Labdien, kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē! Labrīt, kolēģi, vēlreiz! Tie, kas aizkavējušies, lūdzu, ieņemiet vietas Saeimas Sēžu zālē. Sāksim 17.decembra ārkārtas sēdi. Darba kārtībā likumprojekts “Par valsts budžetu 2015.gadam” un to pavadošie likumprojekti. Tātad darba kārtības pirmais jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Labdien, kolēģi! Sākam skatīt valsts budžeta 2015.gadam pavadošo likumprojektu paketi un strādājam ar likumprojektu Nr.85/Lp12. Komisija otrajam lasījumam saņēmusi četrus priekšlikumus. 1. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas pārejas noteikumos nosaka, līdz kuram laikam Ministru kabineta noteikumam... Ministru kabinetam ir jāizdod noteikumi. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
2. ir Ministru kabineta priekšlikums. Arī daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
3. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts komisijā.
Deputāti piekrīt.
4. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas saistīts ar likumprojekta spēkā stāšanos. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tā kā visi priekšlikumi ir izskatīti, aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā”. Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - nav, atturas - 19. Likumprojekts ir atbalstīts. Otrais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Ieslodzījuma vietu pārvaldes likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Strādājam ar likumprojektu Nr.86/Lp12. Komisija ir saņēmusi četrus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja iesniegts redakcionāla rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - Ministru kabineta priekšlikums, kas saistīts ar pārejas noteikumiem. Daļēji atbalstīts un iekļauts komisijas priekšlikumos - 3. un 4.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4.priekšlikums ir saistīts ar likuma spēkā stāšanās laiku - 1.janvāri. Arī tas ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Tā kā visi priekšlikumi ir izskatīti, aicinu kolēģus atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Ieslodzījuma vietu pārvaldes likumā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - nav, atturas - 20. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Likumprojekts Nr.87/Lp12. Komisija ir saņēmusi trīs priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas saistīts ar pārejas noteikumiem, kuri Ministru kabinetam noteiktā laikā jāizdod. Daļēji atbalstīts, iekļauts 2. - Ministru kabineta priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - Ministru kabineta priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Saistīts ar likuma spēkā stāšanās laiku. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Tā kā visi priekšlikumi ir izskatīti, komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 71, pret - nav, atturas - 20. Tātad lēmums pieņemts. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Iekšējās drošības biroja likums”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Strādājam ar likumprojektu Nr.88/Lp12. Tas ir jauna likuma projekts. Šim likumprojektam esam saņēmuši deviņus priekšlikumus. 1. - iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums, kurā ir precizēts likuma mērķis. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - Ministru kabineta priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tur pārklājas vairākas likuma panta normas, un līdz ar to 5.pants tiek izslēgts. Priekšlikums ir atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti neiebilst.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt. 7. - iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Deputāti atbalsta.
8. - iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 9. - iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tā kā visi priekšlikumi ir izskatīti, komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Iekšējās drošības biroja likums” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - 13, atturas - 18. Tātad lēmums ir pieņemts. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījums Valsts probācijas dienesta likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Likumprojektam Nr.89/Lp12 komisija priekšlikumus nav saņēmusi. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Valsts probācijas dienesta likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 65, pret - 6, atturas - 18. Tātad likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja, godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, izskatīsim to otrajā lasījumā. Ir saņemts viens - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisija atbalsta.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - 21, atturas - 9. Tātad lēmums ir pieņemts. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par uzņēmumu ienākuma nodokli””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Ir saņemti septiņi priekšlikumi. 1. ir deputāta Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Debatēs pieteicies deputāts Igors Pimenovs.
Labdien, augsti cienītā priekšsēdētājas kundze! Cienījamās deputātes (No zāles: “Pacel mikrofonu!”; “Neko nevar dzirdēt!”), godātie deputāti! Mans 1.priekšlikums ir skatāms kopīgi ar 7.priekšlikumu, līdz ar to arī ziņošu par abiem. Sabiedrības interesēs ir izveidot tādu nodokļu sistēmu, kas motivētu uzņēmēju tērēt peļņu nevis jauniem automobiļiem un izklaidei, bet ieguldīt to uzņēmuma infrastruktūrā un ražošanā. Piebremzēt personīgos tēriņus var, palielinot iedzīvotāju ienākuma nodokli dividendēm, bet tas ir cita likuma uzdevums. Mēs to rosinām darīt, piemērojot dividendēm to pašu iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmi, kuru piemēro algām, pie tam lielāko likmi nosakot proporcionāli lielākiem ienākumiem. Savukārt pašreiz izskatāmajā priekšlikumā es ierosinu neaplikt ar uzņēmumu ienākuma nodokli to peļņas daļu, kas ieguldīta uzņēmuma aktīvos, lai tādējādi motivētu uzņēmēju ieguldīt peļņu ražojošās investīcijās. Ja šī norma tiks iedarbināta, tā mudinās uzņēmējus neslēpt peļņu, neliks manipulēt ar grāmatvedību, lai samazinātu maksājamo nodokli. Vai kāds zina, cik liels ir reālais uzņēmumu gūtās peļņas apjoms valstī? Mēs to nekad neuzzināsim, ja turpināsim aplikt peļņu ar uzņēmumu ienākuma nodokli tā, kā tas ir darīts līdz šim. Šāda nodokļa aplikšanas filozofija, kuru izklāstīju, tiek īstenota Igaunijā, turklāt ļoti efektīvi. Nodokļa likme komercdarbībā investētajai peļņas daļai tur ir nulle procentu, bet iedzīvotāju ienākuma nodoklis dividendēm ir 21 procents. Mūsu priekšlikuma kritiķi bieži uzsvēra, ka šobrīd valstī spēkā esošā nodokļu sistēma jau esot labi noskaņota - ar vairākām atlaidēm uzņēmumiem, tomēr uzskatu, ka tā ir pārmērīgi sarežģīta. Tās mērķis drīzāk ir izveidot nodokļa koridoru, lai neļautu uzņēmumam atrast durtiņas izkļūšanai no pelēkās ekonomikas, taču, manuprāt, ir jābūt nevis koridoram, bet atklātai telpai, kurā uzņēmējs justos brīvs visefektīvākajā savas peļņas izlietojumā. Priekšlikums, kuru esmu noformulējis un komentējis, nodrošina lielāku brīvību mūsu uzņēmējiem, rada uzņēmējiem motivāciju, kura novedīs pie tā, ka uzņēmējs būs ieinteresēts ieguldīt peļņu ražīgās investīcijās un līdz ar to veicinās Latvijas ekonomikas attīstību. Es aicinu atbalstīt 1. un 7.priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Dombrovska kungs, vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Mums šī ir diezgan veca debate. Kā zināms, Latvijā darbojas paātrinātās amortizācijas sistēma, kura ir diezgan līdzīga... (Starpsaucieni.)
Lūdzu, vai ir iespējams mikrofona jaudu palielināt?
Kā zināms, Latvijā darbojas paātrinātās amortizācijas sistēma, kura ir ļoti līdzīga tai sistēmai, kura darbojas Igaunijā un kuru piedāvā Pimenova kungs. Tāpēc komisija pieņēma lēmumu - neatbalstīt deputāta Pimenova priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Igora Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 36, atturas - 29. Tātad priekšlikums nav atbalstīts.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 4. - Ministru kabineta priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
4. - Ministru kabineta priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 6. - Ministru kabineta priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - Ministru kabineta priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputāta Igora Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 40, atturas - 27. Priekšlikums nav atbalstīts.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu pieņemt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par uzņēmumu ienākuma nodokli”” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par uzņēmumu ienākuma nodokli”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - 3, atturas - 27. Tātad likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Komisija ir saņēmusi 14 priekšlikumus. 1. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - deputāta Zariņa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! ...Mikrofonu var noregulēt skaļāk? Jā... Labdien, kolēģi! Mans priekšlikums ir saistīts ar to, ka izņemt laukā... (Starpsaucieni, troksnis zālē. Dep. V.Agešins: “Mēs neko nedzirdam!”; dep. I.Parādnieks: “Pacel balsi!”)... Nu, man sākt kliegt? (No zāles: “Jā!”) Mans priekšlikums ir saistīts ar to, ka... Es ierosinu neakceptēt to, kas pašlaik ir piedāvāts esošajā likumprojektā, - izdalīt vienas atsevišķas izmaksas attiecībā uz pārvades sistēmas operatoru, kuras ir saistītas ar obligātā iepirkuma komponentes iekasēšanu, administrēšanu un norēķināšanās pienākuma izpildi ar publisko tirgotāju. Kādēļ to nav vajadzīgs darīt un kādi ir riski, ja mēs šādu priekšlikumu šeit atstājam? Regulatora metodika, likums par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī Elektroenerģijas tirgus likums jau noteic, ka pārvades sistēmas operators ir tiesīgs segt visas tās savas izmaksas, kuras viņam rodas, efektīvi strādājot. Priekš tā ir regulatora metodika. Ja mēs tagad atsevišķi izdalām vienu šādu izdevumu pozīciju un to ierakstām likumā - tas jau nav īsti loģiski! -, tad mēs panākam ļoti bīstamu situāciju, ka šādā gadījumā pārvades sistēmas operators varēs iekļaut jebkādas izmaksas, kas būs saistītas ar norēķināšanās pienākuma izpildi ar publisko tirgotāju. Par ko ir runa? Runa ir par šo slaveno obligātā iepirkuma komponenti, kura, kā jūs zināt, veidojas tāpēc, ka tiek sniegts atbalsts vietējiem elektrības ražotājiem, kuriem tiek maksāta elektroenerģijas cena, kas ir augstāka par tirgus cenu. Savukārt šo cenu starpību nosedzam mēs - patērētāji, bet šo naudu no patērētājiem savāc šie sistēmas operatori. Tas ir viņu pienākums... tātad sadales sistēmas operatori to savāc no tiem patērētājiem, kuri ir pieslēgti pie sadales sistēmas tīkliem, savukārt pārvades sistēmas operatoram, par ko šeit ir runa, ir pienākums savākt šos maksājumus no pārvades tīkliem pieslēgtiem patērētājiem. Un viens no šādiem patērētājiem ir “Liepājas metalurgs”. Un tagad šie likuma grozījumi, kas tiek šeit piedāvāti... tas, ko es piedāvāju izņemt laukā no šī likuma, legalizē tādu situāciju, ka pārvades sistēmas operators var vienoties ar komersantu, kas ir pieslēgts pie viņa tīkliem, ka viņš var nemaksāt šo obligāto iepirkuma komponenti... šo papildu komponenti, kas viņam būtu jāmaksā. Un šo komponenti viņš nosegs... uzliks uz citu patērētāju pleciem. Tātad tāds ir šī likumprojekta priekšlikums. Kolēģi, es pieņemu, ka mēs līdz ar to ļoti ātri nonāksim kādā Eiropas tiesā par konkurences kropļojumiem, jo pēc būtības šis likumprojekts paredz, ka divi komersanti, voluntāri vienojoties, var izdomāt, ka viņi pārliek savas izmaksas uz citu komersantu pleciem. Tāds ir tas priekšlikums, kas šeit ir ierakstīts likumā. Es aicinu šādu priekšlikumu izslēgt. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Uzklausot deputāta Zariņa argumentus, uzklausot Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisiju un ekonomikas ministru, kā arī Juridisko biroju, komisijas vairākums pieņēma lēmumu neatbalstīt deputāta Zariņa priekšlikumu.
Labi. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputāta Ivara Zariņa iesniegto 2.priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 50, atturas - 6. Tātad priekšlikums nav atbalstīts.
Tā kā 2.priekšlikums netika atbalstīts, tad tālāk ir 3. -deputāta Zariņa priekšlikums.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Tā kā es jau paredzēju, ka iepriekšējais priekšlikums netiks atbalstīts, tad ir sagatavots 3.priekšlikums. Un šī 3.priekšlikuma būtība ir šāda: ja mēs tomēr likumprojektā saglabājam šo paredzēto piedāvājumu, tad man ir priekšlikums, un es aicinu to šoreiz atbalstīt, ka arī šīs izmaksas... ka attiecībā uz šīm izmaksām būtu jābūt Sabiedrisko pakalpojumu regulatora noteikumiem, lai šinī izdevumu pozīcijā varētu iekļaut tikai to izmaksu apjomu, kuras tik tiešām ir ekonomiski pamatotas un kuras kontrolē regulators, nevis mēs tagad ar likumu apriori ierakstām, ka visas izmaksas, kas saistītas ar norēķināšanās pienākuma izpildi ar publisko tirgotāju, būtu jāiekļauj pārvades tarifā. Kolēģi, ko tas nozīmē? Atgriežoties atpakaļ pie šīs situācijas, tātad ir pārvades sistēmas operators, ir patērētājs, pieņemsim, Liepājas... kam dzīvs piemērs ir “Liepājas metalurgs”. Tātad es piedāvāju, lai būtu kādi regulatora noteikumi, kuri regulatoram būtu jāizdod, kas regulē to, tieši kādas izmaksas un kādā apmērā drīkstētu šeit iekļaut. Pretējā gadījumā kas notiek? Ja šie divi komersanti savā starpā ir vienojušies un ja pārvades sistēmas operators pieļauj ilgstoši, teiksim, trīs mēnešus, “Liepājas metalurgam” nemaksāt, tad visi šie trīs mēneši iet iekšā pārvades sistēmas tarifā un pārliekas uz citu patērētāju pleciem. Tas, ko es piedāvāju, ir priekšlikums, ka šādu situāciju nedrīkst pieļaut ar likumu, un tāpēc šeit būtu jāparedz... ja mēs atstājam šādu iespēju, tad ir jāparedz tas, ka šīs izmaksas tiks segtas saskaņā ar regulatora noteiktajiem noteikumiem. Tāda ir šī priekšlikuma būtība - lai novērstu šo situāciju, ka jebkādas izmaksas var tikt ieliktas iekšā un ka tas voluntāri būs atkarīgs tikai no divu komersantu vienošanās. Kolēģi, aicinu atbalstīt šo priekšlikumu!
Paldies. Debates slēdzu. Dombrovska kungs, vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Par šo jautājumu notika diezgan garas diskusijas attiecībā uz to gadījumu, kuru jau pieminēja deputāts Zariņš. Tas ir, ja pēkšņi, piemēram, “Latvenergo” vai “Liepājas metalurgs” nonāk pie kādas slēptas vienošanās, ka “Liepājas metalurgs” nemaksās (No zāles dep. I.Zariņa starpsaucieni.), tad, proti, ja “Latvenergo” valde nebūt nerīkotos kā rūpīgs saimnieks Komerclikuma izpratnē, tad kapitāldaļu turētājam tomēr būtu pienākums to konstatēt un valdi nomainīt. (No zāles dep. I.Zariņš: “Kāpēc tā nenotika?”) Līdz ar to ir cita likumdošana, kura regulē šo jautājumu. Tātad arī šis deputāta Zariņa priekšlikums komisijā neguva atbalstu.
Jā. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Ivara Zariņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 34, pret - 43, atturas - 11. Tātad priekšlikums nav atbalstīts.
4. - deputātu Putras, Šadurska, Vucāna, Rasmaņa un Parādnieka priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
5. - Ministru kabineta priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 25, atturas - 7. Tātad priekšlikums ir atbalstīts.
7. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Arī tas komisijā, protams, ir atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 59, pret - 26, atturas - 6. Tātad priekšlikums ir atbalstīts.
8. - deputāta Zariņa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Debatēs pieteicies deputāts Gunārs Kūtris.
Labdien, cienījamie deputāti! Lai gan es neesmu šī priekšlikuma autors, es vēršos pie jums saistībā ar šo priekšlikumu. Cienījamie kolēģi! Šajā normā bez diskusijām un skaidrojumiem tiek paredzēts, ka Latvijas iedzīvotāji turpinās iepirkt elektroenerģiju no ražotājiem, kuri izmanto atjaunojamos energoresursus, par fiksētu cenu vēl 20 gadus uz priekšu... 20 gadus no elektrostacijas darbības uzsākšanas brīža, un tas nozīmē, ka no vismaz 13 elektrostacijām vēl turpmākos septiņus gadus. Arī citi ar šo pārejas noteikumu normu saistītie punkti precizē, ka īstenībā šo iepirkumu izmaksas segs elektroenerģijas galapatērētāji - tas ir, Latvijas iedzīvotāji. Un, vadoties pēc šajā normā un arī priekšlikumā, kas mēģina uzlabot šo normu, ieliktā, sanāk, ka Latvijas iedzīvotājiem būs zināms apgrūtinājums - apgrūtinājums, ko likumdevējs ir uzlicis tikai tāpēc, ka šobrīd, budžetu pieņemot, ir licies, ka tā būtu vajadzīgs darīt. Cienījamie kolēģi! Šāda norma cilvēku būtiski aizskar, un varētu būt tā, ka vai nu iedzīvotāji, vai uzņēmēji, kas neuztvers viennozīmīgi šo regulējumu, varēs vērsties Satversmes tiesā un to apstrīdēt, pierādot, ka šis regulējums ierobežo tiesības un ka tas nav pieņemts ar pienācīgā kārtā pieņemtu likumu. Saeimas kārtības ruļļa 87.1 panta pirmā daļa precīzi noteic, kādi likumprojekti var tikt apvienoti budžeta likumprojektu paketē, - proti, tādi likumprojekti, kuri nosaka vai groza valsts budžetu. Pirms pieciem gadiem Ungārijas konstitucionālā tiesa vairākus desmitus likumu atzina par spēkā neesošiem, jo tie bija pieņemti nepienācīgā kārtā. Proti, tie bija tādi likumi, kas nebija saistīti ar nākamā gada budžetu. Satversmes tiesa 2011.gadā īpaši uzsvēra: “Likumdevējam ir tiesības un tajā pašā laikā arī pienākums valsts budžeta likumā un to pavadošo likumu paketē reglamentēt vienīgi tādus jautājumus, kas attiecas uz konkrēto saimniecisko gadu un ir cieši saistīti ar valsts finanšu līdzekļu izlietojumu.” Cienījamie deputāti! Aicinu aplūkot šā likumprojekta anotācijā pašu autoru ierakstīto par ietekmi uz budžetu. Tur ir visus trīs gadus rakstīts: nulle! Iedzīvotāju, galapatērētāju budžetu tas, protams, skars. Valsts budžetā šāda aizskāruma nav. Tāpēc es aicinu deputātus padomāt, vai mēs negrausim Saeimas autoritāti ar tāda likuma pieņemšanu, kurš samērā viegli būs apstrīdams Satversmes tiesā un, iespējams, viegli atceļams tikai tāpēc, ka likums pieņemts likumprojektam nepienācīgā kārtā. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Augsti godātā priekšsēdētāja, kolēģi! Es runāšu par priekšlikumu būtību. Faktiski par to, ka šīm vēja stacijām mums ir jāmaksā šis paaugstinātais tarifs, mēs varam pateikties, protams, tikai “Tautas partijai”, kura, ja nemaldos, 2002.gadā pieņēma šādu likumu. Taču kāpēc ne Zariņa kunga piedāvātie 15 gadi, bet 20 gadi? Ja manā varā tas būtu, es būtu gatavs kaut vai rīt aizvērt šo labo tarifu ciet, bet mums tomēr ir jāsaprot: ja valsts ir uzņēmusies saistības, tad, no tām atkāpjoties, mēs pakļaujam sevi vienkārši tiesvedības riskam, kas var izmaksāt beigu beigās vēl dārgāk. Un kāpēc 20, nevis 15? Tāpēc, ka vēja stacija vienkārši ir gan iekārta, gan būvniecība, un vispārpieņemtā prakse ir tāda, ka būvniecības investīcijas, tā teikt, lietderīgais lietošanas termiņš jeb, kā grāmatvedībā saka, amortizācija, ir 20 gadi. Un tāpēc arī ir minēti 20 gadi, nevis 15 gadi, jo, ja būs mazāk par 20 gadiem, tad investori varēs tiesā teikt, ka viņi investēja ar domu, ka viņiem atļaus tātad izmantot visu šo termiņu, lai viņiem tas atmaksātos, taču, ja viņi to būtu zinājuši iepriekš, tad nebūtu šos ieguldījumus veikuši. Tā ka, es domāju, mēs vēlreiz varam pateikt par to paldies “Tautas partijai”, taču tomēr neievedīsim valsti jaunos tiesvedības riskos un atbalstīsim tomēr Ministru kabineta piedāvātos 20 gadus. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Ķirša kungs, es tomēr aicinu jūs diskutēt un runāt par lietām, kuras jūs saprotat un par kurām esat lietas kursā. Tas, ka amortizācija ir 20 gadi, nebūt nenozīmē, ka arī mēs atbalstām, ka tai ir jābūt 20 gadiem. Šie vēja parki var turpināt strādāt, tur nav nekādu problēmu! Ja jūs gribat paskatīties, kāda ir vispārējā prakse, tad paskatieties, kāds atbalsta apjoms tiek piešķirts šādām stacijām citur, kaut vai, teiksim, tanī pašā Igaunijā. Tur ir pagājuši 12 gadi, 12 gados tās ir krietni nopelnījušas. Tur viss atbalsts ir beidzies, un tās sekmīgi strādā brīvajā tirgū. Tas, ko es piedāvāju, ir noteikt šo periodu - 15 gadus, kas jau tā ir daudz, bet ar to... un tas ir pilnīgi pietiekoši. Tālākajos savos priekšlikumos... nākošajā priekšlikumā es arī parādu, kā mēs atrisinām šo situāciju saistībā ar juridisko pamatotību, lai neviens mūs nevarētu tiesā apstrīdēt un lai tas būtu pamatoti... tātad šādu shēmu. Kāpēc 15 gadi? 15 gadi - tas ir... Ja mēs paskatāmies konkrēti šīs vēja parku stacijas un ja mēs vispār paskatāmies, kādas atbalsta shēmas ir bijušas šinī valstī, tad mēs redzam, ka tās ir bijušas visai dāsnas... ka tādas ir bijušas pat ar vēl īsākiem periodiem. Mēs zinām leģendāros 8 gadus, pēc tam ir bijuši 10 gadi, tāpēc 15 gadi - tas jau ir ar uzviju. Turklāt runa ir nevis par to sākotnējo atbalstu, par kuru šie uzņēmēji nāca... ņēma šīs licences un sāka strādāt, bet par to atbalstu, kurš pa šo laiku vēl ir krietni audzis. Līdz ar to runāt, ka kādam būtu pamats šeit kaut ko apstrīdēt, ka, redziet, viņam nav bijusi iespēja pelnīt, ir absolūti absurdi. Un tad man ir jautājums koalīcijai: ar ko jūs tagad nodarbojaties? Pagājušajā Saeimā jūs bijāt tie brašie, kuri ienāca un teica: “Apkarosim oligarhus!” Un kas tad ir noticis šinī Saeimā? Šinī Saeimā jūs cītīgi rūpējaties, lai šīs stacijas, kuras pieder kādam no šiem, ar kuriem jūs agrāk taisījāties karot... lai tagad tās varētu strādāt un 20 gadus gūt nesamērojamu peļņu. Kas ir noticis? Vai kaut kāds politiskais kurss jums ir nemanāmi mainījies? Kāpēc šāds atbalsts? Es aicinu: ja likt, tad likt, maksimums, šos 15 gadus, tātad saīsināt, un ar to būs pilnīgi pietiekoši. Un savā nākošajā priekšlikumā es parādu, kādā veidā mēs to varēsim izdarīt. Un es aicinu pievērst uzmanību arī tam, ko jau minēja Kūtra kungs, - veidam, kādā šis likumprojekts tiek dzīts... nakts tumsā dzīts cauri, turklāt likumprojekts, kuram vispār nav nekādas saistības ar budžeta paketi. Jautājums: kādēļ tas ir vajadzīgs? Un es tiešām aicinu medijus pievērst tam uzmanību un pajautāt, kāpēc tiek lobētas šādas intereses. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim, otro reizi.
Zariņa kungs, es ļoti cienu jūsu valstisko skatu uz šo lietu. Atceros, pirms apmēram gada vai pusotra mēs ar Pavļuta kungu bijām Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā un lūdzām Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisiju virzīt šādus grozījumus... nu, lai, tā teikt, steidzamības kārtībā to dara Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija un process būtu ātrāks. Diemžēl komisija to neatbalstīja, tajā skaitā - arī jūs... Jautājums: kurā brīdī tad jums toreiz bija šī vēlme mazināt iedzīvotājiem maksājumus par elektrību un kāpēc pēkšņi ir mainījies jūsu viedoklis, kurš nebija tajā brīdī tāds?
Vārds deputātam Ivaram Zariņam, otro reizi.
Ķirša kungs, es pieņemu, ka jūs atbildēsiet par saviem vārdiem un turpināsiet strādāt ar šo jautājumu. Tā kā es tiešām ceru, ka tas tā būs, es jums centīšos paskaidrot, kā to var izdarīt. Tā problēma ir, ka šos jautājumus enerģētikā jūs visu laiku cenšaties risināt steidzamības kārtībā - vienā dienā. Bet tie ir tik komplicēti, ka spēt tos atrisināt vienā dienā - tas vienkārši nav reāli! Tiešām šeit ir vajadzīga diskusija. Šeit ir tiešām strīdīgas lietas, kuras vajag pareizi sakārtot. Savukārt ko jūs darāt, tā steidzami virzot šādas lietas? Jūs panāksiet to, ka tik tiešām to varēs apstrīdēt, un būtībā izdarīsiet tieši pretējo - nostiprināsiet šo situāciju (pretēji tam, ko jūs vēlaties panākt!). Tā nevar rīkoties! Tā ka aicinu jūs būt saprātīgiem, prātīgiem un tiešām mērķtiecīgi panākt to, ko jūs vēlaties. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Dombrovska kungs, vai komisijas vārdā ko piebildīsiet?
Komisijas vārdā - viens skaidrojums. Sākotnēji šis atbalsta termiņš... bija, teiksim tā, beztermiņa... Tāpēc ministrijas ierosinājums ir šo beztermiņa atbalstu, nu, tā teikt... protams, saīsināt uz 20 gadiem. Protams, bija diskusijas arī par to, kāpēc 20 gadi, nevis 15 gadi. Deputātiem bija ļoti dažādi viedokļi, arī koalīcijas deputātiem bija diezgan dažādi viedokļi. Protams, tas viss veido tā saukto obligātā iepirkuma komponenti, kura ir arī viens no faktoriem, kuru dēļ elektrības cenas ir augstākas, nekā tās varēja būt. Un tas, protams, nozīmē... sākotnēji Ekonomikas ministrijas priekšlikums, protams, nozīmēs, ka tās būs augstākas samērā īsu laika periodu - 20 gadus -, nevis būs beztermiņa. Nu, ja tie būtu 15 gadi, tad, protams, šis periods būtu vēl īsāks. Bet tomēr, uzklausot visus argumentus, komisijas vairākums pieņēma lēmumu respektēt Ministru kabineta lēmumu, un līdz ar to deputāta Zariņa priekšlikums netika atbalstīts.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - deputāta Ivara Zariņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 36, pret - 46, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. - deputāta Zariņa priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Kolēģi! Situāciju vēl var glābt. Uzreiz jūs nebijāt gatavi atbalstīt opozīcijas priekšlikumu, šis ir otrs priekšlikums, kas situāciju var sakārtot, un šī, otrā, priekšlikuma būtība ir sekojoša. Ir divas lietas, ja mēs runājam par atbalstu: viena ir - uz cik ilgu laiku tas tiek iedots, un otra - cik dāsns tas ir. Es ierosinu, ka mēs šeit varam izveidot efektīvu un ekonomiski pamatotu mehānismu, kā var koriģēt šo atbalsta apjomu. Būtība ir tāda, ka mēs nevis ieliktu iekšā konkrētu ciparu, skaitli, proti, iepirkuma cenu, par kādu tiks iepirkti šie atbalstāmās... saražotās elektroenerģijas apjomi, - skaitli, kurš pēc būtības ir no zila gaisa izrauts, kurš vairs neatbilst tiem principiem, pēc kādiem tika sākotnēji veidots šis atbalsts... Bet es piedāvāju priekšlikumu, lai šo skaitli, šo atbalsta apjomu noteiktu Ministru kabinets. Proti, ierosinu deleģēt... dot iespēju to noteikt Ministru kabinetam, lai viņš to veiktu, vadoties pēc ekonomiskās pamatotības principa, un nodrošinātu saprātīgu atdevi no veiktajiem ieguldījumiem. Ko tas nozīmē? Tātad mēs šeit nošautu uzreiz divus zaķus. Pirmkārt, neviens komersants nevarētu apstrīdēt šo likumu, sakot, ka tas aizskar viņa tiesības, jo... Mēs runājam, ka likumā mēs ieliekam principu tieši par to, par ko viņš uztraucas, - par to, ka šim tarifam ir jābūt tādam, lai tas nodrošinātu saprātīgu atdevi no veiktajiem ieguldījumiem. Tātad - viena lieta. Otra lieta. Ja Ministru kabinets, izpildot šo likumā minēto prasību, veidos šo tarifu, tas nonāks pie secinājuma, ka šis tarifs var būt arī zemāks, jo ekonomiski tas būs pamatojams ar to, ka patiesībā šie ieguldījumi jau krietni sen ir atgūti un ir dāsni nopelnīts. Un līdz ar to arī šo lēmumu komersants nevarēs pārstrīdēt. Viņam būs ļoti grūti to izdarīt, jo principā būs pierādāms, ka šis tarifs būs pamatots. Līdz ar to mēs panākam vajadzīgo rezultātu, ka būsim ierobežojuši šo atbalsta apjomu, no vienas puses, un, no otras puses, radījuši arī tiesiski stingru pamatu tam, kādā veidā aizstāvēt šo savu pozīciju. Tāpēc es aicinu atbalstīt šo manu priekšlikumu, kas pēc būtības ir tāds, kādu arī jūs paši esat piedāvājuši. Tikai tas ir krietni veiksmīgāks, krietni efektīvāks un krietni labāk aizstāv patērētāju intereses. Paldies.
Debates slēdzu. Dombrovska kungs, vai vēlaties ko piebilst komisijas vārdā?
Arī šis deputāta Zariņa priekšlikums komisijā neguva atbalstu.
Tātad lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - deputāta Ivara Zariņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 44, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
Nākamais ir 10. - deputāta Zariņa priekšlikums. Komisijā nebija atbalstīts.
Priekšlikums ir atsaukts. Tātad par to nav arī jābalso.
11. - deputātu Putras, Šadurska, Vucāna, Rasmaņa un Parādnieka priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
12. - Ministru kabineta priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
Un 13. - komisijas priekšlikums. Komisijā, protams, atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
14. - komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 35, atturas - nav. Tātad priekšlikums ir atbalstīts.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu pieņemt grozījumus Elektroenerģijas tirgus likumā otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 32, atturas - nav. Tātad likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Strādājam ar pieciem priekšlikumiem. 1. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt... Deputāti lūdz balsojumu. (No zāles: “Jā!”; “Nē!”) Tātad par 3.priekšlikumu deputāti lūdz balsojumu.
Atbalstīts.
Ir lūgts balsojums par 3.priekšlikumu.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Vai deputāti lūdz balsojumu par 3.priekšlikumu? Ir lūgts balsojums. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret - 5, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 13, atturas - 21. Tātad priekšlikums ir atbalstīts.
Un pēdējais - 5. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 11, atturas - 22. Priekšlikums ir atbalstīts.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu pieņemt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” pēdējā jeb galīgajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 59, pret - 12, atturas - 21. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījums Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Kolēģi! Ir saņemts tikai viens priekšlikums - deputātes Barčas priekšlikums -, un tas komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Aijai Barčai.
Augsti godātie Saeimas Prezidija locekļi! Cienījamās deputātes un godātie deputāti! Esmu jūsu priekšā, lai skaidrotu, kādēļ es šādu priekšlikumu esmu iesniegusi. Tas bija tālais 2009.gads, kad šī, pašreiz spēkā esošā, norma stājās spēkā, un tā bija domāta uz krīzes laiku. Pašreiz man... un ne vien man, bet nu jau arī, piemēram, Sociālo un darba lietu komisijas deputātam Hosamam Abu Meri kungam raksta invalīdi no Zemgales un aploksnes virspusē uzraksta, lai deputāts Hosams Abu Meri to lasa kopā ar deputāti Aiju Barču. Te nu esmu. Lietas būtība ir tāda. Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likuma 13.pants noteic, ka valsts pienākumi sociālo pakalpojumu sniegšanā ir... Pirmā daļa: “Valsts nodrošina atbilstoši ikgadējā valsts budžeta likumā piešķirtajiem līdzekļiem...” Tātad - nodrošina iespēju saņemt sociālās rehabilitācijas pakalpojumus. Pašreizējā situācijā sociālās rehabilitācijas pakalpojumus sniedz tikai viena iestāde - Sociālās integrācijas valsts aģentūra, kuru mēs iepriekš pazinām ar nosaukumu “Valsts aģentūra “Sociālās integrācijas centrs”” un kura ir Jaundubultos. Šodien tur nekādā gadījumā rehabilitācijas pakalpojumus nevar saņemt personas, kurām jau šogad ir 62 gadi un trīs mēneši, kaut gan viņām I vai II grupas invaliditāte piešķirta uz mūžu. Šajā rehabilitācijas iestādē mēs nevaram - saskaņā ar pašreizējo redakciju! - uzņemt arī personas, kuras ir vecumā līdz 18 gadiem, tādā gadījumā, ja tās nav nodarbinātas. Es saprotu, ka Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, balstoties uz Finanšu ministrijas aprēķiniem, šis priekšlikums ir noraidīts. Un kāpēc? Tāpēc, ka Finanšu ministrijas ierēdņi ir smalki izrēķinājuši... sarēķinājuši kopā visus Latvijā esošos invalīdus un bērnus invalīdus un aprēķinājuši, ka viņi visi ļoti straujā solī dosies un pieprasīs šo rehabilitāciju. Situācija ir tāda, ka Ministru kabinets nosaka funkcionālo traucējumu sarakstu, un es baidos, ka izvērtēt pēc funkcionālajiem traucējumiem nu nekādā gadījumā Finanšu ministrija nevarēja. Vēl. Ļoti daudzi deputāta amata kandidāti, ar mūsu senioriem tiekoties Latvijā pirms vēlēšanām, solīja, ka mēs šo jautājumu risināsim. Un, ja es būtu uzskatījusi, ka nepieciešams tūlīt, šogad, pieprasīt papildu līdzekļus šim pakalpojumam, tad, ticiet man, es noteikti tādu priekšlikumu būtu uzrakstījusi. Nav man tāda priekšlikuma! Es uzskatu, ka var sniegt šo sociālo rehabilitāciju no šogad budžetā jau paredzētajiem līdzekļiem, nepieprasot papildus. Bet tad jau redzēsim, cik būs tādu personu, un tad jau mēs varēsim teikt, ka, šo pasākumu organizējot, mums ir nepieciešami papildu līdzekļi. Man gribētos, kolēģi, lai jūs saprastu, ka uz tādiem provizoriskiem aprēķiniem, ka tur ir vajadzīgi 1,1 vai 1,5 miljoni papildus, mums šodien nevajadzētu balstīties, bet vajag domāt par to, ka mēs sociālajā jomā runājam par deinstitucionalizāciju. Pašreiz atbilstoši spēkā esošajam 6.apakšpunktam, tā pirmajai daļai, par ko es jums jau stāstīju, ja persona vairs nevar saviem spēkiem iztikt bez rehabilitācijas, nu tad lai sēž un gaida, kamēr nokļūs pansionātā. Bet pēc tam mēs viņu deinstitucionalizēsim, mēģināsim no pansionāta dabūt ārā ar visiem iespējamiem līdzekļiem. Es, kolēģi, aicinu atbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Cienījamā priekšsēdētāja, godātie kolēģi! Kolēģes Barčas priekšlikums, raugoties no pakalpojuma sniegšanas loģikas un taisnīguma viedokļa, ir absolūti pareizs. Ir viena vienīga problēma - šī pakalpojuma sniegšanai netika pieprasīti papildu līdzekļi budžetā, un, protams, tāpēc tie arī netika piešķirti. 13.panta pirmā daļa nosaka, ka valsts atbilstoši ikgadējā valsts budžeta likumā piešķirtajiem līdzekļiem personām ar funkcionāliem traucējumiem darbspējīgā vecumā un tālāk nodrošina to pakalpojumu kopumu, kas ir definēti šajā punktā. Tātad runa ir par darbspējīgo vecumu. Barčas kundze ierosina to attiecināt uz visām personām ar funkcionāliem traucējumiem, tātad paredzēt tos arī pārējām grupām, kas, protams, ir sociāli taisnīgi un pareizi. Diemžēl valsts budžeta likumā mums tam nav paredzēti līdzekļi. Tātad ir divas iespējas: palielinoties saņēmēju skaitam, tā ir vai nu rinda, vai arī tas ir pakalpojums samazinātā apjomā. Ne viens, ne otrs gadījums nebūtu taisnīgs, kā šobrīd ir aprēķināts šis dotācijas apjoms, - proti, izvērtējot iespējamo pakalpojuma saņēmēju skaitu un izvērtējot pakalpojuma sniegšanas izmaksas. Godātie kolēģi, mēs šādā veidā vai nu izveidojam rindu, vai arī sniedzam nekvalitatīvu pakalpojumu. Līdz ar to pašreizējās budžeta apropriācijas ietvaros tas diemžēl nav iespējams. Es uzskatu, ka šis jautājums ir jārisina valdībai, ir jāizskata iespēja par apropriācijas pārdali vai citiem mehānismiem, bet, godātie kolēģi, ar smagu sirdi šajā brīdī es diemžēl jūs aicinu neatbalstīt cienījamās kolēģes Barčas priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Dombrovska kungs, vai komisijas vārdā vēlaties ko teikt? Nevēlaties. Tādā gadījumā lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputātes Aijas Barčas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 22, atturas - 35. Tātad priekšlikums nav atbalstīts. Lūdzu zvanu!
