Fru talman! Lars Beckman har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka arbetsmarknadsutbildningarna så att fler kommer i jobb och för att öka volymerna till de privata matchningsföretagen. Regeringen instämmer i att arbetsmarknadsutbildningen leder till att fler kommer i arbete och har därför verkat för en ambitionshöjning vad gäller volymerna i arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen föreslog också ökade resurser för att öka volymerna senast i budgetpropositionen för 2022. Riksdagen valde dock sedan att ställa sig bakom de budgetjusteringar som föreslogs av Moderaterna, Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna och som innebar ett mindre tillskott för arbetsmarknadsutbildningen än regeringens förslag. Regeringen har i regleringsbrevet för 2022 gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att öka antalet anvisningar till arbetsmarknadsutbildning. Myndigheten ska också säkerställa att anvisningarna riktas till deltagare som kan tillgodogöra sig utbildningen och att övergången till arbete efter avslutad utbildning ökar. Arbetsförmedlingen ska dessutom säkerställa att arbetsmarknadsutbildningarna används i enlighet med syftet att motverka att brist på arbetskraft uppstår på arbetsmarknaden. I februari trädde regeländringar i kraft som innebär att även andra arbetssökande än de som saknar tidigare erfarenhet av svensk arbetsmarknad kan ta del av arbetsmarknadsutbildning på eftergymnasial nivå. Det vidgar målgruppen för arbetsmarknadsutbildning. Under 2021 har de matchningstjänster som utförs av fristående aktörer ökat, och ökningen har fortsatt tydligt under 2022. I budgetpropositionen för 2022 föreslog regeringen att ytterligare medel tillförs dessa insatser i syfte att stärka matchningen på arbetsmarknaden. De ökade medlen ger Arbetsförmedlingen utrymme att öka volymerna för matchningstjänster. I Arbetsförmedlingens regleringsbrev för 2022 anges mål som syftar till att tydliggöra regeringens prioriteringar för myndighetens arbete under 2022. Ett av dessa mål är att antalet deltagare i utvecklade matchningstjänster ska öka samtidigt som det ska finnas en bredd av andra arbetsmarknadspolitiska insatser som arbetssökande kan anvisas till. Arbetslösheten i Sverige har sjunkit snabbt under det senaste året. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen har minskat med över 100 000 individer sedan juni 2020. I januari 2022 uppgick antalet sysselsatta till över 5 miljoner. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen är nu på samma nivå som före pandemin. L ångtidsarbetslösheten är dock fortsatt för hög , och skillnaden är för stor mellan inrikes och utrikes födda. Särskilt utrikes födda kvinnor behöver komma in på arbetsmarknaden i större utsträckning. Två tydliga politiska prioriteringar för regeringen är att bryta segregationen och att skapa jobb i hela landet . Regeringen fortsätter därför arbetet för att fler ska komma i jobb, för att arbetssökande ska få rätt stöd och för att arbetsgivare lättare ska kunna hitta den kompetens de söker. Matchningstjänster och arbetsmarknadsutbildning är två verktyg i det arbetet. Arbetsmarknadspolitiken kommer även fortsättningsvis att rymma en bredd av insatser som kan möta olika behov hos arbetssökande och arbetsgivare och som utförs av till exempel leverantörer, kommuner och idéburna aktörer eller i Arbetsförmedlingens egen regi.
Fru talman! Tack, ministern, för svaret! Vi kommer alla ihåg 2014 när Socialdemokraterna i allmänhet och Stefan Löfven i synnerhet gick till val på att Sverige skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det var inget litet löfte; det var ett viktigt löfte. Sverige skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Fru talman! I årets val har väljarna all anledning att utvärdera hur det har gått för Sverige. Den som är intresserad av dessa frågor kan med fördel gå in på Ekonomifaktas hemsida och klicka på fliken ”Arbetslöshet” och sedan på fliken ”Arbetslöshet – internationellt” för att se hur det har gått. Ja, vi har lägre arbetslöshet än Spanien, Grekland och Turkiet, men det är också vad vi har. Vi ligger, fru talman, bland de sämsta i Europa när det gäller arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet. Det är ett fundamentalt misslyckande för regeringen. En av förklaringarna till att det har gått så dåligt och går så dåligt är naturligtvis att regeringen har fokuserat på fel sak. En av de saker som regeringen har fokuserat på är extratjänster, en offentligt finansierad arbetspolitisk åtgärd, vars syfte har sagts vara att den som har haft en extratjänst ska kunna få ett jobb. Den senaste rapporten från riksdagens utredningstjänst visar att i Gävleborg har 3 procent gått till arbete utan stöd – 97 procent har inte gjort det. För någon vecka sedan hade P4 Gävleborg ett inslag, som man kan hitta på deras hemsida. Det handlade om Ibrahim som i dag har en extratjänst där han hjälper folk att låna skidor. Jag tror inte att P4-reportern ens reflekterade över vad hon skrev i texten. Det står så här under bildtexten: ” Ibrahim Ibrahim är utbildad svetsare men gillar att hjälpa folk att låna skidor. ” När extratjänsten nu avslutas kommer han att få lämna den. Därför har P4 Gävleborg naturligtvis frågat Gävle kommun varför man inte anställer Ibrahim. Då säger den miljöpartistiska nämndordföranden: Det har vi inte råd med. Vi har inte budgeterat för de här tjänsterna. De ryms inte innanför ramarna. Ibrahim som är utbildad svetsare, ett bristyrke i Sverige, har alltså stått och lånat ut pjäxor och skidutrustning. När extratjänsten avslutas har Gävle kommun inte budgeterat tjänsten, och då får Ibrahim gå hem. Så här det ser ut med extratjänsterna runt omkring. Det blir som ett ekorrhjul för den enskilde. Det här är en fullständigt meningslös åtgärd. I stället hade man kunnat ha en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som hade gett Ibrahim möjlighet att till exempel få licens som svetsare eller en praktikplats på en firma så att han hade kunnat jobba med det han är utbildad för. Jag vet inte vilka slutsatser arbetsmarknadsministern har dragit av det fundamentala misslyckandet med extratjänster, men helt klart har Sverige väldigt stora problem. Vid ett rundabordssamtal med Svenskt Näringsliv nyligen sa de privata matchningsföretagen att de aldrig har haft så hög efterfrågan på arbete. Om kranarna öppnas skulle de se till att få folk i jobb.
