… [[Govornik naknadno uključen.]] stanku 5 minutnu. Htio bih govoriti o slučaju odbijanja otkupa hrvatskih državnih obveznica i posljedicama koje eventualno mogu imati na izvršenje proračuna 2016. i scenarijima koji su pred nama.
Dobro, hvala. Netko još? Uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
… [[Govornica naknadno uključena.]] u ime kluba HNS-a sa željom da govorimo o radu Vlade u posljednjih mjesec dana gdje je od 8 sjednica Vlade 5 bilo telefonskih.
Hvala. Uvaženi zastupnik Juhas.
Poštovani predsjedniče, tražim stanku isto od 10 minuta da bih nešto rekao o izvješću Savjetodavnog odbora Vijeća Europe o provedbi Konvencije o zaštiti nacionalnih manjina.
U ime kluba Nacionalnih manjina?
U ime kluba Nacionalnih manjina.
Još netko? Uvaženi zastupnik Škorić.
Poštovani predsjedniče, u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice tražim stanku od 5 minuta kako bih progovorio o mogućoj umiješanosti pojedinih ministara u P.R. usluge.
Nismo čuli zadnju riječ, vidim da, u?
Kako bih progovorio o mogućoj umiješanosti izvršne vlasti u rad određenih P.R. agencija.
Dobro. Još netko? Ako ne, vidimo se u 9,45. Hvala vam. STANKA U 9,35 SATI Evo kolegice i kolege. Vrijeme nam je isteklo pa ću zamoliti onda da prvi u ime Kluba HSU-a Stipe Petrina govori uvaženi zastupnik Stipe Petrina. Izvolite.
Poštovani predsjedniče zahvaljujem. Kolege i kolegice. Htio bih prvi puta u povijesti Hrvatske države da se hrvatske državne obveznice nisu uspjele prodati na međunarodnom tržištu kapitala. Dakle, ta vijest je nažalost i ovdje među nama koji smo zaduženi zato prošla šutke, vidim sabornica poluprazna, nikoga to ne interesira. Nitko uopće ne želi shvatiti zašto se to desilo. Dakle, priopćenje ministra financija i ministarstava financija je da je odbijen otkup, ponavljam prvi puta u povijesti mislim da smo jedina zemlja koja je to doživjela od stranih investitora ili kako ja volim reći lihvara, odbijene su obveznice RH. Treba pritom naglasiti da je prošlu godinu zaduženje odnosno dionice koje su se, obveznice koje su se plasirale, davane su uz kamatnu stopu od 3% a jedno vrijeme čak i manje. Odlaskom u London ministar financija nije uspio zadužiti RH za dodatnu milijardu eura što je otprilike 7,5 milijardi kuna. Zašto nije, zato zašto investitori odnosno vjerovnici nisu htjeli raditi kako je objašnjeno, nestabilne političke situacije uzeti, odnosno otkupiti obveznice RH. Koji su scenariji zašto to nije otkupljeno. Prvi scenarij moguće je politički pritisak HDZ-a na MOST da ih uvjeri kako je situacija u zemlji ozbiljna, da se ne more zadužiti da dođe do eventualno sloma izvršenja proračuna RH i to stvara jako ružnu sliku na najveću stranku danas vladajuću, gospodin HDZ-a koja s time pokazuju da su eventualno i spremni na scenarij bankrota države da bi ostali na vlasti bilo kakvoj. Premijer kad je bio sa investitorima kaže investitori su optimistički prema nama, naravno da su optimistički jer plasiranjem obveznica jedne države po puno većim cijenama na tržištu novca itekako ulijeva ovaj optimizam onomu koji ulaže odnosno onome koji otkupljuje. Ministar financije zatajio nam je jednu izuzetno važnu stvar a to je jesu li mu obveznice ponuđene po kamatnoj stopi od 5,6 šta je u jednom trenu duplo od onoga šta se prije godinu dana zaduživalo. Zašto to kažete? Komu se daje veća kamatna stopa? Onima čija su obveznice jako rizične ili eventualno nisu naplative i to nas uvodi u jedan jako ružni scenarij, je li investitori koji bi trebali otkupiti te dionice, je li oni znaju više od onoga što znaju saborski zastupnici. Ali da se vratimo na 7,5 milijardi kuna koje nedostaju u ovom trenu državnom proračunu. To iznosi dame i gospodo 15, 06 rashodovne strane proračuna. Kad to podijelite, taj postotak sa brojem dana u godini dobijete brojku od 23,9 dana. Znači li to da će državni proračun biti u banani 24, zaokružimo na 24 dana i da država neće uspijevati ispunjavati svoje obaveze a prema građanima RH da neće ispunjavati obaveze prema korisnicima državnog proračuna, da neće moći ispunjavati prema kreditorima i znači li to uvod u scenarij bankrota države. S tim više danas bi RH trebale bit puno jeftinije misije novca koje se zadužuje jer imamo dva pokazatelja koja su jako optimistička. Prvi je optimistički je gospodarski rast u dva zadnja kvartala i turistička sezona koja je pred nama nažalost ona je najveća gospodarska grana u RH. To nas sve upućuje na ozbiljnost trenutka pa bi volio da se u vezi tim u ovom časnom Domu obrate ili premijer ili predsjednik odnosno ministar financija jer jako će imati to posljedice i na kreditno zaduživanje građana i na povećanja kamata pojedincima. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeća je u ime Kluba HNS-a riječ uzeti uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. U ime HNS-a smo odlučili progovoriti imajući na umu činjenicu da u proteklih mjesec dana Vlada od svojih osam sjednica kojih je imala 5 su bile telefonske a tri puta su imali priliku se vidjeti. Kao što je uvaženi kolega Petrina rekao po prvi put u Hrvatskoj, koristit ću i ja taj ulaz, po prvi puta u Hrvatskoj imamo nekoliko stvari. Po prvi puta u Hrvatskoj imali smo ministra kojeg se nije pustilo na prvu sjednicu Vlade i na prvoj sjednici Vlade nije bilo. Po prvi puta u Hrvatskoj imamo sjednicu koja je bila zakazana i na toj sjednici na kojoj je bila zakazana došlo je 20 ministara a premijera nije bilo. Tako da ova moja rasprava može imati podnaslov „Gdje je premijer?