Kolēģi, aicinu... Visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu pēdējā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Un balsosim par likumprojekta “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret - nav, atturas - 4. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie kolēģi! Budžeta un finanšu komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” (Nr.95/Lp12). Ir saņemti divi priekšlikumi. 1.priekšlikums ir no frakcijas “No sirds Latvijai”. Komisija neatbalsta.
Uzsākam debates. Debatēs pieteikusies deputāte Silvija Šimfa.
Labdien, cienījamie kolēģi! Mēs runājam par ļoti daudzām un svarīgām lietām un dalām naudu ļoti daudzām un svarīgām lietām, bez kurām sabiedrības dzīve un virzība nav iespējama, bet esam aizmirsuši par... piemirsuši vai atlikuši malā ļoti svarīgu lietu - nabadzības mazināšanu mūsu valstī. Par nabadzības mazināšanu mēs visi esam runājuši gan priekšvēlēšanu debatēs, gan publiski ar masu medijiem; mēs ļoti daudz runājam par nabadzības mazināšanu, par to, kas ir jādara, bet tad, kad nonākam līdz praktiskām lietām, mums tā kā pietrūkst politiskās gribas un citi jautājumi liekas svarīgāki... un cilvēki jau tāpat dzīvo un tāpat iztiek, un tāpat jau neviens uz ielas badā nemirst, un tā tālāk. Taču es domāju, ka mums vajadzētu pārtraukt šo praksi un tomēr reāli skatīties uz lietām, skatīties uz to, ka mūsu valstī kopumā ir iedzīvotāji ar ļoti zemiem ienākumiem. Taču ir grupas, kas ir īpaši ievainojamas, un tie ir cilvēki ar fiksētiem ienākumiem, cilvēki, kuri vairs nespēj piedalīties darba tirgū un kaut ko sev papildus nopelnīt. Un es šeit runāju par apmēram vienu ceturto daļu mūsu valsts iedzīvotāju - par pensionāriem -, jo 74 procenti mūsu pensionāru saņem pensijas līdz 284 eiro mēnesī. Salīdziniet ar saviem ienākumiem un padomājiet, kā var iztikt šie cilvēki ar šādiem ienākumiem! Es domāju, ka mums vajadzētu neatliekami risināt šos jautājumus, nevis atlikt, sakot, ka kaut kad izstrādāsim varbūt gudrākus un pareizākus projektus... Tā tas var turpināties atkal līdz nākošajam priekšvēlēšanu periodam, kad mēs visi aktīvi atkal sasparosimies un sāksim runāt par ienākumu nevienlīdzības mazināšanu. Un tāpēc mūsu priekšlikums - jau tagad ķerties klāt šim jautājumam. Un faktiski ir divi savstarpēji saistīti priekšlikumi, un šie divi priekšlikumi ir šādi: šajā likumprojektā, par kuru mēs runājam, mēs ierosinām atcelt obligāto iemaksu maksimālo apmēru, kā arī brīvprātīgo apdrošināšanas iemaksu maksimālo apmēru, un likumprojekta “Par valsts budžetu 2015.gadam” 11.priekšlikumā... Mēs tur iesniedzām 11.priekšlikumu - papildināt likumprojektu ar uzdevumu Ministru kabinetam līdz nākošā gada 1.februārim izstrādāt kompensējošu mehānismu, ar kuru tiktu novērstas negatīvo kapitāla indeksu radītās sekas attiecībā uz pensionāriem, kuriem ar negatīvo kapitāla indeksu piemērošanu ir ierobežotas pamattiesības, un šo pensiju apmēra pārrēķināšanas un izmaksāšanas grafiku. Tātad šajā pirmajā solī mēs, atceļot iemaksu griestus, iegūtu 33,722 miljonus eiro, ar ko varētu novērst negatīvo kapitālindeksāciju tiem pensionāriem, kam pensijas tika aprēķinātas no 2010. līdz 2012.gadam. Un, tālāk realizējot šo uzdevumu Ministru kabinetam, mēs varētu turpināt sakārtot šo lietu. Tāpēc es lūdzu atbalstīt mūsu priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Trupovnieka kungs, vai komisijas vārdā ko vēlaties piebilst?
Komisija atbildīgi izvērtēja šo priekšlikumu, bet diemžēl neatbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 29, atturas - 29. Priekšlikums nav atbalstīts.
Arī 2.priekšlikums saņemts no frakcijas “No sirds Latvijai”. Komisija to neatbalstīja.
Deputāti neiebilst... Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 30, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts. Vai komisija lūdz atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā?
Komisija lūdz atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - nav, atturas - 29. Tātad likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi priekšlikumus likumprojektā “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” (Nr.96/Lp12). Kopumā ir saņemti 25 priekšlikumi. 1.priekšlikums ir saņemts no Imanta Parādnieka. Komisija neatbalsta.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Kolēģi! Par savu priekšlikumu. Tātad šobrīd likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli” vairākos pantos un punktos ir noteikts to personu loks, uz kurām un kādos gadījumos netiek attiecināts ar nodokli... tiek attiecināts ar nodokli neapliekamais ienākums un tā veidi, piemēram, aizdevumi - vairāk nekā 1500 eiro, dāvinājumi - virs 1425 eiro vai ienākumi no nekustamā īpašuma atsavināšanas. Tātad tie netiek aplikti šajos gadījumos ar ienākuma nodokli, jo likumā šobrīd ir rakstīts: ja šīs personas saista laulība vai radniecība līdz trešajai pakāpei Civillikuma izpratnē. Ko tas nozīmē? Pirmās pakāpes radinieki - tātad vecāki un bērni. Tik tālu būtu skaidrs. Otrā pakāpe ir mazbērni, vecvecāki, brāļi un māsas. Trešā pakāpe - mazmazbērni, vecvecāki, onkuļi, tantes, brāļa vai māsas bērni. Tātad aizdevums, kas tiek izsniegts, pieņemsim, onkulim, netiek aplikts ar iedzīvotāju ienākuma nodokli. Turpretī personām, kuras nav laulībā vai ir bijušas laulībā, bet viņām ir kopīgs bērns, tad šai personai šāda veida ienākumi tiek aplikti ar iedzīvotāju ienākuma nodokli. Uzskatu to par netaisnīgu, jo noteikti kopīgs bērns šīm personām vairāk nodrošina radniecīgas saites, nekā tas ir kāda brāļa vai māsas bērns. Tāpēc es piedāvāju visā likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”, kur ir noteikts šis personu loks, papildināt to ar personām, kurām ir kopīgs bērns. Tā kā šis priekšlikums gan Ministru kabinetā netika atbalstīts, gan man nesaprotamu iemeslu dēļ arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tas netika atbalstīts, tad, būdams koleģiāls koalīcijas partneris, es atsaucu šo savu priekšlikumu, bet ceru, ka kādreiz mēs pie šī priekšlikuma vēl atgriezīsimies un to tomēr likuma normā iekļausim. Paldies.
Paldies. Tātad priekšlikums ir atsaukts.
Komisija priekšlikumu izvērtēja, bet diemžēl noraidīja.
Priekšlikums ir atsaukts.
2.priekšlikums. Iesniedzis Juridiskais birojs. Komisija atbalsta.
Deputāti piekrīt.
3.priekšlikums. Iesniedzis Ministru kabinets. Komisija atbalsta.
Deputāti neiebilst.
4.priekšlikumu iesniedzis Juridiskais birojs. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5.priekšlikums ir no frakcijas “No sirds Latvijai”. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst... Deputāti tomēr lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 52, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
6.priekšlikumu iesniedzis Juridiskais birojs. Komisija atbalsta.
Deputāti piekrīt.
7.priekšlikumu iesniedzis Juridiskais birojs. Tas ir alternatīvs 8.priekšlikumam, ko iesniedzis Ministru kabinets. Komisija atbalsta.
Deputāti neiebilst.
9.priekšlikumu iesniedzis Juridiskais birojs. Komisija atbalsta.
Tātad... (Starpsauciens no zāles: “8. izlaists!”)
8. ... (Starpsauciens no zāles: “8.!”) 7.priekšlikums, kuru iesniedza Juridiskais birojs, ir alternatīvs 8.priekšlikumam, ko iesniedzis Ministru kabinets. Par 8., lūdzu!
Tātad 8.priekšlikumu deputāti atbalsta un piekrīt.
10.priekšlikumu...
9.priekšlikums, Trupovnieka kungs! Pēc 8.priekšlikuma nāk 9.priekšlikums...
Bija jau 9.priekšlikums.
9.priekšlikums!
Es atvainojos! 9.priekšlikums. Iesniedzis Juridiskais birojs. Komisija atbalsta.
Deputāti piekrīt.
10.priekšlikums. Iesniedzis deputāts Parādnieks. Komisija neatbalsta.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Jaunā norma, kas ir paredzēta likumprojektā, noteic, ka atvieglojumi maksātājam tiek paredzēti arī tajā gadījumā, ja personas, kuras līdz 19 gadu vecumam ir šīs personas apgādībā, strādā... veic darbus arī no 1.jūnija līdz 31.augustam un saņem algu... ar nodokli... ka šie atvieglojumi par apgādībā esošu personu tomēr tiek piemēroti. Mana priekšlikuma būtība ir tāda: noteikt, ka vecuma periods ir nevis 19 gadi, bet 24 gadi, jo, kā zināms, vairākos likumos ir šī norma, ka apgādībā esoša persona var būt bērns līdz 24 gadu vecumam, ja viņš turpina izglītību mācību iestādē. Un tātad viens aspekts ir tas, ka ir šis gadu skaits jeb slieksnis paaugstināts, un otrs - noteikt nevis periodu, no kura šie darbi varētu tikt veikti, bet ka nepārsniedz trīs minimālās mēnešalgas... Tanī gadījumā, ja tas nepārsniedz šo robežšķirtni, tad šie atvieglojumi par apgādībā esošu bērnu tiek piemēroti vecākam. Bet, tā kā nedz Ministru kabinetā, nedz arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tas netika atbalstīts, tad, respektējot šo vairākuma viedokli, es savu priekšlikumu atsaucu.
Tātad 10.priekšlikums ir atsaukts.
Komisija, izvērtējot...
Ir atsaukts priekšlikums!
Atsaukts... Jā.
Nav.
11.priekšlikums. Iesniedzis deputāts Imants Parādnieks.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam. (Starpsauciens no zāles.)
Nē, nevaru uzreiz atsaukt! (Starpsaucieni.) Šo priekšlikumu uzskatu par absolūti pamatotu, godīgu un taisnīgu. Ko tas paredz? Šobrīd situācija ir tāda, ka personas, kuras strādā valsts uzņēmumā, pašvaldības uzņēmumā vai kādā citā uzņēmumā, kas ir normālā, klasiskā nodokļu režīmā, un arī attiecīgi saņem algu... Ja viņi kā ģimenes locekļi vēl ir nodibinājuši mikrouzņēmumu vai ja ir paši kā personas, pieņemsim, amatniecības mikrouzņēmums, kurā strādā abi vecāki, tad viņiem netiek piemērots atvieglojums par apgādībā esošu bērnu. Ja netiek piemērots neapliekamais minimums, tādējādi, saņemot nodokļu atlaides, tas būtu pašsaprotami, tāpēc ka viņi gūst papildu ienākumus. Neapliekamā minimuma piemērošanas jēga un mērķis ir noteikt kaut kādu zemāko slieksni pie zemiem ienākumiem, kuri tad ar nodokli netiek aplikti. Bet vai šīm personām, kas strādā papildus mikrouzņēmumā, nevajadzētu piemērot arī atvieglojumus par bērnu, par kuru viņas gādā jebkurā gadījumā? Manuprāt, tas ir nepareizi! Un šī norma paredz to, ka gadījumā, ja normālā režīmā strādājošā uzņēmumā personas strādā arī vēl mikrouzņēmumā, piepelnās mikrouzņēmumā, tad tik un tā viņām šis atvieglojums par apgādībā esošu personu tiek piemērots. Tā kā mani kolēģi gan Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, gan Ministru kabinetā iebilda pret šo priekšlikumu un teica, ka tam ir fiskāla ietekme, tad man nākas atsaukt šos priekšlikumus, bet es ceru, ka mēs kādreiz koalīcijā... pat vistuvākajā laikā atgriezīsimies pie šī jautājuma, jo tas ir taisnīgs priekšlikums. Un to noteikti atbalstīs ģimenes ar bērniem vēl jo vairāk tāpēc, ka tas ir mūsu... ka tā ir viena no mūsu galvenajām prioritātēm. Paldies.
Paldies. Tātad arī 11.priekšlikums ir atsaukts.
12.priekšlikumu ir iesniedzis deputāts Pimenovs. Komisija neatbalsta.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Cienījamās deputātes, godātie deputāti! Es ziņošu par saviem pieciem priekšlikumiem - par 12., 14., 17., 22. un 24.priekšlikumu, jo tie ir savstarpēji saistīti un skatāmi kopīgi. Šos priekšlikumus ir parakstījis arī frakcijas SASKAŅA priekšsēdētājs, tāpēc mani pieci priekšlikumi dublē tiem sekojošos frakcijas priekšlikumus - 13., 15., 18., 23. un 25.priekšlikumu. Tātad es ziņošu vienā reizē gan par saviem priekšlikumiem, gan arī par SASKAŅAS priekšlikumiem, bet tagad par 12. un 13.priekšlikumu. Neticu, ka valdība patiešām cer novērst sociālo nevienlīdzību, tik vien kā palielinot minimālo algu un ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamo minimumu. Šie pasākumi ir veikti drīzāk tādēļ, lai ar kosmētiskām darbībām paslēptu īsto nevienlīdzības cēloni, proti, to, ka nodokļu slogs mazturīgākajai sabiedrības daļai ir krietni lielāks nekā bagātajiem. Tieši šī nodokļu struktūra ir veicinājusi vēl stiprāku sabiedrības noslāņošanos.
Pimenova kungs, vienu mirkli! Kolēģi! (Pieklauvē ar āmuriņu.) Savstarpējās sarunas risiniet, lūdzu, klusāk! Runātāju vairs nevar dzirdēt pat tribīnē. Lūdzu, turpiniet!
Kopējo nodokļu sistēmu par regresīvu padara patēriņa nodokļi. Turīgie Latvijas iedzīvotāji novirza patēriņam tikai daļu no saviem ikmēneša ienākumiem un tikai no tās daļas, ko novirza patēriņiem, maksā pievienotās vērtības nodokli un akcīzes nodokli. Savukārt pārējie valsts iedzīvotāji ir spiesti visus savus ienākumus novirzīt patēriņam, līdz ar to no visiem (!) saviem ienākumiem papildinot valsts budžetu. Un tieši iedzīvotāju ienākuma nodokļa progresivitāte būtu veids, kā mazināt citu nodokļu regresīvo raksturu, jo šis nodoklis tieši ietekmē personas maksātspēju, bet tieši progresivitātes princips nosaka augstāko nodokļu slogu tiem, kuriem ir lielākas iespējas nopelnīt. Tikmēr esošā pastāvīgā ienākuma nodokļa likme apliek ar nodokli algu proporcionāli tās lielumam, turpretim dividendes tiek apliktas ar ievērojami zemāku ienākuma likmi... ienākuma nodokļa likmi, kas padara visu sistēmu vēl regresīvāku. Mūsu priekšlikuma pamatā ir vairāki mērķi. Pirmais. Ir jāapliek ar līdzīgām iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmēm visu veidu ienākumi - gan alga, gan pieaugums no kapitāla (to skaitā dividendes), gan ienākumu pieaugums no kapitāla pieauguma. Otrais. Vienas esošās likmes vietā ir jāievieš trīs ienākuma nodokļa likmes trim dažādiem ienākumu intervāliem: 15 procenti, ja gadā apliekamais ienākums nepārsniedz 14 400 eiro, 25 procenti, ja gadā apliekamais ienākums ir lielāks par 14 400 eiro, bet nepārsniedz 24 tūkstošus eiro, un 30 procenti, ja gadā apliekamais ienākums pārsniedz 24 tūkstošus eiro. Trešais mērķis. Likmes ir nosakāmas atkarībā no gada apliekamā ienākuma. Algas nodokļa maksātājam nodoklis jāmaksā no mēneša apliekamā ienākuma, aprēķinot gada ienākumu kā mēneša ienākuma reizinājumu ar 12. Ļoti svarīgi ir progresīvā iedzīvotāju ienākuma nodokļa piemērošanas spillover effects, kā saka angļi, jeb pārplūdes efekti. Pirmkārt, palielināsies budžeta izpilde uz iedzīvotāju ienākuma nodokļa rēķina sakarā ar šī nodokļa maksājumu apmēra palielināšanos no nodokļa maksātājiem ar ievērojami lielākiem gada ienākumiem. Otrkārt, nodokļa samazināšana mīkstinās skolotāju un veselības aprūpes darbinieku prasības palielināt algu. Treškārt, tā kā nodokļa slogs tiek pārcelts uz lieliem ienākumiem, samazinās darba nodokļa slogs, kas savukārt samazina Latvijas ražotāju izmaksas un palielina viņu konkurētspēju. Ceturtkārt, nodokļa sloga samazinājums veicina darba ņēmēju reālo ienākumu un tirgus pieprasījuma palielinājumu, kas motivēs uzņēmēju rosību. Piektkārt, īpaši liels pieprasījuma kāpums būs vietējo - tieši vietējo! - preču tirgū. Tas veicinās iekšzemes ražošanas attīstību, motivēs vietējos ražotājus palielināt ražošanas apjomus un veicinās vietējo ražotāju skaita pieaugumu. Un, sestkārt, samazināsies sociālo izmaksu vajadzības. Mēs uzskatām, ka tieši progresivitāte palīdzēs atrisināt ļoti daudz problēmu Latvijas valstī, to stabilizēs, stabilizēs sabiedrību. Tāpēc es aicinu Saeimu atbalstīt mūsu priekšlikumus - 12. un 13.priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi! Godātie kolēģi no sociāldemokrātiskās partijas SASKAŅA frakcijas! Man ir patiess prieks par šo jūsu iesniegto priekšlikumu, jo jūs pirmo reizi esat darbojušies kā īstena sociāldemokrātiska partija. Jo, patiesi, progresīvais iedzīvotāju ienākuma nodoklis - tas ir vienmēr bijis, nu, tā robežšķirtne... tas ir bijis vienmēr sociāldemokrātu karogs. Par to man ir patiess prieks. Otrs mans komentārs šī priekšlikuma sakarā. No opozīcijas mēs esam saņēmuši diezgan daudz kritikas, kurai var daļēji arī piekrist, - ka budžeta pieņemšanas procedūra ir sasteigta un ka nav laika izdiskutēt; ka budžets tiek pieņemts ļoti ātri, straujā tempā, un tā joprojām. Un koalīcijas galvenais arguments ir, ka mums ir vajadzīgs budžets uz 1.janvāri, un es neargumentēšu - kāpēc, jo visi kolēģi saprot, ka vēlēšanu gadā citas iespējas vienkārši nav. Nu, un tagad ir šī priekšlikuma visinteresantākā daļa. Ja tiktu atbalstīts 12. - Pimenova kunga... vai 13. - SASKAŅAS priekšlikums, tad tas pilnībā apturētu mūsu budžeta procedūru. Jo tad, pirmkārt, ir nepieciešami grozījumi ļoti daudzos normatīvajos aktos, sākot jau ar likumiem “Par nodokļiem un nodevām”, “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”, un tur ir vēl daudzi citi panti jāpapildina. Otrkārt, tad mums mainās budžeta kontrolskaitļi, kas ar Saeimas balsojumiem šodien vairs nav labojami. Treškārt, tad mums ir nepieciešami jauni normatīvie akti par ikgadējām ienākumu deklarācijām, jo ar nodokli tiek aplikts - saskaņā ar progresīvo skalu - gada summārais ienākumu apjoms. Tātad faktiski ir pilnīgi skaidrs, ka tādā gadījumā mēs šodien liekam punktu! Un tad jaunā valdība... (No SC frakcijas: “Ir gāzta!”) nē, nu, šī valdība tad ir kritusi, protams! ...jaunā valdība, kad tā būtu apstiprināta, sāktu strādāt pie visiem šiem normatīvajiem aktiem, un apmēram uz martu vai aprīli mums būtu jauns budžets, es tā ceru! Ar piecu minūšu debatēm, absolūti nesasteigti, mēs tad esam atlikuši budžeta pieņemšanu par vairākiem mēnešiem! Godātie kolēģi no opozīcijas! Tas ir izsvērts, pārdomāts, plaši izdiskutēts priekšlikums, un, ja jums sirdsapziņa to ļauj atbalstīt, tad atbalstiet. Pārējos kolēģus es aicinu to neatbalstīt.
Paldies. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Es arī jūtos gandarīts, ka koalīcija no savas puses ir gatava atzīt, cik nejēdzīga ir šī procedūra (Frakcijas VIENOTĪBA smiekli.), ar kādu mums tas viss ir jāizdara, - ka reāli nopietnus priekšlikumus mēs nevaram izdiskutēt, nevaram pieņemt izsvērtus lēmumus. Paldies, ka jūs to atzināt! Un atbalstiet tad mūsu priekšlikumu!
Paldies. Debates slēdzu. Trupovnieka kungs, vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Komisija neatbalsta šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - deputāta Igora Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 58, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
13. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
14. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
15. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
16. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Kolēģi, es gribu atgādināt, ka šogad saskaņā ar likumu “Par valsts sociālo apdrošināšanu” tika atjaunotas Ministru kabinetam deleģētās tiesības noteikt ar sociālo nodokli apliekamā objekta maksimālo apmēru jeb griestus. Par ienākumiem, kas pārsniedz šos griestus, nodokļu maksātājiem radās iespējas nemaksāt sociālo nodokli. Ko tas nozīmē? Kamēr ienākumi ir zemāki par šiem griestiem, lielāka ir arī ienākuma nodokļa un sociālā nodokļa samaksājamā kopsumma par ienākumu palielināšanos, bet, ienākumiem pārsniedzot sociālā nodokļa objekta maksimālo apmēru, nodokļu maksātājam ir iespēja vairs nemaksāt sociālo nodokli, tāpēc samaksājamā ienākuma nodokļa un sociālā nodokļa kopsumma ievērojami samazinās. Un sanāk tā, ka lielo ieņēmumu saņēmēji maksā relatīvi mazāku darba nodokli nekā tie, kam ir maza alga. Tātad esošajā likumdošanā darba nodoklis lieliem ienākumiem ir regresīvs, kas sociāli nav taisnīgi. Turklāt tas nozīmē, ka valsts, bet jo īpaši pašvaldības, savos budžetos no lielo ieņēmumu guvējiem saņem relatīvi mazāk nodokļu. Es ierosinu noteikt iedzīvotāju ienākuma nodokļa papildlikmi, kuru algas nodokļa maksātājs maksās par ienākumiem, kas pārsniedz pašreiz noteikto valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu objektu. Šī papildlikme nodrošinās, ka lielo algu saņēmējiem kopīgais darbaspēka nodokļa slogs virs un zem sociālā nodokļa objekta griestiem būs vienāds, un līdz ar to regresivitāte būs novērsta. Ar Ministru kabineta 2013.gada 17.decembra noteikumiem valsts ir noteikusi sociālā nodokļa objekta maksimālo apmēru. Šī summa ir 46 400 eiro. Šos sociālā nodokļa griestus ieviešot, 2015.gadā, nākamajā gadā, radīsies negatīva kopējā ietekme uz budžetu, kas būs vienāda ar 31,4 miljoniem eiro, bet, ja algas daļu, kas pārsniedz sociālā nodokļa griestus, apliks ar iedzīvotāju ienākuma nodokļa papildlikmi, kura ir vienāda ar 31,68 procentiem - tāds ir aprēķinu rezultāts -, tad radīsies identiska pozitīva ietekme uz iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieņēmumiem. Tātad iedomājieties, cienījamie koalīcijas deputāti, ko tas nozīmē mūsu budžetam! Mēs iegūtu vairāk par 31 miljonu eiro ieņēmumu daļā. Turklāt kopš 2013.gada decembra, kad tika noteikts sociālā nodokļa objekta maksimālais apmērs, sociāli apdrošināto personu skaits, kas gadā iemaksā sociālajā nodoklī par algu virs 46 400 eiro, ir palielinājies no 4 tūkstošiem uz 6 tūkstošiem personu, un līdz ar to, pieņemot izskatāmo priekšlikumu, pozitīvais efekts būs vēl lielāks. Līdz ar to lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu, balsojot “par”.
Paldies. Debates slēdzu. Trupovnieka kungs, vai komisijas vārdā ko piebildīsiet?
Komisijai nav citu papildinājumu. Mēs noteikti izvērtēsim šos priekšlikumus, bet šobrīd mēs lēmumu nemainām.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 16. - deputāta Igora Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 59, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
17. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisija nav atbalstījusi.
Deputāti neiebilst.
18. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisija nav atbalstījusi.
Deputāti neiebilst.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 20. - Ministru kabineta priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
20. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - deputātes Aijas Barčas priekšlikums. Komisija atbalsta.
Deputāti atbalsta.
22. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
23. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
24. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
25. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Deputāti piekrīt.
Ir izskatīti visi priekšlikumi, un komisija lūdz balsot par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli””.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Balsošanas režīmu lūdzu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - 1, atturas - 33. Tātad likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi...
Tā. Vienu mirklīti! Kolēģi! Ministri! Es nezinu, kā Ministru kabinetā, bet Saeimā mēs šobrīd strādājam pie budžeta. Lūdzu, turpiniet! (Aplausi.)
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” (Nr.97/Lp12). Ir saņemti divi priekšlikumi. 1.priekšlikums ir saņemts no aizsardzības ministra Raimonda Vējoņa. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2.priekšlikums - no Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Priekšlikumi ir izskatīti, un komisija aicina balsot par likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” pieņemšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 71, pret - nav, atturas - 20. Tātad likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Kolēģi, ir pienācis laiks pārtraukumam! Pirms pārtraukuma mums ir jāreģistrējas. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Pirms reģistrācijas rezultātu nolasīšanas gribu teikt, ka vakar 30 gadu jubileju svinēja mūsu kolēģis Rihards Kols, un mēs viņu sirsnīgi sveicam! (Aplausi.) Vārds paziņojumam deputātei Inesei Lībiņai-Egnerei.
Godātie Eiropas Padomes Parlamentārās Asamblejas delegācijas locekļi! Lūdzu uz sanāksmi tūliņ pat Viesu zālē! Lūdzu, esiet visi seši! Paldies.
Vārds paziņojumam deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas kolēģi! Lūdzu uz īsu, bet ļoti svarīgu sēdi pēc piecām minūtēm Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas telpās.
Vārds paziņojumam deputātam Edvardam Smiltēnam.
Godātie kolēģi! Iepriekšējā parlamentā ļoti veiksmīgi un plaši darbojās sadarbības grupa ar Francijas parlamentu, tāpēc aicinu uz īsu, bet svarīgu sēdi, kā teica Šadurska kungs, tepat Dzeltenajā zālē, lai izveidotu sadarbības grupu ar Franciju un ievēlētu atbildīgās amatpersonas.
Vārds paziņojumam deputātam Ainaram Latkovskim.
Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija uz īsu sēdi pulcējas tūlīt pat komisijas sēžu telpās!
Vārds reģistrācijas rezultātu... Vēl paziņojums? Lūdzu! Vārds paziņojumam deputātam Inesim Boķim par Azerbaidžānas grupas dibināšanu.
Cienījamie kolēģi, par Azerbaidžānu runāsim šeit pat Dzeltenajā zālē. Tūlīt!
Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Paldies. Cienījamie deputāti! Lūdzu, atsaucieties, ja jūs šeit esat! Jānis Ādamsons, Raimonds Bergmanis, Inga Bite, Arturs Kaimiņš, Sergejs Potapkins.
Tātad pārtraukums līdz pulksten 13.00. (Pārtraukums.)
Kolēģi! Lūdzu, ieņemiet vietas! Turpināsim Saeimas sēdi. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Strādāsim ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” (Nr.98/Lp12). Komisija kopumā ir saņēmusi 10 priekšlikumus. 1.priekšlikums ir Ministru kabineta priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi.
Deputāti piekrīt.
2. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Silvijai Šimfai.
Labdien vēlreiz, cienījamie kolēģi! Mēs atbalstām deputāta Pimenova priekšlikumu un uzskatām, ka ir nepieciešams uzlikt par pienākumu Valsts ieņēmumu dienestam nodrošināt ar iedzīvotāju ienākuma nodokli tieši vai pastarpināti saistīto datu elektronisku nodošanu pašvaldībām Ministru kabineta noteiktā kārtībā. Kādēļ tas nepieciešams? Tas nepieciešams, lai ievērojami uzlabotu pašvaldību darba kvalitāti, pieņemto lēmumu kvalitāti, lai jebkuri pašvaldības lēmumi balstītos uz pārbaudītiem, konkrētiem faktiem, nevis uz dažādiem pieņēmumiem. Pašvaldības visus savus pastāvēšanas un darbības gadus ir centušās veidot politiku, kas balstīta argumentos un faktos, un maksimāli precīzi pildīt savus pienākumus un funkcijas. Lai to darītu, ir nepieciešama informācija. Gandrīz 25 gadi jau būs pagājuši kopš pašvaldību darbības uzsākšanas Latvijā, bet joprojām šī sistēma nav sakārtota. Mēs gadu no gada šo jautājumu par valsts datu savienojamību dažādos kontekstos risinām ar dažādām atbildīgām valsts amatpersonām un institūcijām, taču šis jautājums nekustas no vietas. Un, tā kā kompleksi šo jautājumu nav izdevies atrisināt, pašvaldības cenšas šo jautājumu risināt solīti pa solītim, vienojoties ar dažādām valsts institūcijām. Zināmā mērā sadarbība starp Valsts ieņēmumu dienestu un pašvaldībām ir izveidojusies pietiekami koleģiāla un laba, taču bieži vien ir tādi birokrātiskie šķēršļi, kas traucē līdz galam šo jautājumu atrisināt. Un šobrīd, no vienas puses, no Valsts ieņēmumu dienesta nāk tāds signāls, ka dosim datus, bet, no otras puses, ir informācija, ka konkrētiem darbiniekiem ir konkrēti darīts zināms, ka tomēr netiks... kamēr netiks likumos iestrādātas noteiktas atļaujošas normas, tikmēr datus tomēr pašvaldībām nedos. Protams, argumenti par to, vai šos datus dot vai nedot un kā šo procedūru kārtot un kādā apjomā... šie argumenti ir abām pusēm, bet šāda norma tomēr ļoti palīdzētu tālākām racionālām darbībām un dotu cerību, ka varbūt vismaz pēc gada sen solītie dati beidzot nonāktu pašvaldību rīcībā un tās vismaz zinātu savā teritorijā esošo uzņēmumu godaprātu, maksājot vai nemaksājot iedzīvotāju ienākuma nodokli. Turklāt, ja pašvaldības tiešām gribēs kaut ko par daudz, kā VID saka, ka pašvaldības var gribēt ļoti daudz, tad galu galā Ministru kabineta noteikumos valsts varēs to paredzēt un regulēt. Pašvaldību pusē, protams, paliks pienākums pierādīt to, kādam nolūkam šie dati ir vajadzīgi, un pašvaldības to ir gatavas darīt. Arī pašvaldībām, protams, paliks pienākums nodrošināt datu drošību. Bet arī tas ir risināms jautājums. Un, arī runājot par šiem jautājumiem ar valsts pārvaldē strādājošiem juristiem, ir viedoklis, ka lielākā problēma, lai šo jautājumu sakārtotu šobrīd, ir tā, ka likumos nav deleģējuma šādus Ministru kabineta noteikumus izdot. Tāpēc es lūdzu atbalstīt deputāta Pimenova priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Es pateicos Šimfas kundzei par plašo komentāru manam priekšlikumam. Vienīgais, ko es gribētu piebilst, ir tas, ka šis priekšlikums, ja tas būs pieņemts, neradīs negatīvu fiskālo spiedienu uz budžetu, un tas tiks īstenots Valsts ieņēmumu dienesta funkciju ietvaros. Līdz ar to tas ir funkcionāls priekšlikums, kuram, manuprāt, nevajadzētu būt vērstam pret valdošās koalīcijas piekopto politiku budžeta veidošanā. Paldies.
Paldies. Pirms balsojuma, Šadurska kungs, vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Godātie kolēģi! Varu tikai piebilst, ka komisija nav šo priekšlikumu atbalstījusi.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputāta Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 51, atturas - 3. Tātad priekšlikums nav atbalstīts.
3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts, attiecīgi mainot numerāciju.
Deputāti piekrīt.
4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
5. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Debatēs pieteicies deputāts Gunārs Kūtris.