Fru talman! Jag vill börja där ledamoten började, i 2014. Det är väldigt viktigt att komma ihåg att arbetsmarknaden och världen har förändrats väldigt kraftfullt sedan 2014. Det vi nu ser efter att vi har varit inne i en väldigt allvarlig och djup kris på svensk arbetsmarknad till följd av pandemin är att svensk arbetsmarknad har återhämtat sig väldigt starkt. Fler människor kan nu ställa väckarklockan på morgonen, gå till sitt arbete och försörja sig själva. Vi har i dag över 201 000 lediga jobb på Arbetsförmedlingens platsbank. Vi har på många sätt en väldigt stark arbetsmarknad. Det ser ljust ut för många som i dag står utanför arbetsmarknaden. Här är politikens uppgift att se till att människor snabbare kommer i arbete, bland annat genom de matchningstjänster som ledamoten nämner. Regeringen ser nu via Arbetsförmedlingen till att fler människor får tillgång till dem. Jag vill också beklaga att Lars Beckman och hans parti här i kammaren drog undan möjligheterna för oss att kunna fortsätta att använda extratjänsterna. Varför? Jo, därför att extratjänsterna är en viktig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Inte minst många utrikes födda kvinnor har via en extratjänst fått möjlighet att komma i arbete och egen försörjning. Av dem som hade extratjänster under förra året var 49 procent utrikesfödd a kvinn or . Fru talman! Sedan är det sant som ledamoten säger. En extratjänst går inte alltid vidare till en reguljär anställning. Det vi ska komma ihåg är att trots att extratjänsterna är dyrare än en del andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder riktar de sig till dem som står allra längst från arbetsmarknaden. För oss socialdemokrater är det självklart att om du har stora behov ska du också få ett starkare stöd. Om du på egen hand snabbt kan ta dig in i ett arbete, och många behöver inte ens hjälp till det, kan det vara en enklare form av en snabb matchningstjänst in i arbete som gäller. Det handlar om att ge stöd utifrån de behov som människor har. Vi vet att det för många människor inte räcker att ha en subventionerad anställning. Det kan vara så att extratjänsten är vägen in att få erfarenhet från arbetslivet för att sedan kliva in i en utbildning eller kanske i en ytterligare subventionerad anställning för att sedan kunna ta sig till ett arbete där man kan försörja sig själv. Fru talman! Jag vill verkligen beklaga att Lars Beckman och hans parti drog undan möjligheterna för oss att kunna fortsätta att anvisa till extratjänster. De är viktiga inte minst för utrikesfödda kvinnor. Det är viktigt att vi gör allt som står i vår makt för att se till att människor får rätt stöd. Moderaternas politik är en dålig politik. När vi nu tittar på den interpellation som ställs ser vi att arbetsmarknadsutbildningarna lyfts fram. Det är ett mycket viktigt verktyg. Det är då väldigt märkligt hur Moderaterna valde att dra ned också på volymen i arbetsmarknadsutbildningarna, om man nu tycker att de är så bra. Det är en politik som inte hänger ihop. Fru talman! Det vi i stället behöver nu är ett starkare mandat för Socialdemokraterna så att vi kan fortsätta att stärka den svenska arbetsmarknaden, stärka de svenska löntagarna och se till att ytterligare jobb kan skapas i hela landet. Det kan ske tack vare den stora nyindustrialisering som vi ser pågår här och nu men också genom att sätta in fler och bättre åtgärder så att de som står utanför arbetsmarknaden ska få möjlighet till ett eget arbete och en egen försörjning.