“ jer imate priliku svi zajedno vidjeti na portalima da u Hrvata još jedino šala je ostala stalna, pa onda imaju ankete gdje je ili nije. Ali manimo to sve. Hajdemo vidjeti koliko je ozbiljna stvar. Odnos Vlade i Sabora je sustav spojenih posuda. Sustav spojenih posuda znači da točno onoliko koliko Vlada radi, radi i Sabor. I pogledajte dnevni red koji je bio za ovaj tjedan. Od šezdesetak točaka dnevnog reda 13 točaka su bili prijedlozi s Vlade, ostalo su prijedlozi klubova zastupnika i izvješća. Sa sjednice koja je bila telefonska jučer dobili smo samo jedan amandman i dobili smo odnos da interpelaciju. To jednostavno nije dobro. Kao što znate, ja sam radila u prethodnoj Vladi, ja sam bila jedna od onih koja sam mislila da treba raditi bolje, više, da moramo biti u nekim stvarima odlučniji. No međutim, kada vidim ovo što nam se dešava mogu reći samo sve pohvale na ono što smo mi radili. Telefonske sjednice su bile kada je bilo riječ o amandmanima i kad je bilo riječ u ljeti da kanader treba ići gasiti požar na području druge države. A ova Vlada radi na način da se ne želi vidjeti. Čak i kad su prisiljeni da se vide dva potpredsjednika, onda okreću glavu jedan od drugih. Tako se radit ne može. U životu nije sramota reći ne znam. Dobro je reći ne znam i slušati onog tko zna, ali ono što nije dobro i što je sramota pravit se kao da zna, a imati posljedice. Jednako tako imate priliku i vidjeti i svi pokazatelji. Ovi pokazatelji koji su sad i o kojim govorimo, a to je rast BDP-a, izvoza, industrijske proizvodnje je rezultat Vlade i rada prethodne Vlade. Rezultat ove Vlade možemo vidjeti tek krajem godine. No međutim, ne može biti rezultat Vlade ako se međusobno ne razgovara, ako se međusobno ne dogovara, ako nema ni otvorenih, ni zatvorenih sjednica Vlade, nego su telefonske sjednice Vlade. Telefonska sjednica funkcionira na način da tajnica Vlade telefonom zove pojedine ministre kaže to je tema, da li ste za ili ste protiv. To ne ide u dobro. Ja sam sigurna da nema nikog u ovoj sabornici koji ne žele dobro ovoj Hrvatskoj. Sigurna sam da nema nikog tko se ne osjeća loše zbog toga, nema zluradosti. Ima samo tuge i nezadovoljstva. Kod nas svih možete samo vidjeti tugu i nezadovoljstvo jer ne ide se naprijed. Ili ova Vlada kaže, prethodna Vlada je napravila sve odlično, odlični su zakoni, mi tu nemamo što raditi, nego ćemo evo telefonski se dogovarati i ponekad se vidjeti. Ja bih to slikovito rekla. Znate, bolesnik je u komi. Na bolesničkoj postelji je sve blinka u crveno. Obitelj je spremna da bude kraj. Lijepo molim staviti iznad bolesničke postelje veliki natpis „Ne oživljavati!“. Ne oživljavati ono što se oživit ne može i spremimo se priznati oni koji rade da neke stvari ne znaju, da za neke stvari nisu bili spremni i dat priliku radit onima koji žele, koji su spremni i koji žele dobrobit ovoj Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Stipe Petrina digao je povredu Poslovnika. Sad će nam reći u čemu je, koji članak Poslovnika je povrijeđen.
Povreda članka koji kaže o održavanju reda u sabornici. I dok sam ja za red u sabornici zadužen je predsjednik Sabora. Dok sam ja izlagao i dok je kolegica izlagala jako je veliki nered, žamor i hodanje. Gospodo zastupnici ili se uhvatite posla ili odlazite doma. Ali ako bilo tko ovdje izlaže držite se pristojnosti, nemojte ko da rojevi čela da žuborite. Hvala vam.
Dakle, naravno Poslovnik nije povrijeđen. Ali ja se slažem sa kolegom Petrinom, to je pitanje ja bih rekao pristojnosti, da kad netko govori da ga se sasluša. Ili ako vas uopće ne zanima barem da se šuti. Ali to je pitanje pristojnosti uistinu i ja molim da se tako i svi ponašamo. Evo sad će u ime kluba nacionalnih manjina reći nešto uvaženi zastupnik Šandor Juhas.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ja se slažem isto sa gospodinom Petrinom, trebali bi malo poslušati jedni druge. Međutim, ima parlamenata i gdje se tuku, mi još nismo u toj situaciji i to je dobra stvar. Klub nacionalnih manjina osjeća potrebu da upozna hrvatsku javnost i vas kolege sa mišljenjem Savjetodavnog odbora Vijeća Europe o provedbi Konvencije o zaštiti nacionalnih manjina koja je objavljena u srijedu i koja je ovako malo zaobiđena. Mi obično imamo i naši mediji obično imaju običaj, da ono što možda drugi o nama kažu pa je malo negativno ili ima nekakve negativne konotacije da se to onda ili prečuti ili se nekako sakrije. Pa onda kad odemo negdje van, kad odemo tražit novce onda se čudimo zašto od toga nema ništa. Savjetodavni odbor Vijeća Europe za Okvirnu konvenciju o zaštiti nacionalnih manjina u svom izvješću hvali postojeći dobar zakonodavni okvir za nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj. Međutim, Odbor primjećuje da se ti zakoni često ne provode i ne provode se tamo gdje bi se oni u stvari trebali operativno provoditi, dakle na nivou jedinica lokalne samouprave. Na taj problem smo mi više puta upozoravali, međutim bezuspješno. Hrvatskoj se zamjera što nema dovoljno zaposlenih pripadnika nacionalnih manjina u državnim službama, zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u javnoj upravi, pravosuđu i dalje je niska, a ponovljene preporuke pučke pravobraniteljice o potrebi za učinkovitim provođenjem zapošljavanja manjina na lokalnoj razini nisu provedene i znamo kako je prošlo u stvari izvješće pučke pravobraniteljice. Odbor također primjećuje i zamjera to što se u nekim mjestima ne poštuje pravo manjina na jezik i pismo. Dosta smo prošle godine govorili o Vukovaru, ja ne bih o tome pričao više. Ali imam podatak od neki dan da recimo problem izdavanja osobnih iskaznica se javlja u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji na mađarskom jeziku. Isto tako Vijeće Europe smatra da je govor mržnje u porastu te je postao prihvatljiv u medijima i političkom govoru. Antimanjinska retorika i predrasude stoji u izvješću dominiraju velikim dijelom u javnim raspravama o pitanjima koja se tiču manjinskih prava što je