Cienījamie kolēģi! Izvērtēšanai piedāvātais likumprojekts satur, iespējams, daudzas labas un, iespējams, arī nepieciešamas tiesību normas. Un es nešaubos, ka saprātīgā likumprojekta apspriešanas procesā tiktu uzklausīti un ņemti vērā arī opozīcijas deputātu ieteikumi. Diemžēl šis likumprojekts, līdzīgi kā vairāki citi šodien apspriežamie, šajās dienās burtiski tika izspiests cauri likumprojektu pieņemšanas mehānismam ar vienkāršu balsu vairākumu, neklausoties kritikā. It īpaši šis grozījums, šī apspriežamā norma, par kuru savu kritiku jau pauda gan Tieslietu ministrija, gan Saeimas Juridiskais birojs, gan Ārvalstu investoru padome, gan arī vairākas sabiedriskās organizācijas. Var piekrist, ka cīņa ar nodokļu nemaksātājiem, jā, ir jāpilnveido un par pārkāpumiem persona ir jāsoda. Taču, manuprāt, ja mēs droši sakām, ka Latvija ir tiesiska valsts, tad šie līdzekļi... šie pasākumi ir jāīsteno ar tiesiskiem līdzekļiem, proti, ar tādiem līdzekļiem, kas atbilst Satversmei. Ja mēs aplūkojam likumprojekta 11.nodaļu “Juridiskās personas nokavēto nodokļu maksājumu atlīdzināšana”, tad redzam, ka tajā ir tikai trīs panti, un šajos pantos ir saskatāma acīm redzama pretruna ar Satversmes trim pantiem. Daži, protams, teiks, ka jebkuru likumu var izpildīt saprātīgi un labi, un, protams, arī - atvainojiet! - dumju likumu var labs izpildītājs piemērot pareizi, taču es ļoti šaubos, vai Valsts ieņēmumu dienests vienmēr tik precīzi izpilda likumu regulējumus un nav gadījumu, kad persona uzvar strīdā ar Valsts ieņēmumu dienestu. Tiesību normai jābūt tādai, lai pārkāpums nevarētu tikt... nebūtu iespējams jau pirmām kārtām likuma precīzā regulējuma dēļ. Kur šajās apstrīdētajās normās 11.nodaļā slēpjas Satversmē un arī Cilvēka tiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā noteikto cilvēktiesību pārkāpumi? Satversmes 91.pants - vienlīdzības princips. Tas nozīmē, ka nevar būt likumā noteikta atšķirīga attieksme pret vienādos apstākļos esošām personām. Nodokļu parāda atlīdzināšanas pienākums paredzēts tikai kapitālsabiedrības valdes locekļiem. Kāpēc to neattiecina uz personālsabiedrību lietvežiem un pārstāvēt tiesīgajiem biedriem? Kāpēc tas neattiecas uz juridiskās personas lēmējinstitūcijām, kurām arī var būt tiesības pieņemt tādus valdei piekrītošus jautājumus? Kā būtu ar SIA kapitāldaļu īpašnieku, kas var atsavināt noteiktos aktīvus? Kā ar šādas sabiedrības prokūristiem? Ja kāds varbūt nezina Komerclikumu, tad es vienkārši... lai saprot partijas atbildību jeb partijas pienākumu... Mazs salīdzinājums. Ja cilvēks, kurš nav... kurš ir partijas valdē, ir pieņēmis valdē vienu lēmumu, bet kopsapulcē vai domē tiek pieņemts šis valdes kompetencē esošais, bet tomēr citāds lēmums, kas uzliek saistības, tad valdes loceklis vienalga atbild par domes vai kopsapulces pieņemto lēmumu. Tā ir analoģija ar šo situāciju. Vienus sauks pie atbildības, otrus - ne. Otrs pants. Satversmes 105.pants - tiesības uz īpašumu. Ja personai tiek uzlikts pienākums no savas mantas atlīdzināt citas personas, juridiskās personas, radītās saistības, proti, nodokļu parādu, tad tas ir tiesību uz īpašumu ierobežojums. Lai vērtētu, vai cilvēktiesību ierobežojums ir pieļaujams, Satversmes 116.pantā ir noteikti leģitīmie mērķi. Un, ja mēs šī likumprojekta anotācijā paskatāmies, kāds ir leģitīmais mērķis, tad... Ir paaugstināta nodokļu iekasēšanas un administrēšanas efektivitāte. Proti, ja valsts administrācija, valsts iestāde, netiek galā ar saviem pienākumiem, tad leģitīmais mērķis... sanāk, ka to var pārlikt uz cita cilvēka pleciem, uz indivīda pleciem. Un, lūk, valsts ir savu leģitīmo mērķi nospraudusi caur normu. Un visbeidzot. Satversmes 40. ...es atvainojos, 92.pants, kurš satur nevainīguma prezumpcijas principu. Ja kāds teiks, ka šī tēma neskar krimināltiesības, es daļēji piekritīšu, bet atcerieties - Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir pateikusi, ka sodīšanas procedūrai un piemērotajam sodam vai naudas summas lielumam ir krimināltiesiskas sankcijas raksturs, un līdz ar to šeit darbojas nevainīguma prezumpcijas princips. Un šeit, mūsu apspriežamajā likumprojektā, ir ietverta prasība personai pierādīt savu nevainīgumu. Šadurska kungs teica, ka komisija šo problēmu ir novērsusi. Nē, tur ir runa tikai par to, ka cilvēki saka: “Man tie dokumenti nebija pieejami...”
Kūtra kungs, jūsu uzstāšanās laiks ir beidzies!
15 sekundes varētu? (No zāles dep. I.Zariņš: “Var! Var!”)
15 sekundes... Ja deputāti piekrīt, - lūdzu!
Šajā gadījumā cilvēkam, kurš nestrādā vairs valdē, šie dokumenti nav pieejami, bet - atvainojiet! - paskaidrojumi ir jāraksta, un paskaidrojumos var ierakstīt... atsaukties uz dokumentiem tikai tāds valdes loceklis, kurš tiešām zināja, ka uzņemas apzināti pārkāpt likumu un nemaksāt nodokļus, bet tam valdes loceklim, kurš nezināja, ka ir tāda situācija, būs grūti sameklēt šos dokumentus un sniegt paskaidrojumu. Un šeit nekādu attaisnojumu viņam likums neparedz. Paldies. (NSL frakcijas aplausi.)
Paldies. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Kolēģi! Pašlaik mēs diskutējam par tā saukto valdes locekļa privāto atbildību. Par ko ir mūsu priekšlikums? Par šo principu, kas, kā mēs redzam, reāli nestrādās. Kūtra kungs jau izstāstīja par juridisko aspektu jeb juridisko pusi. Es vairāk gribētu parunāt par praktisko pusi - par to, kā tas izskatīsies; par to, kāpēc šis iecerētais priekšlikums tomēr nestrādās un kāpēc būtu jāatbalsta mūsu frakcijas piedāvātais - izņemt laukā šo nodaļu par valdes locekļa privāto atbildību. Jo, redziet, it kā labi iecerēts priekšlikums... Es domāju, mēs visi gribam atbalstīt to, lai ēnu ekonomika pēc iespējas samazinātos, un meklēt tādus instrumentus, ar kuru palīdzību šo ēnu ekonomikas īpatsvaru varētu samazināt, bet šis instruments to nenodrošinās. Tas ir it kā labi domāts, bet tas ir ļoti šaurs... cilvēki ļoti šauri tam ir piegājuši. Un principā ir grūti vispār saprast domu, kādā veidā tas strādās. Tas ir līdzīgi kā ar zvejniekiem, kuri zvejo ar tīkliem, bet zivis mūk projām, un varbūt būtu daudz ērtāk, ja mēs laistu lejā nevis tīklus, bet pa taisno konservu kārbiņas, lai viņas... Un ar likumu noteiktu, ka zivīm tur jau ir jāsaguļas iekšā. Kāds būs rezultāts? (No zāles finanšu ministra J.Reira starpsaucieni.) Rezultātā vispār neko nevarēs noķert, jo šinī gadījumā tie, kuri būs negodprātīgi, vienkārši šo likumu elementāri apies. Viņi jau laikus pieteiks maksātnespēju, kā rezultātā viņi iegūs to pašu, kas jau notiek tagad, tikai vēl iesaistīs šajā procesā Latvijas tiesas, pārslogojot tās, ierosinot maksātnespējas procesus un tamlīdzīgas lietas, par kurām visām valstij vajadzēs tērēties. Un rezultātā valsts ne tikai neiegūs pozitīvu fiskālo efektu no tā visa, bet paralēli vēl būs papildu tēriņi valstij. Tā ka, ja kāds gribēja vienkārši nokopēt un paskatīties, kā citās valstīs, redziet, šādi atbildības instrumenti ir ieviesti un kā tie strādās šeit, Latvijā... Nē, tie šeit nedarbosies, jo vispirms ir jāsakārto mūsu tiesu sistēma, jāsakārto maksātnespējas process. Un es šeit negribētu piekrist tam viedoklim, kurš izskanēja, - ka valdība vispār nav domājusi par sociālās nevienlīdzības samazināšanu. Šeit ir viens reāls instruments! Un redzu, šī ir vienīgā jēga, kam kalpos šis priekšlikums. Runa ir par valdes locekļu privāto atbildību. Rezultātā mēs panāksim to, ka būs... radīsies daudzas darba vietas sociāli neaizsargātajiem bezpajumtniekiem. Tātad tā ir vienīgā jēga šim likumprojektam! Kolēģi, ja jau mēs domājam ierosināt... uzlikt šādu privāto atbildību par visiem lēmumiem komercstruktūru vadītājiem, tad varbūt vajadzētu tādu pašu atbildību prasīt arī no ierēdņiem, no maksātnespējas procesa administratoriem, kuri arī šinī procesā piedalīsies. Un galu galā arī no mums, jo arī mēs tad atbildam privāti par visu to, ko esam izdarījuši, ja jau ir vajadzīgs šāds papildu mehānisms, ja nepietiek ar tiem instrumentiem, kuri reāli jau strādā, kurus reāli jau pašlaik valsts var izmantot, lai šādus negodprātīgus uzņēmējus varētu saukt pie atbildības. Tā ka es aicinu, kolēģi, šo priekšlikumu neatbalstīt, tas ir, neatbalstīt un neieviest šādu principu par valdes locekļu privāto atbildību. Tātad aicinu atbalstīt mūsu priekšlikumu un noraidīt šo.
Paldies. Vārds deputātam Dainim Liepiņam.
Labdien, kolēģi! Es visu laiku atturējos kāpt tribīnē, lai vairāk taupītu jūsu laiku un mēs turpinātu pragmatiski sarunu, bet šī situācija šobrīd prasa komentāru. Vēl jo vairāk tāpēc, ka personīgi man ir privātā pieredze attiecībās ar Valsts ieņēmumu dienestu un ar valdes locekļu atbildību. Šis ir ļoti, ļoti bīstams likumprojekts. Valdes locekļu attiecības ir dažādas. Un ir situācijas, kad valdes locekļi ir tā kā ķīlnieki, kad viņi nevar ietekmēt uzņēmumu darbību, tajā skaitā arī pārējo valdes locekļu nelikumīgo darbību. Ar šo mēs pēc būtības radīsim instrumentu, ar kuru negodprātīgi valdes locekļi ietekmēs godprātīgos. Turklāt Valsts ieņēmumu dienests šobrīd regulāri... pirmām kārtām dažādi tulko savas normas (reģionos jo sevišķi) un līdz ar to pieļauj jau šobrīd esošo Ministru kabineta noteikumu un likumdošanas normu pārkāpumus... tātad pats Valsts ieņēmumu dienests. Un šāda veida... Mēs, piedodiet, neesam tam gatavi, lai šobrīd pieņemtu šādu likumu, pirmām kārtām pats Valsts ieņēmumu dienests tīri profesionāli nav gatavs to ieviest. Es aicinu tiešām neatbalstīt šo, bet diskutēt par to, kādā veidā varētu palielināt atbildību, bet ne jau šādā redakcijā. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Seržantam.
Arī nebiju gatavojies, bet tomēr nedaudz oponēšu Liepiņa kungam. Ja godīgs valdes loceklis redz, ka negodīgs valdes loceklis viņam spiež darīt kaut ko negodīgu, tad viņš vienmēr var uzrakstīt atlūgumu, nevis pakļauties negodīgam spiedienam. (No zāles dep. A.Bērziņš: “Vēlreiz, vēlreiz! Es nesapratu - godīgs...?!”)
Tā. Dainis Liepiņš debatēs otro reizi.
Es deputātam teorētiķim paskaidrošu: situācijas ir dažādas, un nevar valdes loceklis tik vienkārši aiziet no uzņēmuma, kurā viņš pārstāv kāda intereses, jo valdes locekļi tur pilda zināmus uzdevumus. Tā ir, piedodiet, demagoģija, ko jūs, Seržanta kungs, šobrīd paudāt šeit no tribīnes. Un šinī situācijā valdes locekļi atbild tāpat, un negodīgums pierādās tiesā. Bet šobrīd jūs gribat iedot Valsts ieņēmumu dienestam tiesneša lomu, un tas nav pieļaujams!
Debates slēdzu. Šadurska kungs, vai komisijas vārdā ko vēlaties piebilst?
Jā. Godātie kolēģi! Tie argumenti, kurus minēja Kūtra kungs, tika, es teiktu, ļoti plaši un dziļi, kaut arī īsā laikā... tika karsti debatēti komisijas sēdēs. Proti, tika debatēts par šīs normas leģitīmo mērķi, par samērīgumu, par to, vai leģitīmais mērķis ir sasniedzams ar mazāk ierobežojošām normām. Tika saņemts Finanšu ministrijas skaidrojums par visiem šiem jautājumiem. Deputāti izvērtēja šīs normas, un vairākums deputātu tās atbalstīja. Tika ņemts vērā arī tas, ka diskusijas profesionālo institūciju - Valsts ieņēmumu dienesta un Finanšu ministrijas - starpā ir ilgušas apmēram gadu, ka vairāki iebildumi, ierosinājumi ir tikuši ņemti vērā un likumprojekta sākotnējā redakcija ir mainījusies, ievērojot šos priekšlikumus. Tika ņemts arī vērā, ka šai normai ir fiskāla ietekme. Proti, šīs normas noraidījuma gadījumā mēs zaudējam 7 miljonus - ieņēmumus valsts budžetā. Un vēl varu piebilst: ja šis frakcijas SASKAŅA priekšlikums tiek atbalstīts, tad šis likumprojekts patiesībā zaudē visu savu saturu. (No zāles dep. A.Elksniņš: “Tad jau labi!”) Aicinu atbalstīt... Aicinu noraidīt! Komisijas vārdā aicinu noraidīt 5.priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 50, atturas - 4. Tātad priekšlikums nav atbalstīts.
6. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 28, atturas - 3. Priekšlikums ir atbalstīts.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 33, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
8. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
9. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu? Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - Ministru kabineta iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 34, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
10. - Pimenova kunga priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 56, pret - 33, atturas - nav. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi priekšlikumus likumprojektam “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” (Nr.99/Lp12). Ir saņemti divi priekšlikumi. 1. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisija neatbalsta. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 53, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
2.priekšlikums ir saņemts no finanšu ministra Reira kunga. Komisija atbalsta priekšlikumu.
Deputāti piekrīt.
Vairāk priekšlikumu nav. Priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījums likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 57, pret - 12, atturas - 20. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Labdien, kolēģi! Darba kārtībā likumprojekts “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā”. Komisijā otrajam lasījumam priekšlikumi nav saņemti, tāpēc lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret - 4, atturas - 1. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Izglītības likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Kolēģi, otrajā lasījumā skatām likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā” (Nr.101/Lp12). Ir saņemti 13 priekšlikumi. Skatīsim visus pēc kārtas. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, ko komisija ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
2. - Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārā sekretāra Smiltēna kunga priekšlikums, kas arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - tāpat parlamentārā sekretāra Smiltēna priekšlikums, ko komisija ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
4. - deputātu Agešina un Ņikiforova priekšlikums, ko komisija ir atbalstījusi.
Deputāti piekrīt.
5. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti arī atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
7. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums, kas nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums, kas nav guvis atbalstu.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Arvīdam Platperam.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamie deputāti! Frakcijas priekšlikums paredz aizstāt 4.pantā skaitli “2018.” ar skaitli “2016.”. Es mēģināšu paskaidrot - kāpēc. (Starpsaucieni no zāles, dep. S.Āboltiņa un K.Šadurskis: “Tas ir iepriekšējais! Šis ir 8.priekšlikums!”)
Mēs debatējam par 8.priekšlikumu, ko iesniegusi frakcija “No sirds Latvijai”.
Jā, labi! Pirms pusotra gada - 2013.gada 24.jūlijā Izglītības likumā tika veikti grozījumi, iekļaujot 12.1 punktu, kas paredz, ka Ministru kabinets nosaka kārtību un kritērijus valsts un pašvaldību izglītības iestāžu, izņemot augstskolas un koledžas, vadītāju profesionālās darbības novērtēšanai. Ministru kabinets šo uzdevumu tā arī nav paveicis un tagad rosina deputātus atkāpties no uzdevuma un atlikt tā izpildi vēl uz četriem gadiem. Laba pārvaldība un izglītības iestādes vadība ir kritiski svarīgs nosacījums pārmaiņu ieviešanai izglītības kvalitātes paaugstināšanai. Šādi grozījumi ir skaidrs signāls sabiedrībai un izglītības sistēmai, ka valsts tomēr nav ieinteresēta kvalitātes celšanā un nodokļu maksātāju naudas efektīvā izlietošanā ilgtermiņa mērķu sasniegšanai. Tas pats sakāms par pārējiem punktiem, kuri uzliek par pienākumu Ministru kabinetam noteikt kārtību, kādā valsts finansē pieaugušo neformālās izglītības programmas, tālākizglītības programmas un profesionālās kompetences pilnveidi, noteikt kritērijus attiecīgā finansējuma saņemšanai, atbalsta pasākumus darba devējiem darbinieku papildu izglītošanai, kritērijus šāda atbalsta saņemšanai un atbalsta pasākumu īstenošanas kārtību. Vai tiešām deputāti pieļaus šādu neizdarību? Te vairs nav runa par naudas esamību vai neesamību, bet par elementāru likumā uzdoto uzdevumu nepildīšanu. Nevar sadalīt naudu - pat tad, ja tā būtu -, kamēr nav noteikta kārtība un kritēriji. Paldies par uzmanību.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Droši vien to, ka priekšlikums nav atbalstīts. Tas arī viss.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 48, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 11. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
10. - Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārā sekretāra Edvarda Smiltēna priekšlikums. Ir atbalstīts daļēji, iekļauts 11.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11.priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - parlamentārā sekretāra Edvarda Smiltēna priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 13.priekšlikums ir parlamentārā sekretāra priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tātad ir izskatīti visi 13 priekšlikumi. Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Izglītības likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret - 4, atturas - 8. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Augstskolu likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Augstskolu likumā” (Nr.102/Lp12). Pavisam ir saņemti 10 priekšlikumi. 1.priekšlikums ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. ir Ministru kabineta priekšlikums, kurš ir guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
3. ir frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums, kurš nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Arvīdam Platperam.
Augstskolu likuma 51.pantā “Studiju vietu skaita noteikšana” teikts: “No valsts budžeta līdzekļiem finansējamo studiju vietu skaitu augstskolā nosaka izglītības un zinātnes ministrs pēc Augstākās izglītības padomes priekšlikuma. Studiju vietu skaitu citu juridisko un fizisko personu dibinātajās augstskolās nosaka šo augstskolu dibinātāji.” 52.pants “Studiju maksa un stipendijas”: “Valsts nosaka studiju vietu skaitu augstskolās un koledžās, kas tiek finansētas no valsts budžeta līdzekļiem. Kārtību, kādā augstskolas un koledžas tiek finansētas no valsts budžeta līdzekļiem, nosaka Ministru kabinets. Uzņemšana valsts finansētajās studiju vietās notiek konkursa kārtībā.” Tādi ir šie likuma panti. Un tālāk. Augstākajā izglītībā nepieciešams skaidrs valsts pasūtījums, kas balstīts uz pētījumiem par Latvijas attīstībai nepieciešamajām profesijām. Tas ļautu lietderīgi izmantot valsts budžeta līdzekļus, kā arī dotu skaidrus signālus skolēniem par viņu nākotnes perspektīvām. Tādējādi beidzot tiktu novērsta dažādās augstskolās programmu dublēšanās, kas mazina kvalitāti, jo tiek nelietderīgi tērēti resursi savstarpējai konkurencei par maksas studentiem; tas - lai gan varētu domāt pretējo! - noved pie augstākās izglītības kvalitātes pazemināšanās. Lielā daļā jomu, kā to apliecina programmu virzienu starptautiskā izvērtējuma dati, šī budžeta vietu piešķiršanas sistēma ir jāpārskata, jo Latvija nav tik bagāta, ka varētu atļauties finansēt augstāko izglītību tāpat kā līdz šim. Valstī ļoti pietrūkst stratēģiskas plānošanas sistēmas kopumā, jo katra ministrija plāno savas atbildības robežās, bet rezultātā neviens nespēj vai negrib redzēt sistēmas mijiedarbību un valsts attīstību ilgtermiņā kopumā. Budžeta pieņemšana nav skaitļu pieņemšana, bet politikas pieņemšana. Mums ir beidzot jāizšķiras, lai sakārtotu augstskolas un netērētu velti līdzekļus, bet valsts augstskolām dotu pienācīgu finansējumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Jānim Vucānam.
Labdien, godātie kolēģi! Šo likumu kā līdzatbildīgā komisija izskatīja arī Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisija, un, konkrēti runājot par šo 3.priekšlikumu likumprojektā “Grozījumi Augstskolu likumā”, komisija nolēma neatbalstīt šo priekšlikumu. Un diskusijas rezultātā galvenais arguments, kāpēc neatbalstīt, bija tāds, ka jautājums par to, kādam ir jābūt no valsts budžeta finansēto studiju vietu skaitam katrā konkrētajā augstskolā, ir lemjams izpildvarā, nevis politiskā institūcijā, kāda ir Saeima, jo tad mēs varam ar politiskiem līdzekļiem panākt tautsaimniecībai nebūt ne pašu vēlamāko efektu. Līdz ar to ierosinājums ir palikt pie tās kārtības, kāda joprojām ir valstī, vismaz šobrīd - ka budžeta vietu skaitu valsts augstskolās nosaka pēc Augstākās izglītības padomes priekšlikuma izglītības un zinātnes ministrs. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi! Pilnīgi piekrītu Vucāna kunga teiktajam un arī gribu izteikt sirsnīgu pateicību Vucāna kungam par to, ka viņš piedalījās Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdēs, kad mēs lēmām par šiem jautājumiem, un deva ļoti daudz vērtīgu ierosinājumu. Augstākās izglītības padomi šobrīd ievēlē Saeima. Un tajā ir valsts augstskolu, privāto augstskolu un darba devēju pārstāvji, studentu pārstāvji - tātad tā ir autoritatīva profesionāla organizācija, kas izanalizē visus būtiskos jautājumus, lai pieņemtu šo svarīgo lēmumu par valsts budžeta vietu skaitu un sadalījumu pēc jomām un nozarēm. Arī izglītības un zinātnes ministrs ir šīs padomes loceklis ex officio, līdz ar to faktiski ministrs paraksta lēmumu, ko ir pieņēmusi profesionāla koleģiāla institūcija. Kas tiek ierosināts šajā priekšlikumā? Tas, ka faktiski pakārtoti citiem jautājumiem, izskatot valsts budžetu, to darīs Saeima. Es domāju, ka tas ļoti būtiski pazeminātu šī lēmuma pieņemšanas profesionālo līmeni un būtiski pazeminātu Augstākās izglītības padomes ietekmi šajos jautājumos, jo ne velti mēs ik pa brīdim dzirdam: tad, kad opozīcijai patīkams lēmums tiek Saeimā noraidīts, tad Saeimu sauc par balsošanas mašīnu. Godātie opozīcijas kolēģi! Vai tiešām jūs gribat šī lēmuma pieņemšanu pārcelt no profesionāļu izlemšanas uz jūsu piesaukto balsošanas mašīnu? (No zāles dep. I.Zariņš: “Bet kāpēc tad visi pārējie?”) Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Komisija pieturējās pie Šadurska kunga iepriekš teiktā un Vucāna kunga teiktā (viņi komisijā arī izteicās) un neatbalstīja šo priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 53, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš arī nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
5. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš diemžēl nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
7. ir deputāta Ņikiforova priekšlikums, kurš nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
8. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts daļēji, iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tātad visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Augstskolu likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Augstskolu likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret - 7, atturas - 1. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.103/Lp12. Kolēģiem Saeimas sēdē piedāvājam izskatīšanai 23 priekšlikumus. Komisija gan saņēma vairāk priekšlikumu, bet priekšlikumi par akcīzes nodokļa paaugstināšanu alkoholam tika atsaukti, jo mēs vienojāmies, ka pēc Jaunā gada šie priekšlikumi tiks skatīti atsevišķi un līdz 1.jūlijam tiks pieņemts lēmums, lai ar 1.jūliju stātos spēkā nodokļa palielinājums. 1. - deputāta Parādnieka priekšlikums. Komisijā neatbalstīts.
Debatēs pieteicies deputāts Imants Parādnieks.
Kolēģi! Es runāšu uzreiz par 15 priekšlikumiem, kuri visi ir pēc vienas šnites. (No zāles dep. I.Zariņš: “Izsakies latviski!”) Vienas dabas, vienas dabas priekšlikumi! Līdz 2013.gadam akcīzes nodokļa likmes vienmēr bija izteiktas veselos skaitļos vai arī... ja tās likmes bija mazākas, tad bija vismaz viens cipars aiz komata. Latvijai ieviešot Eiropas Savienības vienoto valūtu, protams, Latvijas valsts kā godīga eiro ieviesēja pārvērta ļoti precīzos skaitļos to, kas bija latos. Pārvēršot eirovalūtā, tādējādi aiz komata parādījās divi cipari. No 2011.gada 1.jūlija, kad pēdējoreiz tika grozīts akcīzes nodoklis vairākām precēm, to skaitā degvielai, benzīnam, dabasgāzei, kas tiek izmantota kā degviela, kafijai un bezalkoholiskajiem dzērieniem, ir pagājuši trīsarpus gadi. Kopš tā laika vidējā darba samaksa valstī ir pieaugusi par 16,5 procentiem, inflācija ir bijusi robežās no 5 līdz 6 procentiem. Mana priekšlikuma būtība ir tāda, ka mēs šīs akcīzes nodokļa likmes paceļam vai noapaļojam līdz apaļiem skaitļiem. Tas noapaļojums notiek apmēram 1 procenta robežās. Piemēram, 1.priekšlikumā, par kuru es tagad diskutēju, no 411,21 eiro nodokļa likme tiek palielināta uz 415 eiro, kas ir palielinājums par 0,92 procentiem, dabasgāzei - no 99,60 eiro uz 100 eiro, kas ir palielinājums par 0,4 procentiem, svinu saturošajam benzīnam - no 455,32 eiro uz 460 eiro un tā tālāk. Viss ir 1 procenta ietvaros. Es nesaprotu, kāpēc Ministru kabinetā neatbalstīja šo priekšlikumu, jo, kā jau es teicu, gan inflācija, gan pirktspēja ir būtiski palielinājusies, un 1 procents, kaut arī tā ir neliela summa, budžetā dotu ap 3 miljoniem, un tas būtu tikai godīgi. Tā kā Ministru kabinets neatbalstīja un arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija neuzskatīja, ka mums ir no šejienes jāpaņem savi 3 miljoni, tad es atkal esmu spiests atsaukt savus priekšlikumus - 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17. un 23.priekšlikumu - ar cerību, ka tuvākajā laikā mēs tomēr atkārtoti skatīsim šo jautājumu un palielināsim, nevis par 1 procentu noapaļojot, bet vismaz par 3, 4 vai 5 procentiem. Paldies.
Paldies. Tātad 1.priekšlikums ir atsaukts. 2.priekšlikums - atsaukts. 3.priekšlikums - atsaukts. 4. - atsaukts. 5. - atsaukts, 6. - atsaukts, 7. - atsaukts, 8. - atsaukts. Tātad - 9.priekšlikums.
9.priekšlikums ir frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisijā neatbalstīts.
Uzsākam debates. Debatēs pieteicies deputāts Ivars Zariņš.
Kolēģi! Šis priekšlikums ir par to, kādai vajadzētu būt nodokļa likmei. Mēs piedāvājam šeit pakāpeniskuma principu. Šo priekšlikumu mums ir lūguši iesniegt Latvijas zemnieki. Tas nāk no Latvijas zemniekiem. Kā jūs zināt, Latvijas zemnieki ir ļoti grūtā situācijā saistībā ar Ukrainas krīzi, ar to, ka daudzi eksporta tirgi ir aizvērušies, un viņi lūdz, lai šis nodokļa likmes paaugstinājums tomēr būtu pakāpenisks, nosakot, ka par pirmajiem 1000 litriem likme ir 21 eiro, savukārt par nākošajiem 1000 litriem, kas ir jau tālāk, tā ir 36,6 eiro. Lūgums atbalstīt šo priekšlikumu, jo tas ir ļoti svarīgi mūsu zemniekiem, lai viņi būtu tomēr konkurētspējīgi un varētu turpināt ražot. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Jā, komisijas vārdā ir kas piebilstams. Deputāts Zariņš varbūt neizteica visu priekšlikuma būtību, kas ir ietverta likumprojektā. Tātad līdz šim faktiski akcīzes nodoklis par degvielu... degviela, kas tika izmantota lauksaimniecībā konkrētā apjomā un kas ir tā sauktā bezakcīzes degviela, netika aplikta ar akcīzes nodokli. Tas ir punkts viens. Bet tika maksāts... Kā tas notika faktiski? Tika maksāts pievienotās vērtības nodoklis par to akcīzi, kas ir likumā piemērota. Tas nozīmē, ka, akcīzi nemaksājot jeb grāmatvediski dokumentus sakārtojot tā, ka šī akcīze pēc tam tiek atskaitīta atpakaļ... tātad šis maksājums netiek veikts, bet pievienotās vērtības nodoklis par šo akcīzi, kas ir 332,95 eiro, tika samaksāts. Ko tas nozīmē? Tas nozīmē, ka kolēģis ar kalkulatoru... izmantos kalkulatoru. Tas nozīmē, ka 70 eiro... 69,92 eiro tika samaksāti kā PVN par akcīzes nodokli, kurš netiek samaksāts. Šobrīd Ministru kabinets ar atbildīgo ministriju piedāvā mainīt sistēmu. Tad šis PVN vairs nebūs jāmaksā par akcīzes nodokli, kurš netiek samaksāts, bet tiek noteikts, ka 50 eiro ir akcīzes nodoklis šādai degvielai. Un, protams, PVN tiek maksāts par šo akcīzes apjomu. Tas nozīmē, ka jebkurā gadījumā, salīdzinot ar pašreiz spēkā esošo normu, lauksaimniekiem šī norma ir labvēlīgāka. Tāpēc nav pamata piemērot vēl labvēlīgāku normu, nekā šeit ir piedāvāta likumprojektā. Aicinu neatbalstīt frakcijas SASKAŅA priekšlikumu. (No zāles finanšu ministrs J.Reirs: “Pareizi!”; dep. V.Agešins: “Par zemniekiem!”)
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 56, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 55, pret - 32, atturas - 2. Priekšlikums ir atbalstīts.
11., 12., 13., 14., 15., 16. un 17.priekšlikums atsaukts. 18. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisijā neatbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 54, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
20. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 20. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 55, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
23. - deputāta Parādnieka priekšlikums. Atsaukts. Tā kā visi priekšlikumi izskatīti, komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu!
Paldies.
Lūdzu rezultātu! Par - 52, pret - 35, atturas - 2. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2015., 2016. un 2017.gadam”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Aizkavēšu jūsu uzmanību pavisam nedaudz, jo likumprojektā ir iesniegti tikai 195 priekšlikumi. (No zāles dep. A.Bērziņš: “Sīkums!”) 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts, iekļauts 4.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
Deputāta Parādnieka priekšlikums... 3. - deputātu Parādnieka un Dombravas priekšlikums. Ir atbalstīts un arī iekļauts šajā pašā priekšlikumā - 4.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - frakcijas... (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.)
5.priekšlikums! Turpinām. Tālāk!
Jā. 5. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Debatēs pieteikusies deputāte Silvija Šimfa.
Mazlietiņ dīvaini sanāk, ka mēs tā iesniedzējiem pa priekšu, bet, es domāju, saskaitāmo kārtība to summu nemainīs. Mēs uzskatām, ka ir jāatbalsta frakcijas SASKAŅA priekšlikums kā kompromisa variants, kas mazlietiņ uzlabos pašvaldību finanšu ieņēmumu situāciju un reizē ar to arī pašvaldībām pildāmo autonomo funkciju un valsts doto uzdevumu izpildes kvalitāti un apjomu. Eiropas vietējo pašvaldību harta noteic, ka pašvaldībām jānodrošina pastāvīga, stabila, prognozējama, funkcijām un pienākumiem atbilstoša ieņēmumu bāze. Es domāju, ka klātesošajiem deputātiem, kas ir darbojušies valsts un pašvaldību struktūrās, strādājuši Saeimā un arī pašvaldībās, nav noslēpums, ka parasti tas ir ļoti sāpīgs un ass jautājums, kas katru gadu tiek risināts sarunās starp Latvijas Pašvaldību savienību, kas pārstāv Latvijas pašvaldības, un Ministru kabinetu, - jautājums par nepieciešamo finanšu apjomu pašvaldību autonomo funkciju nodrošināšanai un arī valsts uzdevumu nodrošināšanai. Un, ja kāds ir sekojis līdzi šiem jautājumiem, tad ir skaidrs, ka regulāri pašvaldības ir saņēmušas mazāk, nekā tās ir aprēķinājušas un arī argumentēti pierādījušas šo nepieciešamo līdzekļu apjomu. Un līdz ar to ir uzkrājies faktiski milzīgs parāds pašvaldībām, lai tās varētu ne vien minimālā līmenī pildīt savas funkcijas, bet arī attīstīties. Un tā ir spriedze, kas faktiski pašvaldību darbu ir pavadījusi visus šos līdzšinējos gadus, tāpēc šo situāciju vajadzētu tomēr mainīt. Es uzskatu, ka lielāka uzmanība Saeimā būtu jāpievērš šim pašvaldību un Ministru kabineta domstarpību un vienošanās protokolam un to vairāk vajadzētu izanalizēt un izdiskutēt gan Saeimas frakcijās, gan Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, gan arī citās atbildīgajās komisijās, jo līdz jums faktiski tas protokols kā tāds nemaz nenonāk un jūs, lielākā daļa, kuri speciāli par to neinteresējaties, vienkārši neredzat šo jautājumu kompleksi, kopumā, kā tas ir atspoguļots šajā protokolā, kurā ir gan Latvijas Pašvaldību savienības viedoklis, gan Ministru kabineta viedoklis, gan arī šīs vai nu vienošanās, vai arī atšķirības. Par pilnīgi nepietiekamu vai daļēji nepietiekamu ieņēmumu ziņā pašvaldību pienākumu pildīšanai šo pašvaldību budžetu vērtē 69,8 procenti no pašvaldību vadītājiem. Un pašvaldību uzstādījums ir tāds, ka ik gadu pašvaldībām piekrītošā nodokļu ieņēmumu daļa valsts konsolidētajā kopbudžetā nodokļu ieņēmumu daļā ir jāpalielina par 1 procentpunktu, līdz tiks sasniegti 25 procenti. 2015.gadā šī daļa, atbilstoši Latvijas Pašvaldību savienības datiem, ir plānota tikai 20,36 procentu apmērā. Katram šim procentam tur apakšā ir nauda - nauda, kas ir vajadzīga, lai pašvaldības varētu kvalitatīvi pildīt savas funkcijas vismaz minimālā apjomā, kā līdz šim tas ir darīts. Lai 2015.gadā kompensētu dažādos likumos pieņemto grozījumu ietekmi, finansiālo ietekmi, uz pašvaldību budžetiem, pašvaldību iedzīvotāju ienākuma nodokļa daļai būtu jābūt 83 procentiem, bet, ja mēs gribam arī pašvaldību attīstību ne tikai no starptautisko projektu naudām, no struktūrfondu līdzekļiem, tad tai vajadzētu būt 86 procentiem. Tā ka šis priekšlikums - pārdalīt nevis 80:20, bet 81:19 - ir ļoti minimāls, bet tas tomēr ir solis pretī pašvaldībām, jo galu galā tieši pašvaldības ir tās, kas nodrošina iedzīvotājiem visas reālās ikdienišķās pamatvajadzības. Valsts budžets un valsts budžeta finansētās lietas ir attālinātas no iedzīvotāju... cilvēku reālajām ikdienas vajadzībām. Pašvaldību budžets un darbs tieši viņiem ir katru dienu un ļoti tuvu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātā Saeima! Gribu pateikties Šimfas kundzei par ievadu un, papildinot Šimfas kundzes teikto, gribu piemetināt, ka, neskatoties uz to, ka pašvaldībām tik tiešām acīm redzami trūkst finanšu līdzekļu, tām joprojām tiek uzlikti jauni pienākumi bez finansiāla seguma, kā arī pašvaldības ir spiestas piešķirt līdzekļus pasākumiem, kas pilnībā būtu finansējami no valsts budžeta. Mēs to redzam dažādos likumos, piemēram, Medību likumā, Zemes pārvaldības likumā un citos. Turklāt vēl, neskatoties uz to, pašvaldības, lai veiktu savu funkciju izpildi, ir spiestas maksāt par valsts iestāžu maksas pakalpojumiem, turpretī valsts iestādes dažādos formātos pieprasa pašvaldībām arvien lielākā mērā iesaistīties valsts funkciju pildīšanā. Tā ka, rezumējot visu iepriekš dzirdēto par šo jautājumu, es gribu piebilst, ka šī valdības uzsāktā darbaspēka nodokļu reforma līdz šim galvenokārt tika veikta uz pašvaldību rēķina un ka, veicot izmaiņas iedzīvotāju ienākuma nodokļa politikā, būtu jāņem vērā šī negatīvā fiskālā ietekme uz pašvaldību budžetiem un būtu pilnā apmērā jākompensē šis viena procentpunkta pazeminājums, attiecīgi palielinot pašvaldību budžetos ieskaitāmo iedzīvotāju ienākuma nodokļa procentuālo daļu. Godātie kolēģi! Frakcijas SASKAŅA vārdā es aicinu jūs atbalstīt sekojošu priekšlikumu - noteikt, ka sadalījums starp valsts budžetu un pašvaldību budžetiem ir šāds: 81 procents - pašvaldību budžetiem, 19 procenti - valsts budžetam. Tas ir kompromisa variants salīdzinājumā ar iepriekš piedāvātajiem 86 procentiem. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Mārim Kučinskim.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godātie deputāti! Es, protams, nevaru apšaubīt iesniedzēju labos nodomus palīdzēt pašvaldībām, bet, sākot no jūsu beidzamajiem vārdiem, sākšu ar saviem pirmajiem, ka šobrīd budžetā iestrādātais variants ir kompromisa variants, nevis 81 procents. Kur ir problēma? Problēma, protams, ir tajā, ka mums ir ārkārtīgi novecojis un faktiski jau īsti nederīgs pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonds. Es ceru, ka kopā ar saviem kolēģiem - neatkarīgi no frakcijām - mēs šajā Saeimā ar to tiksim galā. Šajā gadījumā kompromiss tika panākts, palielinot nevis procentus pašvaldībām, bet gan palielinot dotāciju. Un man godīgi jāatzīst, ka citas izejas arī nebija. Mums ir tikai padsmit pašvaldības, kuras maksā fondā. Mums lielākā daļa Latvijas atrodas, ja varētu teikt, zem vidējā sliekšņa, tātad arī mīļās lielās pilsētas - gan divas Latgalē, gan arī Liepāja, gan arī Jēkabpils. Tas nozīmē, ka lieta nav tik vienkārša, kā varētu no pirmā acu uzmetiena likties. Un vēl man jāatzīst, ka pilsētas ir zem vidējā sliekšņa tāpēc, ka kaut kādā ziņā jau padsmit gadus Saeimas pieņemtajā likumā stāv ierakstīts, ka pilsētām vajag mazāk, respektīvi, ka pilsētām vajag 47, novadiem - 53. Ar to es tikai gribu pasvītrot, ka mums ir nepieciešams jauns likums, jauni noteikumi, un tad mēs arī varēsim atgriezties pie ilgtermiņa budžeta. Šobrīd bez lielām emocijām es skatos arī uz šo trīs gadu budžetu, jo es esmu pārliecināts: tajā gadījumā, ja izdosies pieņemt šos jaunos noteikumus, mēs sāksim runāt arī par ilgtermiņa prognozēm; varbūt būs 81 procents, varbūt būs 85 procenti no iedzīvotāju ienākuma nodokļa, bet būs pilnīga skaidrība, kāda būs nākotne. Valdība šajā gadījumā ir panākusi - un tikai sarunu rezultātā ar pašvaldībām! - kompromisu, un šis ir pirmais gads pēc ilgiem laikiem, kad nenotiek lieli protesti, kopš Latvijas Pašvaldību savienība ir parakstījusi šo protokolu. Un tas ir sasniegts tikai tā - izvērtējot visu to pašvaldību līmeni, kuras atrodas zem vidējās robežas, un nosedzot ar dotācijām. Ja mēs tīri matemātiski tagad pārrēķinātu dotācijas, cik tas ir procentos, tad... man šķiet, ka jau ir 82 procenti, nevis 81 procents. Ja mēs tagad atbalstītu 81 procentu, tad būtu gluži loģiski, ka tad kāds noņemtu dotācijas, un varbūt tad sāktos pavisam cita neapmierinātība. Tāpēc mans aicinājums: šajā gadījumā, kad pirmo reizi ir panākts kompromiss starp pašvaldībām (visi ir drusciņ neapmierināti un drusciņ apmierināti - tas nozīmē kompromisu!), - šajā gadījumā vajadzētu ļaut nākošo gadu pavadīt un strādāt tieši tā, kā budžeta projektā ir ierakstīts, un Saeimai savukārt vajadzētu veltīt visu enerģiju jaunu noteikumu izstrādei, lai rezultātā mēs nonāktu arī pie šāda trīs gadu vai pat lielāka gadu skaita budžeta visās pašvaldībās, kuras tad varētu plānot savus izdevumus un ienākumus. Paldies.