Fru talman! Tack och lov avbryter vi någonting som är så uselt som extratjänster. Det ska naturligtvis Ibrahim tacka mest för. En utbildad svetsare som står i Gävle och lånar ut pjäxor kan inte arbetsmarknadsministern på allvar vara nöjd med. Om ministern hade besökt ett enda företag i Sverige, till exempel i den branschen, hade hon hört att det finns en efterfrågan på svetsare. Då ska väl inte Ibrahim stå och låna ut pjäxor. Det är fullkomligt vanvettigt. Det är slöseri med pengar, och det är slöseri med tid. Det är tidsaspekten som är så viktig, att man snabbt kommer i åtgärd och snabbt kommer in på arbetsmarknaden. Fru talman! Jag noterar att ministern är nöjd med att Sverige har lägre arbetslöshet än Spanien, Grekland och Turkiet. Det må så vara. Men att göra mer av samma sak, fru talman, är att få mer av samma resultat. I åtta år har Socialdemokraterna haft möjlighet att pressa tillbaka arbetslösheten. Det är inte så att covid och corona bara drabbade Sverige, utan det drabbade hela världen. De siffror där man ställer Sverige i relation till andra länder visar bara vilken katastrofal politik Sverige har fört. Man tror till exempel att en arbetsmarknadspolitisk åtgärd där 3 procent går vidare till arbete utan stöd är bra, det vill säga att 97 procent inte gör det. Jag skulle tro att det är en av Sveriges genom tiderna dyraste arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag har svårt att tänka mig någonting som har varit dyrare och sämre. Fru talman! Det blir en rundgång. Personen hamnar i extratjänst och är inte berättigad till a-kassa. När extratjänsten är slut går personen tillbaka till försörjningsstödet. Sedan kommer en ny hitta-på-åtgärd, och så snurrar det runt. Kommunalråden i Gävle-Sandviken, i min valkrets, har varit väldigt tydliga. Extratjänst handlar inte om att någon ska få jobb, utan det handlar om att få bort folk från försörjningsstödet. Det sas senast i en kommunfullmäktigedebatt för någon vecka sedan av den högsta ansvariga socialdemokratiska politikern i Gävle i de här frågorna. Det är bara att gå in på gavle.se och titta på debatten. Det handlar inte alls om att människor ska få jobb. Han till och med sa det, Ahmed Amin, som är nämndsordförande. Det handlar inte om någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd, utan det handlar om att vi ska få bort folk från försörjningsstödet. Tycker man att det är bra tycker man naturligtvis att extratjänster är bra. Vi moderater vill ha en effektiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Vi tycker att man ska jobba nära näringslivet. Det är därför jag skulle tro att det har gått så dåligt med extratjänsterna. Det är precis som miljöpartisten säger i intervjun på P4 i Gävleborg: Vi har inte budgeterat pengar för den här tjänsten. Det spelar ingen roll att den utbildade svetsaren är duktig på att stå och låna ut pjäxor. Vi har i varje fall inte möjlighet att anställa honom. Man ska naturligtvis sätta tid och kraft på att matcha mot näringslivet och de jobb som finns. Även den som inte kan svenska perfekt, fru talman, och även den som inte har en akademisk utbildning, kan plantera skog och jobba med vårsådden. Det finns mängder av gröna jobb som dessa personer skulle kunna göra om vi hade en effektiv matchning. Det är naturligtvis helt barockt, och det är något som vi kommer att ta upp i en annan interpellationsdebatt. Vi ser att man larmar överallt: Vi får inte tag i arbetskraft. Det är till och med så att restaurangerna i Gävleborg gick ut i ett upprop häromdagen. De sa: Vi anställer gärna folk i disken. Vi kan lära upp dem. Men var är alla arbetslösa? Det räcker att en enda individ som Ibrahim har tillbringat en meningslös tid, om syftet var att personen skulle få ett jobb. Det är naturligtvis ett misslyckande. Men här pratar vi inte om en person. Vi pratar om tiotusentals personer som varit inlåsta i extratjänster. Resultatet är att arbetslösheten i Sverige är en bland de högsta i EU. Det är fakta.