rezultiralo da neki odustaju od traženja svojih prava i straha od negativnih posljedica. Val nacionalizma i politička radikalizacija ima negativan učinak na prava manjina posebno u onim područjima koja su teško pogođena u ratu ističe se u izvješću. Vijeće Europe zato preporučuje sustavnu i brzu osudu nacionalističke i protumanjinske retorike u političkom diskursu i medijima, učinkovite istrage i sankcioniranje svih slučajeva zločina i govora mržnje. Odbor u zaključcima traži od Vlade da se posveti manjinskim pravima kao sastavnom dijelu svojih nacionalnih i međunarodnih obveza, suprotstavi oživljavanju nacionalizma i posveti promoviranju otvorenosti o poštivanju različitosti u društvu. Savjetodavni Odbor Vijeća Europe smatra da incidenti u kojima je prisutan govor mržnje nisu samo u porastu nego postaju i prihvatljivi time što se neki visoko rangirani politički lideri i članovi lokalnih vlasti sami upuštaju u retoriku koja je uvredljiva za dio stanovništva i može potaknuti međuetničke napetosti. Većina posmatrača povezuje to pogoršanje sa slabljenjem vanjskog pritiska nakon pristupanja EU. Odbor poziva na uključivanje manjinskih kultura u sastavni dio opće kulturne politike kao integralni i vrijedan dio hrvatskog naslijeđa različitosti. I o tome smo više puta pričali, međutim svjedoci smo da se ide nekako u drugom smjeru. Udrugama nacionalnih manjina ne smije se priječiti pristup općim izvorima financiranja za kulturu zbog sredstava koja se odvojeno dodjeljuju za očuvanje njihovog posebnog identiteta. Sve su to stvari o kojima smo mi više puta govorili, sve su to stvari o kojima smo prošle godine govorili a ako vidimo u kom smjeru su krenula ostvarivanja manjinskih prava u ovoj godini i pod ovom Vladom možemo se nadati još daleko gorem izvještaju sljedeće godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I sada ću zamoliti u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo javio sam se zbog mogućih sumnji o političkoj financijskoj korupcijskoj hobotnici u području medija, odnosno vezano za operaciju Grizli o kojoj smo saznali jučer o čemu i danas pišu svi hrvatski mediji kako jedna PR agencija nudi organizaciju sastanaka s ministrima i drugim državnim dužnosnicima iz jedne političke opcije koja radi u području pravosuđa, unutarnjih poslova, spominju se i osobe u graditeljstvu pa sve do stvaranja medijskih afera koje će ni više ni manje zamislite dovesti do kaznenih prijava od strane Državnog odvjetništva. Kako je u biti moguće da jedna PR agencija koja zastupa jednu političku opciju u kampanji kasnije koristi ministre te iste opcije za različita politička posredovanja i obračune za pokretanje afera pa čak i podizanje optužnica od strane Državnog odvjetništva? Ili da pojasnim, kako je moguće da agencija koja radi za jednu političku opciju nudi osobama usluge posredovanja uz financijsku nadoknadu? Vrhunac morbidnosti je traženje novca za podizanje kaznenih prijava protiv ljudi. Ja ne znam evo ovakav slučaj da li je zabilježen u bilo kojoj drugoj demokratskoj zemlji? Ovo možemo kazati da je školski primjer jednog koruptivnog odnosa. Dakle da pojasnim, ako PR agencija koja radi za MOST posreduje da ministri iz kvote MOST-a iskoriste svoj monopol koji imaju kao ministri i diskrecijsko pravo odlučivanja i predlaganja i ako je kontakt s ministrom usluga koja ima svoju cijenu na poslovnom tržištu i ako sudjelujete u dobivanju kontakata s ministrom odnosno posredujete o toj usluzi onda je sasvim jasno, prvenstveno zbog političkog konteksta da ovdje ne može biti riječ o ničemu drugom nego o korupcijskoj aferi. O sadržaju ugovora mislim da je nepotrebno da vas ovdje opterećujem, međutim postavlja se pitanje, nije ovdje riječ samo o jednoj političkoj opciji nego i o HRT-u kao javnom servisu svih hrvatskih građana. Dakle, postavlja se pitanje nalazi li se i HRT u ovoj aferi? Zato bih upitao šefa Programa HRT-a kako to da je Grizli PR mogao staviti na papir organiziranje određene političke emisije na HRT-u? Nije li HTV javni servis svih hrvatskih građana a ne pojedine političke opcije? Je li normalno da porezni obveznici tv pretplatnici gledaju emisije koje ugovora PR tvrtka kako bi blatila nekoga? A pitao bih evo i v.d. ravnatelja Kovačića odnosno zatražio bih od njega izvješće da ispita na temelju ovih indicija ima li misteriozno dvostruko gostovanje u predizbornom vremenu tadašnjeg gradonačelnika malog hrvatskog gradića veze sa možebitnom korupcijom između tvrtke Grizli i vodstva HRT-a i urednika pojedinih emisija? Ovdje nažalost imamo previše indicija koje ukazuju na potpuno neprihvatljivo djelovanje, na političko medijsku korupciju neviđenih razmjera. Bilo bi razumljivo da Državno odvjetništvo kojega se i spominje u ovom ugovoru žurno provjeri ove navode kao i to je li Grizli odnosno njegov vlasnik Bauer radio za SDP i ukoliko jest je li imao slične ugovore u tom vremenu? Također, kad već spominjem Državno odvjetništvo pohvaljujem njegovu revnost ovih dana zbog pokretanja postupaka zbog sumnji o opravdanosti štetne i nepotrebne ugovore za PR usluge i istraživanje javnog mnijenja u jednom malom gradiću u iznosu od 80-ak tisuća kuna. Kad smo već toliko revni smatram da po istim načelima i kriterijima trebaju ispitati i opravdanost i štetnost javnih ugovora za PR usluge, istraživanje javnog mijenja kojeg su ugovarale državne tvrtke i ministarstva u protekle četiri godine u iznosima od ne nekoliko desetaka tisuća kuna, nego nekoliko stotina tisuća kuna pa i više milijuna kuna. Na koncu svima nama, hrvatskoj javnosti nameće se pitanje koje traži odgovor, koga je sve pomazila Grizlijeva šapa?
Hvala lijepo. Kolegica Strenja-Linić je podigla povredu Poslovnika. Koji je članak Poslovnika povrijeđen i zašto? Izvolite.