Vārds deputātam Andrejam Elksniņam.
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Pirmām kārtām ir jāvēršas pie Zaļo un Zemnieku savienības ar lūgumu sevi pozicionēt skaidri, jo gan pirms vēlēšanām, gan arī, veidojot pašreizējo valdību, jūs lielā mērā pozicionējāt sevi kā lielāko pašvaldību pārstāvi parlamentā. (No zāles dep. A.Bērziņš: “Taisnība!”) Līdz ar to jautājums: ko jūs tagad pārstāvat - vai pašvaldības, kurās jūs esat pie varas, vai, piemēram, koalīciju, vēršoties pret atsevišķām pašvaldībām? Tas ir pirmkārt. Otrkārt. VIENOTĪBAS blokā sēž vairāki pašvaldību iepriekšējie vadītāji, un vai tad jūs būtu tiešām pret to, lai vismaz 1 procentpunkts, kurš pirms tam bija atņemts pašvaldībām, tiktu atgriezts atpakaļ, lai uz tā rēķina tiktu palielināti pašvaldību ieņēmumi un lai pašvaldības aktīvāk varētu realizēt savas autonomās funkcijas? Šie jautājumi tiešām ir politiski. Treškārt. Es uzskatu, ka krīzi valstī ir pārvarējusi nevis VIENOTĪBA, bet pašvaldības. Krīzi ir iznesušas uz saviem pleciem tieši pašvaldības, kad iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieņēmumu pārdales proporcija tika samazināta no 84:16 uz 80:20, un pašvaldības to lielā mērā zina! Attiecībā uz to, ko teica Kučinska kungs, - attiecībā uz pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda mehānismu. Piedodiet, bet identisks mehānisms ir bijis arī iepriekš - tad, kad bija pavisam citas likmes un cita pārdale! Un tagad nevar izmantot šo argumentu, pasakot, ka šoreiz tad nu izdiskutēsim par to izlīdzināšanu, bet toreiz gan nevajadzēja par to diskutēt. Par tām dotācijām, ko jūs tagad sakāt... Uztaisīsim tad kārtīgu pārdali, nosakot, piemēram, 81:19. Tas tiešām ir kompromiss! Mēs, protams, gribētu 84:16, un, mūsuprāt, tas lielā mērā palīdzētu pašvaldībām. Bet ko jūs darāt ar dotācijām? Ar dotācijām jūs īstenībā iegādājaties un pērkat atsevišķas pašvaldības! Viena otra pašvaldība, piemēram, nav koalīcijā, un jūs tai pašvaldībai dotācijas nepiešķirat. (No zāles finanšu ministrs J.Reirs: “Piemērus! Piemērus!”) Pašvaldība, piemēram, ir koalīcijā, un dotācijas jūs tai piešķirat. Un jūs ļoti labi zināt par atsevišķu pašvaldību dotēšanu, vadoties pēc politiskās piederības principa. Līdz ar to visi iepriekš minētie argumenti, kuri bija “pret”, īstenībā lielā mērā tikai stiprina valdības pozīciju par to, ka pašvaldībām arī turpmāk būs jākuļas pa salmiem tā, kā tās bija ieplānojušas, un tās tur tā arī kulsies. Papildu līdzekļi no valsts budžeta iedzīvotāju ienākuma nodokļa ietvaros pārdalīti netiks, bet mēs turpmāk no valdības iegādāsimies tās akceptēto pozīciju un nopirksim sev tās pašvaldības, kurās, piemēram, saimnieko opozīcija.
Paldies. Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam.
Augstā Saeima! Šīs debates vēlreiz apliecina to, ka pašvaldību finanšu sistēma pārdzīvo dziļu krīzi. Visi mēģinājumi to uzlabot kaut kādā veidā vai iziet no šīs krīzes pagaidām bijuši neveiksmīgi, jo, godīgi sakot, nekādi kardināli soļi netika arī sperti. Ilgus gadus mēs runājām par pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda pilnveidošanu tā, lai tas tiešām būtu instruments, ar kuru sistēmiski varētu palīdzēt pašvaldībām risināt funkcijas, ko tām piešķir likums “Par pašvaldībām”. Otro vai trešo gadu, ja es nemaldos... otro gadu noteikti, mēs tā vietā mēģinām ieviest tā saucamās dotācijas, kas nav nekāds sistēmas elements, jo dotācijas... varam runāt par tiem, kas atbalsta valdošo koalīciju vai opozīciju, bet tīri objektīvi jebkura dotācija ir subjektīvs lēmums. Līdz ar to tā nav... tas nav sistēmas elements, kas... un tas, dabīgi, nevar arī glābt to situāciju, par kuru es tikko runāju. Tāpēc es domāju, ka, ja mēs runājam par sistēmu, ko, starp citu, ilgus gadus, gadu no gada, atbalsta arī Latvijas Pašvaldību savienības kongresi, būtu svarīgi tomēr dot zīmi, ka kaut kas tiek mainīts no sistēmiskā viedokļa. Un tāpēc šis ierosinājums, it īpaši ņemot vērā to tendenci, kas ir saistīta ar iedzīvotāju ienākuma nodokļa absolūto samazinājumu, būtu pareizs solis pareizā virzienā. Bet, godīgi sakot, valdībai būtu sen jau bijis jāveic tas kā neatliekams uzdevums - uzdevums izstrādāt nopietnu sistēmu pašvaldību finansēšanai. Šodien tiešām būtu ļoti interesanti paskatīties... Zālē ir ļoti daudz pašvaldību deputātu, pašvaldību vadītāju, kuri piedalījās arī kongresu darbā un kuri ļoti karsti un dedzīgi runāja par to, ka vajag šo sadalījumu mainīt, ka tas ir svarīgs jautājums. Būtu ļoti interesanti paskatīties arī to balsojumu. Es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Nākamais debatēs deputāts Aldis Adamovičs.
Cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Tiešām gribu piekrist Māra Kučinska iepriekš teiktajam. Diemžēl jāteic, ka uz Latvijas Pašvaldību savienības domes sēdi bija ieradušies tikai daži no mums. Mēs bijām tikai daži deputāti, un turklāt laikam visi trīs bijām iepriekšējie, bijušie pašvaldību vadītāji. Un tiešām jāteic, ka pēc pagājušā gada, kad netika panākta vienošanās ar Latvijas Pašvaldību savienību, šogad vairāk nekā 90 pašvaldības balsoja “par”. Tā ka, Elksniņa kungs, tās ir apmēram četras piektdaļas, nevis mazākums pašvaldību. Un piedāvātais priekšlikums - 82 procentus iedalīt pašvaldībām un 18 procentus valsts budžetam - šobrīd saskaņā ar esošo likumu “Par pašvaldību finanšu izlīdzināšanu” vēl vairāk palielinātu tā saukto bagāto pašvaldību ieņēmumus un pašvaldību nevienlīdzību savā starpā, jo, kā mēs šobrīd zinām, dažās Pierīgas pašvaldībās uz vienu iedzīvotāju vērtētie ieņēmumi ir apmēram 1000 eiro, bet atsevišķām attālākām pašvaldībām pierobežā ieņēmumi ir nedaudz virs 500 eiro. Tāpēc šī dotācija šogad tiešām ir kompromisa variants, un es aicinu arī nākošgad skatīties, kā pilnveidot esošo likumu vai izveidot jaunu likumu par finanšu izlīdzināšanu, un aicinu noraidīt šo likumprojektu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Mārim Kučinskim, otro reizi.
Vēlreiz labdien! Nelielas piezīmes. Vienkārši Elksniņa kungs, ilgi sēžot opozīcijā, tā apguvis šo mākslu, ka man vienkārši neiespējami kaut ko tik sulīgi labu pateikt, jo patiesībā jau Latvijas Pašvaldību savienība prasīja 86 procentus vienā no tiem papīriem, kas ir figurējuši. Kāpēc jūs tik pieticīgi? Ja jums aiz muguras šobrīd - pie tā visa un pie tām sāpēm, ko jūt pašvaldības! - stāvētu pašvaldības, tad šī zāle būtu atkal pilna ar pašvaldību vadītājiem. Viņu nav! Un pašvaldībām šoreiz lika priekšā - vai nu šis kompromisa variants, vai otrs. Otrs bija pielikts blakus: lūdzu, 81 procents! Tas ir tas pats, ko jūs prasāt. Un ziniet - neviens tā kā neatbalstīja šo variantu - 81 procentu. Un vēl es gribu teikt, ka no kompromisa varianta nevienam īsti sliktāk nav palicis. Un vēlreiz atkārtoju: šis bija pirmais tāds gadījums, ka sarunas pēc ilgiem gadiem beidzās ar variantu, kurā šī zāle nav pārpildīta ar pašvaldību vadītājiem... blakus Saeimas deputātiem. Paldies.
Vārds deputātei Silvijai Šimfai, otro reizi.
Es atvainojos, bet esmu spiesta prasīt otrreiz vārdu, lai precizētu lietas. Adamoviča kungs un Kučinska kungs runā un es runāju par divām dažādām lietām: viņi runā par parakstīto domstarpību un vienošanās protokolu, bet es runāju par sadaļu šajā protokolā - par iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieņēmumu procentuālo pārdali. Protams, Latvijas Pašvaldību savienība pašvaldību vārdā šogad parakstīja šo protokolu. To ir parakstījusi arī lielākajā daļā iepriekšējo gadu, jo Latvijas Pašvaldību savienība un pašvaldības mēģina strādāt konstruktīvi, jo saprot, ka pretī stāvēšana praktiski neko nedod. Ir jāmeklē kompromisi un jāatrod kompromisi! Un visi šie domstarpību un vienošanās protokoli ir bijuši un, es paredzu, arī kādu laiku turpmāk būs kā mazākā ļaunuma meklēšanas varianti no pašvaldību puses. Tiek izvērtēti dažādi piedāvājumi: ja jūs pieņemsiet šos mūsu noteikumus, tad mēs jums dosim, bet, ja jūs nepieņemsiet šos noteikumus, tad jums nedosim... Un šajā gadījumā, protams, izvērtējot piešķīrumu pa nozarēm, jo tur jau... Šis protokols ir liels un apjomīgs, tas ir komplicēts, un tur ir par visām nozarēm... gan par pašvaldību tiesībām uz aizņēmumiem, gan par to, kā pa dažādu ministriju nozarēm notiek šī sadale... par to, kā budžeta līdzekļi tiek piešķirti vai netiek piešķirti. Un tāpēc paraksta protokolu kopumā, jo kaut kur iegūst un kaut kur zaudē. Bet šajā sadaļā, lai būtu skaidrība, iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieņēmumu procentuālajā sadalē nav kompromisa - te ir valdības viedoklis un ir pašvaldību viedoklis.
Paldies. Vārds finanšu ministram Jānim Reiram.
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Ministru prezidentes kundze! Godātie kolēģi! Tātad par šo priekšlikumu... likumdošanas jomā par pašvaldībām. Gribētu pirmām kārtām palabot deputāta Elksniņa pieļauto kļūdu vai nezināšanu. Nekad nav bijis sadalījums 84:16! Latvijas vēsturē tāds sadalījums pašvaldību budžetā nav bijis nekad! Vienreiz ir bijis sadalījums 83:17. Tas bija krīzes gadā - 2009.gadā, kad tika samazināts no 25 procentiem uz 23 procentiem iedzīvotāju ienākuma nodoklis, bet ļoti strauji samazinājās arī kopējie ieņēmumi... samazinājās par vairāk nekā trešdaļu ieņēmumi no IIN. Strauji samazinājās! Līdz ar to bija nepieciešama šī pārdale. Pēc tam, atceļot iedzīvotāju ienākuma nodokli iepriekšējā līmenī, arī palika pie šīs pašas pārdales. Tagad par tiem balsojumiem un par tām lietām, kas ir jārāda vai jāredz, vai jādara zināmas. Te tika piesaukti pašvaldību vadītāji: “ To, kā jūs tagad balsosiet, mēs rādīsim vēlētājiem!” Es domāju, šis balsojums tiešām ir jārāda vēlētājiem, jo visām pašvaldībām tika izsūtīts variants, ko jūs piedāvājat, tātad 81:19, un piedāvājums, ko izvirzīja Finanšu ministrija, papildus pārdalot 6,5 miljonus un papildus piešķirot vēl 7,2 miljonus pašvaldību ceļiem un pašvaldību remontiem. Un katrai pašvaldībai bija iespēja izvēlēties to variantu, kāds tai ir pieņemamāks. Un saskaņā ar Finanšu ministrijas piedāvājumu vismaz 85 pašvaldībām ieņēmumi nākamajā gadā būs lielāki, nekā mehāniski pārdalot vienu ciparu par labu otram ciparam. Tātad - par izlīdzināšanu. Vai tā ir vajadzīga? Vai nav labāk mainīt procentus? Tikai mainīt procentus, bet nedot mazākām pašvaldībām vai pašvaldībām, kuras nav tik daudz varbūt pelnījušas vai neatrodas tik labi ģeogrāfiskā ziņā? Vai jūs, Dolgopolova kungs, arī tāpat domājat jautājumā par kohēziju, par Eiropas fondiem? Vai Anglijai, Francijai, Vācijai nav jādod tām valstīm, kuras ir ar mazāku IKP un attīstību? Vai mums ir jāatsakās šajā gadījumā no kohēzijas? Es domāju, ka nav jāatsakās. Tāpat mums pašvaldību jomā ir jādomā par tādu politiku, lai būtu vienmērīga valsts attīstība, lai attīstītos gan tās pašvaldības, kuras ir labā ģeogrāfiskā stāvoklī, kuras ir vairāk centrētas, gan arī tās pašvaldības, kuras ir nomalēs. Balsojums par sadalījumu 81:19 pilnībā noplicina visu Latgali. Neviena Latgales pašvaldība nedabū vairāk līdzekļu pie šāda sadalījuma! Vēl atgādināšu: izlīdzināšanas fondā tajā gadā, kad bija sadalījums 83:17, no valsts puses bija 10 miljoni, šogad ir 36 miljoni. Un, Šimfas kundze, šī nauda netiek paņemta no gaisa! Ja jūs gribat pārdalīt vai atņemt, tad valstij šī izlīdzināšana... tad ir jāņem nost un jādod par labu tām pilsētām vai tam centram, Pierīgai, un tā noņemšana notiktu - jūsu balsojuma dēļ - tieši uz mazo pašvaldību rēķina. Tā ka es arī aicinu šo balsojumu parādīt visiem tiem pašvaldību vadītājiem, kuri atbalstīja domstarpību protokolu ar valdību, kuri nobalsoja “par”, kad tiešām bija diskusija budžeta procesā, kuri bija apmierināti ar to, ka tiek uzklausīti... ka tiek uzklausītas problēmas, tiek atrisinātas problēmas. No vairāk nekā 12-13 domstarpībām ir atlikušas tikai divas. Tāda sasnieguma, tāda rezultāta, es domāju, vēl nav bijis. Un pats pēdējais. Šimfas kundze, nav tuvāka un tālāka mērķa vai finansējuma. Es nedomāju, ka pašvaldības uzņēmums ir tuvāk par ģimenes ārstu vai tuvāk par policistu, kurš apsargā bērnus, vai tuvāk par skolotāju. Nav tā: jūsu 2 miljoni un mūsu 2 miljoni. Latvijas Pašvaldību savienībā mēs vienojāmies par to, ka turpmāk strādāsim, nedalot Latvijas 2 miljonus iedzīvotāju jūsējos un savējos. Gan skolotāja, gan policista funkcijas, kuras apmaksā valsts, gan pašvaldības vadītāja, gan pašvaldības uzņēmuma vadītāja funkcijas, kuras apmaksā pašvaldība, ir vienlīdz svarīgas katram mūsu iedzīvotājam. Mums nav 4 miljoni - mums ir 2 miljoni! Lūdzu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam, otro reizi.
Es ļoti pateicos ministra kungam, jo viņš apliecināja to, ko es teicu, - ka pašvaldību finansēšanas sistēmā valda haoss; tas ļoti skaidri bija saprotams arī no viņa runas. Es nevienu vārdu nebiju teicis ne par Kohēzijas fondu, ne par ko citu, tāpēc nevajag man piedēvēt tās idejas un tos vārdus, ko es neesmu runājis. Bet... Redziet, lielas starpības, godīgi sakot, nav. Pagājušajā gadā saskaņošana nenotika - nekas nemainījās: sistēma strādāja, kā strādājusi. Šogad saskaņošana notika, un tā “it kā” sistēma, kā uzskata ministrs, turpinās strādāt tikpat haotiski, kā tā strādāja līdz šim. Tāpēc, ja mēs runājam par sistēmisko darbu un par sistēmas ieviešanu, es tomēr aicinu atbalstīt šo pussoli. Es ļoti labi saprotu, ka sadalījums 81:19 ir varbūt nepietiekams un varbūt tas ir tīri kompromisa variants, bet tas ir tomēr variants. Paldies. Aicinu atbalstīt.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā, Šadurska kungs, vēlaties ko piebilst?
Jā. Godātie kolēģi! Man šķiet, ka vistuvāk tai argumentācijai un tai noskaņai, kas valdīja komisijā, diskutējot par šo priekšlikumu, bija Kučinska kunga pirmā runa un Adamoviča kunga runa, runājot par teritoriālo nevienlīdzību. Vēl gribu piebilst, ka komisija vadījās arī pēc tiem skaitļiem, kas ir fiksēti Ministru kabineta un Latvijas Pašvaldību savienības vienošanās un domstarpību protokolā, tikai komisija šo protokolu vērtēja kā vienu vienotu kompromisu. Mēs nebijām tik radoši, lai tos jautājumus, kuros, šķiet, ir ieguvums, atstātu un tos jautājumus, kuros, šķiet, ir zaudējums, pārlabotu. Tā ka mēs vadījāmies pēc šī kopējā atbalsta. Līdz ar to komisijas locekļu vairākums neatbalstīja 5.priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par frakcijas SASKAŅA iesniegto 5.priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 40, atturas - 20. Priekšlikums nav atbalstīts.
Tā, godātie kolēģi! 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to pārejam pie priekšlikumu tabulām. 11. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Dainim Liepiņam. Liepiņa kungs, vai jums ar četrām minūtēm pietiks? Pietiks. Paldies.
Jā, kolēģi! Nu šeit mēs esam nonākuši pie tā, ko sauc par amorālu rīcību. Un, redzot, ka šādā veidā mēs dalām... vakar vēl bija runa par 1 miljonu, nu jau ir runa par 2 miljoniem... Pēkšņi parādās mums šāda veida līdzekļi budžetā, kurus mēs tā vienkārši, izmantojot varas struktūras, varam sadalīt dažādām, droši vien vajadzīgām lietām. Bet, piedodiet, bērnu laukumi, dažādu pulciņu uzstāšanās, lugu iestudējumi (No zāles dep. S.Āboltiņa: “11.priekšlikums nav par bērnu laukumiem!”) - tas ir izdarāms arī citādākā veidā! Un šis priekšlikums, ko šobrīd varas partija izvirza, pēc savas būtības ir amorāls. Un tas pauž to, ka mēs tautas līdzekļus izdalām... Vai var, lūdzu, nodrošināt kārtību zālē?
Jums ir par priekšlikumu jārunā, Liepiņa kungs! Es aicinu jūs runāt par priekšlikumu. Priekšlikums ir par dotāciju Latvijas Čigānu nacionālajai kultūras biedrībai. Liepiņa kungs, lūdzu, turpiniet debates par priekšlikumu.
Nevar jau pārkliegt deputātu ar gadu garumā trenētu balsi, tāpēc šinī situācijā... (Starpsaucieni no zāles; dep. S.Āboltiņa: “Kārtības rulli ievērojiet!”) Redziet, kā... Par šo priekšlikumu. Tas nav atbalstāms tāpat kā visi šie priekšlikumi, kuri šobrīd nozīmē to, ka mēs vienkārši ciniski iztērējam tautas līdzekļus.
Paldies. Tātad debates aicinu turpināt pēc pārtraukuma. Ir pienācis laiks stundu garam pārtraukumam. Pirms pārtraukuma mums ir jāreģistrējas. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Cienījamie deputāti! Lūdzu, atsaucieties, ja jūs šeit esat! Jānis Ādamsons, Raimonds Bergmanis, Inga Bite, Arturs Kaimiņš, Sergejs Potapkins.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 15.30.
Kolēģi! Sociālo un darba lietu komisijas kolēģi...
Šimfas kundze, jums nebija dots vārds! Es ļoti atvainojos, bet paziņojumiem ir jāpiesakās. Tātad pārtraukums līdz pulksten 15.30. (Pārtraukums.)
Kolēģi, lūdzu, ieņemiet vietas Sēžu zālē, lai varam turpināt Saeimas ārkārtas sēdi! Par 11.priekšlikumu debatēs bija pieteikušies runātāji, bet acīmredzot ir atsaukuši savu dalību debatēs. Līdz ar to debates par 11.priekšlikumu slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Paldies, nē. Neviena vārda. (No zāles dep. A.Bērziņš: “Tas ir labi!”) Aicinu atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Tātad priekšlikums ir atbalstīts.
12. - Ministru kabineta priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti debatēs nav pieteikušies. Deputāti atbalsta.
13. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta. Uzsākam debates par 14.priekšlikumu. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Es domāju, ka tas būtu vismaz godīgi - skaļi pateikt, kas tas ir par priekšlikumu. Tā ir dotācija Latvijas Nacionālo partizānu apvienībai: piešķirt dotāciju darbības nodrošināšanai - 15 tūkstošus eiro. Visu cieņu šai organizācijai un daudzām citām biedrībām, kuras 2015.gada budžetā saņems dotāciju darbības nodrošināšanai, bet es lūdzu tomēr Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju nosaukt vismaz vienu vai divus kritērijus, pēc kuriem jūs izvēlējāties, kurām organizācijām jūs dodat atbalstu darbības nodrošināšanai un kurām - tomēr ne. Paldies.
Paldies. Deputāti debatēs nav pieteikušies. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Aicinu atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 56, pret - nav, atturas - 21. Priekšlikums ir atbalstīts.
Tā. Godātie kolēģi! 15. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
16. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas... (Starpsaucieni: “Viņš nav atbalstīts! Komisija nav atbalstījusi!”)
15. ... (No zāles dep. I.Līdaka: “Komisijas vārdā nav jāatbalsta!”)
Jā. Kolēģi, es ļoti atvainojos!
Deputāti jau piekrita.
Par 15.priekšlikumu runājot... (No zāles dep. A.Klementjevs: “Dubults neplīst!”) Nē, tā ir mana kļūda. Komisija neatbalstīja 15. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikumu, jo tas bija ar ietekmi uz turpmāko gadu budžetiem, un līdz ar to komisija izstrādāja savu - 16.priekšlikumu.
14.priekšlikums...
14. ...
Tātad atbalstīts ir 14.priekšlikums. Par 15.priekšlikumu komisija lēmusi: “Neatbalstīt.”
Jā, komisija aicina atbalstīt 16.priekšlikumu.
Tātad 15.priekšlikums, deputāti...
15.priekšlikumu komisija neaicina atbalstīt.
Neaicina atbalstīt. Deputāti neiebilst... Deputātiem pret frakcijas viedokli par 15.priekšlikumu iebildumu nav. Turpinām. Tālāk!
16.priekšlikums. Komisija aicina atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
17. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts, bet izteikts komisijas piedāvātajā redakcijā 18.priekšlikumā.
Pret 17.priekšlikumu deputāti neiebilst. 18.priekšlikums.
Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta. Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - Nacionālās apvienības “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK” frakcijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - nav, atturas - 23. Priekšlikums ir atbalstīts.
19. - deputātes Ločmeles-Luņovas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Debatēs pieteikusies deputāte Regīna Ločmele-Luņova. Uzsākam debates.
Cienījamie kolēģi! Iesniedzot grozījumus likumprojektam “Par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2015., 2016. un 2017.gadam”, kas paredz valsts dalības atjaunošanu dzīvojamo telpu atbrīvošanas pabalsta finansiālajā nodrošināšanā, es domāju par tiem Latvijas iedzīvotājiem, kuru tiesības ar dažādu rupjības pakāpi tika pārkāptas jau kopš deviņdesmito gadu sākuma, kad valstī tika īstenota namīpašumu denacionalizācija. Pagājuši vairāk nekā divdesmit gadi, bet joprojām Latvijā eksistē peļņu nesošs bizness, kuru tautā sauc par pīrādziņu ar un bez gaļas tirdzniecību, par ko es jau runāju no šīs tribīnes pagājušajā reizē. Joprojām gan Valsts policija, gan Tiesībsarga birojs, gan citas atbildīgas iestādes reģistrē izmisuma pilnas denacionalizēto namu iemītnieku sūdzības par namīpašnieku patvarību. Cilvēki dažreiz tiek burtiski izmesti uz ielas bez mantām un dokumentiem, gadiem dzīvo bez apkures, bez ūdensvada, bez kanalizācijas un saņem nemitīgus draudus, un saskaras ar pilnīgu bezspēcību panākt Satversmē garantēto cilvēktiesību - tiesību uz mājokli un mājokļa neaizskaramību - ievērošanu. Balsojot “par” manis iesniegtajiem grozījumiem vidēja termiņa budžeta ietvaram trim nākamajiem gadiem, ar ko varētu būt paredzēts ik gadu piešķirt 4 miljonus 760 tūkstošus 306 eiro, ļaujot tādā veidā Ekonomikas ministrijai atjaunot kompensāciju valsts daļas izmaksas denacionalizēto māju iemītniekiem, mēs varēsim apliecināt likumdevējvaras gatavību un spēju kontrolēt izpildvaru, jo vakardien Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdē es noklausījos Vjačeslava Dombrovska bēdīgo stāstu par to, ka Ekonomikas ministrija šī jautājuma virzīšanu kā prioritāru izcīnīt nav spējīga. Un līdz ar to jau sešus gadus valdība ignorē denacionalizēto namu iemītnieku sāpi, neredz un nedzird cilvēkus, kuru cilvēktiesības dažreiz tiek pārkāptas tik rupji, ka, iedziļinoties tajā, zūd sajūta, ka tu dzīvo civilizētā Eiropas valstī. Kad cilvēks, kuram ir 74 gadi, raud no laimes, ka viņš beidzot nakšņos nevis patversmē, bet tiek iekārtots sociālās aprūpes centrā, kad Valsts policijas darbinieki ir spiesti pavadīt garas vakara un pat nakts stundas pie kārtējo reizi aizmūrētām dzīvokļa durvīm, mēs vairs nevaram būt akli un kurli. Mums ir jārīkojas! Vakardien Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas balsojums par Iekšlietu ministrijas izstrādātajiem grozījumiem Civilprocesa likumā, kuri paredz tiesiskā mehānisma īrnieku tiesību aizsardzības ar pagaidu civilprocesuālajiem līdzekļiem ieviešanu, spēra ļoti svarīgu soli šajā virzienā, tādējādi atzīstot denacionalizēto māju iemītnieku cilvēktiesību aizstāvēšanas nepieciešamību. Šodien mūsu varā ir spert savu soli, drosmīgu soli, kas, protams, būs pretrunā ar valdības nostāju, bet tas būs pilnīgā saskaņā ar sabiedrības interesēm un likumdevēju pienākumiem tās ievērot. Vēlreiz aicinu jūs atbalstīt manis iesniegtos grozījumus likumprojektam “Par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2015., 2016. un 2017.gadam”. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Šadurska kungs, vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Jā. Godātie kolēģi! Komisija nevarēja atbalstīt šo priekšlikumu kaut vai tāpēc vien, ka ieņēmumu avots - pievienotās vērtības nodokļa prognozes palielinājums katrā no trim turpmākajiem gadiem par 4,7 miljoniem - bija nereāls. Aicinu neatbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - deputātes Regīnas Ločmeles-Luņovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 36, atturas - 19. Priekšlikums nav atbalstīts.
20. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
21. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
22. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
23. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
24. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
25. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
26. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
27. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
28. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
29. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
30. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
31. - Ministru kabineta priekšlikums. Aicinu atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
32. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Aicinu neatbalstīt. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 32. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu!... Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 39, atturas - 16. Priekšlikums nav atbalstīts.
33. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Netiek atbalstīts.
Debatēs pieteicies deputāts Ņikita Ņikiforovs. Uzsākam debates.
Labdien, kolēģi! Šis priekšlikums ir par pedagogiem, par pedagogu algām. Proti, kā mēs visi jau daudzas reizes esam dzirdējuši, ir izstrādāti un Izglītības un zinātnes ministrijā apstiprināti divi jauni pedagogu atalgošanas modeļi, un pašlaik notiek šo modeļu aprobācija vairākās Latvijas skolās. Līdz ar to mēs uzskatām, ka politiskais lēmums par to, ka no 2015.gada 1.septembra mums būs jauns modelis, kā maksāt algu pedagogiem, ir pieņemts. Bet dīvainā kārtā tam nav paredzēti līdzekļi budžetā. Precīzāk sakot, ir paredzēti tikai 3 miljoni eiro. Tas, pēc visiem aprēķiniem, nav pietiekoši. Jāparedz vismaz 12 miljoni eiro, lai nodrošinātu pedagogu algas no 2015.gada 1.septembra un 36 miljoni eiro 2016. un 2017.gadam. Es saprotu, ka aprobācijas laikā varētu parādīties kaut kādas problēmas vai nianses, kuras varētu pieregulēt, bet tas nenozīmē, ka mēs vispār atteiksimies no šā modeļa ieviešanas un pedagogu atalgojuma sistēmas reformēšanas. Līdz ar to es uzskatu, ka šiem 12 miljoniem, lai nodrošinātu algas skolotājiem, jābūt ierakstītiem valsts budžetā, nevis... nevis tā, ka Ministru prezidents dod solījumu, ka, ja viss būs, tad mēs naudu atradīsim, kaut vai no līdzekļiem neparedzētiem izdevumiem. Diemžēl es uzskatu, ka tas nav pareizs veids, kā finansēt izglītību un ar izglītību saistītos jautājumus, - no izdevumiem neparedzētiem gadījumiem. Līdz ar to es aicinu jūs balsot “par” frakcijas SASKAŅA iesniegto 33.priekšlikumu un paredzēt 2015., 2016. un 2017.gada budžetā šo naudu - finansējumu pedagogu algām. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai pirms balsojuma ir kas piebilstams komisijas vārdā?
Godātie kolēģi! Neatstāstīšu mūsu debates un Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā lemto par šī priekšlikuma saturisko daļu, runāšu tikai par finanšu avotiem. Proti, to avots ir pievienotās vērtības nodokļa ieņēmumu prognozes palielinājums. Neliela ilustrācija. Frakcija SASKAŅA ir piedāvājusi 2015.gadā palielināt PVN ieņēmumu prognozi par 252 miljoniem, kas ir 13 procentu pieaugums, 2016.gadā - par 344 miljoniem, kas ir 17 procentu pieaugums, un 2017.gadā - par 428,5 miljoniem, kas ir 20 procentu pieaugums. Godātie kolēģi, kā jūs paši saprotat, šie skaitļi ir absolūti nereāli. Līdz ar to šis priekšlikums pat pēc satura nebūtu analizējams, jo ieņēmumu prognoze diemžēl ir nereāla. Līdz ar to komisija šo priekšlikumu neatbalstīja.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 33. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 36, atturas - 16. Priekšlikums nav atbalstīts.
34. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 34. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 37, atturas - 17. Priekšlikums nav atbalstīts.
35. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 35. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 35, atturas - 18. Priekšlikums nav atbalstīts.
36. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ņikitam Ņikiforovam.
Kolēģi! Par laimi, mums ir ne tikai budžeta likums, bet arī citi likumi, un Augstskolu likuma 78.panta septītajā daļā ir teikts, ka Ministru kabinets, iesniedzot Saeimai gadskārtējo valsts budžeta projektu, tajā paredz ikgadēju studiju finansējuma pieaugumu valsts dibinātās augstskolās ne mazāku kā 0,25 procentu apmērā no IKP. Šogad, tāpat kā iepriekšējā gadā, šis nosacījums nav pildīts. Atrunas ir vienas un tās pašas - it kā budžeta likums ir speciālais likums un uz to šie nosacījumi neattiecas. Bet diemžēl Ministru kabinetam, nododot Saeimai budžeta likuma projektu, jau bija jāparedz šis pieaugums un tas jāiestrādā budžeta projektā. Tas nav izdarīts, un tādējādi Ministru kabinets jau rīkojas pretēji Latvijas likumdošanā teiktajam. Kolēģi! Jūs paši iniciējāt un pieņēmāt šo normu, un jūs paši to nepildāt! Ja jūs nevarat to pildīt, nu tad jums jābūt pietiekami daudz politiskās drosmes, lai iesniegtu arī priekšlikumu šo normu izslēgt no likuma. Un tad lai Saeima lemj, vai šai normai ir jāpaliek vai nav, bet pašlaik tā likumā ir spēkā esoša, un es uzskatu, ka tā ir jāpilda. Tā ka, kolēģi, cerams, mēs visi atceramies mūsu svinīgo solījumu - pildīt Latvijas likumdošanu. Aicinu jūs to darīt un balsot par ierakstīto Augstskolu likumā un par finansējuma palielinājumu augstākajai izglītībai par 0,25 procentiem no IKP.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nu kaut vai ieņēmumu avota neiespējamības dēļ šī norma nav atbalstāma. Komisija aicina noraidīt. (No zāles dep. A.Elksniņš: “Likums nav jāpilda?”)