Fru talman! När kommunerna gör viktiga insatser för att människor ska slippa vara beroende av försörjningsstödet tycker jag att det är någonting väldigt bra. Det är klart att olika personer behöver olika typer av stöd. Det kan vara arbetsmarknadspolitiska insatser. Det kan vara olika typer av socialpolitiska insatser. Det kan vara olika utbildningar. Det är viktigt att människor kan försörja sig själva och att de får stöd att göra det. Här går en skiljelinje i svensk politik mot Moderaterna, som bara tycker att människor ska ha plikt. För oss socialdemokrater handlar det om att göra rätt för sig, plikt, men också om en rätt att få stöd att kunna försörja sig själv om man har behov av ett sådant stöd. När det gäller det exempel som ledamoten nämner här med Ibrahim är jag den första att säga att den kompetens som varje människa har såklart ska användas på den svenska arbetsmarknaden. Det handlar om att människor får möjlighet att använda kompetensen och utveckla den. Det är oerhört viktigt för både individ och samhälle. Jag undrar samtidigt: Varför höjs inte kraven från Moderaterna? Varför kommer ni inte med förslag som handlar om att förstärka valideringen eller att se till att det blir ännu fler matchningstjänster som kommer på plats för att hjälpa Ibrahim och andra? Det vi hör här är kritik och gnäll mot regeringen. Men vi hör väldigt få förslag från Moderaterna själva. Det enda de vill göra är att ta bort möjligheter för människor att kunna komma närmare arbete. Jag tittar på den period när Moderaterna senast hade makten. Vad hände då? Jo, då slaktade man den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Då tyckte Moderaterna att det var bättre att man bara skrev ut folk och att de var sysslolösa. Konsekvensen av det var ökat försörjningsstöd. Det blev ökade kostnader för kommunerna för försörjningsstödet. Det är en cynisk och dålig politik när allt fler lämnar arbetskraften. Vi ska i stället se till att människor får rätt stöd, att fler är i arbetskraften och att fler får möjlighet att försörja sig själva. Arbete är grunden för finansieringen av den generella välfärden. Men att ha ett eget jobb är förstås också grunden för människors frihet och deras möjlighet att känna gemenskap och utvecklas. Det här är en viktig fråga inför valet. Kommer väljarna att stödja Moderaterna, som varje gång de får möjlighet slaktar arbetsmarknadspolitiken? Eller vill väljarna se att svensk arbetsmarknad fortsätter att stärkas och att allt fler får ett eget arbete att gå till? Jag tycker att valet är självklart.
Fru talman! Facit finns. Efter åtta år med socialistisk politik har Sverige visserligen lägre arbetslöshet än Spanien, Grekland och Turkiet, men vi ligger bland de sämsta i Europa. Jag tycker verkligen att väljarna ska utvärdera regeringen på arbetsmarknadspolitiken. Det vore önskvärt. Det är naturligtvis ett fundamentalt misslyckande att det står en utbildad svetsare – ett bristyrke – och lånar ut skidor i en extratjänst i Gävle. Det är ett fundamentalt misslyckande, och det är väl ett lämpligt betyg på hela regeringen. Så blir det när regeringen tappar fokus. Man har ingen näringspolitik, man har ingen arbetsmarknadspolitik, man lyssnar inte på arbetsgivarna som ska anställa och man får inte matchningen att fungera. I det rundabordssamtal som vi hade för någon månad sedan med de privata matchningsföretagen sa de: Var är alla arbetslösa? Jag tog själv upp detta med statssekreteraren i utskottet och frågade varför Gävle ligger så dåligt till när det gäller de privata matchningsföretagen när de flaggar för att det finns jobb. Men det kanske blir en symbol för den socialdemokratiska politiken att det står en utbildad svetsare och lånar ut skidor i extratjänster i stället för att man får matchningen att fungera. Den matchningen skulle göra att företaget som behöver anställa en svetsare kan ge Ibrahim en praktikplats som gör att han kan få visa vad han kan, skaffa de licenser som behövs och skaffa den erfarenhet som behövs efter svenska förhållanden. Då kommer det här att funka. Det är där ni har misslyckats. Ni är slutkörda, och ni är trötta. Ni har inga idéer för framtiden, vilket är beklagligt. Det är floskler men ingen verkstad. Jag tycker verkligen att väljarna ska utvärdera den här regeringen på arbetslösheten.
Fru talman! Det kommer inte att bli några fler praktikplatser eller något mer stöd, Lars Beckman, om man inte tillför resurser. Det är jätteviktigt, fru talman, att vi pratar om en spade som en spade här. Om man hela tiden håller på att dra ned resurserna till arbetsmarknadspolitiken kommer inte människor att få det stöd som de behöver. Ledamoten påstår här att det är en trött regering. Det är nästan skrattretande. Så sent som i dag har jag kunnat berätta om att vi nu går vidare och tillför resurser när det gäller de etableringsjobb som snart kommer att komma på plats. Det är ytterligare ett nytt verktyg som den här regeringen levererar och som kommer att rikta sig just till långtidsarbetslösa och nyanlända. Det kommer att ge många människor en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och försörja sig själva. Jag är väldigt stolt över att Sverige ligger i topp när det gäller arbetskraftsdeltagande i Europa. När det gäller sysselsättning, alltså hur många som jobbar, ligger Sverige i toppen i Europa. Det är oerhört positivt. Men vi är ändå inte nöjda, utan vi vill såklart trycka ned arbetslösheten ytterligare. Vi är tillbaka på de nivåer vi hade före pandemin, men vi ska trycka ned långtidsarbetslösheten. Och vi ska se till att de arbetsgivare som nu vill anställa till över 200 000 lediga jobb ska kunna anställa snabbare. Det är ett intensivt arbete som pågår, bland annat med att leverera nya verktyg för att stödja denna utveckling. Men det är klart att det skapar problem när Moderaterna försöker dra ut vissa viktiga verktyg ur verktygslådan för oss; det ska jag erkänna. Extratjänsterna är ett sådant viktigt verktyg, så jag beklagar verkligen det. Jag beklagar att ni drar ned på resurserna till arbetsmarknadsutbildning, som är någonting väldigt populärt inte bara bland dem som söker arbete utan också bland arbetsgivare eftersom vi skräddarsyr insatsen för de lediga jobben. Vi behöver en politik som innebär både plikt och rätt, fru talman. Moderaterna står för plikten. Man slaktar resurserna. För oss socialdemokrater är det självklart att vi både ska ha tydliga krav och ett starkt stöd.