Nadam se da ćete adekvatno financijski biti nagrađeni za ovo što ste izgovorili.
Kolegice koja je povreda Poslovnika? Kolegice Strenja-Linić vi ste sada zlorabili institut povrede Poslovnika i to znate.
Nisam uspjela pronaći nakon ovih njegovih laži i napada za koje očito će biti dobro nagrađen točku na koju da se pozovem.
Ponovno kažem mi se možemo sa bilo čime što bilo tko kaže slagati ili dramatično ne slagati, ali ako imamo Poslovnik onda ga ne smijemo zlorabiti. Ja vas molim da to ne radite više. Dobro, time smo završili ovu jutarnju uobičajenu seansu pa bismo prešli na dnevni red. Na dnevnom redu je danas … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, hvala vam što ste mi dozvolili da nastavim govoriti. Na dnevnom redu je danas: - Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015.godini. Podnositelj izvješća je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 46. Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Materijal vam je dostavljen u pretince. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnica podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Da. … [[Upadica se ne čuje.]] Pardon, da li želi predstavnik odbora? … [[Upadica se ne čuje.]] Ali vi ste poslije. Sve u redu. Evo izvolite uvažena zamjenica ministra pravosuđa gospođa Novosel. Izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici, u RH sustav besplatne pravne pomoći uveden je 2009.godine te predstavlja ključni element ne samo u zaštiti ljudskih prava nego i u postizanju jednakosti svih pred zakonom.
Kolegice i kolege hoćemo li dozvoliti zamjenici ministra pravosuđa da kaže što misli ili smatramo da je to potpuno nevažno? Pa ja vas lijepo molim dajte idemo se umiriti.
U zaštiti ljudskih prava, nego i u postizanju jednakosti svih pred zakonom budući da omogućuje socijalno ugroženim građanima da ostvare pravnu zaštitu te pristup sudu i drugim javnopravnim tijelima pod jednakim uvjetima. Kontrola svrsishodnosti trošenja dodijeljenih sredstava provodi se na temelju izvještaja pružatelja pravne pomoći te relevantnih isprava i podataka koji se u postupku nadzora može po potrebi provjeriti. Ministarstvo pravosuđa prati provedbu Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći i u obavezi je kako to propisuje odredba članka 44.svake godine podnositi izvješće Vladi o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć. U 2015.godini podnesen je 11 501 zahtjev za besplatnu pravnu pomoć od čega je odobreno 67% zahtjeva. Najviše zahtjeva odnosi se na odnose iz obiteljskih odnosa 2700 slučajeva, u ovršnim postupcima i postupcima osiguranja kada je riječ o prisilnom ostvarenju ili osiguranju tražbina koje proizlaze iz postupaka koji se prema odredbama Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći može odobriti 630 slučajeva. Iz dostavljenog izvješća uočava se da je tijekom 2015.godine u odnosu na 2014.a i ranije godine povećan broj odobravanja sekundarne pravne pomoći u vidu oslobađanja od plaćanja sudskih pristojbi pa je tako u 2013.godini u odnosu na 2013.povećano za 6 puta. Naime, sekundarna pravna pomoć u vidu oslobađanja od plaćanja sudskih pristojbi u 2015.godini odobrena je u 6151 slučaju, a u 2013.samo u 1000 slučajeva. U registru pružatelja primarne pravne pomoći koje vodi Ministarstvo pravosuđa do 31. prosinca 2003.godine bilo je upisano ukupno 37 udruga ovlaštenih za pružanje pravne pomoći a do 31.prosinca 2016.taj broj povećan je još za 10 udruga i 3 pravne klinike. U 2015.godini ukupno je dodijeljeno 2 milijuna 880 tisuća kuna od čega 1 milijun i 500 tisuća kuna udrugama i pravnim klinikama a 1 milijun i 379 tisuća kuna isplaćeno je za troškove odvjetnika, vještaka i tumača. Zaključno, zaštita prava građana ostvaruje se između ostalog i kroz pristup sudu i drugim javnopravnim tijelima ali i kroz jednakost građana pred sudom i javnopravnim tijelima. To nikada neće biti idealno i nije, ali moramo težiti k tome. I zato je osjetljivost ove teme u tome što ona mora pomiriti pravo i pravdu a možda ih pomiriti samo onda ako stranke imaju valjanu pravnu pomoć pred sudom i javnopravnim tijelima. Stoga Ministarstvo pravosuđa kao središnje tijelo državne uprave odgovorno za pravilno funkcioniranje sustava u cjelini aktivnim pristupom i jačanjem zajedničkog dijaloga sa svim nositeljima sustava nastoji a i dalje će doprinositi razvoju instituta pravne pomoći približivši se građanima i njihovim potrebama kao i zahtjevu društva u cjelini. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, ja ne sumnjam u vaše plemenite namjere a moje pitanje nakon čitanja te statistike, radite li vi u … [[Govornik se ne razumije.]] državi? Kakva je sinergija i sa drugim ministarstvima i recimo pravosuđe gdje imamo u ovoj državi stotine tisuća ne riješenih sudskih predmeta, ne kriminalnih, 10-ke tisuća blokiranih poduzeća itd., itd.. Evo jučer se ubio još jedan hrvatski branitelj i to je za ove ljude desno od mene, lijevo ustvari prominencije. Cijela brigada se ubila branitelja u Hrvatskoj koji nisu ostvarivali svoja prava. Većinom to su imovinska pravna pitanja a u BIH-a također hrvatski branitelji samoubojstva je izvršilo 2385 pripradnika. Ja vam sve najbolje želim i također bih želio da sve ove institucije naše i znam da general Medved radi danonoćno da se riješe ti problemi i da riješimo druge probleme jer ljudi umiru u ovoj državi od raka duše i depresije jer spora pravda nije pravda. Hvala.