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 36. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 32, atturas - 24. Priekšlikums nav atbalstīts.
37. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ņikitam Ņikiforovam.
Labi, kolēģi! Es saprotu, ka papildu finansējuma augstākajai izglītībai nebūs. Tad varbūt mēs tomēr varam vienoties un atrast finansējumu budžeta vietām? Redziet, kas par lietu. Jau šodien mēs nefinansējam budžeta vietas pilnā apmērā. Tajās augstskolās, kas ir Izglītības un zinātnes ministrijas pārraudzībā, tas ir 0,86 procenti... es atvainojos! - 86 procenti no 100 procentiem. Savukārt tajās augstskolās, kuras ir Veselības ministrijas pārraudzībā, tas ir 95 procenti. Nu, tad jau situācija ir atšķirīga. Jā, mēs varam piesaukt argumentus, ka sagatavot mediķus izmaksā valstij daudz vairāk, bet... nu, tas nekādā ziņā neskaidro, kāpēc mēs nevaram atrast 10,5 miljonus eiro, lai izlīdzinātu šo situāciju un kaut bišķiņ tuvotos tam, ka mēs finansēsim mūsu augstskolas un budžeta vietas simtprocentīgi. Aicinu jūs atbalstīt šo priekšlikumu, kas paredz papildus 10,5 miljonus, lai Latvijas augstskolās būtu vienāds koeficients studijām budžeta vietās. Tas tiešām ir svarīgi!
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Aicinu noraidīt priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 37. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 36, atturas - 18. Priekšlikums nav atbalstīts.
38. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Noraidīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ņikitam Ņikiforovam.
Šodien mēs jau te runājām par tādu institūciju kā Augstākās izglītības padome, jo bija no kolēģiem priekšlikums, ka Saeimai jāapstiprina budžeta vietu sadalījums. Es, godīgi sakot, uzskatu, ka ir pareiza pašreizējā situācija, ka AIP izsaka priekšlikumu un Izglītības un zinātnes ministrija apstiprina to, taču ir viena problēma. Augstākās izglītības padomes budžets bija 98 tūkstoši eiro. Tas ir pilnīgi nepietiekami ne tikai tam, lai īstenotu tās funkcijas, kas ir ierakstītas likumā, bet arī pat tam, lai maksātu algas padomes locekļiem tā, kā ir noteikts likumā. Šajā priekšlikumā es ierosinu piešķirt papildu finansējumu 82 tūkstošu eiro apmērā Augstākās izglītības padomei, lai stiprinātu tās kapacitāti budžeta vietu sadalīšanā Latvijas augstskolās, lai tās varētu piesaistīt speciālistus, lai varētu sekot līdzi tautsaimniecības attīstībai un prognozēt, kādi speciālisti būs nepieciešami tuvākajos gados. Lūdzu atbalstīt 38. - frakcijas SASKAŅA priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijas lēmums bija neatbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 38. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 51, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
39. - deputāta Naudiņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
40. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
41. ... (Starpsaucieni. Dep. J.Viļums ir nokavējis pieteikties debatēt par 40.priekšlikumu: “Aparāts nestrādā!”)
Deputāti piekrīt. (Starpsaucieni: “Viss! Viss! Nākošais!”) 41.priekšlikums.
41. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam. Deputāts debatēt nevēlas. Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 41. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 54, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
42. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ņikitam Ņikiforovam.
Tagad par zinātni. Diemžēl šogad budžeta ietvaros un jaunās politikas iniciatīvas ietvaros vispār nav paredzēts papildu finansējums zinātnei. Un nebūs arī tuvākajos gados, kā es saprotu. Bet, redziet, Zinātniskās darbības likumā mums atkal ir pants, kas paredz, ka Ministru kabinetam, nododot budžetu Saeimai, ir jāpalielina finansējums - šoreiz par 0,15 procentiem no IKP. Tas nav izdarīts! Tas atkal ir ierakstīts likumā, bet atkal nav priekšlikumu par šo normu izslēgšanu no likuma. Nu, acīmredzot arī zinātne mums īpaši nav vajadzīga, bet tomēr ar grūtu sirdi es prasu jums atbalstīt kaut kāda papildu finansējuma piešķīrumu zinātnei, lai saglabātu to nelielo zinātnisko institūciju skaitu, kas mums šeit ir.
Paldies. Tātad debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Kolēģi, tā kā neesmu pieteicies debatēs, tad nevaru teikt, ka deputāts Ņikiforovs alojas, sacīdams, ka nav piešķirts papildu finansējums zinātnei. Un komisijas vārdā es vienīgi aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 42. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 31, atturas - 23. Priekšlikums nav atbalstīts.
43. - deputātu Upenieka, Krēsliņa, Ivana Klementjeva, Mežuļa, Rasmaņa, Ruka, Rubika, Adamoviča un Boķa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivanam Klementjevam.
Augsti godātā priekšsēdētājas kundze! Cienījamie ministri! Cienījamie deputāti! Nu, sports ir tā nozare, par kuru visi domā, ka viņi saprot šo nozari, un visi grib atbalstīt sportu. Arī pirms 12.Saeimas vēlēšanām daudzi vai visi... visi pozīcijas vai koalīcijas partneri tika apmeklējuši Latvijas Olimpisko komiteju, kur deva arī solījumu atbalstīt olimpisko kustību. Šis priekšlikums tika skatīts arī Sporta apakškomisijā. Deputāti prasa piešķirt 88 tūkstošus eiro, lai saskaņā ar... lai nodrošinātu sporta politikas pamatnostādnēs 2014.-2020.gadam un rīcības virzienos noteikto, lai Latvijas Sporta federāciju padome finansiāli atbalstītu 88 valsts atzīto sporta federāciju administratīvo kapacitāti, nostiprinot atzīto sporta federāciju lomu programmu īstenošanas uzraudzībā, Latvijas čempionātu un citu valstiska mēroga sporta sacensību organizēšanā visās vecuma grupās. Gribu parādīt, kā izskatās tāds pamatīgs dokuments par sporta pamatnostādnēm, kuru tieši gadu atpakaļ - 17.decembrī - Ministru kabinets apstiprināja. Un šis dokuments tapa divu gadu garumā, tā ka tas nav tā, ka mēs tukši runātu... Kā dzīvoja visas federācijas, to jūs paši zināt, jo ne visām ir ofisi vai arī ilgi vajag meklēt, kur atrodas tie ofisi. Ne visiem ir iespēja uzturēt mājaslapu, un nav nekādu administratīvo resursu, lai samaksātu ģenerālsekretāram vai par telefonu. Nemaz nerunājot par sporta forumu. Tāpēc es arī prasu no visiem tiem deputātiem, kas to parakstīja un pieņēma vienbalsīgi, atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Jānim Upeniekam.
Augsti godājamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Vēlos informēt, ka šī priekšlikuma veidošanas procesā, vēl pirms budžets bija nonācis Saeimā, mēs Sporta apakškomisijā ļoti aktīvi sadarbojāmies ar Latvijas Olimpisko komiteju, Latvijas olimpisko vienību un veiksmīgi sadarbojāmies arī ar Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētāju. Un tādēļ ir saņemts solījums, kuru, es domāju, Kārlis arī, tā teikt, varēs apstiprināt, - ka līdzekļi šīm iniciatīvām nākamā gada laikā tiks rasti. Un tādēļ arī, saprotot nepieciešamību tomēr sastādīt sabalansētu budžetu, es neuzstāju un arī kolēģi neuzstāj uz balsojumu par šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā, paldies. Upenieka kunga teiktais ļoti lielā mērā atspoguļoja komisijas viedokli, debatējot par šo priekšlikumu. Komisija neatbalstīja kopumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 43. - deputātu Upenieka, Krēsliņa, Klementjeva, Mežuļa, Rasmaņa un citu deputātu iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 31, atturas - 25. Priekšlikums nav atbalstīts.
44. - deputāta Krauzes priekšlikums. Atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
(No zāles dep. S.Āboltiņas starpsaucieni.) Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Man prieks, ka VIENOTĪBĀ ir vesels latgaliešu valodas fanu klubiņš. Tā tik turpiniet! Žēl, ka Straujumas kundzes vairs nav klāt. Es domāju, ka izskatās - vismaz no malas izskatās -, ka viņai ir kauns par to, kādā veidā koalīcija dala līdzekļus. 44.priekšlikums, kā jau komisijas priekšsēdētājs teica, ir deputāta Armanda Krauzes priekšlikums par atbalstu biedrības “Latvijas Jātnieku federācija” rīkotajiem jātnieku sporta pasākumiem bērniem un jauniešiem - 10 tūkstoši eiro. Un man būtu lūgums deputātam Armandam Krauzem, lai viņš tomēr izstāsta, kādi bija kritēriji, lai izvēlētos atbalstīt tieši šo federāciju, lai nākamgad, kad arī citas federācijas vai citas biedrības vēlēsies palīdzību no valsts budžeta, tās zinātu, pēc kādiem kritērijiem jūs šos lēmumus pieņemat, un lai tās varētu jums laikus iesniegt savus priekšlikumus. Ja jums ir drosme, tad, lūdzu, atbildiet! Paldies.
Paldies. Debatēs deputāti nav pieteikušies. Tātad debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Nē, paldies. Komisijas lēmums - atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 44. - deputāta Krauzes iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret - nav, atturas - 3. Priekšlikums ir atbalstīts.
45. - deputāta Ivana Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivanam Klementjevam.
Kolēģi! Jau dažus gadus atpakaļ Murjāņu sporta ģimnāzijas Jūrmalas filiālē tika atklāta ēka pēc renovācijas, kurā Izglītības un zinātnes ministrija ieguldīja pusotru miljonu latu. Bet diemžēl mums ir tā, ka vienu galu mēs remontējam, otru - ne, jo mums priekš tā pietrūkst naudas. Un tā sanāca arī ar Murjāņu sporta ģimnāziju. Mēs ļoti labi izremontējām dzīvojamās telpas, sporta zāli, bet diemžēl aizmirsām to, ka iekšā sporta zālē arī vajag būt gan svariem, gan trenažieriem. Tie sporta veidi, ar kuriem tur nodarbojas, - akadēmiskā airēšana, smaiļošana un kanoe airēšana - ir specifiski sporta veidi, īpaši mūsu ziemas apstākļiem, kad mēs daudzas stundas pavadām arī iekšā sporta zālē, tāpēc ka mums vajag strādāt gan ar svariem, gan ar speciāliem trenažieriem, kuri imitē airēšanas tehniku. Un pats galvenais: tā kā tie ir cikliskie sporta veidi, rezultāts ir atkarīgs no tā, ko jūs izdarījāt ziemas laikā. Ja jūs neizdarījāt ziemas laikā milzīgu, apjomīgu darbu, kuru maz kas redz - tikai treneris un paši sportisti -, tad jums nav ko iet uz startu maija mēnesī, jūnijā vai pat augustā. Jūs nebūsiet tam gatavi nekad! Tāpēc vajag strādāt ziemā. Lai to risinātu, šai programmai ir nepieciešami tie līdzekļi, ko es šeit prasu, - 85 tūkstoši eiro, lai aizpildītu šo vakuumu, lai sportistam būtu ar ko nodarboties ziemas laikā, un tad vasaras laikā mēs varam domāt par labāku rezultātu. Lūdzu jūsu atbalstu! Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst? (No zāles dep. K.Šadurskis: “Nē, paldies!”) Lūdzu zvanu! Balsosim par 45. - deputāta Ivana Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 30, atturas - 26. Priekšlikums nav atbalstīts.
46. - deputāta Ivana Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivanam Klementjevam.
Kā jūs visi zināt, mēs tuvojamies mūsu ļoti smukajai jubilejai - 100 gadu Latvijas Republikai -, un arī kultūras ministre jau domā par to, kādu programmu mums sastādīt. Kā jūs zināt, no 2015.gada Kultūras ministrijai ir paredzēts 1 miljons eiro, lai organizētu katrā muzejā kādu izstādi, kas stāsta par vēsturi, par visu labāko, kas bijis 100 gados Latvijā. Bet diemžēl Latvijas Sporta muzejs atrodas Izglītības un zinātnes ministrijas pakļautībā. Tas ir vienīgais tāds muzejs! Diemžēl Izglītības un zinātnes ministrijas programmā nav paredzēti nekādi līdzekļi, tāpēc es prasu Latvijas Sporta muzeja Goda zāles ekspozīcijas sagatavošanai un uzturēšanai piešķirt līdzekļus. Līdzekļi nepieciešami stendu, vitrīnu un tehniskā aprīkojuma iegādei. Latvijas Sporta muzejs atrodas Rīgas pilsētas vēsturiskā centra zonā, kur nevar izlikt visu, kas ir, bet tas ir ļoti smuks muzejs. Ir pagājuši jau 25 gadi kopš tā dibināšanas, un tur ir lieli krājumi - vairāk nekā 10 tūkstoši eksponātu, un to skaits visu laiku palielinās. Šo muzeju apmeklējuši ne tikai slaveni sportisti, bet arī Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidents bija tajā muzejā un teica, ka viņš pirmo reizi esot tādā muzejā... tik vecā ēkā. Tā ka, lai arī mēs varētu sagatavot izstādi un parādīt, kas bijis saistīts ar sportu pēdējos 100 gados, ka mums ir godā cilvēki - sportisti, lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? Lūdzu zvanu! Balsosim par 46. - deputāta Ivana Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 44, atturas - 12. Priekšlikums nav atbalstīts.
47. - deputāta Ivana Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivanam Klementjevam.
Latvijas Sporta federāciju padomei nepieciešami līdzekļi, lai izstrādātu un izgatavotu vienotas sporta formas Latvijas sportistiem, kuri pārstāv Latviju sporta sacensībās pasaules un Eiropas čempionātos, lai mūsu sporta vēstneši izskatītos labi vienādas krāsas un dizaina tērpos atbilstoši Latvijas karogam. Nacionālajā attīstības plānā ir ierakstīts: lai Latvija būtu atpazīstama caur sportu. Diemžēl 25 neatkarības gados šī problēma nav atrisināta. Pienācis laiks, un mums vajag pacelt valsts karogu jaunā virsotnē, izstrādājot vienotu modeli un pasūtot formu. Tad Latvijas sporta federācijām būs stimuls pašām tālāk pasūtīt papildekipējumu priekš nacionālās izlases. Tas ir tas, ko mēs saucam par patriotismu, lai mums uz muguras būtu vārds “Latvija” latviešu valodā, nevis Latvia angļu valodā. Un ir vērts ieguldīt! Diemžēl, Dombrovska kungs, tas tā ir! Mēs arī braucam uz Olimpiskajām spēlēm, un citreiz mēs nezinām, kā pareizi rakstīt - angļu valodā vai latviešu valodā. Tā ka lūdzu atbalstīt, lai mums būtu smuks dizains, kas atbilst mūsu, Latvijas, interesēm un krāsām. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 47. - deputāta Ivana Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 46, atturas - 11. Priekšlikums nav atbalstīts.
48. - deputāta Ivana Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivanam Klementjevam.
Te ir līdzīgi. Es prasu 25 tūkstošus eiro, kas ir nepieciešami Mežāres pamatskolai sporta inventāra un trenažieru iegādei. Šī sporta zāle tika uzbūvēta par Mežāres pašvaldības līdzekļiem, un 50 tūkstoši latu bija piešķirti no Izglītības un zinātnes ministrijas. Kopējā summa sastādīja 360 tūkstošus latu. Pašvaldība ņēma kredītu un pārdeva sev piederošo mežu, lai uzbūvētu halli. Gribu atgādināt, ka, piemēram, Vidzemē un Kurzemē ļoti daudzas sporta zāles - milzīgas! - tika uzbūvētas par valsts līdzekļiem vai par Aizsardzības ministrijas līdzekļiem. Paši savu mežu viņi nepārdeva. Pirms šīs halles uzbūvēšanas notika konsultācijas ar blakus esošajām pašvaldībām, lai arī tās varētu izmantot šo sporta zāli, un visi piekrita, ka šai sporta zālei vajag būt uzbūvētai tieši Mežārē, kas ir 30 kilometru attālumā no Jēkabpils. Un tas viss notika. Šī sporta halle ir pie Mežāres pamatskolas, kurā mācās apmēram simt audzēkņu, gan latvieši, gan krievi, tāpēc ka divas skolas tika apvienotas jau dažus gadus atpakaļ. Un kāpēc es prasu? Kāpēc ir nepieciešami tie trenažieri? Tāpēc, ka es atceros, ka 2012.gads bija pasludināts Eiropas Savienībā par gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei. Toreiz labklājības ministre bija Ilze Viņķele, un sakarā ar šo Eiropas pasludināto gadu viņa teica, ka viens no tā gada mērķiem ir skaidrojošais un izglītojošais darbs - skaidrot un izglītot par to, ko nozīmē būt senioram mūsdienās. Lieku uzsvaru uz mūsdienām, jo dzīvojam laikā, kad pasaule ļoti būtiski mainās. Cilvēka mūža ilgums nepārtraukti pieaug. Un līdz ar to būtiski mainās arī sabiedrības struktūra. Mūsu uzdevums ir izprast šo situāciju, saprast savas stiprās un vājās puses un galarezultātā šo situāciju izmantot savā labā. Nav svarīgi, ka 2012.gads jau ir pagājis. Problēmas taču palikušas! Aktīva novecošana ļauj cilvēkam īstenot savas fiziskās, sociālās un garīgās spējas visā dzīves ciklā jeb periodā, kā arī līdzdarboties sabiedrībā, tajā pašā laikā saņemot nepieciešamo aizsardzību, drošību un aprūpi. Un, tā kā jūs paši teicāt, ka 2015.gada budžets ir sociālās un drošības budžets, tad - lūdzu! Sports - tā arī ir drošība. Veselības ministrija izstrādāja divus tādus pamatīgus dokumentus... Belēviča kungs! Veselības ministrija izstrādāja šādus pamatīgus dokumentus: “Sabiedrības veselības pamatnostādnes 2011.-2017.gadam” (šis dokuments ir pat pārtulkots par valsts līdzekļiem angļu valodā, tā ka ir pieejams) un “Vadlīnijas pašvaldībām veselības veicināšanā” (arī katrai pašvaldībai ir šis dokuments, kā vajag rīkoties). Un, ja būs piešķirti tie līdzekļi, tad būs aprīkota tā sporta zāle arī ar trenažieriem un vecie ļaudis arī varēs atnākt uz to zāli un tur paskriet uz tiem skrejceļiem (ārā viņi nekad neskries!) un pavingrot. Un arī tas būs viens solis uz priekšu! Aicinu jūs atbalstīt šo priekšlikumu, lai šajos dokumentus ierakstītās normas tiktu attiecinātas arī uz Mežāres, Atašienes, Kūku, Vīpes un citiem Krustpils novada ļaudīm. Dosim viņiem iespēju pagarināt savu aktīvo dzīvi un radīsim iespēju jauniešiem būt ar sportu uz “tu”! Tas būs ieguldījums mūsu nākotnē. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas sakāms?
Komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 48. - deputāta Ivana Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 49, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
49. - deputātu Upenieka, Krēsliņa, Ivana Klementjeva un citu priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Debatēs pieteicies deputāts Ivans Klementjevs.
Varbūt pēc manis tribīnē izies arī Sporta apakškomisijas vadītājs Upenieka kungs un pateiks, ka viss ir kārtībā, ka viss ir sarunāts. Tad jautājums: kāpēc dažas dienas atpakaļ vajadzēja parakstīt šo iesniegumu? Tad nebija sakārtots! Mēs dzīvojām gadu, gatavojām budžetu pusgadu, bet pēc tam izrādījās, ka nekas nav sarunāts, ka nekas nav iestrādāts budžetā. Pēc tam mēs tā kā sākām pa lapiņai kaut ko iegūt... Pirms tam mēs nevarējām saprast: a, kas noticis ar šo budžetu? Tā ka es aicinu tomēr šodien piešķirt 249 tūkstošus, lai mūsu talantīgie puiši un meitenes arī būtu droši par to, ka viņiem ir nodrošināta piedalīšanās starptautiskās sacensības, kur viņus varēs atlasīt uz Olimpiskajām spēlēm Riodežaneiro, un mūsu valsts karogs būs pacelts Riodežaneiro 2016.gadā. Lai nebūtu tā, kā bija Paraolimpiskajās spēlēs Sočos šajā ziemā, kur Latvijas karogs nebija pacelts, tāpēc ka tad bija tas gadījums, ka nebija paredzēti varbūt apmēram 100 tūkstoši eiro, lai piedalītos starptautiskās sacensībās un lai mūsu komandas meitenes varētu izpildīt olimpisko kvalifikāciju. Lūdzu atbalstīt olimpisko komandu. Paldies.
Vārds deputātam Jānim Upeniekam.
Godātie kolēģi! Šis ir viens no priekšlikumiem, par kuru arī ir panākta vienošanās par to, ka līdzekļi nākamā gada laikā papildus tiks rasti 50.priekšlikumam, kas ir par studentu universiādes līdzekļiem, un 51.priekšlikumam - par volejbola turnīru. Šie ir tie priekšlikumi, par kuriem ir rasts kompromiss, ka iegūs līdzekļus nākamā gada laikā. Papildus tam šo otrdien arī Sporta apakškomisijas sēdē LOK ģenerālsekretārs Tikmera kungs un olimpiskās vienības valdes priekšsēdētājs Fogeļa kungs piezīmēja, ka šogad budžets sportam ir sastādīts pietiekoši... ļoti veiksmīgi. Ir iegūts finansējums sporta treneru atalgojumam. Un ir iegūti arī apsolījumi par līdzekļiem... papildu līdzekļiem nākamā gada laikā, tādēļ arī neuzstāju uz balsojumu par šo priekšlikumu un atbalstu kompromisu, lai budžets būtu loģisks kopumā. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Komisijas vārdā?
Jā, Upenieka kungs galveno jau pateica. Komisijas viedoklis bija, ka šis priekšlikums ir svarīgs un atbalstāms, tiklīdz tam būs rasti finanšu līdzekļi. Šajā brīdī komisija nevarēja to atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 49. - deputātu Upenieka, Krēsliņa, Ivana Klementjeva, Mežuļa, Rasmaņa un citu iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 25, atturas - 29. Priekšlikums nav atbalstīts.
50. - deputātu Upenieka, Krēsliņa, Ivana Klementjeva un citu priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
51. - deputātu Upenieka, Mežuļa, Rasmaņa, Ruka un Adamoviča priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
52. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
53. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Vārds satiksmes ministram Anrijam Matīsam.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze, cienījamie deputāti! Patiesi jāteic, ka šis priekšlikums no SASKAŅAS tiešām nāk par to, lai mēs spētu nodrošināt saviem cilvēkiem, iedzīvotājiem, izremontētus dīzeļvilcienus. Protams, mēs par to esam domājuši. Protams, tas ir būtiski gan konkrēto uzņēmumu, gan arī nodarbinātības aspektā Latgalē, jo daļa no šiem vilcieniem tiks remontēti Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīcā, un šis līdzfinansējums akciju sabiedrībai “Pasažieru vilciens” patiešām ir vajadzīgs. Bet es... cik mums ir zināms, ir vairāk nekā 143 miljoni eiro... Ir budžetā paredzēta speciāla programma, kurā ir nesadalīts finansējums, - “ES politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošana”. Un jau janvāra laikā mēs valdībā varētu lemt par šiem jautājumiem. Šis nav šobrīd budžeta jautājums. Tāpēc es aicinu šo jautājumu budžeta kontekstā neatbalstīt, un mēs valdībā šo jautājumu atrisināsim. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Ministra kungs! Mēs tiešām ceram, ka jūsu šodien teiktais, ka janvārī valdība atrisinās šo jautājumu, realizēsies dzīvē, tomēr lūdzam Saeimu atbalstīt mūsu priekšlikumu, jo akciju sabiedrība “Pasažieru vilciens” ir valstij piederoša akciju sabiedrība, kura ir faktiski vienīgais iekšzemes sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējs. Pašreiz uzņēmums strādā ar zaudējumiem, un esošajā finanšu situācijā ar kritiskiem likviditātes un rentabilitātes rādītājiem uzņēmumam nav iespējas ņemt ilgtermiņa aizdevumus. Līdz ar to tiek “iesaldēta” virkne iesākto investīciju projektu. Mūs, piemēram, uztrauc sekojošais. 2014.gada sākumā Latvijas uzņēmumu apvienība, kurā ietilpst akciju sabiedrība “Zasulauks”, Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīca un Rīgas Vagonbūves rūpnīca, uzsāka Kohēzijas fonda līdzfinansētā projekta “Dīzeļvilcienu ritošā sastāva modernizācija” realizāciju. Modernizācijas rezultātā tiks paaugstināts pasažieru komforta līmenis, drošība, tiks uzlabota vides aizsardzības prasību ievērošana un energoresursu ekonomija un, galvenais, tiks radītas jaunas darba vietas un uzlaboti jau esošā apkalpojošā personāla darba apstākļi. Un jau šobrīd ir nodoti modernizācijai četri vilcienu sastāvi, kas jau ir izjaukti, un notiek šo vilcienu sastāvu sagatavošana apstrādei. Minētie vagoni atrodas Rīgas Vagonbūves rūpnīcā, savukārt dzinēju un vadības sistēmu uzstādīšana paredzēta Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīcā. Taču šobrīd, kad projekts ir apdraudēts, kad uzņēmumam trūkst līdzekļu, šī projekta īstenošanai līdzfinansējums ir nepieciešams, jo, neīstenojot šo projektu, tiks apdraudēta ne tikai vilcienu modernizācija, bet netiks arī nodrošināta Eiropas Savienības Kohēzijas fonda projekta mērķu sasniegšana un fonda piešķirtā finansējuma atgūšana. Tātad arī tas finansējums, kas jau līdz šim izlietots, būs aizlaists vējā. Turklāt, neīstenojot šo projektu, iestāsies smagas finansiālas problēmas... nu, pirmām kārtām Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīcai un Rīgas Vagonbūves rūpnīcai, kur jau šobrīd ir jūtamas Krievijas ekonomisko sankciju sekas - ir strauji krities apgrozījums un izpildīto darbu apjoms. Godājamie kolēģi, pašreiz Daugavpilī ir apdraudētas vismaz 1000-1200 darba vietas, uzņēmumā tiek spriests gan par darbības optimizāciju, gan par štatu samazināšanu. Mēs pieļaujam, ka tas būtu... varētu būt, ka “Liepājas metalurga” scenārijs atkārtotos Daugavpilī. Tātad, lai nodrošinātu sekmīgu minētā projekta realizāciju un dīzeļvilcienu ritošā sastāva modernizāciju, ir nepieciešams valsts finansējums 8,98 miljonu eiro apmērā. Es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu - piešķirt valsts līdzfinansējumu šim projektam. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas sakāms?
Jā. Godātie kolēģi! Komisijas rīcībā bija tā informācija, kuru arī šodien minēja satiksmes ministrs Matīsa kungs, - ka šis ir valdības darba kārtības jautājums. Un komisija šo priekšlikumu neatbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 53. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 47, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
54. - deputātu Barčas, Bērziņa, Siliņa, Līdakas un Daudzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
55. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
56. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
57. - deputāta Siliņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
58. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
59. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
60. - deputātu Vectirāna, Bergmaņa un Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
61. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Gribu aicināt tomēr tā nesteigties un visiem, kas seko līdzi sēdei tiešraidē, tomēr izstāstīt par priekšlikumu. Piemēram, šis ir frakcijas VIENOTĪBA iesniegtais priekšlikums “Bērnu un pusaudžu uzticības tālruņa integrētās informatīvās akcijas projekts” - 35 tūkstoši eiro. Finansējums paredzēts Labklājības ministrijai - tātad ministrijai, kas nav tieši VIENOTĪBAS uzraudzībā... pārraudzībā. Līdz ar to man gribētos tomēr, lai kāds no VIENOTĪBAS frakcijas... Paldies, es ceru, ka Čigānes kundze atnāks un man izstāstīs nedaudz vairāk par šo konkrēto budžeta pozīciju gan man kā opozīcijas pārstāvim, gan jūsu koalīcijas partneriem - Zaļo un Zemnieku savienībai, Nacionālajai apvienībai un, protams, arī jūsu frakcijas kolēģiem. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātei Lolitai Čigānei.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie kolēģi! Mēs daudz no šīs tribīnes un arī Saeimas komisijās esam runājuši par to, ka mums ir jāspēj pārvarēt šauri sektorāla domāšana un jāskatās uz valsts attīstību kopumā, saskatot mūsu prioritātes un pēc būtības risinot sabiedrības attīstībai svarīgus jautājumus, nedomājot par to, kura pārraudzībā atrodas konkrētā joma un konkrētā ministrija. Tādēļ, Viļuma kungs, es ļoti priecājos, ka varu jums izstāstīt, ka patiesi šī joma, par ko mēs šobrīd runājam, respektīvi, bērnu tiesību aizsardzība, ir Labklājības ministrijas atbildībā un to šobrīd pārrauga Zaļo un Zemnieku savienība. Tomēr tam nav nekāda sakara ar to, cik šī joma ir svarīga. Tātad šobrīd mēs esam situācijā, kad bērnu uzticības tālrunis, par kuru ir atbildīga Bērnu tiesību aizsardzības inspekcija, darbojas no pulksten 8.00 līdz 22.00 vakarā. Diemžēl, Viļuma kungs, mēs zinām, ka ļoti daudzi gadījumi, tieši vardarbības gadījumi, notiek naktīs un bērniem ir nepieciešama iespēja izmantot uzticības tālruni un par šiem gadījumiem ziņot arī pēc pulksten 22.00, kas tātad tiek nodrošināts, šobrīd piešķirot šos 35 tūkstošus. Bērnu tiesību inspekcijas vadītāja bija Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas sēdē, vērsa deputātu uzmanību uz šo problēmu, un es ļoti priecājos, sakot paldies Šadurska kungam, ka Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir atradusi iespēju šo priekšlikumu atbalstīt, lai labāk nodrošinātu mūsu bērnu tiesības. Paldies. Lūdzu atbalstīt. (Frakcijas VIENOTĪBA aplausi.)
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? (Starpsauciens no zāles: “Nu atbalstām!”; dep. A.Bērziņš: “Nav ko balsot!”; dep. A.Klementjevs: “Atbalstām!”) Nē. Deputātiem bija iebildumi. Mums ir jābalso par šo priekšlikumu. Bija diskusijas. Lūdzu zvanu!
Ja drīkst, komisijas vārdā!
Šadurska kungs, balsošanas procedūra ir sākusies! Lūdzu zvanu! Balsosim par 61. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret - 1, atturas - nav. Tātad priekšlikums ir atbalstīts.
62. - Ministru kabineta priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
63. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Silvijai Šimfai.
Kolēģi, neskatoties uz to, ka dienas pirmajā daļā jeb sēdes pirmajā daļā vairākums nobalsoja par to, ka nevajag atbalstīt šo ideju, domu un priekšlikumu, es tomēr atļaušos vēlreiz par to runāt, jo tomēr kopš 1990.gada iedzīvotāju kopskaits Latvijā ir samazinājies par 23 procentiem, bet vecāku cilvēku (65 gadi un vairāk gadu) skaits palielinājies par 20 procentiem. Tas nozīmē, ka katrs piektais Latvijas iedzīvotājs ir vecumā virs 65 gadiem. Turklāt 74 procenti no šiem cilvēkiem saņem pensiju, kas mazāka par 284 eiro mēnesī. Par kādu mūsu cilvēkiem un Eiropas Savienībai solīto veselīgu, aktīvu novecošanu mēs varam runāt šādā situācijā, ja 35 procenti no šīs nelielās pensijas, no šiem 284 eiro, aiziet pārtikai, pārējais - komunālajiem maksājumiem, zālēm un ārstiem?! Līdzekļu, lai cilvēks varētu rūpēties par savu veselību, aktīvi nodarboties ar šo savu novecošanu, būt intelektuāli možs, faktiski viņam neatliek, jo nav jau vairs šo eiro maciņā. No 2009.gada līdz 2013.gada 1.decembrim pensijas netika indeksētas. Tātad netika kompensēta pirktspējas samazināšanās inflācijas dēļ un reāls mazāko pensiju pieauguma samazinājums. Mūsu piedāvātais priekšlikums paredz atcelt Ministru kabineta deleģējumu noteikt obligāto iemaksu objekta maksimālo apmēru un papildus ieņemtos līdzekļus, šos 33 miljonus un 722 tūkstošus eiro, novirzīt pensiju, kurām piemērots negatīvs kapitāla indekss, pārrēķinam. Lūdzu atbalstīt mūsu priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir vēl kas sakāms?
Nē, paldies. Komisija neatbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 63. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 35, atturas - 21. Priekšlikums nav atbalstīts.
64. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
65. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
67. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
68. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Straujumas kundze! Ministri! Vispirms paldies Čigānes kundzei, kas atbildēja uz manu iepriekš uzdoto jautājumu. Uzreiz atgādināšu citiem deputātiem, ka Saeimas deputātu ētikas kodeksā ir paredzēts, ka uz uzdotiem jautājumiem ir jāatbild (Frakcijas VIENOTĪBA deputātu starpsaucieni.), jo citādi tā ir necieņas izrādīšana, un tāpēc es lūdzu kādu no frakcijas VIENOTĪBA izstāstīt par 68.priekšlikumu, kas paredz 15 tūkstošus eiro Cēsu Svētā Jāņa evaņģēliski luteriskās baznīcas restaurācijai, kas nenoliedzami ir labs darbs. Bet tomēr izstāstiet, kā tas saskan ar jūsu partijas priekšvēlēšanu programmu. Varbūt tas kaut kādā veidā saistīts ar Valdības deklarāciju un rīcības plānu? Paldies.
Paldies. Deputāti nav pieteikušies debatēs. Līdz ar to debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas sakāms?
Nē, paldies. Komisija atbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 68. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret - 1, atturas - nav. Līdz ar to priekšlikums ir atbalstīts.
69. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti debatēs. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Es nekādā gadījumā neesmu pret šo priekšlikumu, bet - atkārtoju! - es aicinu frakcijas VIENOTĪBA kādu pārstāvi, piemēram, frakcijas vadītāju Solvitu Āboltiņas kundzi, izstāstīt par šī priekšlikuma būtību, jo tas paredz atbalstu 10 tūkstošus eiro apmērā nodibinājumam “Rīgas Katoļu ģimnāzija” - vēsturiskās ēkas Ojāra Vācieša ielā 6 elektroinstalācijas sakārtošanai. (No zāles dep. A.Loskutovs: “Tā arī ir būtība!”) Vai tiešām jūs domājat, ka Saeima ir tā vieta, kur jāskatās tāda līmeņa darbi kā elektroinstalācijas sakārtošana? Vai tiešām nākamie priekšlikumi nākamgad varētu būt, piedodiet, tualetes papīra sagāde kādai skolai? Labs darbs, nenoliedzami! Un arī kāda ratiņkrēsla konkrēta modeļa iepirkšana tam vai citam rehabilitācijas centram - tie ir labi darbi, es saprotu, bet lūdzu... Vai tiešām jūs domājat, ka ar šāda līmeņa priekšlikumiem ir jānodarbojas Saeimas deputātiem, skatot valsts budžetu?
Paldies. Deputāti debatēs nav pieteikušies. Līdz ar to debates slēdzu. Komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Aicinu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 69. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret - 1, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
70. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
71. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
72. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
73. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
74. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
75. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
76. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
77. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
78. - deputāta Eigima priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
79. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
80. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
81. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
82. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
83. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
84. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
85. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
86. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
87. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
88. - deputāta Nikonova priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
89. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
90. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
91. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
92. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Vārds deputātam Jurim Viļumam. (Zālē aug troksnis.) Kolēģi, lūdzu, klusumu zālē! Kolēģi! Saprotu, ka noguruši esam, pie budžeta strādājot.
Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Nu tikko pēdējiem kaut kādiem padsmit priekšlikumiem mēs izskrējām cauri laikam pusminūtē. Nu, tas, man šķiet, nav Saeimas deputāta cienīgi! Bet nu par konkrēto priekšlikumu. 92. - Nacionālās apvienības “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK” frakcijas priekšlikums, 20 tūkstoši eiro dotācija biedrībai “Saukas dabas parka fonds” mūsdienīgās tautas mūzikas festivāla organizēšanas nodrošināšanai Saukas dabas parkā. (No zāles dep. I.Parādnieka starpsaucieni.) Es redzu, ka Parādnieka kungs jau ir gatavs atbildēt uz šo jautājumu, kāpēc šī aktivitāte ir izvēlēta, lai to atbalstītu Latvijas valsts 2015.gada budžetā. Paldies.
Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Latvijā notiek daudz festivālu, un noteikti katram būtu vajadzīgs kāds atbalsts. Saukas dabas parks ir unikāls veidojums ar Ormaņkalna apkārtni, kas, protams, nebūt nav vienīgais Latvijā, bet šāds festivāls, kas ir modernās etniskās mūzikas festivāls un kas tiktu rīkots šajā dabas parkā... To ir rosinājis Viesītes novads un aktīvisti, kas vēlas šajā dabas parkā šādu festivālu rīkot. Tā kopējā tāme ir vairāk nekā 50 tūkstoši... viņi lūdz piešķirt kaut kādus finanšu resursus no valsts līdzekļiem. Protams, saņemot neskaitāmas vēstules ar vēlmi pēc atbalsta, mēs izvēlējāmies tikai nelielu daļu no tā visa. Protams, pastāv arī kāds subjektīvais aspekts šajā izvēlē, bet mēs uzskatījām, ka daļēji atbalstīt mazāk nekā pusi no kopējā finansējuma būtu cienīgi, un ceram, ka mūsdienīgās etniskās mūzikas festivāls Saukas dabas parkā turpmāk notiks regulāri. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas sakāms?
Nē, paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 92. - Nacionālās apvienības frakcijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 65, pret - nav, atturas - 20. Priekšlikums ir atbalstīts.
93. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
94. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
95. - deputātu Barčas, Skujiņa, Lībiņas-Egneres, Putras, Agešina, Dāldera un Kučinska priekšlikums. Šajā priekšlikumā ir paredzēts ieņēmumus no Latvijas Bankas maksājuma piešķirt Liepājas daudzfunkcionālā centra “Lielais Dzintars” izveides projekta īstenošanai Liepājā. Kolēģi! Izvērtējot šo priekšlikumu komisijā, mēs konstatējām, ka šī finansējuma pozīcija nav vēl atvērusies, jo šo maksājumu valsts budžetā var veikt tikai no bankas auditētās peļņas, kuras vēl nav. Audita rezultāti būs pavasarī. Līdz ar to šis priekšlikums nebija skatāms pēc būtības un tehniski nebija atbalstāms. Komisija neatbalstīja.
Deputāti piekrīt komisijas viedoklim.
96. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Cienījamie kolēģi! Es runāšu par frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikumiem - par 96., 97. un 98.priekšlikumu. 2015.gada valsts budžeta un to pavadošo likumprojektu apspriešanas un pieņemšanas process ir papildu arguments par labu frakcijas “No sirds Latvijai” ierosinājumam - uz Pārresoru koordinācijas centra pamata izveidot no izpildvaras neatkarīgu iestādi, kura, pakāpeniski attīstot savu kapacitāti, veidotu stabilu pētniecības bāzi valsts stratēģisko jautājumu izpētei un politiski atbildīgu lēmumu pieņemšanai. Šādas institūcijas nepieciešamība ir acīm redzama. Pēdējo triju mēnešu laikā gan Ekonomikas ministrijai, gan Latvijas Bankai ir nācies būtiski koriģēt savas prognozes. Tas liecina, ka šajā jomā kaut kas ir sagājis greizi. Turklāt laikā, kad citas Eiropas Savienības valstis arvien vairāk sāk uztraukties par attīstības jautājumiem, mūsu valdības sastādītais budžets joprojām, par attīstības jautājumiem runājot, lielākoties risina tikai problēmas veselības aprūpes, skolotāju algu un infrastruktūras jomā un lāpa robus. Tā ir tikai robu lāpīšanas politika! Pērnajā gadā mēs esam sākuši atpalicības politiku, un tā turpinās diemžēl arī šogad. Tas ir bīstams ceļš! Valsts stratēģiskās analīzes un plānošanas birojs varētu būt nopietns pagrieziens, lai domātu par nākotni. Budžeta pieņemšanas process liecina par izpildvaras mazspēju vērtēt lēmumu ietekmi ilgtermiņā. Vai gan citādi mēs Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tik bieži dzirdētu gan profesionāļu, gan nevalstisko organizāciju, gan Saeimas Juridiskā biroja brīdinājumus par likumu normu iespējamo neatbilstību Satversmei, par papildu administratīvo slogu, par nerēķināšanos ar likumu normu piemērošanu praksē? Virzot jaunas likumdošanas iniciatīvas, visa diskusija aprobežojas ar balsojumu “atbalstīts” vai “neatbalstīts”, bet nav vērtējuma un diskusijas, kā jaunās normas gan īstermiņā, gan ilgtermiņā ietekmēs atsevišķas nozares, kā arī tautsaimniecības attīstību kopumā. Valdība pēc savas saprašanas mēģina sadalīt to mazumu, kas nākamgad paliks pāri pēc ārējā parāda saistību nomaksāšanas. Bet būsim reālisti! Šo robu budžetā nebūs iespējams aizpildīt nedz nākamgad, nedz arī nākamajos divos gados. Vai mēs varam atļauties veselus divus gadus domāt tikai par šodienas vajadzībām? Atļaujiet šaubīties! Jau pats budžeta pieņemšanas process parāda, ka valstij nav plāna, kā panākt reālu ekonomikas izaugsmi. Nav pat redzējuma par prioritārām nozarēm, diskusija nenotiek par 7,5 miljardiem eiro, un Saeima nevis dod izpildvarai uzdevumus, kas jāatrisina un jāpaveic veselībā, izglītībā, zinātnē, bet gan rātni klausās, kā valdība visžēlīgi atļauj sadalīt vienu miljonu eiro 150 atsevišķiem likumdevēju ierosinātiem projektiem. Nav ne mazākās garantijas, ka neadekvāti mazais laiks kvalitatīvu lēmumu izstrādei, izvērtēšanai un pieņemšanai nenovedīs pie nepareiziem lēmumiem, ar kuru sekām mums būs jācīnās nākotnē. Valstī izveidotā stratēģiskās plānošanas un analīzes sistēma ir vāja, neskatoties uz to, ka gan ministrijām, gan Ministru kabinetam, gan Saeimai un Valsts prezidenta kancelejai ir atvēlēti resursi stratēģiskajai plānošanai. Uzskatām, ka ir pēdējais laiks būtiski pilnveidot valsts politikas analīzes kapacitāti, piesaistot augsti kvalificētus nozares ekspertus un zinātniekus. Vēlreiz uzsvēršu: ir jāizveido Valsts stratēģiskās analīzes un plānošanas birojs, kura galvenais uzdevums būtu sagatavot priekšlikumus valsts ilgtermiņa attīstībai un tautsaimniecības izaugsmei un analizēt Ministru kabineta pieņemto lēmumu ietekmi uz mūsu sabiedrību, tās labklājību un ekonomisko izaugsmi. Ir pēdējais brīdis sākt skatīties nākotnē! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, izvērtējot mūsu priekšlikumu, mums pārmeta, ka priekšlikums ir pāragrs - 24 gadus pēc neatkarības atjaunošanas un 10 gadus pēc iekļaušanās Eiropas Savienībā par nākotni domāt joprojām esot pāragri. Nu tad godīgi atzīsimies: jā, mēs nerisināsim pedagogu atalgojuma, izglītības kvalitātes un zinātnes attīstības jautājumus! Taču tad pēc pāris gadiem nebrīnieties, ka mums nav cilvēkresursu, lai īstenotu ekonomisko izaugsmi. Nākotnes birojam ir jābūt, un tam jākļūst par valsts prātu un reālu padomdevēju likumdevējiem un izpildvarai. Tāpēc, lūdzu, rīkojieties viedi un atbalstiet mūsu 96., 97. un 98.priekšlikumu. Pateicos.
Paldies. Vārds deputātam Eināram Cilinskim.
Godātā Saeimas priekšsēdētajas kundze! Godājamie ministri un deputāti! Acīmredzot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izvērtējusi, ka šī budžeta ietvaros mēs šo priekšlikumu, visdrīzāk, nepieņemsim, taču es gribētu aicināt: ja tas tā arī notiks, tad tomēr šo ideju nevajag atmest līdz nākamajam budžetam, bet savlaicīgi domāt, jo īstenībā daudz kam... vairumam no tā, ko Sudrabas kundze minēja, var piekrist. Un arī es savā iepriekšējā darba periodā saskāros ar šādas institūcijas trūkumu, strādājot pie Eiropas Savienības klimata un enerģētikas satvara 2030.pozīcijas, kas faktiski ļoti lielā mērā ilgtermiņā skar daudzu ministriju darbu un prasa ļoti nopietnu zinātnieku ieguldījumu. Un īstenībā joprojām vēl prasa, jo līdz ar Eiropas secinājumu pieņemšanu tas darbs nebeigsies un faktiski pie tā arī vajadzēs strādāt. Tas ir tikai viens no šādiem piemēriem. Es tādus varētu minēt vairākus, tāpēc tiešām aicinu valdību pilnā mērā turpināt darbu pie šīs idejas. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Vjačeslavam Dombrovskim.
Kolēģi! Paldies Cilinska kungam! Es pilnībā pievienojos tam, ko viņš tika teicis. Manuprāt, priekšlikums pēc būtības ir ļoti labs, un varbūt nav gluži pareizi to izskatīt sasteigtā kārtībā. Bet, ja ir tā, tad es domāju, ka obligāti vajadzētu pie tā atgriezties un runāt par to pašu klimata un enerģētikas politiku satvara 2030.pozīciju. Arī tam es pilnībā piekrītu. Lai gan mums ar Cilinska kungu bija drusciņ dažādi viedokļi šajā jautājumā, taču es pilnībā piekrītu, ka šāda veida institūcija būtu absolūti nepieciešama, lai mēs arī saprastu, kādas ir sekas mūsu pieņemtajiem lēmumiem. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Komisijas vārdā ir kas sakāms?
Jā, godātie kolēģi! Komisijas sēdē izskanēja jau daudz kas no tā, ko Sudrabas kundze teica šodien, un daudzām tēzēm vienkārši nav iespējams nepiekrist. Es gan nu nekādi nevaru atcerēties, ka mēs komisijas sēdē būtu runājuši par to, ka par nākotni domāt ir pāragri. Šeit, manuprāt, Sudrabas kundze kaut ko ir pārpratusi, citējot no komisijas sēdē teiktā. Nelaimīgā kārtā šī priekšlikumu kopa, starp citu, paredz arī Pārresoru koordinācijas centra likvidāciju, atņemot tam finansējumu. Līdz ar to bija zināmas grūtības šos priekšlikumus atbalstīt. Komisijas lēmums par 96.priekšlikumu ir neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 96. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 40, atturas - 18. Priekšlikums nav atbalstīts.
97. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 97. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 38, atturas - 18. Priekšlikums nav atbalstīts.
98. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 98. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 37, atturas - 17. Priekšlikums nav atbalstīts.
99. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Vārds deputātam Aleksandram Kiršteinam.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie deputāti! Katrā ziņā mēs šo priekšlikumu atbalstīsim. Bet, lai tur nerastos mazs juceklis, nevar pētīt nereģistrēto laulību problemātiku, jo laulība ir saistīta ar reģistrāciju, tātad nereģistrētu reģistrāciju nevar pētīt. (Zālē smiekli.) Es saprotu, ka te nav domāts tas, bet vajadzētu runāt par ārpuslaulības sakaru problemātiku, un es ceru, ka tā tas arī notiks. Un es nopriecājos, un mēs jau būtu atbalstījuši, ja es nejauši nebūtu atklājis, ka šāds pētījums ir veikts pirms 400 gadiem. Es nejauši atradu Baltazara Rusova Livonijas hroniku. Es jūs neaizkavēšu, tikai ar jūsu atļauju nolasīšu ļoti īsu citātu, kur faktiski tas viss ir izteikts. Citātiņš ir ļoti īss. Šis pētījums: “Tajā laikā, kad valdnieki, domkungi un pārējā tauta, kuriem vajadzētu labāk saprast, bija nogrimuši netiklībās, arī nevācu nesaprātīgie zemnieki veda tādu netiklu sodomisku un epikūrisku dzīvi, kā tas nekur visā kristīgajā pasaulē nebija pieredzēts. Lielais zemnieku pūlis neko negribēja zināt no laulības dzīves. Ja zemniekam sieva tapa veca jeb slima, jeb tā viņam nepatika, tad viņš to padzina un ņēma citu. Ja kāds zemniekam prasīja, kādēļ viņš dzīvo ārlaulībā, tad atbilde bija tā, ka tas esot vecs Livonijas paradums un viņa tēvi arī tā ir darījuši. Daži zemnieki uz šādu jautājumu” - tas ir mūsu pētījuma objekts! - “atbildēja: nelaulātie taču tāpat mākot maizi ēst kā salaulātie.” Es saprotu, ka šis pētījums acīmredzot būs par drusciņ citu tēmu - piemēram, kāpēc Latvija tuvojas Igaunijai, kura ieņem pirmo vietu Eiropas Savienībā pēc ārlaulībā dzimušo bērnu skaita, un situācija ir katastrofāla. Godājamie kolēģi! Apmēram 67 procenti bērnu dzimst māmiņām, kurām nav vīra, un nepilnās ģimenēs bērnus audzina tikai viens no vecākiem. Kāpēc Latvija neko daudz vairs no Igaunijas neatpaliek? Kāpēc Latvijā ir tāda situācija, ka gandrīz 30 tūkstoši vecāku nemaksā uzturlīdzekļus saviem bērniem? Kā mēs esam tik tālu nonākuši? Un, ja šis pētījums palīdzēs stiprināt laulību un konstatēs, kas ir par iemeslu tam, ka cilvēki izvairās no laulības noslēgšanas un dod priekšroku ārlaulības sakariem, tad tas būs veicis savu funkciju. Tā ka aicinu atbalstīt - ar lielu patiku. Paldies par uzmanību.
Paldies. Vārds deputātei Ilzei Viņķelei.
Paldies Kiršteina kungam par vērtīgu, bet mūsdienās nelietojamu atsauci. Šis pētījums būs par to, lai konstatētu, kā valsts labākā veidā, nešķirojot to bērnu ģimenes, kurās viņi ir dzimuši... Un šādi bērni ir apmēram puse Latvijā šobrīd! Tātad nenosodot viņu vecāku izvēli radīt bērnu tādās vai citādās attiecībās, valsts nešķiro šos bērnus un nodrošina šiem pāriem aizsardzību. Un savukārt runājot... Jūs te skaldījāt matus par terminoloģiju, nu tad es teikšu, kā ir: nereģistrētas attiecības jeb ārpuslaulības attiecības... tas, ko jūs minējāt, - tā ir nereģistrēta kopdzīve. Tie nav ārpuslaulības sakari, jo tur laulības nav. Par ārpuslaulības sakariem ir jākonsultējas ar citiem cilvēkiem, tāpēc ka tur ir cita situācija. Nereģistrēta kopdzīve nozīmē, ka divi cilvēki dzīvo vienās stabilās attiecībās un rada bērnus. Paldies.
Paldies. Parādnieka kungs, vai jums pietiks debatēm ar divām minūtēm? Lūdzu! Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Kā neatzīts šī jautājuma speciālists (Smiekli, aplausi zālē.) es atļaušos izteikt, ceru, likumdevēja vairākuma gribu. Atbilstoši ģimenes un valsts politikas pamatnostādnēm, tas, ko mēs veiksim šajā pētījumā, ir tas, ka mēs noskaidrosim, kas varētu būt... vai kas valstī ir darāms, lai cilvēki reģistrētu savas attiecības jeb laulātos. Mums ir jānoskaidro, ko cilvēki sagaida vai kāda, viņuprāt, ir... kādas ir grūtības, problēmas vai iemesli, kurus mēs varam novērst... kā valsts varam novērst, lai cilvēki dotos laulības ostā, nevis radītu kādus citus jaunus regulējumus. Paldies.
Paldies. Tātad neviens no deputātiem nav lūdzis balsojumu par šo likumprojektu un deputāti šo priekšlikumu ir atbalstījuši.
Tā, godātie kolēģi! 100. - Ilgtspējīgas attīstības komisijas priekšlikums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tas nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst. Bet šobrīd mums ir pienācis laiks pārtraukumam... Šobrīd mums ir pienācis laiks pārtraukumam, tā kā 100 priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vārds paziņojumam Vitālijam Orlovam.
Cienījamie Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas locekļi! Pēc 5 minūtēm lūdzu jūs uz komisijas sēdi.
Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāram Andrejam Klementjevam.
Paldies! Labvakar, augsti godātie deputāti! Šodien nav reģistrējušies: Jānis Ādamsons, Raimonds Bergmanis, Inga Bite, Arturs Kaimiņš, Gunārs Kūtris, Sergejs Potapkins un Mārtiņš Šics... labi, redzu! Paldies. Mārtiņš ir uz vietas. Paldies.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 17.30. (Pārtraukums.)
Kolēģi, lūdzu, ieņemiet vietas Sēžu zālē! Turpināsim 17.decembra ārkārtas sēdi. Darba kārtībā likumprojekts “Par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2015., 2016. un 2017. gadam”. 101.priekšlikums.
Tā, godātie kolēģi! 101. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
102. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 102. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 53, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
103. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Vitālijam Orlovam.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Gatavojot savu priekšlikumu, frakcija SASKAŅA balstījās uz Veselības ministrijas sagatavotiem skaitļiem, lai atrisinātu visas sasāpējušās problēmas, kuras ir kompensācijas sistēmas iekšienē. Pirmkārt. Pēdējā reize, kad medikaments tika iekļauts kompensācijas sistēmā, bija 2010.gadā. Jūs varat iedomāties! Mēs vairs nepalielinām finansējumu, mēs vairs neiekļaujam jaunus, inovatīvus medikamentus. Mēs atpaliekam no kaimiņiem - no Igaunijas un Lietuvas. Otrkārt. Lai izpildītu Saeimas doto uzdevumu palielināt finansējumu C hepatīta slimniekiem no 75 procentiem uz 90 procentiem, nepieciešami 3 miljoni eiro. Un arī tie 25 miljoni eiro, kurus frakcija SASKAŅA pieprasa papildfinansējumam, lai atrisinātu šo Saeimas doto uzdevumu. Turpinās “futbols” starp Ministru kabinetu, Veselības ministriju un Finanšu ministriju. Rakstīju Ministru prezidentei Straujumas kundzei un saņēmu atbildi kā komisijas priekšsēdētājs, ka, lai atrisinātu Saeimas izvirzīto uzdevumu, dots uzdevums Veselības ministrijai un Finanšu ministrijai... Satieku Reira kungu. Reira kungs man paziņo to, ka piešķirts papildfinansējums Veselības ministrijai, līdz ar to tai jāmenedžē šis jautājums. Veselības ministrija raksta, ka finansējums nav piešķirts, līdz ar to Saeimas dotais uzdevums 2015.gadā nebūs izpildīts. Un treškārt. Retās slimības. Ne pārāk sen visa Latvija sameta naudiņu, lai mazs puisītis varētu aizbraukt uz ASV un mēģināt izveseļoties. Tas nav pieļaujams mūsu valstī! Ja būs atbalsts frakcijas SASKAŅA priekšlikumam, tad mēs vismaz tuvosimies Lietuvas un Igaunijas sistēmai, atdosim parādu sistēmai, jo krīzes laikā bija samazināts finansējums atsevišķām diagnozēm, un izpildīsim Saeimas doto uzdevumu par C hepatīta ārstēšanu. Lūdzu atbalstīt frakcijas SASKAŅA priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Godātie kolēģi! Šis priekšlikums trīs gadu garumā prasa kopsummā vairāk nekā 200 miljonus... palielināt PVN ieņēmumu prognozi. Kā jūs paši saprotat, šis priekšlikums diemžēl nav reāls.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 103. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 33, atturas - 22. Priekšlikums nav atbalstīts.
104. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
20 miljoni eiro veselības aprūpes darbinieku darba samaksas palielinājumam. Pirms sniegt paskaidrojumu, es gribētu teikt priekšvārdu. Es gribētu atgādināt, ka šajā zālē tie mūsu kolēģi, kas bijuši 11.Saeimas deputāti, aktīvi piedalījās virknē diskusiju par to, kāds finansējums ir nepieciešams, lai nodrošinātu Latvijas iedzīvotājiem cienīgu veselības aprūpi. Neskatoties uz priekšvēlēšanu solījumiem, valstī veselības nozares kopējais budžets tomēr sastindzis pie 3 procentiem no iekšzemes kopprodukta. Tas ir nepiedodami maz, lai sistēma varētu pilnvērtīgi strādāt un lai reāli tiktu demonstrēta gan vārdos, gan dažu partiju programmās paustā prioritārā attieksme pret veselības nozari. Tikmēr jaunākie dati liecina, ka valdības izdevumi veselības aprūpei procentos no iekšzemes kopprodukta ir šādi: Eiropas Savienībā - vidēji 7,3, bet jaunajās Eiropas Savienības dalībvalstīs - vidēji 5,2. Mēs esam pie 3 procentiem. Latvijā veselības aprūpi tās dārdzības dēļ nevar atļauties 14 procenti iedzīvotāju, turpretī gan Igaunijā, gan Lietuvā šis rādītājs ir aptuveni 1 procents. Latvijā, salīdzinot ar pārējām Eiropas Savienības dalībvalstīm, ir visvairāk iedzīvotāju ar zemiem ienākumiem, proti, 30 procenti, kuri nesaņem savlaicīgu medicīnisko palīdzību. Savukārt Eiropas Savienībā šis skaitlis ir vidēji 10 procenti, bet Lietuvā - 4 procenti. Tāpēc Latvijā (salīdzinājumā ar mirstības vidējo rādītāju jaunajās Eiropas dalībvalstīs vecuma grupā līdz 64 gadiem) gada laikā no galvenajiem nāves cēloņiem mirst par aptuveni 1400 cilvēkiem vairāk. Veselības ministrija ir aprēķinājusi, ka ir nepieciešami 106 miljoni eiro, lai veselības sistēma varētu pilnvērtīgi strādāt. No tiem 30 miljoni eiro ir nepieciešami personāla atalgojuma palielināšanai, kas savukārt dotu iespēju piesaistīt jaunus un noturēt (citēšu) “esošos darbiniekus veselības nozares darba vietās un Latvijas valstī”. Ministrijas aprēķini ir vairākkārt apspriesti dažādās auditorijās, un nekad neviens nav apšaubījis aprēķinu pareizību. Konsultācijās ar nozares pārstāvjiem - ar Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrību, ar Latvijas Ārstniecības un aprūpes darbinieku arodbiedrību - cilvēkresursu problēma tiek izvirzīta par prioritāru, un tam var piekrist. Pastāv taču reāli draudi pazaudēt darbiniekus! Ko dos mums izremontētas ēkas un jauna aparatūra, ja ar to nebūs kam strādāt? Atcerēsimies, ka, lai nopirktu labu aparatūru, var nopelnīt naudu un to tomēr iegādāties, bet, lai sagatavotu sertificētu medicīnas māsu, viņai ir jāmācās pieci gadi, ārstam - 12 gadi. Speciālists, kurš aizbrauks uz Rietumeiropu, lai strādātu un saņemtu atalgojumu trīs reizes lielāku nekā Latvijā, šurp tik drīz neatgriezīsies. Par to gribēju pateikt. Piekrītot nozares pārstāvjiem, mēs iesakām palielināt budžetā veselības aprūpes sadaļu par 20 miljoniem eiro, paredzot izlietot šos līdzekļus Veselības ministrijas aprēķinātā atalgojuma paaugstināšanai. Atgādināšu: aprēķināti ir 30 miljoni, piešķirti 8,2, bet papildus nepieciešami vismaz 20 miljoni. Balsojiet “par”! (No frakcijas VIENOTĪBA: “Nē!”)
Paldies. Debates slēdzu. Komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisija neatbalstīja, jo ieņēmumu avots nav reāls - PVN ieņēmumu prognozes nesamērīgs palielinājums.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 104. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 35, atturas - 23. Priekšlikums nav atbalstīts.
105. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
106. - Ministru kabineta priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
107. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
108. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Ministru prezidente! Ministri! Dāmas un kungi! Šis patiešām ir ļoti svarīgs jautājums. Kā es esmu redzējis, mums budžeta paketē ir priekšlikums, kas paredz atbalstīt “Latgales Radio” ar 5 000 eiro. Tas ir labi, bet “Latgales Radio” - visu cieņu pret tā darbību! - tomēr ir privāts... privāta radiostacija. Šis priekšlikums, ko budžetam ir iesniegusi Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija, paredz papildu finansējumu programmai... nepieciešamajai Latgales reģionālajai radiostudijai... radiostudijas izveidei, lai efektīvāk un klātienē veidotu Latgales auditorijai piemērotu sabiedriskā medija saturu, piesaistot auditoriju ar vietējās un reģionālās informācijas īpatsvaru un satura veidošanā iesaistot vietējos un reģionālos komerciālos elektroniskos plašsaziņas līdzekļus. Mēs redzam, ka šobrīd diemžēl Latvijas sabiedrisko mediju telpā tomēr pārsvarā ir dažādas negatīvas ziņas par to, kas notiek Latgalē, - par avārijām, dažādām spekulācijām par iespējamiem “zaļajiem cilvēciņiem”, propagandas ietekmi un tā tālāk, un tā joprojām. Tomēr šāda, tieši Latgalē uz vietas esoša, žurnālistu, teiksim tā, komanda, kas strādātu Latvijas sabiedriskā medija labā... tas nebūtu privātais medijs, bet strādātu Latvijas sabiedriskā medija labā, varētu palīdzēt arī jums, Saeimas deputāti, labāk iepazīties ar to, kas notiek Latgalē. Un varbūt mēs patiešām varētu izvairīties no kaut kādām dažām negatīvām ziņām, kādas izskanēja, piemēram, arī Zaķa kunga gadījumā, jo cilvēkiem ir aizdomas par balsu pirkšanu, pārdošanu. Vai tā bija vai varbūt tā nebija - to lai vērtē tiesībsargājošās iestādes. Bet, ja būtu žurnālisti tur uz vietas, viņi daudz operatīvāk varētu aizbraukt uz konkrēto vēlēšanu iecirkni, parunāt ar cilvēkiem, uzdot jautājumus, un jūs to varētu redzēt Latvijas valsts televīzijā, internetā un tā joprojām. Tāpat jums ir paredzēts ļoti labs darbs - atbalstīt Rēzeknes Olimpiskā centra izveidi (700 tūkstošu eiro investīcijas). Tas ir ļoti labi. Un atkal šāds sabiedriskais medijs varētu operatīvi izstāstīt par valdības un Saeimas labajiem darbiem, un tad nevajadzētu katru reizi maksāt žurnālistiem no Rīgas par komandējumu, jo tas viss sadārdzina... Un visbeidzot. Jūs nenoliedzami 2015.gada budžetā esat paredzējuši daudzas labas lietas - gan mazas, gan lielas lietas. Atbalstot šo priekšlikumu, jūs patiešām palīdzētu visai Latvijai. Mēs nezinām, kurā brīdī tas Krievijas propagandas vilnis pārsniegs kritisko robežu, un tad varbūt būs par vēlu. Aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Inesei Laizānei.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Man šoreiz jāsaka patiesi liels paldies Viļuma kungam par to, ka viņš iezīmēja problēmas būtību, jo es domāju, ka mums nevienam nav šaubu par to, ka cik ļoti svarīga ir mūsu informatīvā jeb mediju telpa, īpaši Latgalē. Man tiešām ir žēl, ka Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija noraidīja šo mūsu priekšlikumu, bet objektīvi iemesli ir arī... Protams, šis finansējuma avots... Komisija sākotnēji šo priekšlikumu... bija paredzējusi finansējumu ņemt no “Latvijas Radio” resursiem, bet tas nav komisijas kompetencē, tas ir Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes kompetencē. Un tas tikai apliecina to, ka komisija sadarbībā ar padomi turpinās strādāt pie šī jautājuma, aktualizējot finansējumu Latgales radiostudijai. Šoreiz šis priekšlikums nav atbalstīts, bet es esmu pārliecināta, ka nākošajā gadā mēs kopīgi radīsim finansējumu šim projektam.
Paldies. Vārds deputātam Jānim Klaužam.
Cienījamais Prezidij, kolēģi! Viļuma kungs ļoti precīzi iezīmēja tās problēmas, kas skar Latgali, taču ir tikai... arī es esmu tas cilvēks, kurš nāk no Latgales, un es esmu vienmēr cīnījies par Latgales attīstību, protams, ar to pirmām kārtām saprotot visdažādāko avotu līdzekļu piesaisti Latgales attīstībai. Taču diemžēl šeit es nevaru piekrist pēc būtības, jo tur pārāk daudz ir liekulības un tur lien ārā stipri spalvainas āža kājas šajā piedāvājumā. Es gribu pateikt un darīt visiem deputātiem zināmu, ka Latgalē ir radio. Latgalē ir ļoti kvalitatīvs radio, ļoti cienījams radio - radio, kuram ir ļoti plašs klausītāju loks, tāpēc nesalīdzināmi saimnieciskāk, efektīvāk un pareizāk būtu atbalstīt šo radio un dot šīs programmas vai šīs idejas, vai šīs lietas, kuras ir nepieciešamas, lai realizētu visus tos mērķus, par kuriem runāja Viļuma kungs. Redziet, nevajag nedz remontēt, nedz labot to, kas darbojas! Un, piešķirot līdzekļus šim jaunajam radio, mēs vienkārši iznīcināsim to, kurš jau ir pierādījis savu dzīvotspēju. Tāpēc es arī kā Latgales patriots aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu! Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Jurim Viļumam, otro reizi.
Lai novērstu pārpratumus, es tikai gribu teikt, ka Klauža kungam ir taisnība: Latgalē jau darbojas ne tikai “Latgales Radio”, bet darbojas arī “Alise Plus” krievu valodā Daugavpilī un vēl citas raidstacijas, un lai tām veicas! Un nekādā gadījumā šis priekšlikums nav pretrunā! Un nav arī nekāda mērķa šīs privātās raidstacijas, nu, nezinu, kaut kā negatīvi ietekmēt. Arī Rīgā ir daudzas privātās stacijas un ir arī valstiskais medijs, un šī priekšlikuma mērķis ir atbalstīt tieši valsts medija esamību reģionā. Vēlreiz aicinu atbalstīt šo priekšlikumu tagad, šogad, jo neviens nezina, kas būs pēc gada.
Paldies. Vārds deputātei Regīnai Ločmelei-Luņovai.
Kolēģi, gribu tikai precizēt! Te nekādā gadījumā nav runa par jauna radio izveidošanu. Ir runa par studijas izveidošanu, kas gatavos nepieciešamos materiālus un stiprinās informatīvo telpu Latgalē. Paldies. (No zāles dep. A.Bērziņš: “Nu re, - īsi un kodolīgi!”)
Vārds deputātam Borisam Cilevičam.
Cienījamie kolēģi, es pilnībā atbalstu Viļuma kunga teikto un atkārtošu to, bet ir viena nopietna piezīme vai, precīzāk sakot, iebildums. Runa nav par valsts radio! Mums nav valsts televīzijas vai valsts radio, bet ir sabiedriskie mediji. Un tā ir ļoti būtiska atšķirība, jo sabiedriskajiem medijiem ir jāatspoguļo visas sabiedrības viedokļi un jāstrādā visas sabiedrības interesēs. Es aicinu atbalstīt visu pārējo, ko Viļuma kungs teica. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā, komisijas vārdā ir piebilstams. Komisija analizēja šos priekšlikumus kopsakarā, proti, ir jārunā par 107. un par 108.priekšlikumu. Nu pirmām kārtām komisijā nebija diskusiju par to, ka satura kvalitāte un apjoms ir, nenoliedzami, jāstiprina. Bet ir dīvaina aina. 107.priekšlikumā ir paredzēts izņemt no programmu sagatavošanas un realizācijas 106 tūkstošus, tātad izņemt tos no satura un ielikt nozares vadībā, administratīvās kapacitātes stiprināšanā, un pēc tam šajā priekšlikumā, kuru mēs šobrīd apspriežam, 108.priekšlikumā, no līdzekļiem, kas plānoti neparedzētiem izdevumiem, 87,6 tūkstošus ielikt saturā. Šī konstrukcija ir nedaudz dīvaina! Savukārt jāatzīmē arī tas, ka valdība ir piešķīrusi 100 tūkstošus satura veidošanai Latgalē. (No zāles dep. J.Viļums: “Krievu valodā!”) Un šis priekšlikums, par kuru mēs diskutējam, faktiski nav par saturu, bet par aparatūras iepirkšanu, telpu remontu studijai Latgalē. Un komisija vadījās no naudas plūsmu loģiskas un normatīvi regulētas vadības un nevarēja atbalstīt šo priekšlikumu.
Tā... Debatēs vairs nebija iespējams pieteikties, jo debates jau bija slēgtas. (Dep. R.Ločmele-Luņova vēlējās turpināt debates.) Līdz ar to mums ir jābalso par 108.priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 108. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 23, atturas - 32. Priekšlikums nav atbalstīts.
109. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 109. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 27, atturas - 29. Priekšlikums nav atbalstīts.
110. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
111. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 111. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 43, atturas - 14. Priekšlikums nav atbalstīts.
112. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Dāmas un kungi! 112. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums, kas paredz 20 tūkstošu un 30 eiro piešķiršanu SIA “Vidzemes televīzija” (informējoši un izglītojoši sižeti, raidījumi par atkritumu apsaimniekošanas un vides aizsardzības problemātiku ciklā “Mūsu vide ir mūsu atbildība” sadarbībā ar SIA “ZAAO”). Nu, es tomēr aicinātu kādu no šīs frakcijas izskaidrot, kāpēc šis priekšlikums bija svarīgāks par, piemēram, manis iepriekš piedāvāto - par atbalsta sniegšanu “Latgales Radio”.
Deputāti debatēs nav pieteikušies. Līdz ar to komisijas vārdā var kaut ko... cerams, ka kaut ko paskaidros deputāts Kārlis Šadurskis.
Komisija aicina atbalstīt. (Smiekli, frakcijas VIENOTĪBA aplausi.)
Lūdzu zvanu! Balsosim par 112. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - nav, atturas - 5. Priekšlikums ir atbalstīts.
113. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts. (No zāles dep. M.Bondars: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 113. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 32, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
114. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
115. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
116. - deputāta Bergmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
117. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
118. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Debatēs pieteicies deputāts Augusts Brigmanis.
Cienījamie kolēģi! Es esmu iesniedzis šajā budžetā sešus priekšlikumus un varbūt par tiem visiem... nedaudz tos komentēšu. Viens priekšlikums jau bija, tas skāra Talsu daļas Sabiles posteņa inventāra iegādi. Bet šis konkrētais priekšlikums, par kuru ir runa, ir par Jelgavas pilsētas pašvaldības bērnu laukuma iekārtošanu. Kopumā šis projekts izmaksā apmēram 20 tūkstošus eiro. Ir runa par bērnu laukumu, kurš tiks izveidots Jelgavas pilsētas centrā - Raiņa laukumā, kuru apmeklē ļoti daudzas ģimenes ar maziem bērniem. Šajā laukumā tiks izvietoti trenažieri. Ļoti daudz Jelgavas pilsētas dome saņem iedzīvotāju iesniegumus, vēlmes tieši no jauniešu puses, no ģimenēm, ka būtu nepieciešams šādu laukumu iekārtot. Vēl jo vairāk, ja domājam par mūsu jaunatnes fizisko attīstību. Līdzīgi es esmu izsvēris arī citus savus tālākos priekšlikumus, pie kuriem arī nedaudz pakavēšos, lai man otrreiz nebūtu šeit jānāk. Tie skar gan Bauskas novada domi (Mežotnes pamatskolai datoru iegāde klases nodrošināšanai), gan Kandavu (saistībā ar tērpu iegādi jauniešu deju kolektīvam), gan arī skar vides pieejamības uzlabošanu pirmsskolas izglītības iestādēm, ko es uzskatu par svarīgu, lai šajās skolās būtu iespēja iekļūt bērniem ar invaliditāti. Plus elektroinstalācijas nomaiņa Pūres pagasta kultūras namā, lai nebūtu energoapdraudētības. Protams, visi šie priekšlikumi nav ļoti naudas ietilpīgi, tie ir nelieli, bet es uzskatu un ar pilnu atbildību varu pateikt, ka, darot katru lietu un kaut nelielu summu dalot savām pašvaldībām, kas tiešām iznesa šo krīzi, un nākot tām tagad pretī, mēs darām pareizu darbu. Protams, būs atkal cits budžets, un atkal būs iespēja varbūt arī kaut kur citur palīdzēt, bet katrs solis, ko mēs darām šajā virzienā, manuprāt, ir pareizs. Tā ka lūdzu atbalstīt šos priekšlikumus.