Fru talman! Lars Beckman har ställt mig tre frågor. Den första frågan gäller vilka akuta åtgärder jag avser att vidta för att se till att utrikes födda med försörjningsstöd kommer i arbete i gröna näringar. Den andra frågan gäller vilket samarbete som sker mellan Arbetsförmedlingen och branschorganisationer i närtid för att säkerställa att det finns arbetskraft i de gröna näringarna. Den tredje frågan gäller om jag avser att ändra ersättningssystemet så att det inte lönar sig att uppbära försörjningsstöd, extratjänst eller a-kassa för att på detta sätt motivera personer att ta arbeten i gröna näringar. Inget är så grundläggande som att ha ett jobb att gå till , och inget är lika avgörande för att bli en del av samhällsgemenskapen. Den som saknar arbete ska därför möta en tydlig förväntan men också många och goda möjligheter att komma i arbete. Alla som kan jobba ska jobba. Två tydliga politiska prioriteringar för regeringen är att bryta segregationen och att skapa jobb i hela landet. Regeringen fortsätter därför arbetet för att fler ska komma i jobb, för att arbetssökande ska få rätt stöd och för att arbetsgivare lättare ska kunna hitta den kompetens de söker. Arbetslösheten i Sverige har sjunkit snabbt under det senaste året. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen är nu på samma nivå som före pandemin. Sysselsättningsgraden i åldrarna 20 – 64 år är bland de högsta som uppmätts i EU. I dag jobbar en högre andel utrikes födda jämfört med 2014. Dessutom har nyanländas etablering på arbetsmarknaden successivt förbättrats under det senaste decenniet. Långtidsarbetslösheten är dock fortsatt för hög , och skillnaden är för stor mellan inrikes och utrikes födda. Särskilt utrikes födda kvinnor behöver komma in på arbetsmarknaden i större utsträckning. Den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande. Det innebär bland annat att den enskilde ska vara anmäld hos Arbetsförmedlingen, vara aktivt arbetssökande, godta anvisat lämpligt arbete, delta i utbildning och arbetssökarverksamhet samt vid behov delta i grundutbildning i svenska. Nyanlända invandrare som har uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring har möjlighet till etableringsinsatser . Då gäller s amma krav som för andra arbetslösa på att söka jobb och ta del av utbildning. Regeringen har också infört en utbildningsplikt. Både inom arbetslöshetsförsäkringen och i regelverket för ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser finns det sanktioner om den arbetssökande missköter sitt arbetssökande, förlänger tiden i arbetslöshet eller orsakar sin arbetslöshet. Det krävs bland annat att den sökande aktivt söker lämpliga arbeten. Om sanktioner vid till exempel misskötsamhet blir aktuella vid upprepade tillfällen stängs den arbetssökande av från ersättningen i en stigande skala. Rätten till ersättning kan till slut upphöra helt. Arbetsförmedlingen arbetar sedan lång tid med ett flertal insatser som riktas till kompetensförsörjningen inom de gröna näringarna, såsom arbetsmarknadsutbildningar, stöd till arbetsgivare samt nationellt branschråd och annan samverkan med branschen. Inför odlingssäsongen 2022, när förutsättningarna har ändrats i och med kriget i Ukraina, är det ännu viktigare med samverkan mellan Arbetsförmedlingen och berörda branscher så att alla tillgängliga verktyg och insatser används optimalt. För att skapa ett strukturerat samarbete mellan Arbetsförmedlingen och branschen har Arbetsförmedlingen och LRF tillsammans startat ett nationellt branschråd för gröna näringar. Uppdraget är att verka för att kompetensförsörja branschen och därmed skapa förutsättningar för en konkurrenskraftig och hållbar ökad produktion. Syftet med branschråd på nationell nivå är att träffa företrädare för arbetsmarknadens parter, branschorganisationer och expertmyndigheter och att öka Arbetsförmedlingens kunskap om de kompetensbehov som finns och vilka utbildningsnivåer som krävs för vissa yrken. Det f örsta mötet hölls den 4 april 2022 , alltså i går . Läget på den svenska arbetsmarknaden fortsätter att förbättras. Sysselsättningen fortsätter att öka , och arbetslösheten har vänt ned. Regeringen följer frågan om säsongsjobben noga och har en dialog med branschen.
