Det foreligger to permisjonssøknader: fra Fremskrittspartiets stortingsgruppe om permisjon for representanten Ingebjørg Amanda Godskesen tirsdag 30. september for å delta i Europarådets parlamentariske forsamlings 2014-sesjon, 4. del, i Strasbourg fra Kristelig Folkepartis stortingsgruppe om permisjon for representanten Rigmor Andersen Eide tirsdag 30. september for å delta i De forente nasjoners 69. ordinære generalforsamling i New York Etter forslag fra presidenten ble enstemmig besluttet: Søknadene behandles straks og innvilges. Følgende vararepresentanter innkalles for å møte i permisjonstiden: For Aust-Agder fylke: Lene LangemyrFor Møre og Romsdal fylke: Steinar Reiten
Lene Langemyr og Steinar Reiten er til stede og vil ta sete.
Da er vi kommet til avslutningen av det 158. storting, som strekker seg til og med 30. september. Derfor skal vi i dag undertegne protokollen. Det 158. storting er den første sesjonen i inneværende valgperiode. Et høyt antall av representantene tok i fjor høst sete i Stortinget for første gang og skal nå ta fatt på det 159. storting i morgen. Særlig dette året har vært, og kommer til å bli, begivenhetsrikt. Grunnlovsjubileet, fokus på menneskerettigheter og språklig endring av Grunnloven representerer milepæler i den sesjonen som nå skal avsluttes. Tallene forteller om stor aktivitet gjennom stortingsåret – med spørretimespørsmål, interpellasjoner, skriftlige spørsmål og Dokument 8-forslag. Stortinget har i løpet av denne sesjonen avholdt 89 møter. Sju møter ble avsluttet i tidsrommet mellom kl. 16 og 18. I tillegg er det avholdt 17 kveldsmøter, dvs. møter som varer utover kl. 18. Fire møter har gått utover den reglementsmessige tid, kl. 22, mens ett av disse har vart utover kl. 24. Regjeringen har fremmet 165 saker for Stortinget, fordelt på 76 stortingsproposisjoner, 60 lovproposisjoner samt 2 kombinerte proposisjoner og 27 meldinger. Stortingsrepresentantene har fremmet 104 representantforslag. Stortinget har behandlet 311 innstillinger fra komiteene. Regjeringen har bidratt ytterligere til debattene i Stortinget med 10 redegjørelser. Antall spørsmål til den ordinære spørretimen har vært 260, mens det har vært 135 hovedspørsmål i den muntlige spørretimen. Regjeringen har i tillegg besvart 78 interpellasjoner og fått 1 265 På daværende tidspunkt var det levert inn 1 265 skriftlige spørsmål til besvarelse. Det endelige tallet ved sesjonens slutt var 1 274. skriftlige spørsmål til besvarelse. Stortinget gjorde 79 anmodningsvedtak i inneværende sesjon. Det som er verdt å merke seg, er at hvis vi ser på statistikken, ser vi at dette tallet øker med mindretallsregjeringer og går kraftig ned i perioder med flertallsregjering. Stortinget har behandlet 12 grunnlovsforslag, flere av dem er historiske. Vi har vedtatt en språklig fornyelse av Grunnloven og en versjon av Grunnloven på nynorsk. Grunnloven foreligger dermed i de to likestilte målformer. Slik har Stortinget lagt til rette for en større bevissthet om innholdet i Grunnloven i jubileumsåret. Vi har også gjort betydningsfulle grunnlovsvedtak om å styrke Grunnlovens menneskerettighetsvern. Mange har kalt det for den viktigste revisjonen av Grunnloven siden 1814. Mange vil si at endringene styrker Grunnloven både som symbol og som et politisk dokument. Det er positivt at vi i forkant av behandlingen i Stortinget fikk en rik konstitusjonell debatt om Grunnloven. Grunnloven har altfor sjelden vært gjenstand for offentlig debatt i Norge. I jubileumsåret oppnådde vi en debatt som fokuserte på det norske samfunns verdigrunnlag og på folkestyrets former og innhold. Og den folkelige oppslutningen har, som alle her vet, vært helt fantastisk. Norge gikk inn i mirakelåret 1814 som en del av Danmark, underlagt et kongelig enevelde. Vi gikk ut av 1814 i en tilnærmet likeverdig union med Sverige – med parlament og med et helt nytt politisk system. Grunnloven la et fundament for utviklingen av demokratiet og velferden i vårt land. Nå går grunnlovsjubileet mot slutten, et par viktige arrangementer gjenstår. Vi skal feire 200-årsdagen for Stortingets første sammentreden 7. oktober, og vi skal markere 200 år for novembergrunnloven. Men like mye som en feiring av fortiden, bør jubileet være en investering for framtiden. Da gjenstår det bare for presidenten å takke alle som har vært involvert i Stortingets virksomhet i året som gikk, for en flott innsats alle kan være stolte av. Ikke minst vil presidenten takke alle de nye representantene for en stor aktivitet i folkestyrets tjeneste. Med dette erklærer jeg det 158. storting for endelig avsluttet. Vi kan med god samvittighet undertegne protokollen som ligger på bordet her nede.