Hvala lijepa. Sada bih upitao da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Da. Uvaženi Furio Radin, predsjednik odbora Za ljudska prava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina razmatrao je na svojoj 9. sjednici održanoj 2. lipnja 2016. Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015. godini koje je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada RH aktom od 13. travnja 2016. godine. Odbor je navedeno izvješće razmatrao kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom je obrazloženju predstavnica predlagatelja naglasila da se izvješće podnosi sukladno odredbama Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći te da se sadržaj izvješća odnosi samo na ostvarivanje besplatne pravne pomoći temeljem spomenutog zakona ali ne i drugih pravnih propisa temeljem kojih se onda ostvaruje. Posebno je istaknula da predmetno izvješće ne obuhvaća pružanje besplatne pravne pomoći u kaznenim stvarima temeljem Zakona o kaznenom postupku kao ni besplatne pravne pomoći koje odvjetnici pružaju žrtvama Domovinskog rata i socijalno ugroženim osobama temeljem Zakona o odvjetništvu te besplatne pravne pomoći koja se pruža azilantima i strancima pod supsidijarnom zaštitom temeljem Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti. Kako je rečeno iako su sredstva u odnosu na početni sustav iz 2008. godine značajno povećana i to za više od 4000% prema podacima iz analize učinjene na temelju podataka o postupanju po službenoj dužnosti u kaznenim stvarima u razdoblju od 2011. do 2015. godine RH u kaznenim predmetima sudjeluje prosječno sa 45 milijuna kuna na godišnjoj razini. Naglašeno je da se broj zahtjeva kontinuirano povećava iz godine u godinu tako da se u proteklih 5 godina broj zahtjeva za pružanje besplatne pravne pomoći povećao za 175%. Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015. godini.“. Hvala.
Hvala vam lijepa. I sada otvaram raspravu. Prvi se javio u ime kluba SDSS-a, Reformista, uvaženi zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniku Hrvatskoga sabora, pozdravljam zamjenicu ministra, kolegice i kolege. Ova tema s obzirom na broj prijavljenih rasprava očito nije toliko interesantna niti atraktivna. S obzirom na ova dešavanja mogu razumjeti ali s obzirom na potrebe ljudi koji su korisnici ove besplatne pravne zaštite a to ćemo u raspravi pokušati malo i razjasniti, trebalo bi se malo pokazati veći interes za ovaj segment sudbene vlasti da tako kažem. Besplatna pravna pomoć je kao institut u RH uređen Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći 2009. godine i onda smo imali vrlo kvalitetne izmjene 2013. godine gdje smo nastojali tim kvalitetnim izmjenama na neki način neutralizirati one sve neke negativnosti koje su i otežavajuće proceduralne okolnosti koje su bila prepreka da se besplatna pravna pomoć po prvom zakonskom rješenju ostvaruje a to je prije svega sekundarna i prije svega primarna pravna pomoć. Primarna u smislu davanja pravnih savjeta ljudima i pisanja određenih podnesaka u prvoj fazi a sekundarna pravna pomoć se odnosila uglavnom na odvjetničku zaštitu, odnosno zastupanje odvjetnika u sporovima i oslobađanje od troškova, od parničnih troškova i troškova pristojbi na teret državnog proračuna. I to je suština besplatne pravne pomoći. Dakle mi smo, ovo ću samo reći da je 2013. godine zadnjim zakonom, ukinute su zabrane promidžbe za pružatelje besplatne pravne pomoći s obzirom da je informacija vrlo bitna stvar, informacija građanima, eventualnim korisnicima je vrlo bitna stvar kako bi oni mogli konzumirati ovaj institut besplatne pravne pomoći. Pojednostavljena je i procedura za dobivanje rješenja za pravo na besplatnu pravnu pomoć tako da korisnik više ne mora popunjavati uputnicu kao prethodnu radnju za ostvarivanje te pomoći niti čekati rješenja Državnog ureda za odobrenje besplatne pravne pomoći jer se pri tom čekanju obično isteknu razni prekluzivni rokovi i gubi se smisao te pravne zaštite. Po novom zakonu se besplatna pravna pomoć odobrava za svaki pravni problem. To je bitno reći jer vezano za pitanje, za stav odbora da smo vidjeli da se ovdje besplatna pravna pomoć nije davala za kaznene predmete. Prema tome ovim zakonom je otvorena mogućnost da se osim imovinskih prava ovom pomoći pokrivaju i sva ostala, svi ostali predmeti. Cenzus je bio vrlo bitan kriterij za ostvarivanje prava na besplatnu pravnu pomoć. Mi smo taj cenzus utvrdili sad na iznos od 3326 kuna i druga imovina je bila raspoređena na 60 proračunskih osnovica tako da je to bio nivo koji je mogao uglavnom zadovoljiti uvjete za dobivanje besplatne pravne pomoći i najvažnija stvar u svemu tome da je novi zakon predvidio i projektno financiranje udruga za besplatnu pravnu pomoć jer tamo gdje ne funkcionira sustav, gdje nemamo organizirane urede ispred države dakle postoje udruge koje svojim projektima kandidiraju se za dobivanje, financiranje od strane države i provode onda na terenu primarnu pravnu pomoć što je vrlo bitno ako imate činjenicu da imate prostore Like gdje bi netko po besplatnu pravnu pomoć trebao otići 200 km a udruge mu izlaze na teren i onda preko svojih projektnih zadataka odnosno projekata i na taj način pružanja usluga omogućuju da ta dostupnost besplatnoj pravnoj pomoći bude na terenu bolja. Ovdje iz izvještaja vidimo da je u 2015. godini vrlo veliki broj zahtjeva za besplatnu pravnu pomoć bio 11 hiljada i 500 zahtjeva je podneseno. To je vrlo veliki broj zahtjeva. To je dokaz da institut besplatne pravne pomoći treba da postoji, da ga trebamo i dalje dograđivati ali je i to dokaz da i veliki dio građana koji ima potrebu za pravnom zaštitom nema financijskih mogućnosti da ih koristi u redovnom postupku. To je dokaz da su skupi advokati uglavnom skupa zvučna imena, zvučne odvjetničke kancelarije su samo privilegija ljudi koji imaju puno novaca. Ljudi, građani obični građani sa svojim običnim potrebama se nažalost moraju oslanjati na