Fru talman! Tack, statsrådet, för svaret! Låt oss först påminna väljarna om det löfte som Socialdemokraterna gav 2014. Det var inte Stefan Löfvens löfte, utan det var Socialdemokraternas. Sverige skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Hur har det då gått? Ja, vi har lägre arbetslöshet än Spanien, Grekland och Turkiet, men det är också bara dessa som har högre arbetslöshet än vi. Det är ett fundamentalt misslyckande. Å ena sidan, fru talman, har vi alltså det man kan beteckna som massarbetslöshet, inte minst bland utrikes födda. Å andra sidan har vi arbetsgivare som under ett antal år har sagt att de inte hittar arbetskraft. Samtidigt har riksdagens utredningstjänst visat att ungefär 700 000 utrikes födda inte är självförsörjande. Det här, fru talman, är väldigt svårt att få ihop. Vi har den tredje högsta arbetslösheten i EU. Vi har 700 000 utrikes födda som inte kan försörja sig själva. Samtidigt har vi arbetsgivare i gröna näringar som säger att de inte hittar arbetslösa som vill plantera skog, plocka tulpaner, plocka bär, plocka jordgubbar, jobba med vårsådd eller vad de nu ska göra. De har löst det med arbetskraftsinvandring från bland annat Ukraina. I Gävleborg har vi till exempel ett företag som har gått ut och berättat att man inte vet hur man ska lösa skogsplanteringen i år. Det brukar alltid vara så och så många personer som kommer från Ukraina. Detta är en bild av ett system som inte fungerar: tredje högsta arbetslösheten, 700 000 utrikes födda som inte kan försörja sig själva och samtidigt företag som löser enklare jobb med arbetskraftsinvandring. Nu blev ju det här akut. Det förskräckliga kriget i Ukraina med en Putin som har invaderat ett närliggande land har gjort att dessa män slåss för sitt liv och för sitt lands frihet. Naturligtvis kommer de då inte att vara i Sverige och skogsplantera. Men även utan kriget i Ukraina var detta ett fundamentalt misslyckande. Statsrådet räknar upp hur regelsystemet fungerar. Det är ingen som har ifrågasatt regelsystemet. På papperet låter det naturligtvis jättebra. Jag tror dock att var och en som ser den här debatten frågar sig: Varför är till exempel den här somaliska kvinnan, eller någon annan utrikes född kvinna som statsrådet själv har tagit upp, inte ute i skogen och plockar bär? Varför skogsplanterar man inte? Varför jobbar man inte för att få en inkomst? Vad är det som gör att systemet inte funkar? Jag tycker att det är rimliga frågor som ministern borde ställa till sig själv. Vad är det som gör att systemet inte fungerar? Om regelverket som ministern läste upp är så perfekt, hur kommer det sig då att vi har 10 000 bärplockare som kommer till Sverige samtidigt som vi har 700 000 utrikes födda som inte kan försörja sig själva med kollektivavtalslön? Man har ju rensat den här branschen väldigt bra. Någonting är fundamentalt fel, och det var därför jag ställde min fråga 3 till ministern: Avser ministern att ändra ersättningssystem så att det inte lönar sig att uppbära försörjningsstöd, extratjänst eller a-kassa, för att på detta sätt motivera personer att ta dessa arbeten? Det handlar ju om, precis som statsrådet sa i en annan debatt här, plikt och rätt. Vad är det som gör att inte dessa system funkar? Vad är det som gör att man inte går ut och tar jobben i de gröna näringarna? Och vad tänker regeringen göra?
Fru talman! Lars Beckman och hans parti brukar ofta prata om vikten av att man arbetar och att vi får folk i jobb. Det gör han också den här gången. Det är bara det att den politik som Moderaterna står för inte funkar. Människor kommer inte i jobb för att de blir fattigare eller för att vi försämrar trygghetssystemen i Sverige, snarare tvärtom. Människor kommer i arbete för att de får stöd, för att vi sätter in rätt arbetsmarknadspolitiska insatser, för att vi fortsätter att bygga ut Kunskapslyftet och för att de får en matchningstjänst för att komma närmare de jobb som nu är lediga. Det är på det sätte t vi stöttar människor att komma i jobb – inte genom att försämra a-kassan, inte genom att göra människor fattigare. Jag vill vara väldigt tydlig med det, fru talman. Vi debatterar nu de gröna näringarna. Det är jätteviktigt att vi kan stärka kompetensförsörjningen till dessa. Så sent som förra veckan hade jag och landsbygdsministern ett möte tillsammans med de gröna näringarna och Arbetsförmedlingen. Både arbetsgivare och fackförbund var representerade. Det finns flera olika saker som behöver göras här. En sak är det långsiktiga, att se till att fler söker sig till jobben i de gröna näringarna. Här är det förstås viktigt med den utbyggnad av Kunskapslyftet som regeringen har jobbat hårt med de senaste åren och som i dag, 2022, omfattar 160 000 fler utbildningsplatser. Men vi ser också att allt fler elever väljer att gå på naturbruksgymnasier med inriktning just mot de gröna näringarna. Detta skapar såklart förutsättningar långsiktigt för att de gröna näringarna ska kunna säkra sin kompetensförsörjning. Dock ser vi också att vi måste minska sårbarheten här och nu. Det är därför viktigt att vi kan fortsätta arbetet med att skräddarsy utbildningar som leder till jobb i de gröna näringarna. Här har Arbetsförmedlingen tillsammans med näringen ett pågående arbete där det satsas både på skräddarsydda arbetsmarknadsutbildningar för just den här branschen och också på olika typer av kortare utbildningar och insatser. Det finns också inte bara det nationella branschrådet utan även särskilda satsningar regionalt. Jag vill också understryka något som är viktigt här: I det sårbara läge som många arbetsgivare inom de gröna näringarna befinner sig i, när man inte kan lita på att den utländska arbetskraft som man haft tidigare ska kunna komma hit, är det viktigt att man anmäler de lediga jobb som finns till Platsbanken så att alla som är arbetssökande har möjlighet att se att dessa jobb finns lediga och kan söka dem. Det möte som jag och landsbygdsministern hade med de gröna näringarna förra veckan visade på en bred samsyn om att det inte finns någon quickfix här och nu som löser allt. Vi är mitt i ett krig, och det kommer att ha stor påverkan på arbetskraftens rörlighet både inom och utom unionen. Nu handlar det om att både fokusera på de långsiktiga insatser som jag var inne på, med fler utbildningsvägar men också en högre attraktivitet för den här branschen, och fortsätta den samverkan som finns mellan branschen och Arbetsförmedlingen.
