlenku podporujeme a rozhodně to chceme. Je to miliarda, my ji dáme sociálním službám, to určitě budete rádi. A druhá věc - pan předseda Stanjura. Ano, určitě, pojďme se bavit o kurzarbeitu napříč Poslaneckou sněmovnou. To je jediné a správné. Děkuji.
Děkuji. Ptám se, zda ještě někdo k pořadu schůze. Paní poslankyně Gajdůšková se hlásí z místa.
Dobrý den, vážený pane předsedo, paní poslankyně, páni poslanci. Já jenom spíš technickou poznámku, nevím, jestli jsme si dobře rozuměli s paní poslankyní Richterovou. Návrh, který navrhl pan předseda klubu sociální demokracie Chvojka, sněmovní tisk 695 o nemocenském pojištění, se týká dlouhodobého ošetřovného. Tam jde skutečně o snížení těch hospitalizačních lhůt u velmi těžce nemocných lidí, případně zrušení podmínky hospitalizace -
Paní poslankyně, navrhujete nějaký nový bod? Projednáváme program schůze.
Ne. Jenom technicky jsem chtěla -
Já se omlouvám, v této fázi není možné vystupovat bez toho, že je nový návrh. [[Dobře, děkuji.]] Děkuji. Ptám se, zda ještě někdo navrhuje do pořadu schůze něco nového. Nikoho nevidím. Přivolám kolegy z předsálí a vypořádáme se s jednotlivými návrhy tak, jak zde postupně zazněly. Nejprve budeme hlasovat o návrhu grémia, který je velmi jednoduchý. Jedná se o zařazení projednání časového harmonogramu státního rozpočtu na rok 2021. Já zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro návrh grémia. Kdo je proti? Hlasování číslo 2, přihlášeno 98, pro 96, proti nikdo. Návrh byl přijat. My jsme jedním hlasováním zařadili i dali na první místo. Je to gremiální návrh, nikdo nevznášel námitku. U těch ostatních budu postupovat tak, že nejprve zařadíme vždy nový bod a poté budeme hlasovat o jeho pevném zařazení. Takže nejprve pan předseda Jurečka navrhuje zařazení nového bodu - Informace vlády o situaci s COVID v České republice. Já zahajuji hlasování, kdo je pro zařazení nového bodu. [[Námitka z pléna.]] Tak ještě jednou... Už to funguje. Prosím. Kdo je proti zařazení nového bodu? Hlasování číslo 3, přihlášeno 97, pro 36, proti 1. Návrh nebyl přijat. Dále pan předseda Jurečka navrhuje zařadit tisk 922, senátní návrh, je to pětistovka - říkám to dobře? 922 navrhoval pan předseda, to je něco jiného? [[Vyjasňování mimo mikrofon.]] 922 ještě nebyl schválen. Tak nejprve zařazujeme nový bod tisk 959, senátní návrh. Zahajuji hlasování. Kdo je pro zařazení nového bodu - 959 senátní návrh, 500 korun pro kraje. Kdo je proti? Hlasování číslo 4, přihlášeno 96, pro 44, proti nikdo. Návrh přijat nebyl. O pevném zařazení tak tedy nebudeme hlasovat. Pan předseda Faltýnek navrhuje jako třetí bod zařadit tisk 922, návrh Ministerstva financí o dani z příjmů, tzv. paušální daň. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 5, přítomno 97, pro 92, proti nikdo. Nový bod byl zařazen. A nyní jeho zařazení jako třetí bod dnešního jednání. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 6, přihlášeno 97, pro 91, proti nikdo. Návrh byl přijat. Nyní zde máme tisky 669 a 92 - implementace evropské směrnice a poslanecký návrh týkající se nakládání se zbraněmi, v pořadí, jak jsem jej přečetl. Nejprve tedy zařazení nových bodů. [[Námitka z pléna.]] Je tady návrh na jednotlivé... Nejprve tedy tisk 669, což je poslanecký návrh o nakládání se zbraněmi, zařazení nového bodu. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 7, přihlášeno 98, pro 88, proti nikdo. Návrh byl přijat. [[(11.20 hodin)]] Nyní tedy pevné zařazení tohoto bodu dnes na 14.30 hodin. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 8. Přihlášeno je 98 poslanců, pro 83, proti nikdo. Návrh byl přijat. Nyní tedy tisk 92, implementace evropské zbraňové směrnice, zařazení nového bodu. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 9. Přihlášeno 97, pro 71, proti 10. Návrh byl přijat. Nyní tedy pevné zařazení tohoto bodu jako druhého odpoledního bodu po tisku 669. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 10. Přihlášeno 98, pro 76, proti 9. Návrh byl přijat. Dále pan Faltýnek navrhl zařadit nový bod, tisk 800, o Vojenském zpravodajství, prvé čtení. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro zařazení tohoto bodu do pořadu schůze. Kdo je proti? Hlasování číslo 11. Přihlášeno je 98 poslanců, pro 65, proti 11. Návrh byl přijat. Nyní jeho pevné zařazení jako čtvrtý bod dnešního jednání. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 12. Přihlášeno 98, pro 93, proti 10. Návrh byl přijat. Dále je zde návrh na zařazení nového bodu, tisk 986, novela občanského soudního řádu, prvé čtení, tzv. chráněný účet. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro zařazení nového bodu. Kdo je proti? Hlasování číslo 13. Přihlášeno 98, pro 83, proti 2. Návrh byl přijat. Teď budeme hlasovat o pořadí. Tady zaznělo, aby to byl pátý bod, pak tady byl alternativní návrh, už nevím... nejprve tedy budeme hlasovat o pevném zařazení jako pátého bodu, o návrhu pana poslance Ondráčka pak budeme hlasovat dále v jeho... [[Dotaz poslance Chvojky z pléna.]] Chráněný účet, jako pátý bod, pevně zařadit dnes. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 14. Přihlášeno 98, pro 84, proti nikdo. Návrh byl přijat. Teď se dostáváme k bloku návrhů pana místopředsedy Okamury. Nejprve navrhl zařazení nového bodu, tisk 982, zmrazení platů politiků. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro zařazení nového bodu. Kdo je proti? Hlasování číslo 15. Přihlášeno 97, pro 30, proti 2. Návrh nebyl přijat. Dále pan místopředseda Okamura navrhuje zařadit nově bod, tisk 836, změna daně z příjmů, zvýšení slev na poplatníka. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro zařazení nového bodu. Kdo je proti? Hlasování číslo 16. Přihlášeno 98, pro 44, proti nikdo. Návrh nebyl přijat. Dále padl návrh na nový bod této schůze, tisk 337, zastropování RPSN. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 17. Přihlášeno je 97, pro 30, proti nikdo. Návrh přijat nebyl. Návrh pana předsedy Michálka. Za bod chráněný účet, napřed chce zařadit návrh Pirátské strany za zmrazení platů ústavních činitelů. [[Hlas z pléna: Číslo tisku?]] Číslo tisku 978, nový bod. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 18. Přihlášeno je 98, pro 83, proti nikdo. Návrh byl přijat. Teď je zde návrh na jeho pevné zařazení za již přijatý bod pátý, chráněný účet, takže by to byl bod číslo šest. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 19. Přihlášeno 98, pro 81, proti 1. Návrh byl přijat. Teď jsou zde návrhy pana předsedy Stanjury. Nejprve aby byl zařazen do pořadu schůze tisk 947, prodloužení Antiviru. Je to tak? Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro zařazení tohoto bodu. Kdo je proti? Hlasování číslo 20. Přihlášeno 98, pro 45, proti nikdo. Návrh přijat nebyl. Dále zde byl návrh na zařazení tisku 948, odpuštění záloh. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro zařazení tohoto bodu na program této schůze. Kdo je proti? Hlasování číslo 21. Přihlášeno 98, pro 44, proti nikdo. Návrh nebyl přijat. Nyní návrh pana předsedy Chvojky, abychom tisk 695, týkající se dlouhodobého ošetřovného, zařadili na pořad této schůze. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 22. Přihlášeno je 98 poslanců, pro 46, proti nikdo. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Ondráček navrhuje zařadit nový bod, tisk 794, týkající se Hasičského záchranného sboru, druhé čtení. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro zařazení tohoto bodu na pořad schůze. Kdo je proti? Hlasování číslo 23. Přihlášeno 97, pro 42, proti nikdo. Návrh nebyl přijat. [[(11.30 hodin)]] Pan poslanec Koten navrhuje zařazení nového bodu, tisk 402, odpuštění poplatků. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Míněno autorských poplatků, abych byl přesnější. Kdo je proti? V hlasování číslo 24 přihlášeno 98, pro 23, proti 5. Návrh nebyl přijat. Dále pan poslanec Koten navrhuje zařadit tisk 591, novela trestního zákona, jako nový bod do pořadu této schůze. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 25 přihlášeno 98, pro 12, proti 5. Návrh nebyl přijat. A poslední je zde návrh paní poslankyně Richterové, abychom tisk 464, týkající se zvýšení slevy na poplatníka, zařadili na pořad této schůze. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. V hlasování číslo 26 přihlášeno je 98, pro 44, proti 1. Návrh nebyl přijat. Tím jsme se vypořádali se všemi návrhy, které zazněly, a budeme hlasovat o pořadu této schůze jako celku. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 27 přihlášeno je 98, pro 71, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme program této schůze schválili, a budeme pokračovat dle... Děkuji. Já předám řízení schůze.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, nyní přistoupíme k projednávání bodu