besplatnu pravnu pomoć. Od tih 11 hiljada zahtjeva odbijeno je hiljadu zahtjeva. Bilo bi vrlo dobro vidjeti strukturu i razloge zbog čega su oni odbijeni, da li zbog ne udovoljavanja kriterija ili zbog toga što imamo ograničena sredstva u proračunu previđeno za ovu vrstu besplatne pravne pomoći. Ako je ovaj drugi razlog u pitanju, to onda nije dobro, onda jedan dobar institut ograničavamo sa relativno skromnim materijalnim sredstvima i odgovaramo ljudima dakle, onima onih hiljadu koji su uskraćeni sa tom pomoći morate se snalaziti sami. Vidimo da po uredima državne uprave otprilike najviše zahtjeva je interesantno bilo u državnom uredu Istarske županije 660, Karlovačkoj županiji je bilo negdje oko 6 stotina takvih zahtjeva, Brodsko-posavskoj 600 zahtjeva, u Osječko-baranjskoj negdje oko hiljadu takvih zahtjeva kao i Sisačko-moslavačkoj a u samom gradu Zagrebu je negdje oko hiljadu 300 zahtjeva bilo podneseno za dobivanje besplatne pravne pomoći. Ovdje se mora reći da je sekundarna pravna pomoć znači direktno zastupanje odvjetnika na račun države je bilo iz sfere obiteljskih odnosa, ovršnih postupaka, stvarnih prava i radnih odnosa i uistinu nema kaznenih predmeta i to je to što je stvar za razmišljanje. U najvećem broju su takva vrsta zastupanja odobrena za, dakle besplatna pravna pomoć je odobrena za oslobađanje od plaćanja sudskih pristojbi i zastupanjima u sudskim postupcima. Prema tome, to je osnovni primarni interes klijenata. Korisnici su Hrvatski državljani u najvećem dijelu, djeca koja nemaju hrvatsko državljanstvo kao i stranci na privremenom boravku i stranci koji nezakonito borave u RH kao i tražitelji azila. Znači, to su korisnici besplatne pravne pomoći da ne bude zabune. Ovdje su iz ministarstva rekli da je u registru pružanja primarne pravne pomoći, znači savjetodavne pravne pomoći koja treba da da prvi osnovni savjet strankama i pomoć u rješavanju prvom koraku rješavanja njihovih pravnih situacija je registrirano negdje, upisano u registar negdje oko 47 udruga i tri pravne klinike koje se bave ovom vrstom pravne pomoći. I sad ono što je najinteresantnije a to je financiranje, kako se one financiraju. Ova vrsta primarne pravne pomoći, savjetodavne se financira preko javnog natječaja koje raspisuje ministarstvo i naravno da oni moraju svoje troškove onda i prikazati u nekakvom izvještaju, ako ne, neutrošena sredstva državi moraju vratiti. Dakle, tu ne bi trebalo biti sumnje u način raspolaganja tih sredstava, u sekundarnoj zaštiti znači naknada odvjetnici i troškovi sudskih postupaka isplaćuju se na temelju troškovnika i na temelju tarife koje propisuje Vlada što je naravno dobro. Visina sredstava je stvar o kojoj se treba razgovarati. Prema podacima iz sustava državne riznice u 2015.godini. u 2015. godini za besplatnu pravnu pomoć je u prvom slučaju bilo predviđeno 4 milijuna kuna, izmjenama i dopunama državnog proračuna ta projekcija je smanjila se na tri milijuna kuna i na kraju u konačnome je to bilo ispod tri milijuna kuna efektivne isplate od strane ministarstva što naravno to smanjenje nije dobro i nije obećavajuće. Vidimo da udruge preko projektnih, preko svojih projekta su vrlo angažirane na pružanju besplatne pravne pomoći. Jedna od najangažiranijih je Srpsko narodno vijeće koje ima svoje urede za ove stvari, ovu vrstu pravne pomoći u Zagrebu, Rijeci, Karlovci, Daruvaru, čak i u Novom SAD-u. Vidimo da se pruža besplatna pravna pomoć i da ju koriste preko 50% korisnici su povratnici, znači ljudi koji nemaju novaca a sredstava za skupe advokate i skupe procese, a imaju te životne potrebe koje trebaju u svom statusu riješiti. Problemi koji se konačno vezano za ovu problematiku javljaju su uočeni kroz praksu i mogu se svesti na tri grupe problema. Podaci iz 2015. pokazuju kako zbog nedostatnog broja službenika zaposlenih na poslovima besplatne pravne pomoći u uredima državne uprave odlučivanja o zahtjevima za sekundarnu pravnu pomoć traju i 90 dana, pa dolazi do proteka prekluzivnih rokova za stranke zbog čega sustav besplatne pravne pomoći ubija svoj smisao. Pravnici koji se bave strukom se bave, znaju šta ovi problemi u neažurnosti znače. Druga stvar je način informiranja. Znači, unatoč preporukama pučke pravobraniteljice o potrebi veće dostupnosti informacija o besplatnoj pravnoj pomoći građani i dalje nisu dovoljno informirani o ovoj vrsti pomoći, nije im poznato da se mogu izravno obratiti ovlaštenim pružateljima primarne pomoći, nisu im poznati niti uvjeti za realizaciju tih prava itd. itd. O tome svjedoči podatak kako u šest ureda državne uprave u toku 2015. godine niti jedan građanin nije zatražio besplatnu pomoć. To je nevjerojatno da se, dakle nije moguće da ne postoji interes za takvom vrstom besplatne pravne pomoći iako se pučkoj pravobraniteljici čak 60% više zahtjeva pojavilo. Financiranje je isto tako problem koji predstavlja veliku kočnicu za razvoj instituta besplatne pravne pomoći. Sukladno preporukama po međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima, stabilan financijski okvir nužan je preduvjet za efikasnost sustava besplatne pravne pomoći. Prema izvještaju Europske komisije o pregledu stanja u području pravosuđa u državama članicama objavljen u četvrtom mjesecu ove godine, Republika Hrvatska se nalazi na predzadnjem mjestu po izdvajanjima za besplatnu pravnu pomoć. I nedavno je objavljen natječaj Ministarstva pravosuđa za financiranje pružatelja primarne pravne pomoći u ovoj godini. Vidljivo je smanjenje više od polovice ukupnog iznosa predviđenog za financiranje tog oblika besplatne pravne pomoći u odnosu na prošlu godinu. I dodatno, natječaj je otvoren do početka 5 mjeseca 2016. što znači da vremenski period od 5 mjeseci financijski je gotovo nepokriven. Toliko o brizi društva, države i ministarstva o ovom institutu i o ljudima, kategorijama ljudi koji ne mogu riješiti svoje statusne potrebe jer nemaju elementarnu stvar, nemaju novac da plate skupe