Fru talman! Låt mig vara tydlig: Till skillnad från Socialdemokraterna anser Moderaterna att den som kan arbeta och försörja sig själv också ska göra det. Den som kan arbeta och försörja sig själv har också ett ansvar att försörja sig själv. Här är det väl en uppenbar felmatchning i Sverige när vi ligger tredje högst i arbetslöshet i EU, har 700 000 utrikes födda som inte kan försörja sig själva och har arbetsgivare i de gröna näringarna som skriker efter arbetskraft. Och det är inte bara de gröna näringarna; det är restauranger som söker diskpersonal, städföretag som söker städare och så vidare. Någonting är fundamentalt fel, och det måste väl ändå ministern se. Jag vill dock ge ministern rätt: Det är en stor skillnad på Moderaterna och Socialdemokraterna. Ni står för bidrag, och vi står för arbete. Vi tycker att det alltid ska löna sig bättre att arbeta än att gå på bidrag. Det stämmer alltså. Situationen just nu har ju blivit akut på grund av det avskyvärda kriget i Ukraina, men detta är någonting som har pågått ett antal år. Det är ingenting nytt. Problemet, fru talman, är att om man inte ser eller erkänner ett problem kan man inte heller lösa det. Det är det som är Socialdemokraternas problem. Innerst inne vet naturligtvis ministern och Socialdemokraterna vad detta beror på. Det är klart att hon vet det. Hon läser naturligtvis medier och tar del av de uträkningar som finns och som visar att det inte lönar sig att arbeta utan att det till och med kan straffa sig att börja arbeta på grund av att bidragssystem går ihop så att det blir negativt. Det kan inte fortsätta så här. Till syvende och sist är det ju någon som betalar. Det är den ensamstående trebarnsmamman i Ljusdal som går till jobbet och med sin skatt ska försörja den som inte arbetar. Det är inte hållbart. Varje person har ett ansvar att göra sig själv anställbar, stå på egna ben och försörja sig själv. Jag tror att vi kommer att få se många positiva exempel från Ukraina nu. Det finns till exempel en Facebookgrupp i Gävle som heter Gävlebor hjälper Ukraina, och det finns många andra liknande Facebookgrupper, där personer gör inlägg där det till exempel står: Jag kan inte svenska och har precis kommit från Ukraina, där jag jobbade som kock, och jag söker nu arbete i restaurang. Jag är helt övertygad om att den personen kanske redan just nu, när vi står här och pratar, har fått jobb på en restaurang. Då är det Facebook och inte Arbetsförmedlingen som har matchat. Det vore väldigt olyckligt om skogsplanteringen inte kommer igång nu på grund av att männen slåss i Ukraina och att de här företagen inte får tag i arbetskraft. Jag tror att det behövs extraordinära insatser mellan kommuner och arbetsförmedling för att inventera vilka män och kvinnor i arbetsför ålder som har förmåga att arbeta i de gröna näringarna så att vi snabbt får se att de kommer ut i arbete. Det kommer att ge arbetslivserfarenhet som säkert kanske till och med kan få personer att inte återgå till försörjningsstödet. Jag tror att det är sådana kraftfulla åtgärder vi måste få se. Det vore intressant att höra vad slutsatsen blev under mötet som skedde i går mellan bransch och arbetsförmedling.