Paldies. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Dāmas un kungi! Saeimas deputātu ētikas kodeksā ir punkts, ka Saeimas deputātiem ar piešķirtajiem līdzekļiem jārīkojas racionāli. Šie līdzekļi, protams, nav jums piešķirti. Šie ir valsts budžeta līdzekļi, šie ir Latvijas valsts nodokļu maksātāju līdzekļi, un tas, ka jūs tos piešķirat atsevišķiem bērnu laukumiem, - tas, protams, ir labi. Vienā pašvaldībā, otrā pašvaldībā - Jelgavas pašvaldībā, Liepājas pašvaldībā un tā tālāk. Pie tam vēl tās izmaksas atšķiras - no 5 tūkstošiem līdz 30 tūkstošiem, ja nemaldos. Un arī tas izskatās nedaudz jocīgi. Ja jūs vienai pozīcijai - bērnu laukuma izveidei - piešķirat kādu finansējumu, tad tam vajadzētu, manuprāt, būt līdzīgam, jo... Un visbeidzot es varu pateikt tikai to, ka šobrīd izskatās, ka jūs rīkojaties nevis ar valsts naudu, bet jūs ar to rīkojaties kā ar savu privāto naudu vai savas partijas priekšvēlēšanu naudu. Piedodiet, bet tāds viedoklis rodas! Un, manuprāt, tas nav pareizi. Aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Cienījamie kolēģi un jo īpaši Viļuma kungs! Visu cieņu jūsu centībai, bet es kaut kā nemanīju, ka, pieņemot 2014.gada budžetu, kad jūs bijāt Reformu partijas deputāts... Nē, iespējams, ka tāpēc jūs mainījāt partiju, es nezinu, bet arī tad tika skatīti vairāki Reformu partijas priekšlikumi, un es citēšu tikai dažus. Sporta tērpu dizaina izstrādei un sporta tērpu iegādei Latvijas Republikas Profesionālās izglītības sporta klubam “AMI” - 19 tūkstoši. (Aplausi.) Resursu centram “Marta” noteikti vajag naudu - 15 tūkstoši. Līgatnes novada skolas pievedceļu apgaismojuma izveidei - 18 tūkstoši. (Zālē aplausi; starpsaucieni: “Bravo!”) Ozolnieku vidusskolas informācijas tehnoloģiju attīstībai 55 planšetdatoru iegādei un trīs dokumentu kamerām ļoti konkrēts cipars - 19 tūkstoši. Viļuma kungs, kāpēc jūs toreiz negājāt Saeimas tribīnē un saviem kolēģiem neteicāt: “Tā nedrīkst, kolēģi, rīkoties!” Jūs frakcijā iebildāt toreiz? Neiebildāt? Es nedzirdēju, piedodiet, lūdzu! Tad esiet konsekvents vismaz savā nostājā! Jūs gribat zināt, kur tā nauda tiek izlietota? Protams, jūs varat uzdot jautājumu, un vismaz Nacionālās apvienības frakcija nāks un paskaidros. Bet vienkārši nezīmējieties! Paldies. (Aplausi.)
Paldies. Vārds deputātam Jurim Viļumam, otro reizi.
Paldies, Parādnieka kungs, ka jūs atgādinājāt arī iepriekšējo gadu! Tieši tā! Es arī toreiz frakcijā iebildu pret šāda veida līdzekļu sadalīšanu. Un es jums atkal atgādināšu Saeimas deputātu ētikas kodeksu, kur paredzēts, ka deputāts nevar aizbildināties ar valdības pārstāvju, partiju vai citu personu spiedienu, lai attaisnotu balsojumu pret savu sirdsapziņu. (Troksnis, starpsaucieni.) Es tiešām ceru, ka visi šie jūsu balsojumi par vienas, otras, trešās partijas priekšlikumiem nenodara kaitējumu jūsu sirdsapziņai. Tas ir pirmkārt. Un otrkārt. Ja jums kādā no jūsu pārmetumiem pat būtu taisnība, tad es būtu gatavs atzīt tās savas kļūdas, jo Saeimas deputātu ētikas kodeksā ir rakstīts: “Deputāts atzīst savas kļūdas un cenšas labot tās.” (Frakcijas VIENOTĪBA deputātu starpsaucieni.) Es ceru, ka jūs arī atzīsiet savas kļūdas, ja tādas, protams, ir, un labosieties.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Jā, godātie kolēģi! Tas ir netradicionāli, ka debatēs piesakās tas, kurš ir ziņotājs par likumprojektu, bet mani Viļuma kunga teiktais tiešām uzrunāja. Viļuma kungs, atzīstiet savu kļūdu! Šodien pat jūs teicāt no šīs tribīnes, ka piešķirt līdzekļus 5 tūkstošu eiro apmērā “Latgales Radio” - tas ir labi. Ar ko atšķiras deputāta piešķīrums “Latgales Radio” bez nekādiem kritērijiem, kā jūs sakāt, no bērnu rotaļlaukuma sakārtošanas bez nekādiem kritērijiem, kā jūs sakāt? Deputāta kungs, ja jūs atsaucaties uz Saeimas deputātu ētikas kodeksu, tad esiet vismaz pats kaut cik ētisks! Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Komisijas vārdā nav vēlmes... Vai ir vēlme ko piebilst?
Nē, godātie kolēģi! Es aicinu vienīgi atbalstīt šo priekšlikumu.
Tādā gadījumā lūdzu zvanu! Balsosim par 118. - deputāta Augusta Brigmaņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
119. - deputāta Andra Bērziņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
120. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
121. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
122. - deputātu Kučinska un Putras priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Dombravam.
Godātā Saeima! Domāju, ka neviens neiebildīs pret nepieciešamību piešķirt līdzekļus bērnu rotaļu laukuma izveidei. Tomēr vēlos vērst uzmanību uz ļoti atšķirīgām izmaksām dažādiem rotaļu laukumiem. Es, protams, saprotu, ka var atšķirties rotaļu laukumu lielums, var atšķirties aprīkojums, kas tajos ir paredzēts, bet mani mulsina fakts, ka 2011.gadā Liepāja par 25 tūkstošiem latu, tas ir, 35 tūkstošiem eiro, izbūvēja veselus trīs jaunus rotaļu laukumus un vēl atjaunoja dažus vecos, esošos rotaļu laukumus. Arī citās pašvaldībās, to skaitā Nacionālās apvienības vadītās, ir ļoti labi realizēti projekti par 5 līdz 10 tūkstošiem eiro - projekti, kuriem līdz pat 90 procentiem līdzfinansējumu nodrošina Eiropas Savienības fondi. Līdz pat 90 procentiem no kopējām izmaksām! Es neapšaubu, ka šajos gadījumos varētu būt kādas pretlikumības. Ceru, ka ikviens no šiem izvirzītajiem priekšlikumiem - piešķirt līdzekļus - tiks arī tā īstenots, ka tiks kvalitatīvi iztērēti visi, visi santīmi... visi, visi eirocenti un ka ieguvēji būs tikai un vienīgi bērni. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? Nav nekas piebilstams? Deputāts Dombrava arī neprasa balsojumu. Tātad deputāti atbalsta.
123. - deputāta Agešina priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Valērijam Agešinam.
Godātie kolēģi! Es līdzīgi kā Brigmaņa kungs esmu saņēmis vairākus iedzīvotāju iesniegumus ar lūgumu palīdzēt ierīkot bērnu rotaļu laukumus, tikai, atšķirībā no Brigmaņa kunga, nevis Zemgalē, bet Liepājas pilsētā, tajā skaitā Liepājas Karostas mikrorajonā. Liepājas Karostas mikrorajonā dzīvo liels skaits maznodrošinātu un trūcīgu ģimeņu. Šī pilsētas daļa zināmā mērā ir sociāli depresīva, daudziem bērnu vecākiem ir ierobežotas finansiālās iespējas, jo viņi ir bezdarbnieki. Apzinoties to, ka bērniem ir jāaug sakārtotā vidē, Liepājas pilsētā, protams, arī nākamgad tiek plānots izveidot jaunus bērnu rotaļu laukumus. Jaunos atpūtas laukumus tiek plānots veidot tā, lai izklaides un atpūtas iespējas tajos rastu ikviens apmeklētājs - gan bērni un jaunieši, gan jaunie vecāki, gan vecāka gadagājuma cilvēki, kuri...
(Pieklauvē ar āmurīti.) Es atvainojos runātājam tribīnē Agešina kungam! Kolēģi! Es saprotu, ka visi ir noguruši un ka arī ministri ir noguruši. Es tomēr aicinu ievērot klusumu. Lūdzu, turpiniet!
Jaunos atpūtas laukumus tiek plānots veidot tā, lai izklaides un atpūtas iespējas tajos rastu ikviens apmeklētājs - gan bērni un jaunieši, gan jaunie cilvēki, gan jaunie vecāki, gan vecāka gadagājuma cilvēki, kuri, uzraugot savus mazbērnus, varēs atpūsties uz laukumā izvietotiem soliņiem. Ļoti gribētos, lai rotaļu laukumi būtu pieejami visu Liepājas mikrorajonu iedzīvotājiem, lai plašākas brīvā laika pavadīšanas iespējas būtu arī Karostas mikrorajona bērniem un vecākiem. Aicinu atbalstīt šo priekšlikumu un piešķirt 18 999 eiro Karostas parka bērnu rotaļu laukuma ierīkošanai. Aicinu balsot “par” 123.priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nē, paldies! Komisija neatbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 123. - deputāta Valērija Agešina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 25, atturas - 24. Priekšlikums nav atbalstīts.
Kolēģi, 124. - deputāta Agešina priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Valērijam Agešinam.
Godātie kolēģi! Liepājas 3.pamatskola tagadējā ēkā strādā no 1964.gada, un tā ir vienīgā skola diviem Liepājas mikrorajoniem - Karostai un Tosmarei. Skola atrodas rajonā, kurā dzīvo liels skaits nelabvēlīgu un trūcīgu ģimeņu. Daudziem bērnu vecākiem tik tiešām ir ierobežotas finansiālās iespējas, jo viņi ir bezdarbnieki. Šajā Liepājas pilsētas daļā skola ir vienīgais kultūras centrs ne tikai skolēniem, bet arī viņu vecākiem un citiem iedzīvotājiem. Izglītības iestādes materiāli tehniskā bāze daļēji ir novecojusi un nolietojusies. Pilnveidot to ar pašvaldības piešķirto finansējumu ne vienmēr ir iespējams. Līdz ar to es aicinu rast iespēju pilnveidot Liepājas 3.pamatskolas materiāli tehnisko bāzi un piešķirt tai 8200 eiro mūzikas aparatūras iegādei. Aicinu atbalstīt 124.priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nē, paldies! Komisijā nebija atbalsta.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 124. - deputāta Valērija Agešina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 29, atturas - 24. Priekšlikums nav atbalstīts.
125. - deputāta Skujiņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
126. - deputātes Barčas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
127. - deputātes Barčas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Kolēģi, 128. un 129.priekšlikums ir savstarpēji saistīti. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija, kad bija saņēmusi 129. - vairāku deputātu priekšlikumu -, modificēja to, izsakot savā redakcijā - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegtā 128.priekšlikuma redakcijā -, kuru atbalstīja.
Tātad vispirms mums ir jālemj par 128.priekšlikumu. Tas ir komisijā atbalstīts, un arī deputāti atbalsta.
129.priekšlikums līdz ar to komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
130. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
131. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Eināram Cilinskim.... Nē, deputāts ir atsaucis dalību debatēs. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie deputāti! Vakardien, 16.decembrī, Rīgas dome pieņēma iepriecinošu lēmumu: tika pagarināts termiņš vienotajai atlaidei braucienam sabiedriskajā transportā. Saskaņā ar likumu “Par pašvaldībām” pašvaldības uzdevums ir rīkoties savas administratīvās teritorijas iedzīvotāju interesēs. Lai izlīdzinātu starpību starp nerīdzinieku biļešu cenu un Rīgā deklarēto iedzīvotāju biļešu cenu, Rīgas domei, lai pildītu savas funkcijas, saskaņā ar Rīgas pilsētas sniegtajiem datiem ir nepieciešami 15 miljoni eiro gadā arī vidējā termiņā - ar nosacījumu, ka nemainās brauciena pašizmaksa un nerīdzinieku īpatsvars. Patlaban Rīgas domes lēmums (kā pagaidu risinājums, gaidot šīsdienas balsojumu) ir nodrošināt vienotu atlaidi biļetēm vēl tikai līdz 2015.gada 31.janvārim, saglabājot 50 procentu atlaidi no pašizmaksas. Atgādināšu: biļetes pašizmaksa ir 1 eiro 20 eirocenti, bet ar atlaidi - 60 eirocenti. Atceroties šīsdienas debates par iedzīvotāju ienākuma nodokļa pārdales modeli un Kučinska kunga atsauci uz dotācijām kā vienu no veidiem, kā valsts var atbalstīt pašvaldības, vēršu jūsu uzmanību uz to, ka dotācijas... jā... ka Rīga var saņemt šīs dotācijas no... Rīgas dome 2014.gada februārī ir saņēmusi VARAM solījumu: sākot ar 2015.gadu, dotāciju veidā valsts kompensēs izdevumus par atlaidēm nerīdzinieku pārvadājumiem. Tātad visu 2014.gadu Rīgas dome finansēja šo starpību, atceroties Cilinska kunga solījumu un cerot uz 2015.gada budžetu. Tātad, turot pie vārda Cilinska kungu, kā arī uzsverot to, ka vakardien Rīgas domē lēmums tika pieņemts vienbalsīgi, piedaloties arī VIENOTĪBAS un “Tēvzemei un Brīvībai” pārstāvjiem, aicinu Saeimu balsot “par” šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Kolēģi! Mani fascinē SASKAŅAS (No zāles dep. I.Zariņš: “Saskaņas”! Ko tu jauc?”) tāda inovatīvā spēja izdomāt veidus, kā lāpīt savu budžetu. Jāatzīst, ka, protams, jūs, no vienas puses, pamanījāt, ka pārvadājat Rīgā nedeklarētos iedzīvotājus. Tomēr diez vai jūs būtu priecīgi redzēt tos ciparus... to, kas notiktu, ja no jūsu Rīgas budžeta izņemtu ārā tos skaitļus, tās summas, kuras jūs nodokļu maksājumu veidā saņemat no cilvēkiem, kas strādā valsts iestādēs, un kuras jūs diez vai saņemtu (No zāles dep. B.Cilevičs: “Tas ir kaut kas cits!”), ja Rīga nebūtu galvaspilsēta. Tomēr es varu saprast jūsu problemātiku, jo tiešām Rīgas dome ir iztērējusi faktiski 100 miljonu pārpalikumu, ko jums atstāja iepriekšējās domes. Esat iztirgojuši nu jau gandrīz vai visus Rīgas īpašumus, vēl tik Lucavsala atlikusi. Un, protams, kaut kāds risinājums jāatrod. Un šobrīd esam liecinieki jau tādai trešajai slimības stadijai, kas saucas: “Dodiet naudu no valsts budžeta!” Bet skaidrs ir viens - risinājums ir jāatrod! Es, rakājoties internetā, atradu dokumentu, kas saucas “Valsts kontroles revīzijas ziņojums. Sabiedriskā transporta pakalpojumu tarifa noteikšana Rīgas pašvaldības sabiedrībā ar ierobežotu atbildību “Rīgas satiksme”” (uz 70 lapaspusēm). Un galvenais secinājums, kas rodas, izlasot šo ziņojumu, ir tāds: Valsts kontroles revīzija secina, ka Rīgas sabiedriskā transporta tarifs ir nepamatoti paaugstināts un tā aprēķinos iekļauti darījumi vairāk nekā 16 miljonu eiro apmērā, kuri raksturojami kā nelietderīgi un neracionāli vai kuru nepieciešamības pamatojums nav izsekojams. Es nodošu šo ziņojumu SASKAŅAS kolēģiem. Jūs pa garajām Ziemassvētku brīvdienām kopā ar Rīgas kolēģiem varēsiet to izstudēt, un, ja jūs labi izpildīsiet mājasdarbu, tad jūs atradīsiet šos 15 miljonus priekš transporta un jums vēl paliks 1 miljons pāri, kuru jūs varēsiet tad sadalīt droši vien “Rīgas satiksmes” valdes locekļu algām. Paldies. (Frakcijas VIENOTĪBA aplausi.)
Paldies. Vārds deputātam Eināram Cilinskim.
Godājamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie ministri! Deputāti! Patiešām ir tā, ka Rīgas pilsēta veic galvaspilsētas funkciju arī pasažieru pārvadājumu jomā, un, veidojot jauno finanšu izlīdzināšanas sistēmu, šī funkcija būtu jāņem vērā. Patiešām par šādu virzību mēs runājām ar Ušakova kungu jau februārī. Taču kas notika pa šo laiku? Vispirms jau nāca klajā Ķirša kunga pieminētais Valsts kontroles ziņojums, kurā, cita starpā, teikts, ka “Rīgas satiksmes” noteiktais un no 2014.gada spēkā esošais tarifs 1,20 eiro ir paaugstināts un ka viena pasažiera pārvadāšanas pašizmaksas aprēķinā izmantotie dati par prognozēto pasažieru skaitu nav balstīti uz pamatotiem un objektīvi vērtētiem pieņēmumiem. Tas tālāk ir paskaidrots, un laika trūkuma dēļ es to nelasīšu, bet jūs visi to varat izlasīt. Šis uzņēmums darbojas nesaimnieciski, un šeit ir uzskaitīta virkne Valsts kontroles “atradumu”. Viens no tiem ir par 2013.gadu, proti, ka uz sabiedriskā transporta pakalpojumu izmaksām ir attiecināti veiktie līzinga maksājumi 133 tūkstošu apmērā par darba pienākumu veikšanu ar darbinieku personīgajā lietošanā nodotajām automašīnām. Pēc revidenta aplēsēm, tikai automašīnu līzinga maksājumi vien bez automašīnu apdrošināšanas un pārējiem izdevumiem mēnesī varēja sasniegt 573 latus, kas par 68 latiem pārsniedz ministriem noteikto augstāko izmaksu griestus. Tātad šeit mēs redzam, cik saimnieciski darbojas uzņēmums. Bez šī Valsts kontroles atzinuma arī VARAM kopā ar Rīgas domi izveidoja darba grupu, kuras mērķis bija izstrādāt šos priekšlikumus. Darba grupu vadīja Radzeviča kungs, taču kopš darba grupas izveidošanas gandrīz līdz pat šim brīdim viņš nebija uzskatījis par vajadzīgu šo darba grupu sasaukt, un līdz ar to, protams, priekšlikumi nav sagatavoti. Rīgas dome nekādi neapkaro nelegālos vai puslegālos pārvadātājus, kuri Rīgā darbojas paralēli “Rīgas satiksmei”. Varētu teikt, ka varbūt likums to liedz. Iespējams. Taču “Saskaņas Centrs” ir bijis tas, kas visu laiku ir spējis panākt - ar aktīviem iebildumiem! - Satiksmes ministrijas iesniegto priekšlikumu nelegālo pārvadātāju apkarošanai atlikšanu arvien tālākā plauktā. Un, protams, kā lai viņus apkaro, ja šie puslegālie busiņi pirms vēlēšanām braukāja ar “Saskaņas Centra” reklāmu uz sāniem? Un visbeidzot. Šie legālie busiņi, būdami diezgan pustukši, braukā neregulāri, un droši vien tāpēc cilvēkiem ir grūti uz tiem paļauties, un viņi izmanto citus transporta veidus - droši vien pārsvarā privātās automašīnas -, tādējādi palielinot gaisa piesārņojumu, par ko Rīgas domes darbības dēļ Latvijai drīz var nākties maksāt soda naudas. Bez tam ļoti liels skaits šo busiņu no šā gada oktobra pārtrauca izsniegt biļetes pasažieriem. Nu, acīmredzot ir dots uzdevums kaut kādā veidā ietaupīt šo naudu un optimizēt nodokļus. Un šādā situācijā, ņemot vērā minētos faktus, Rīgas domei piešķirt šādus finanšu līdzekļus būtu vienkārši bezatbildīgi. (No zāles finanšu ministrs J.Reirs: “Pareizi!”) Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Borisam Cilevičam.
Cienījamie kolēģi! Jāteic, ka Ķirša kungs mani nepatīkami pārsteidza. Es sen nebiju dzirdējis no šīs tribīnes tik nekorektus izteikumus. Ķirša kungs, ļaujiet jums atgādināt, ka jūs neesat skolotājs un mēs neesam skolēni! Jums neviens nedeva tiesības pamācīt šeit savus kolēģus. (No zāles finanšu ministrs J.Reirs: “Kāpēc jūs pamācat?”) Mēs esam tādi paši deputāti kā jūs (nu, es jau nerunāju par to, ka jūs vienkārši atklāti melojat no šīs tribīnes). Attiecībā uz Valsts kontroles atzinumu. Protams, ir trūkumi. Neviens to nenoliedz. Bet es domāju, ka būtu daudz labāk, ja jūs paskatītos tos Valsts kontroles atzinumus, kas skar vairākas valsts institūcijas, to skaitā arī to institūciju, kurā jūs strādājat un par kuras darbību jūs esat tieši atbildīgs. Es domāju, ka Sudrabas kundze, kas gatavoja un parakstīja šos atzinumus, vairākkārt par to runāja - gan pirms vēlēšanām, gan jau no šīs tribīnes. Es to neatkārtošu. Bet jums patīk vienkārši izvēlēties to, kas atbilst jūsu politiskajām nostādnēm un nekam citam. Ļaujiet jums atgādināt, ka, balsojot šeit, Saeimā, vairākkārt, īpaši 2009.gada jūnijā pēc pašvaldību vēlēšanām, kurās VIENOTĪBA bija zaudētāja, jūs mainījāt likumus un atņēmāt pašvaldībām - un pirmām kārtām Rīgai - ļoti daudz visādu līdzekļu (es neuzskaitīšu to visu, jums tas jāzina labāk par mani), to skaitā arī dotācijas sabiedriskajam transportam! Un es nekomentēšu jūsu melus par to, ka, redz’, Rīgas dome tur iztērēja to, ko VIENOTĪBA tai atstāja mantojumā. Nu, tas vienkārši... to nav vērts komentēt! Skaitļi ir zināmi, un, ja jums bez politiskas angažētības būtu arī profesionāla godprātība, jūs tā nerunātu. Jums nav nekādu problēmu saņemt pieeju visiem vajadzīgajiem skaitļiem. Attiecībā uz tarifiem un to, ko Cilinska kungs teica. Nu jā, varbūt... Jūs taču ļoti labi zināt, ka faktiskais tarifs ir divreiz zemāks nekā tas, ko Valsts kontrole novērtēja kā pārāk augstu. Un faktiski tā starpība tiek segta no Rīgas pašvaldības budžeta. Ļoti konsekventi. Tātad Ķirša kunga doma, ka tie rīdzinieki, kas strādā valsts iestādēs, veltīgi maksā daļu savu nodokļu pilsētas budžetā, - nu, tas ir kaut kas pavisam jauns! Varbūt jūs attīstītu šo domu? Tad varbūt valsts iestādēm būtu vajadzīgs savs atsevišķs budžets, kurā cilvēki, Latvijas iedzīvotāji, kas strādā šajās valsts iestādēs, iemaksātu daļu savu nodokļu... Nu, man tiešām ir ļoti grūti nopietni komentēt. Es saprotu jūsu politisko patriotismu. Jūs esat savas partijas patriots. Es teiktu - savas jaunās partijas patriots, jo jūs... varbūt, mainot partiju, jūs gribat apliecināt, cik jūs esat uzticīgs savai jaunajai partijai. Bet, piedodiet, vienkārši patiešām jābūt kaut kādām korektuma robežām! Un es ļoti ceru, ka tomēr jūs izvēlēsieties korektākus argumentus. Cilinska kungs! Paldies, ka jūs atzīstat, ka problēma ir! Es vēlreiz neatgādināšu, cik daudz jūs atņemat Rīgai tieši tāpēc, ka Rīgā pie varas ir tās partijas, kas šeit, Saeimā, ir opozīcijā. Bet ir jābeidz šī politika! Šeit ir runa tiešām par cilvēku interesēm, turklāt par ļoti būtiskām interesēm, - gan rīdzinieku, gan arī to cilvēku interesēm, kuri izmanto Rīgas sabiedrisko transportu ar visām atlaidēm, ko nodrošina Rīgas dome, bet tajā pašā laikā nodokļus maksā citas pašvaldības budžetā. Tā ir nopietna problēma. Es aicinu jūs tomēr atlikt uz laiku politiku un padomāt par mūsu pienākumu nodrošināt cilvēkiem, tajā skaitā arī Rīgas iedzīvotājiem, zināmas pamattiesības. Aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies. Sēde vadītāja. Paldies. Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam.
Cienījamie kolēģi, mēs šodien diskutējām ne jau par to, kurš vairāk melo vai mazāk melo, kurš labāk orientējas lietas būtībā vai sliktāk. Mēs runājam par ļoti lielu un smagu problēmu, kura reāli pastāv dabā un kura agri vai vēlu būs jārisina. Punkts viens. Punkts divi. Mēs apspriežam priekšlikumu, ko atbalstījušas visas četras Rīgas domē pārstāvētās frakcijas, ieskaitot “tēvzemiešus” un VIENOTĪBU. Punkts trīs. Nevienā pasaules valsts galvaspilsētā sabiedriskais transports... faktiski jebkurā pasaules valsts galvaspilsētā sabiedriskais transports ir dotējams. Dotācijas apmērs var būt lielāks vai mazāks: Prāgā, teiksim, šie izdevumi ir apmēram divas trešdaļas no visa pašvaldības budžeta; citās pilsētās mazāk, citās pilsētās vairāk, bet patiesība ir viena - šis transporta veids ir dotējams. Punkts četri. Ne jau Rīgas pašvaldība ir koncentrējusi visus pakalpojumus galvaspilsētā: ārstniecības centrus, kultūras centrus un tā tālāk. Līdz ar to galvaspilsētas funkcijas nav tikai parlamenta un valdības uzturēšana, te ir tiešām Latvijas Republikas centrs, kuru apmeklē visas Latvijas iedzīvotāji. Līdz ar to valsts uzdevums ir parūpēties arī par viņiem. Mans priekšstats par to ir tāds, ka, teiksim, šodien mēs varam to “norakt”, un, visdrīzāk, tā tas arī būs, ka šis priekšlikums netiks atbalstīts, bet līdz ar to šī problēma tomēr paliek un paliek arvien asāka un asāka. Tāpēc agri vai vēlu cienījamajai valdībai būs jāķeras pie šā jautājuma un nāksies nopietni nodarboties ar to, izvairoties no jebkāda veida demagoģijas, kas šodien diemžēl iet plašumā. Es aicinu tomēr atbalstīt šo priekšlikumu, jo krīze var iestāties jau jaunajā gadā. Paldies.
Vārds deputātam Vilnim Ķirsim, otro reizi.
Cileviča kungs, aicinu jūs: ja jūs uzskatāt, ka es kaut ko esmu melojis, lūdzu vērsties Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā, nevis šeit nepamatoti apvainojiet mani! Otrkārt. Es nevis teicu, ka VIENOTĪBA ir atstājusi 100 miljonu pārpalikumu Rīgas budžetā, bet gan sacīju “iepriekšējās domes”! Tā ka, lūdzu, vajag kārtīgi klausīties, ko es runāju! Treškārt. Jūs teicāt, ka faktiski Sudrabas kundze ir šo ziņojumu sastādījusi. Nē, tas ziņojums ir tikko... faktiski vasarā pabeigts. Tātad vajag arī... Tāpēc es jums iedevu šo ziņojumu, lai jūs varat kārtīgi to izpētīt. Tātad acīmredzot jūs tomēr neesat to pētījis, jo jūs īpaši neuztrauc, kas notiek Rīgas domē. (No zāles dep. M.Ivanova-Jevsejeva: “Par lietu jārunā!”) Un, nu, runājot par pamācīšanu. Es jums citēju Valsts kontroles ziņojumu. Ja jūs uzskatāt, ka tā ir pamācīšana, labi! Man vienkārši ir ieteikums jums ņemt vērā to, kas tur rakstīts, ja jūs uztrauc rīdzinieku un faktiski Latvijas iedzīvotāju pārvietošanās un labsajūta. Tad aicinu faktiski padomāt par viņiem. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Jānim Dombravam.
Es nevēlos gari debatēt, bet visas iepriekšējās reizes, kad “Rīgas satiksme” ir prasījusi palielināt cenas sabiedriskajam transportam, pamatojums ir bijis degvielas cenas pieaugums. Degvielas cenas pieaugums! Šī gada janvārī degviela mazumtirdzniecībā maksāja aptuveni 1,3 eiro par litru. (Starpsaucieni.) Protams, jāuzsver - mazumtirdzniecībā! Šobrīd šī cena ir samazinājusies aptuveni par 25 līdz 30 procentiem. Vai nebūtu korekti šajā situācijā “Rīgas satiksmei” pārskatīt visas cenas un par attiecīgo apjomu samazināt gan pašvaldības, gan valsts prasītās dotācijas un, iespējams, arī sabiedrisko pakalpojumu cenu “Rīgas satiksmē”? Man tiešām būtu aicinājums: ja SASKAŅA vēlas turpmāk nākt ar pieprasījumiem pēc smukas, apaļas summas un grib, lai 15 miljoni tiktu piešķirti, tad atnāciet arī uz Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju ar detalizētu izklāstu par to, kur šobrīd tiek tērēta “Rīgas satiksmes” nauda, kā veidojas biļešu cena (No zāles dep. A.Elksniņa starpsaucieni.), cik liela ir šī pamatbāze un kur aiziet visas kvītis par degvielu. Lūdzu!
Paldies. Debates slēdzu. Vai bija vēlme kaut ko piebilst komisijas vārdā?
Nē, paldies. Komisija aicina noraidīt 131.priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 131. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 23, pret - 54, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
132. - deputāta Līdakas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
133. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
134. - deputātu Daudzes, Vucāna un Putras priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
135. - deputāta Bergmaņa priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
136. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
137. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
138. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
139. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
140. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
141. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
142. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
143. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
144. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
145. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
146. - deputāta Rasmaņa priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
147. - deputāta Vectirāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
148. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
149. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
150. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
151. - deputāta Krauzes priekšlikums. Atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Arvīdam Platperam.
Cienījamie kolēģi! Es tiešām jūtos kā tādā lielā gadatirgū, kur tiek sadalīts tas viens miljons. Un mani tiešām priecē, ka ļoti daudzas dažādas skolu kolektīvu aktivitātes tiks realizētas, pateicoties deputātu atbalstam. Tomēr es ļoti, ļoti gribētu, lai neieviestos Saeimā tā prakse... Mums ir 400 pieaugušo kori un 340 skolu kori, kas piedalās Dziesmu svētkos, piedalās skatēs, un A grupas kori regulāri pārstāv Latviju dažādos starptautiskos konkursos, brauc uz tiem. Es ļoti aicinu šoreiz tiešām atteikt šo finansējumu vienam korim, jo jūs nostādāt ļoti neveiklā situācijā gan pašu kori, gan arī tos izcilos mūsu korus, vadošos korus, bērnu, pieaugušo un jauniešu korus, kas mūs pārstāv... kuru diriģenti iet pie privātstruktūrām, pie pašvaldībām ar izstieptu roku, skraida pie 50 firmām, lai izlūgtos un ar savu kori kaut kur aizbrauktu. Un Saeimai nevajadzētu būt... pēkšņi dot ekskluzīvas tiesības viena kora subsidēšanai. Tādā gadījumā varbūt izsludiniet, ka katru gadu Saeima apmaksās vienam korim pēc saviem ieskatiem braucienu uz konkursu. Es ļoti aicinu: nu, nedariet to! Es piekrītu visam tam, kas te bija, - bērnu laukumu iekārtošana un viss pārējais... tas mani apmierina. Es tiešām jūtos gandarīts, ka Latvijas zeme, valsts kļūst daudz skaistāka, bet neievazājiet, lūdzu, šo atbalstu vienai vienībai! Jautājums: kāpēc tieši tas koris? A kāpēc ne cits koris? Vai tikai tāpēc, ka viens deputāts ir atļāvies nofinansēt 3 tūkstošus? Tā nav tāda summa, par kuru vajadzētu Saeimai lemt! Es ļoti aicinu vēlreiz padomāt arī par atlikušajiem 740 koru vadītājiem, kuri arī grib pārstāvēt Latviju konkursos un kuri skraida pie privātstruktūrām un valsts iestādēm, lūdzot: “Dodiet mums arī! Mēs arī gribam braukt!” Sevišķi smagi to pārdzīvo šo mazo novadu ar ļoti zemiem ienākumiem un budžetu... šie novadu kori. Viņi nekad neaizbrauks uz šādu pasākumu, konkursu, kas prasa apmēram no 7 līdz 10 tūkstošiem eiro finansējumu, lai koris pārstāvētu valsti. Es ļoti aicinu nebalsot par šo ekskluzīvā kārtā... es kā diriģents, kurš arī braukā un skraida, un lūdz, lai saviem koriem varētu dabūt finansējumu. Saeimā tas nav jādara! Paldies par uzmanību.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas piebilstams?
Nē, paldies! Komisija ir atbalstījusi šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 151. - deputāta Armanda Krauzes iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 71, pret - 5, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
152. - deputāta Vectirāna priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
153. - deputāta Dambes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
154. - deputāta Andra Bērziņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
155. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Pavisam īsi. Te nu gan jūs esat paši sevi pārspējuši 155. un 156.priekšlikumā no deputāta Brigmaņa kunga un no Bērziņa kunga, kur vienam... tātad Kandavas novada pašvaldības izglītības pārvaldei tērpu iegādei Zantes jauniešu deju kolektīvam viens deputāts aicina piešķirt 1 tūkstoti, otrs aicina piešķirt 5 tūkstošus. Nu tas ir par traku!
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā Šadurska kungs ko piebildīs?
Kolēģi! Komisija ir atbalstījusi šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 155. - deputāta Brigmaņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 68, pret - 1, atturas - 4. Priekšlikums ir atbalstīts.
156. - deputāta Andra Bērziņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Kolēģi, es tikai vēlos precizēt: cik tad īsti šim korim vajag tiem apģērbiem - 1 tūkstoti vai 5 tūkstošus? Vai galu galā tie ir kaut kādi divi dažādi deju kolektīvi? Kurš var atnākt un paskaidrot?
Deputāti debatēs nav pieteikušies. Vai komisijas vārdā Šadurska kungs?
Nē, paldies! Komisija ir atbalstījusi 156.priekšlikumu.
Tātad - vai deputāti lūdz balsojumu? Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 156. - deputāta Andra Bērziņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret - nav, atturas - 5. Priekšlikums ir atbalstīts.
157. - deputāta Bergmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
158. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
159. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
160. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
161. - deputāta Belēviča priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
162. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
163. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
164. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
165. - deputāta Krauzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
166. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
167. - deputātu Klauža un Seržanta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
168. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
169. - deputāta Dambes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
170. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
171. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
172. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
173. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
174. - deputāta Bergmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
175. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
176. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
177. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
178. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
179. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
180. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
181. - deputāta Andra Bērziņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
182. - deputātu Mežuļa un Siliņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
183. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
184. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
185. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
186. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
187. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
188. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
189. - deputātes Barčas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
190. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
191. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
192. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
193. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
194. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un visbeidzot 195. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 195. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 23, pret - 56, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
Godātie kolēģi! Līdz ar to visi šī likumprojekta priekšlikumi ir atbalstīti, un es aicinu atbalstīt likumu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2015., 2016. un 2017.gadam” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - 13, atturas - 22. Likumprojekts ir otrajā, galīgajā, lasījumā atbalstīts.
Paldies, godātie deputāti, par darbu!