advokate, a država ne reagira. Konvencijom o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda je propisano da svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično, javno i u razumnom roku ispita njegov slučaj, a da svatko ima mogućnost biti savjetovan, branjen, zastupan, te da se pravna pomoć osigurava za osobe koje nemaju dodatna sredstva. To je europski standard. U prilog toga ću na kraju pročitati samo i jedan primjer u slučaju jednog pojedinca iz Irske. Europski sud protiv Irske države, Europski sud za ljudska prava je zauzeo stajalište da pristup sudu uključuje obavezu države da osigura pravnu pomoć onim osobama koje same nemaju dovoljno sredstava da je financiraju na tržištu pravnih usluga. Zamislimo se nad ovakvim položajem i tretiranjem instituta besplatne pravne pomoći, popravimo situaciju u proračunu, a mi ćemo u klubu SDSS-a i Reformista prihvatiti ovaj izvještaj.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime kluba SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Pa izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava za tu besplatnu pravnu pomoć u petnaestoj godini. Trebalo bi biti za nas izuzetno privlačno sa više aspekata. Zašto? Izvješće je indikativno kako se ostvaruje nekoliko ustavnih načela u Republici Hrvatskoj. Već kolega Horvat je govorio o pristupu sudu, a ja ću naglasiti da članak 14. Ustava Republike Hrvatske stavak 2. kaže da su svi građani pred zakonom jednaki, a onda mi donosimo Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Zašto? Zato što realnost ne osigurava najvažnije načelo da smo svi pred zakonom jednaki jer materijalna situacija u hrvatskom društvu dovodi do neravnopravnosti i to vrlo opasne neravnopravnosti da ne možete svoja prava koja vi osjećate da su ugrožena zaštititi na nekom od sudova. Ta korekcija je nužna za svako društvo, za svaku državu koja sebe želi smatrati socijalnom državom. Znamo svi da pristup sudu zahtijeva i novac i određena znanja. Zato se zalažem da se ovaj institut u hrvatskom društvu ojača. I ja se zalažem da se ojača i da se omogući socijalnim skupinama koje imaju povrijeđena prava iz bilo kojeg područja najmanje iskazanog. Zašto? Zato što institut kaznenog prava poznaje profesionalnu obranu po službenoj dužnosti. Šta je indikativno u ovom izvješću. Da imamo najviše obiteljskih sporova. Sad bi trebali sociolozi, politolozi, socijalni politolozi istražiti je li uzrok za najviše traženja besplatne pomoći za obiteljske sporove uzrok zato što je socijalna situacija tih obitelji takva pa traže besplatnu pomoć ili socijalna situacija ih dovede da uopće moraju ići na sud rješavati obiteljske stvari. To je pitanje koje morali bi doći do ocjene kvalificirane. Inače, moram reći da je izvješće vrlo korektno pravno analiziralo situaciju provođenja Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći. Međutim, podaci iz izvješća nisu samo pravne prirode. Još ću jedan podatak naglasiti koji smatram važnim. Od 11 tisuća i nešto sporova odnosno zahtjeva za besplatnom pravnom pomoći imamo vrlo mali broj zahtjeva da se riješe u mirnom postupku. Dakle, ljudi pojedinci građani RH, obitelji nalaze se u situaciji da moraju ostvariti svoja prava pred nekim od sudova ili pred nekom institucijom i socijalna je situacija takva ali ne žele rješavati sporove na miran način. To govori puno o stanju u društvu. Dakle, ne znam da li je po strukturi u promilima sporova koji su se rješavali na miran način. Mislim da je to u odnosu na europske zemlje, posebno na europske zemlje tzv. stare demokracije ma što to značilo u smislu kvalitete demokratskih odnosa indikativno za zakonodavca, za udruge, za sociologe i općenito elitu, intelektualnu elitu. Moramo u ovakvim situacijama ojačati rekao bih one koji kad već traže besplatnu pravnu pomoć da je rješavaju u primarnoj besplatnoj pravnoj pomoći. Ja znam da je to malo teže, posebno da to radi ministarstvo ali to bi mogle raditi pravne ustanove i to je odličan da tako kažem prostor za aktivnost ljudi koji imaju dobre namjere da se društvena aktivnost iskoristi u tome. Možda još treba naznačiti da ima jedan problem koji mora riješiti Ministarstvo pravosuđa, a ovdje nije spomenut. Vjerojatno nitko od nas ne bi našao zamjerke na odobrenu besplatnu pravnu pomoć. Svih 7000 ili 7500 odobrenih slučajeva za besplatnu pravnu pomoć vjerojatno nitko ne bi osporio nijedno rješenje za takvu besplatnu pravnu pomoć ali moramo uvijek gledati što je sa onima koji su odbijeni, a nemamo uvijek opravdane razloge ili nemamo bar informacije zašto nisu ostvarili besplatnu pravnu pomoć. Je li to samo zato što su u formalnom smislu probili recimo materijalni konsenzus? To je zanimljivo pitanje kako bi ono načelo koje sam rekao da su svi pred zakonom jednaki svi građani RH pa i oni koji nisu građani RH a imaju pravo pristupa pred hrvatske sudove, to su azilanti ili izbjeglice koji mogu doći u tu situaciju. Što želim reći? Morala bi inspekcija imati neki uvid je li to Pravosudna inspekcija ili netko tko bi mogao preuzeti odgovornost da kaže je mi smo imali pritužbu na rješenja, pregledali smo i stojimo iza toga. To je naprosto jedno demokratsko načelo koje moramo osigurati u svakom odlučivanju. Dakle, da zaključim. Naravno da će SDP klub zastupnika u Hrvatskom saboru ovaj institut svesrdno pomagati, poticati jer je to da tako kažem jedan od elemenata da se socijalna pravda ostvaruje u društvu na zakonit način. Mislim da će to prepoznati i ministarstvo i Vlada i da će zatražiti da se neki od elemenata istraže sa znanstvenog aspekta posebno obiteljski sporovi gdje se traži veliki broj zahtjeva za besplatnu pravnu pomoć, a odbija se mirno rješavanje sporova. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo 1 repliku, uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora nek' meni netko odgovori u Saboru kakvo pravo mi primjenjujemo u Hrvatskoj državi?
Kolega Glasnović to nije replika meni nego trebate replicirati govorniku.