Fru talman! Mötet var i förra veckan. Samarbetet fortsätter mellan de gröna näringarna och Arbetsförmedlingen. Om man tittar på de särskilda arbetsmarknadsutbildningarna just riktade till de gröna näringarna var det under förra året 309 personer per månad i arbetsmarknadsutbildning med inriktning mot naturbruk och skogsbruk. Året dessförinnan var motsvarande siffra 166, så vi har utökat de här utbildningarna väldigt tydligt och är såklart fortsatt beredda att vidta fler åtgärder. Men då gäller det att vi inte har någon opposition i Sveriges riksdag som hela tiden rycker undan mattan när det är dags att göra viktiga arbetsmarknadspolitiska insatser. Jag tycker också att det inte är riktigt hederligt när Lars Beckman pratar om att 700 000 utrikesfödda inte är självförsörjande. Ska man kunna jämföra på riktigt är faktiskt försörjningsstödet ett betydligt bättre mått för att titta på hur många personer som har behov av ekonomiskt bistånd. Tittar vi på hur det såg ut i januari i år var det knappt 82 000 utrikesfödda personer som hade ekonomiskt bistånd. Det är en betydande minskning från förra året, då antalet översteg 100 000. Med Socialdemokraternas politik går alltså fler från bidrag till arbete. Det vi behöver göra är att fortsätta satsa på en aktiv arbetsmarknadspolitik där människor får stöd att komma i jobb och inte en politik som Moderaterna står för som rycker undan mattan. Man tar bort extratjänsterna och arbetsmarknadsutbildningar, som är ett väldigt viktigt verktyg för att människor ska kunna försörja sig själva. Fru talman! En aktiv arbetsmarknadspolitik är vägen framåt. Det som Moderaterna ägnar sig åt är dålig politik. Det är tydligt att Moderaterna gärna pratar om betydelsen av de gröna näringarna, men vilka är egentligen deras lösningar? Det hör vi ingenting om här. Det regeringen gör är att vi satsar på riktade arbetsmarknadsutbildningar som leder till jobb. Moderaterna försöker hela tiden få möjlighet att avskaffa allt som handlar om aktiv arbetsmarknadspolitik. Fru talman! Moderaternas politik är plikt och ingenting som handlar om rätt. För oss handlar det om både plikt och rätt – att få rätt stöd att komma i arbete. Jag beklagar verkligen, återigen, att Moderaterna har ryckt undan mattan för bland annat extratjänsterna.
Fru talman! Den här regeringen har misslyckats på det viktigaste vallöfte som man gav till svenska folket 2014: Sverige skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det var ingen som tvingade Socialdemokraterna att komma med det vallöftet. Det var ni själva som valde det, det var ni själva som utformade det och det är just på det som ni ska utvärderas. I själva verket är vi nu bland de sämsta länderna i Europa. När Ibrahim i Gävle, som är utbildad svetsare, är i en extratjänst och lånar ut skidor i stället för att få en matchning mot det jobb som han är utbildad för är det en tydlig symbol för regeringens misslyckade arbetsmarknadspolitik. Min interpellation handlar om den akuta åtgärden som krävs nu och det fundamentala misslyckandet att gröna näringar inte hittar arbetskraft trots att arbetslösheten är en av de tre högsta i EU. Det är det som den här interpellationen handlar om. Ministern har synpunkter på uppgiften om att 700 000 inte är självförsörjande, och man kan tycka att hon då får vända sig till riksdagens utredningstjänst och framföra sin kritik, för det är de som har räknat ut det. Men det finns en skiljelinje. Moderaterna säger att det måste löna sig att arbeta, och Socialdemokraterna höjer bidragen. Moderaterna säger: Låt oss lägga samhällets resurser på att få folk i jobb. Socialdemokraterna höjer bidragen. Det är passiva bidrag till folk som inte jobbar. Jag tror att väldigt många är trötta på det. Jag tror att det är många som kanske till och med blir förbannade, inte minst i ministerns hemlän Norrbotten, när det kommer bärplockare från Thailand medan det redan finns personer på plats som skulle kunna plocka bären. Jag tror inte att någon tycker att det är rimligt. Vi har noterat i den här debatten att ministern inte hade några akuta åtgärder för att snabbt lösa de gröna näringarnas behov, och det beklagar jag.
Fru talman! I arbetet med att stärka Sverige är förstås konkurrenskraftiga gröna näringar någonting väldigt centralt. Vi behöver fortsätta se till att arbeta tillsammans med de gröna näringarna, med myndigheter på området och med parterna på svensk arbetsmarknad för att lyckas med matchningen mellan de behov som finns och de möjligheter som finns till arbete och egen försörjning. Det är många människor som nu kommer till vårt land – jag tänker på till exempel många kvinnor från Ukraina – som har rätt att arbeta i Sverige. Säkerligen skulle flera av dem kunna tänka sig bland annat de här jobben men förstås också en hel del andra lediga jobb som finns, till exempel i batterifabrikerna i norra Sverige eller för all del i vården för att stärka och utveckla den. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen får förutsättningar att fortsätta med sitt viktiga arbete att matcha människor till jobben och att de satsningar som regeringen gör nu på både matchningstjänster och arbetsmarknadsutbildningar, även om jag beklagar att Moderaterna har dragit ned på volymerna, nu kan fortsätta. Det är också viktigt att näringarna själva fortsätter att ta ett gemensamt ansvar i sina branschråd, tillsammans som parter på arbetsmarknaden och också i de regionala satsningar som vi ser sker just nu. Återigen vill jag uppmana alla de arbetsgivare som har lediga jobb att anmäla dem till Platsbanken, för det är en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna informera om jobben och matcha arbetssökande till dem. Tack för debatten!