Darba kārtībā ir likumprojekts “Par valsts budžetu 2015.gadam”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Dārgie kolēģi! Pirms mēs sākam izskatīt priekšlikumus, man ir viena piezīme. Budžeta likumā ir par dažiem pantiem vairāk nekā ietvara likumā. Šobrīd deputāti ir atbalstījuši Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju visos balsojumos. Tagad mums ir jāskata pa priekšlikumiem budžeta likums. Un, ja mūsu balsojums atšķirsies kaut vienā pantā no ietvara likuma, tad tādā gadījumā tās būs iekšējas pretrunas, jo ietvara likumā mēs esam nobalsojuši gan par 2015., gan par 2016., gan par 2017.gadu. Ja mēs izmainīsim kādu priekšlikumu 2015.gada likumā, tad acīmredzot mums būs jāizsludina pārtraukums, lai saprastu, kādā veidā mēs pārbalsosim un novērsīsim šīs pretrunas. Godātie kolēģi! Tad pie darba! 1. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst. Deputāti... Uzsākam debates. Vārds deputātam Arvīdam Platperam... Deputāts Vucāns vēlas runāt par procedūru. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Jānim Vucānam!
Labdien, kolēģi! Es gribu runāt par procedūru. Kā es atceros, arī iepriekšējā gadā, kad mēs pieņēmām daudzgadu budžetu un viena gada budžetu, par tiem priekšlikumiem, kas daudzgadu budžetā jau bija apstiprināti, mēs vairs nebalsojām. Mēs uzskatījām, ka tā lieta ir nobalsota un jautājums vairs nav atkārtoti skatāms. (Frakcijas VIENOTĪBA aplausi. No zāles: “Labs priekšlikums!” No SC frakcijas: ”Par visiem priekšlikumiem ir jābalso!”)
Vai deputāti atbalsta šādu priekšlikumu - nebalsot par jau atbalstītajiem priekšlikumiem ietvara budžetā? Juridiskais birojs mūs konsultē un aicina tomēr balsot par visiem priekšlikumiem, lai patiešām nav nekādu domstarpību. Un tad visi lēmumi būtu izdiskutēti un skaidri pieņemti. Līdz ar to uzsākam debates. Un vārds deputātam Arvīdam Platperam.
Cienījamie kolēģi! Krīzes laikā, 2009.gadā, tika apdraudēta sporta skolu pedagogu mērķdotācija, un, lai nebūtu jāpārtrauc profesionālās ievirzes treneru darbs, tika rasts risinājums sporta skolu pedagogu finansēšanai - no 2009.gada 1.septembra papildināt mērķdotācijas nosaukumu ar vārdiem “un sporta skolu pedagogu darba samaksai”, kas faktiski līdz tam nebija atbalstāms. No 2015.gada 1.janvāra 15.resorā Izglītības un zinātnes ministrijas programmā “Finansējums profesionālās ievirzes sporta izglītības programmu pedagogu darba samaksai un valsts sociālās apdrošināšanas obligātajām iemaksām” tiek atjaunots finansējums profesionālās ievirzes sporta izglītības pedagogu darba samaksai 85 procentu apmērā, bet no 2015.gada 1.septembra tiks atgriezts krīzes laikā noņemtais finansējums, un tas būs 100 procentu apmērā. Nevienai citai izglītības jomai 2015.gada budžetā paredzētais finansējums ne tuvu nav paredzēts pirmskrīzes apjomā. Nevienai! Turklāt sporta skolas joprojām drīkst īstenot interešu izglītības programmas sportā un pretendēt uz 7.pielikumā iekļauto finansējumu. Ar šo priekšlikumu netiek atņemts finansējums sporta skolām, bet tiek novērsts krīzes laikā piemērotais izņēmums, kuru Izglītības un zinātnes ministrija, neskatoties uz sadarbības partnera atgādinājumiem un uz pašu pasūtītāju interešu izglītības audita rezultātiem, atkal ir aizmirsusi ievērot. Laiks atjaunot taisnīgumu! Arī augstskolas nav saņēmušas finansējumu tādā apmērā, kāds tika nogriezts 2009.gadā. Par to es jau no šīs tribīnes atgādināju Ministru prezidentei. Tas pats! Kāpēc mēs radām šādu precedentu? Mums ir arī citas interešu grupas - to skaitā ansambļi, kori, deju kolektīvi, visi pārējie -, kam šis finansējums nav atjaunots. Paldies par uzmanību.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Nē, paldies! Komisija nav atbalstījusi.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 60, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Silvijai Šimfai... Deputāte ir atsaukusi dalību debatēs. Debatēs pieteikusies deputāte Jūlija Stepaņenko.
Paldies. Es tikai gribētu atgādināt, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazināšana par 1 procentpunktu, kas ir paredzēta 2015.gada budžetā, atbilstoši Finanšu ministrijas aprēķiniem samazina pašvaldības ieņēmumus par 48 miljoniem eiro. Un, atceroties šīsdienas balsojumu - Zaļo un Zemnieku savienības frakcija balsojumā atturējās -, man ir lielas cerības, ka varbūt šis balsojums būs šoreiz labāks. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Nē, paldies! Te nav ko piebilst.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 39, atturas - 18. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Debatēs pieteikusies deputāte Inguna Sudraba.
Cienījamie kolēģi! Frakcija “No sirds Latvijai” aicina svītrot likumprojekta 31.panta 4.punktā vārdus un skaitli “nepiemērojot šā likuma 30.panta nosacījumus”. Mēs visi labi apzināmies, ka vārdi “efektīva naudas plūsma” un “finanšu resursu racionāls izlietojums” patiesībā nozīmē finanšu resursu pārvaldītāja - šajā gadījumā Ministru kabineta - vēlmi iegūt Saeimas deleģējumu brīvi rīkoties ar resursiem, pārdalot tos pēc saviem ieskatiem. Tieši tas faktiski ir ierakstīts piedāvātajā likumprojektā. Uzskatām, ka budžeta veidošanā Saeima jau valdībai ir devusi brīvu vaļu, faktiski atsakoties no savām Satversmē nostiprinātajām pilnvarām. 30.pantā finanšu ministram ir deleģētas tiesības pārdalīt apropriāciju starp programmām un apakšprogrammām, kā arī ir noteikti gadījumi, kādos nav pieļaujama apropriācijas pārdale. Savukārt 31.panta 4.punktā paredzētais deleģējums dod Ministru kabinetam atļauju veikt jebkuru pārdali. Kas notiek, ja valdības iespējas ir pārāk plašas, redzams pašlaik, šā gada beigās, kad valdība naski pārdala naudu, lai tikai iztērētu valsts budžeta līdzekļus. Nav jautājumu un atbildības par nekvalitatīvi veiktu budžeta plānošanas darbu, par jaunām politikas iniciatīvām, kuras gada beigās, izrādās, nav jāīsteno. Mums nav informācijas, kādi plānotie mērķi tādējādi netiks izpildīti un kā tas ietekmēs nepieciešamos valsts budžeta resursus. Kāpēc Finanšu ministrija nerīkojas atbildīgi un neierosina uz ietaupīto līdzekļu bāzes veidot Fiskālās disciplīnas padomes ieteikto rezervi? Mēs aicinām Saeimas deputātus neatdot mūsu, likumdevēju, varu izpildvarai. Ja Saeimas deputāti ir apstiprinājuši konkrētas jaunās politikas iniciatīvas vai izdevumus konkrētiem mērķiem, piemēram, Latvijas prezidentūras nodrošināšanai, tad tas ir likums, kurš valdībai jāizpilda, bet Saeimai jākontrolē, lai tas tiktu pildīts. Ja līdzekļi kādam mērķim ir nepieciešami mazākā apmērā, nekā piešķīrusi Saeima, tad likumdevējam jānosaka, ka valdība vis nevarēs tos grozīt pēc sava prāta, bet tie būs jāizmanto finanšu rezerves veidošanai. Un tad šo rezervi varēs sadalīt tikai pati Saeima. Īpaši nozīmīgi tas būs nākamgad, jo Finanšu ministrijas prognozes par 2016.gadu, par tā fiskālo telpu nebūt nav optimistiskas. Tāpēc es lūdzu deputātus: nesasieniet paši sev rokas un atbalstiet mūsu frakcijas priekšlikumu! Pateicos.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nē, paldies! Komisija nav atbalstījusi.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 55, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
5. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Debatēs pieteikusies deputāte Silvija Šimfa. Šimfas kundze, vai jums pietiks ar četrām minūtēm? Pietiks. Lūdzu!
Kolēģi! Pirmām kārtām es gribu uzsvērt, ka šis mūsu priekšlikums nav saistīts ar iepriekšējo... ar budžeta ietvara likumprojektu. Tas nav sasaistīts! Un tātad iepriekšējā priekšlikumā, kur ir runāts par... kur 42.pantā ir priekšlikums no ēnu ekonomikas apkarošanas rezultātā iegūtajiem papildu ieņēmumiem 5 procentus novirzīt dažādu valstu institūciju, kuras ir piedalījušās šīs ēnu ekonomikas apkarošanā, darbinieku prēmēšanai. Mēs to visnotaļ atbalstām, jo, ja cilvēks labi dara darbu, tad viņam par to arī var labi atlīdzināt. Taču aicinām atbalstīt arī mūsu priekšlikumu par to, kā izlietot pārējos 95 procentus no ieņēmumu palielinājuma, cīnoties ar šo ēnu ekonomiku. Mēs ierosinām papildināt likumprojektu ar 43.pantu, kurā paredzam iegūtos līdzekļus novirzīt divām ļoti būtiskām veselības aprūpes sistēmas sastāvdaļām - rehabilitācijai un veselības veicināšanai, kas Veselības ministrijas jauno politiku realizēšanai pieprasītajā finanšu sadaļā valsts budžeta projektā atbalstu neguva. Rehabilitācija un veselības veicināšana ir ārkārtīgi svarīgas, lai mēs samazinātu to finanšu nepieciešamību, kas regulāri gadu no gada pieaug ārstniecībai. Mēs, runājot par finansējuma piešķiršanu veselības aprūpei, jau vairs nerunājam par visu veselības aprūpes pakalpojumu kopumu, bet runājam praktiski par ārstniecību. Kādēļ ir svarīgas šīs divas sadaļas - rehabilitācija un veselības veicināšana? Daži skaitļi un fakti. Pirmām kārtām rehabilitācija ir ārkārtīgi vajadzīga, lai mēs samazinātu kādu ļoti negatīvu tendenci - pirmreizējās invaliditātes piešķiršanas tempu un daudzumu, ka katru gadu no jauna mūsu valstī nāk klāt cilvēki ar invaliditāti. Pašlaik Latvijā ir 164 578 invalīdi, bet pagājušajā gadā pirmreizējā invaliditāte tika piešķirta 17 600 cilvēku, un tas bija augstākais rādītājs pēdējo astoņu gadu laikā. Lai gan, ja paskatās arī šo astoņu gadu statistiku, ir redzams, ka šis skaits nav mazāks par 10 tūkstošiem. Tas ir lielāks! Un tie ir milzīgi skaitļi, kas atkal nozīmē, ka cilvēku dzīves kvalitāte, pirmkārt, ir slikta, zema. Otrkārt, tie ir izdevumi sociālajā budžetā. Lai šīs lietas samazinātu un novērstu, mums ir jāiegulda vairāk līdzekļu tieši rehabilitācijas jomā, kas varētu ļoti daudziem cilvēkiem palīdzēt palikt darba tirgū, palikt normālā dzīves kvalitātē un nenonākt invalīda statusā. Tālāk par veselības veicināšanu. Tikai pāris argumentu. Pašnāvību skaita ziņā Latvija ir trešajā vietā Eiropā. Apmēram 400-500 cilvēku gadā aiziet no dzīves labprātīgi. Šo situāciju ietekmē nepietiekamā palīdzība viņiem garīgās aprūpes jomā, atkarības un dažādas citas problēmas, ko var risināt ar pasākumiem veselības veicināšanas jomā. Latvijā līdz 65 gadu vecumam nomirst 48 procenti vīriešu un 28 procenti sieviešu.
Šimfas kundze, četras minūtes ir pagājušas!
Ar šiem...
Jums solītās četras minūtes ir pagājušas!
Arī ar šiem mirstības rādītājiem mēs esam ļoti sliktā vietā Eiropā. Tādēļ es domāju, ka mūsu priekšlikums būtu ļoti atbalstāms, lai daļa no šīs naudas patiešām aiziet... nu, tieši cilvēkiem! Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā, Šadurska kungs, vēlaties ko piebilst?
Nē, paldies! Neviena vārda.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 52, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts. Kolēģi! Ir pienācis laiks mums doties pārtraukumā. Līdz ar to ir laiks arī reģistrēties. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Cienījamie kolēģi! Lūdzu, atsaucieties, ja jūs tomēr esat šajā zālē! Aldis Adamovičs, Jānis Ādamsons, Raimonds Bergmanis, Inga Bite, Arturs Kaimiņš, Sergejs Potapkins.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 19.30. (Pārtraukums.)
Kolēģi, aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē! Turpināsim 17.decembra ārkārtas sēdi. Darba kārtībā likumprojekts “Par valsts budžetu 2015.gadam”. Esam palikuši pie 6.priekšlikuma.
Godātie kolēģi, 6. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Cienījamie kolēģi! Frakcija “No sirds Latvijai” ierosina precizēt 47.panta redakciju, paredzot, ka Izglītības un zinātnes ministrijai ir jāizstrādā vienoti kritēriji efektīvai piešķirtā finansējuma izmantošanai, lai nodrošinātu zinātnisko institūciju un augstskolu sadarbību studējošo iesaistei pētniecībā. Mūsuprāt, Izglītības un zinātnes ministrijas pieeja - katram iedot pa mazumiņam, lai tikai miers mājās, - kārtējo reizi norāda uz ministrijas nespēju veidot politiku zinātnes attīstībai, un atbalsts tiek sniegts kā atsevišķu pasākumu kopums arī šajā nozarē tāpat kā pārējās, neatbildot uz jautājumu, kā mēs varam mūsu nelielos resursus ieguldīt tā, lai ne tikai noteiktu, bet arī sasniegtu izvirzītos mērķus. Mūsu priekšlikumā uzsvars ir likts uz Izglītības un zinātnes ministrijas lomu izglītības un zinātnes sistēmā, tai ir jānodrošina gan šīs politikas izstrāde, gan arī jāatbild par izvirzīto mērķu sasniegšanu. Ir jābeidz uz ikvienu jautājumu lūkoties šauri, bet jāapzinās, ka apkārtējā pasaule ir daudz plašāka, ka Latvijā ir jānosaka prioritātes un jāstiprina konkrēti zinātnes virzieni, veidojot tiem atbilstošu spēcīgu zinātnisko bāzi, nevis sadalot līdzekļus resoriski. Ir jāveido sistēma, kādā zinātniskie institūti un augstskolas sadarbojas un veido zinātnisko bāzi, kuru plašāk var izmantot dažādu augstskolu studenti. Un ieguvēji būs gan studenti, gan zinātnieki, gan arī sabiedrība kopumā. Mēs aicinām izmantot valstī pieejamos ierobežotos resursus efektīvi, tos piešķirt valsts zinātnisko institūtu un augstskolu sadarbībai zinātniskās bāzes veidošanai, nevis dublējošai un sadrumstalotai infrastruktūrai. Ir skaidrs, ka šāda sadarbība veicina arī studentiem iespēju ātrāk nonākt zinātniskā vidē, iegūt vajadzīgo pieredzi un praksi. Lūdzam atbalstīt mūsu priekšlikumu un topošos zinātniekus, ar kuriem noteikti Latvija varēs nākotnē lepoties. Pateicos.
Paldies! Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nē, paldies. Komisija nav atbalstījusi.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 51, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
7. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Arvīdam Platperam.
Cienījamie kolēģi, būtu jāuzdod retorisks jautājums: vai jūs varētu nosaukt kaut vienu izglītības jomu, kas līdz šim brīdim ir sakārtota? Es domāju, ka neviena! Mums visur ir problēmas un visur ir jautājumi, kāpēc jau ilgstoši mēs nespējam padarīt savu darbu. Es negribētu piekrist šovakar teiktajam... deputāta Šadurska kunga teiktajam, ka mums, Saeimai, it kā ir jāiejaucas profesionālajās aktivitātēs. Nav jāiejaucas! Bet Saeimai būtu jādomā par to, kāda ir sistēma... Tā ir jāpārrauga, jāveido un tad jāprasa atbildība no attiecīgajām institūcijām. Tas ir Saeimas uzdevums! Vairāku gadu garumā publiskajā telpā izskan pārmetumi par zemo izglītības un zinātnes kvalitāti. Tiek veikti pētījumi, lai noskaidrotu, cik zema tad ir šī kvalitāte, bet ļoti maz tiek darīts kvalitātes uzlabošanai. Laiks tiek stiepts, ierakstot normatīvajos aktos uzdevumus Ministru kabinetam, bet tajā pašā laikā pagarinot un pagarinot šo uzdevumu izpildes termiņu un pat neprasot skaidrojumus par uzdevumu neizpildes iemesliem. Tiek runāts par zinātnes kvalitātes celšanu, par vāju studiju programmu slēgšanu un to, ka vajadzētu novērst valsts dotētu programmu dublēšanos (katrai atmet pa kripatiņai, bet nekur neiegulda pietiekami līdzekļus) un veikt uzraudzību pār šo līdzekļu efektīvu izlietošanu paredzēto mērķu sasniegšanai. Tiek runāts par skolu tīkla sakārtošanu. Diezgan regulāri, nesaņemot pieprasīto papildu finansējumu, Izglītības un zinātnes ministrija to atrod savos iekšējos resursos, un neviens nesūdzas, ka kādam citam kaut kas būtu atņemts. Tas nepārprotami norāda, ka izglītības un zinātnes sistēmai nav skaidri definēti sasniedzamie rezultāti un kvalitātes vadības sistēma šo mērķu sasniegšanai. Mēs uzskatām, ka ir svarīgi spert nozīmīgus soļus likumdošanas varas stiprināšanai: apstiprinot valsts budžetu, noteikt Ministru kabinetam arī veicamos uzdevumus izglītības sistēmas pilnveidošanai. Un tie nav atsevišķi veicami pasākumi, bet gan pasākumu kopums ar konkrētu laika grafiku, lai varētu prasīt arī atbildību no Ministru kabineta un Izglītības un zinātnes ministrijas. Mēs ierosinām izstrādāt gan aprēķinu sistēmu zinātnes bāzes finansējuma piešķiršanai zinātniskajām institūcijām, gan arī tādu finansēšanas kārtību, kas nodrošina, ka augstskolās gatavo speciālistus atbilstoši darba tirgus pieprasījumam. Tikpat nozīmīgi ir nodrošināt visa izglītības procesa vadību, piemērojot izglītības kvalitātes vadības sistēmas principus un vērtējot visus izglītības procesus, sākot ar skolu izveides tīklu, izglītības saturu, pedagogu algām, kā arī risināt jautājumu par pieaugušo neformālo izglītību, profesionālās kompetences pilnveidi. Aicinu atbalstīt šos priekšlikumus, jo tas demonstrēs Saeimas jeb likumdevēja rūpi par izglītības sistēmas darbības pilnveidošanu jau tuvākajā laikā, kā arī radīs iespēju uzraudzīt izglītības nozarei izvirzīto uzdevumu izpildi. Tā kā izglītība ir viena no valsts augstākajām prioritātēm un no tās kvalitātes atkarīga ne tikai mūsu, bet arī nākamo paaudžu dzīves kvalitāte un izaugsme, mēs ierosinām likumdevējam uzņemties atbildību par pieņemtajiem lēmumiem un kontrolēt to izpildi. Aicinu beidzot paskatīties sistēmiski uz izglītības un zinātnes sistēmu un ekonomisko izaugsmi. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nē, paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 48, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Arvīdam Platperam.
Ja nekas ārkārtējs nenotiks, runāšu pēdējo reizi šovakar. (Aplausi.) Tātad - 3 miljoni vai 12 miljoni? Ieguldījumi izglītībā palīdz sasniegt ekonomisko izaugsmi. Kā konstatēts globālajā monitoringa ziņojumā Education for All, izglītībā ieguldīts 1 dolārs sniedz ieguldījumu ekonomikā - 10 līdz 15 dolārus. Arī UNESCO pētījumā norādīts, ka pedagogu darba samaksas paaugstināšana uzlabo izglītības kvalitāti un skolēnu sasniegumus. No 1995.gada līdz 2005.gadam 39 valstīs pedagogu alga paaugstināta par 15 procentiem, un tas ir uzlabojis skolēnu sekmes par 6 līdz 8 procentiem. Šajos pētījumos netiek runāts par skolotāju darba samaksas paaugstināšanu par nepilnu eiro mēnesī, bet gan par nozīmīgu un sajūtamu darba samaksas paaugstinājumu. Valstij beidzot būtu nevis katru gadu jāatmet izglītības jomai neliela kripata, bet jāveic efektīvas, ilgtspējīgas, gudras investīcijas izglītībā un jēgpilnas, pārdomātas reformas nozarē. Lai Izglītības un zinātnes ministrijas pašreiz sagatavotā pedagogu darba samaksas modeļa reforma dotu vēlamo ietekmi uz izglītības kvalitāti, bet ilgtermiņā - uz ekonomikas izaugsmi, pedagogu darba samaksas paaugstinājumam jābūt nozīmīgam. Tas ļautu piesaistīt spējīgākos cilvēkus pedagoga darbam, kā arī radītu vērā ņemamu konkurenci kā pamatu pedagoga darba kvalitātes pieaugumam. Un vai tad tāds nav atalgojuma paaugstinājuma mērķis - paaugstināt izglītības kvalitāti, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, tautsaimniecības attīstību un labklājību? Turklāt šī nauda tiek rezervēta no neparedzētiem gadījumiem domātajiem līdzekļiem, kas nozīmē, ka, ja septembrī tomēr pedagogu atalgojuma modeļa reforma nebūs pabeigta, deputātiem būs iespēja vēlreiz lemt par šīs naudas izlietojumu vai atstāšanu rezerves fondā. Es aicinu tomēr balsot par 12 miljoniem. Paldies.
Debatēs pieteicies deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Es gribu jautāt Platpera kungam. Pirmkārt, es pilnīgi piekrītu viņam par nozīmīga paaugstinājuma nepieciešamību. Otrkārt, ja šie ir 3 miljoni, tad... Platpera kungs sacīja, ka tas ir viens eiro. Ja būs četras reizes vairāk - 36... nu, 12 nākamajā gadā... tad, rēķinot aritmētiski, tie būs 4 eiro. Platpera kungs, vai jūs iesniedzāt šo priekšlikumu... vai jūsu frakcija iesniedza šo priekšlikumu ar domu, ka 4 eiro ir nozīmīgs algas palielinājums? Paldies.
Debatēs pieteicies deputāts Arvīds Platpers, otro reizi. (Aplausi.) Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst, Šadurska kungs? Platpera kungs, jūs pieteicāties debatēs tad, kad debates jau bija slēgtas. Līdz ar to vārds jums, atvainojiet, netiek dots. Šadurska kungs, vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst? (Deputāts A.Platpers no zāles: “Šadurska kungs uzstādīja man jautājumu. Es ļoti īsi atbildēšu. Ir vajadzīga politiskā griba, lai sakārtotu...”) Platpera kungs, es aicinu jūs ieņemt vietu Saeimas Sēžu zālē. Šeit nav Trafalgāra skvērs, bet Saeimas sēžu zāle! Esiet tik laipns, ieņemiet vietu Sēžu zālē!
Komisijas vārdā man nekas nav piebilstams.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 40, atturas - 21. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai. Deputāte ir atsaukusi... Debates tātad slēdzu. Vai deputāti uztur balsojumu? Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Ne vārda.
Ne vārda. Lūdzu zvanu tādā gadījumā. Balsosim par 9. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 49, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
10. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt. (Starpsauciens: “Balsojumu!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 52, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
12. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta. Tā. Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - Ministru kabineta iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret - 14, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
14. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tā. Man ir jāatrod 17.priekšlikums... (Kāds bilst: “44.lapa!”) 17. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 17. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 61, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
Tā. Godātie kolēģi! Tagad mēs nonākam pie tiem priekšlikumiem, kuri ir bijuši identiski gan ietvara likumā, gan šobrīd skatāmajā budžeta likumā, - sākot no 18.priekšlikuma. Numerācija, protams, ir cita. 18. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt un atbalsta.
21. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - deputātes Ločmeles-Luņovas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 24. - deputātes Regīnas Ločmeles-Luņovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 57, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
25. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 37. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 58, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
38. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ņikitam Ņikiforovam.
Dubults neplīst. Kolēģi! Jums bija laiks atpūsties, padomāt par priekšlikumiem, un es ceru, ka jūs tomēr izdomājāt, ka ir vērts atbalstīt finansējumu pedagogu algām. (Starpsauciens no zāles.) O! Finanšu ministrs saka: “Naivas cerības!” Bet jautājums tomēr nav atrisināts, un tas ir jāatrisina. (No zāles finanšu ministra J.Reira starpsaucieni.) Es lūdzu jūs atbalstīt šo frakcijas SASKAŅA priekšlikumu un balsot par to, lai līdzekļi pedagogu algām būtu budžetā, nevis pie līdzekļiem, kuri domāti neparedzētiem izdevumiem. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā. Gribu piebilst, ka attiecībā uz 2015., 2016. un 2017.gadu priekšlikums, kas identisks šim, ir noraidīts ietvara likumā. Priekšlikuma numurs bija “33”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 38. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 40, atturas - 18. Priekšlikums nav atbalstīts.
39. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 39. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 54, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
40. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 40. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 57, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
41. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 41. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 59, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
42. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 42. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 55, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
43. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 43. - “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 55, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
44. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 44. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 57, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
45. - deputāta Naudiņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
46. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 47. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 57, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
48. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 48. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 58, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
49. - deputātu Upenieka, Krēsliņa, Ivana Klementjeva un citu priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
50. - deputāta Krauzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - deputāta Ivana Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 51. - deputāta Ivana Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 52, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
52. - deputāta Ivana Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 52. - deputāta Ivana Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 48, atturas - 11. Priekšlikums nav atbalstīts.
53. - deputāta Ivana Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 53. - deputāta Ivana Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 52, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
54. - deputāta Ivana Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 54. - deputāta Ivana Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 52, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
55. - deputātu Upenieka, Mežuļa, Rasmaņa, Ruka un Adamoviča priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
56. - deputātu Upenieka, Krēsliņa, Ivana Klementjeva un citu priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
57. - deputātu Upenieka, Krēsliņa, Ivana Klementjeva un citu priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
58. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
59. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 59. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 57, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
60. - deputātu Barčas, Andra Bērziņa, Siliņa, Līdakas un Daudzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
61. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
62. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
63. - deputāta Siliņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
64. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
65. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - deputātu Vectirāna, Bergmaņa un Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
67. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
68. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
69. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 69. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 57, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
70. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
71. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
72. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
73. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
74. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
75. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
76. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
77. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
78. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
79. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
80. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
81. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
82. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
83. - deputāta Eigima priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
84. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
85. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
86. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
87. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
88. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
89. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
90. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
91. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
92. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
83. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas...
93.priekšlikums...
93. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
94. - deputāta Nikonova priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
95. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
96. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
97. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
98. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
99. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
100. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
101. - deputātu Barčas, Skujiņa, Lībiņas-Egneres, Putras, Agešina, Dāldera un Kučinska priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
102. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 102. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 55, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
103. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 103. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 55, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
104. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim pa 104. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 55, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
105. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
106. - Ilgtspējīgas attīstības komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
107. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
108. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 108. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 52, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
109. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 109. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 55, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
110. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 110. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 56, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
111. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
112. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
113. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
114. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
115. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
116. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
117. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
118. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
119. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
120. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
121. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
122. - deputāta Bergmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
123. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Uzsākam debates. Vārds deputātam Dainim Liepiņam.
Kolēģi, es saprotu, ka jūs darīsiet, kā esat ieplānojuši. Es tikai vēršu jūsu uzmanību, kas ir mans pilsoniskais pienākums. Atbalstot naudiņu šai organizācijai - Jelgavas Ledus sporta skolai - jūs atbalstāt līdzekļu piešķiršanu organizācijai, kura vismaz piecu gadu garumā katru gadu nelietderīgi pārtērē apmēram 300-350 tūkstošus eiro, nomājot ledu no Jelgavas Ledus halles vidēji no divām līdz trim reizēm dārgāk, nekā to dara ne tikai Latvijā, ne tikai Baltijā, bet arī lielākajā daļā Eiropas. Es vēršu jūsu uzmanību uz to, ka jūs šobrīd piešķirat līdzekļus tiem, kuri peldas naudā. Paldies par uzmanību.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 123. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! (No zāles dep. I.Zariņš: “Bet neprasīja balsojumu neviens!”) Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret - nav, atturas - 8. Priekšlikums ir atbalstīts.
124. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
125. - deputāta Andra Bērziņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
126. - Nacionālās apvienības priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
127. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
128. - deputātu Kučinska un Putras priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
129. - deputāta Agešina priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 129. - deputāta Valērija Agešina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 40, atturas - 17. Priekšlikums nav atbalstīts.
130. - deputāta Agešina priekšlikums. Nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 130. - deputāta Valērija Agešina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 38, atturas - 18. Priekšlikums nav atbalstīts.
131. - deputāta Skujiņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
132. - deputātes Barčas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
133. - deputātes Barčas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
134. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
135. - deputātu Upenieka, Ruka, Ivana Klementjeva un citu priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
136. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Vismaz laiku pa laikam jāļauj Šadurska kungam atpūsties, citādi viņš tā steidzas! Pēc būtības, es domāju, katrs priekšlikums būtu jānosauc pilnā versijā, nosaucot arī tā iesniedzēju, finansējuma saņēmēju un finansējuma apmēru. Piemēram, šis priekšlikums, 136. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums, paredz, ka 5190 eiro tiks piešķirti Rīgas 88.vidusskolai - vidusskolas tehniskās bāzes uzlabošanai. Nu, man ir pavisam vienkāršs jautājums. Lūdzu, paceliet roku tie, kas ir absolvējuši Rīgas 88.vidusskolu! (Starpsaucieni no frakcijas VIENOTĪBA.) Jā, paldies!
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Paldies. Nevēlos.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 136. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret - 1, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
137. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko. Kolēģi, kolēģi! Klusumu!
Godātie kolēģi! Aicinu jūs nenolaisties līdz “Kā var nesolīt?!” līmenim un tomēr atbalstīt aiz cieņas pret jūsu kolēģiem Rīgas domē un jūsu vēlētājiem. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? Komisijas vārdā nekas nav piebilstams.
Nē, paldies!
Lūdzu zvanu! Balsosim par 137. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 54, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
138. - deputāta Līdakas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
139. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
140. - deputātu Daudzes, Vucāna un Putras priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
141. - deputāta Bergmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
142. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
143. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
144. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
145. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
146. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
147. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
148. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
149. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
150. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
151. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
152. - deputāta Rasmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
153. - deputāta Vectirāna priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
154. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
155. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
156. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
157. - deputāta Krauzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
158. - deputāta Vectirāna priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
159. - deputāta Dambes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
160. - deputāta Andra Bērziņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
161. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
162. - deputāta Andra Bērziņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
163. - deputāta Bergmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
164. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
165. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
166. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
167. - deputāta Belēviča priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
168. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
169. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta. Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Lūdzu, kolēģi! Es lūdzu piedošanu! Vienkārši ir jākonkretizē likumdevēja griba, jo pretējā gadījumā, ja ir izteikts ne pārāk precīzi... Un šeit ir ļoti plaši pateikts, kam tas ir paredzēts. Tāpēc vajag ļoti detalizēti pateikt, kādam projektam tas ir. Runājot konkrēti, mēs šo priekšlikumu balstījām uz biedrības “Daugavas pārupieši” iesniegtās tāmes, kurā ir paredzēts... bija paredzēts lielāks atbalsts. Tā vēlējās lielāku atbalstu, kas paredzēts 20 slēpošanas inventāra komplektu iegādei. (No zāles dep. V.Orlovs: “Bet sniega nav un nebūs!”) Mēs atvēlējām tikai priekš 10, un tāpēc ir konkrēti šāda summa. Tā trase ir Kūku pagastā, un biedrība ir “Daugavas pārupieši”. Lai pašvaldība pēc tam varētu piešķirt naudu, tai ir jāzina likumdevēja griba, un tikai tāpēc es šeit kāpu tribīnē un to pateicu. Paldies.
Paldies. Deputāti...
Man vēl divas reizes nāksies to darīt.
Deputāti balsojumu neprasa. Deputāti atbalsta.
170. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
171. - deputāta Krauzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
172. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
173. - deputātu Klauža un Seržanta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
174. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
175. - deputāta Dambes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
176. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Vēl tikai divas reizes. Šis priekšlikums ir sastādīts, balstoties uz biedrības “Upmalas mantinieki” iesniegumu, kur ir paredzēta 24 komplektu iegāde 1.-3.klašu deju kolektīviem un 24 komplektu iegāde 4.-6.klašu deju kolektīviem. (No zāles: “Izmēri kādi?”) Tas arī viss. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Deputāti neprasa balsojumu. Deputāti atbalsta.
177. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
178. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
179. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
180. - deputāta Bergmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
181. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
182. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
183. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
184. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
185. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
186. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
187. - deputāta Andra Bērziņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
188. - deputātu Mežuļa un Siliņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
189. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
190. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Atkal precizēju: tā gluži nav daudzbērnu ģimeņu biedrība, bet nodibinājums “Lāsītes”, kura galvenais mērķis ir veicināt daudzbērnu ģimeņu bērnu un jauniešu attīstību un socializāciju Augstkalnes pagastā. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Un deputāti neprasa balsojumu. Deputāti atbalsta.
Kolēģi, 191. - deputāta Brigmaņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
192. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta. (Klaudzina ar āmuru.) Kolēģi, kolēģi! Klusumu, lūdzu!
193. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
194. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
195. - deputātes Barčas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
196. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
197. - Nacionālās apvienības frakcijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
198. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
199. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
200. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir atbalstīts.
Vārds Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie deputāti! Ministru kabineta vārdā es gribu izteikt lielu paldies jums visiem - pozīcijai un opozīcijai - par intensīvo darbu, lai mēs varētu nokļūt līdz 200.priekšlikumam, kas ir priekšpēdējais, izskatot nākošā gada budžetu un nākošo trīs gadu budžeta ietvaru. Šis gads bija īpaši saspringts budžeta sagatavošanā, jo bija vēlēšanas. Un ar nākošā gada 1.janvāri mēs visi būsim Eiropas centrā! Es ticu, ka mēs visi kopā - visi kopā! - varēsim Latviju pārstāvēt veiksmīgi un Latvija tiešām būs Eiropas centrs. Un es gribu īpaši pateikt paldies Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājam Kārlim Šadurskim par to, ko viņš darīja, un visam Ministru kabinetam, īpaši finanšu ministram Jānim Reiram. Paldies jums visiem! Un aicinu balsot “par” budžetu tad, kad būs jābalso. (Koalīcijas aplausi.)
Paldies. Tātad 200.priekšlikums. Deputāti atbalsta.
Godātie kolēģi, man ir patiess prieks...
201.priekšlikums...
Man ir patiess prieks pieteikt pēdējo priekšlikumu šajā deputātu priekšlikumu sarakstā. Tas ir 201.priekšlikums - frakcijas SASKAŅA priekšlikums.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamā premjerministres kundze! Ministri! Kolēģi! Neskatoties uz to, kā jūs nobalsosiet par šo pēdējo priekšlikumu (No zāles: ““Par”!”), šovakar vajadzētu būt labi padarīta darba sajūtai. (No zāles: “Ir!”) Man tādas nav. (No SC frakcijas: “Man arī nav!” Starpsaucieni, troksnis zālē.)
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst?
Godātie kolēģi! Šo priekšlikumu komisija neatbalstīja. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 201. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 55, atturas - 9. Priekšlikums nav atbalstīts.
Godātie kolēģi! Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Un ar labi padarīta darba apziņu es aicinu atbalstīt likumprojektu “Par valsts budžetu 2015.gadam” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Ar šādu apziņu lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par valsts budžetu 2015.gadam” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā. Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - 13, atturas - 21. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. (Koalīcijas aplausi.) Līdz ar to visi darba kārtības jautājumi ir izskatīti un mums ir jāreģistrējas. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Cienījamie kolēģi! Ja šeit uz vietas ir Jānis Ādamsons, Raimonds Bergmanis, Inga Bite, Arturs Kaimiņš, Sergejs Potapkins, Veiko Spolītis... ir, Kārlis Šadurskis... Paldies.
Paldies. Godātie kolēģi! Līdz ar to Saeimas 17.decembra ārkārtas sēdi slēdzu pulksten 20.21.