Da, ma tko god meni odgovori, ne samo vi nego tko god hoće odgovoriti od naših kolega iz SDP-a. Mi znamo da se doktrine ne miješaju ni … [[Govornik se ne razumije.]] sa NATO paktom. Imamo populaciju većinom predgrađe Londona i mi smo riješili taj grid lock u pravosuđu. A kad ćemo shvatiti da više nema radnih savjeta i pravobranitelja samoupravljanja itd. ovo je moderna Hrvatska država. I ako ne pravimo analize nećemo puno daleko ići. Zašto se u sudstvu cijeli mehanizam ne preobrati? Gdje su službenici suda koji će ljudima služiti naloge da se ubrzaju procesi? Gdje je ta pravda? Sporovi traju 10 godina i gdje je analiza našega sustava? A neki brane ovdje desno jednu propalu državu koja je propala financijski, moralno i na kraju dok mi ne shvatimo da je nakon pada Berlinskog zida taj socijalistički homo novus postao homo obsoletus. A nekima su puna usta socijalne pravde a nemaju pojma šta to znači jer su bili privilegirana klasa u tom sustavu.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Leko.
Poštovani kolega ja ne bih nastupio kako vi nastupate pa bih rekao da vi znate sve, a ja nemam pojma. Ja mislim da vi znate sve, ali ne znam da li razumijete sve. To je velika razlika. Kad je riječ o ovom materijalu ovo je korekcija, socijalna korekcija sustava kojeg gradimo. Dakle ako vi ne zalažete se za ovakav sustav ispravljanja izgradnje hrvatskog društva vi na to imate pravo i zadržite to pravo. I ja se zalažem da je izgradnja sustava upravo izgradnja kompromisa među različitim pogledima u hrvatskom društvu. Ako budemo se ukopavali u rovove, pa jedni druge gledali iz rovova onda nećemo graditi hrvatsko društvo pa makar se različito gledalo na prošlost koja određuje naravno često i budućnost. Dakle, ovo je važan sustav izgradnje koji korigira vrlo važno načelo demokratskog sustava da su svi građani pred zakonom jednaki i da imaju svi pravo pristupa sudu jer znamo da materijalna situacija to onemogućuje. I zato imamo sustav da se manjine bilo koje vrste štite, pa i ove koje ne mogu iz materijalnih razloga ostvariti pristup sudu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime kluba Hrvatskih laburista govoriti uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
U ime kluba odmah da kažem da ćemo podržati ovo izvješće o ostvarenju prava na besplatnu pravnu pomoć. I ja bi samo rekao, upozorio na nekoliko stvari koje mislim da mogu biti interesantne ili ponoviti ako je već netko prije mene o tome nešto govorio. Kada se govori, kada se gleda ovo izvješće onda mi se čini da je interesantno pogledati za 2015.godinu koje vrste sekundarne pravne pomoći su bile zapravo nekako najpristupnije, su se odobravale u postupcima iz obiteljskih odnosa a kad govorimo o oblicima onda to su oslobođenja od plaćanja sudskih pristojbi i oslobođenja od plaćanja sudskih troškova što zapravo ukazuje na neku vrstu kako bi rekao sukusa problema pred kojim stojimo, a to je da zapravo je sve više i više onih koji nisu u stanju platiti usluge odvjetnika za ono što smatraju da je njihovo pravo, da ga istjeraju pred sudovima, govori o jednoj stratifikaciji socijalnoj našega društva i onoj činjenicu koju znamo svi a to je da zapravo tko je bogat taj ima jednu vrstu prava i zakona i zaštite, onaj tko je siromašan osuđen je zapravo da se snalazi kako zna i umije. I u toliko je ta besplatna pravna pomoć nešto što je vrlo bitno. Kad se govori o korisnicima pravne pomoći prema prebivalištu, budući da dolazim iz Osijeka, iz Osječko-baranjske županije onda vidim jedan podataka da je Osječko-baranjska županija sa 530 slučajeva korisnika na četvrtom mjestu. I općenito kad se pogleda koji su korisnici, gdje djeluju udruge koje pružaju pravnu pomoć, onda vidimo da je pokrivenost relativno kao naizgled dobra, ali ili su to veliki centri ili su to krajevi kao što je recimo Slavonija, Osijek, Vukovar gdje su ti problemi prisutni i gdje zapravo doista je to veliki problem. Ono što mislim da treba svakako naglasiti, a to je kad se govori sa pozicije pravnih klinika, odnosno onih koji pružaju pomoć i ureda državne uprave i registrirane udruge onda vidimo da je prisutan nesrazmjer između financijskih sredstava planiranih državnim proračunom i broja zahtjeva na terenu. To je stalna boljka svih pa onda i ovog problema što zapravo pokazuje, ja ću ovdje samo govoriti o civilnom društvu, civilnim udrugama koje se bave tim problemom koje zapravo su zakinute i bit će sve više i više, i jesu sve više i više zakinute. A upravo mi se čini da na ovom segmentu civilne udruge koje se bave tim problemom mogu najviše dati. I tu zapravo je doista pravi teren njihovog djelovanja. Međutim, to se nekako zaobilazi. Još uvijek drugi problem koji je uočen to su još uvijek komplicirani propisani formulari zahtjeva za pružanje pravne pomoći, zatim nedostatna teritorijalna pokrivenost za pružanje pravne pomoći. Kad pogledate popis ovlaštenih udruga i pravnih klinika njih ima dovoljno, čak možda i više nego što bi trebalo na prvi pogled, ali s druge strane kad se pogledaju lokacije onda se vidi u čemu je problem i nedovoljna informiranost građana o mogućnosti traženja pravne pomoći. Na tome bi trebalo sigurno poraditi jer i sam sam dok sam se bavio, dok sam bio aktivista nevladinih udruga susretao s tim problemom da zapravo doista je to bio veliki problem. U ono vrijeme to je bio problem uopće odnosa pravnih komora, odnosno odvjetničke komore i NGO-a koji su zapravo, kojima se zapravo zamjeralo da se žele baviti poslovima koji nisu u njihovoj nadležnosti, nisu u njihovom opisu posla da se oduzima posao odvjetnicima i odvjetničkim komorama što je pomalo smiješno. Jer ako danas netko dobro živit to žive odvjetnici, ne svi naravno, ali jedan dobar dio i oni baš i nisu previše zainteresirani da pomažu pro bono. Tako da zapravo tu ostaje da se radi na civilnim udrugama. Iz Centra za mir i nenasilje iz Osijeka gdje sam se konzultirao povodom ovih problema kada se govori o, koji također pružaju besplatnu pravnu pomoć. Rečeno mi je da je tek prije mjesec dana raspisan poziv za dobivanje sredstava pružateljima pravne pomoći što ima za posljedicu kočenja pružanja pravne pomoći zbog činjenice da se sredstva za pružanje pravne pomoći ovdje godine ne mogu očekivati prije 7. mjeseca ove godine. Drugim riječima oni koji budu tražili pomoć, traže pomoć, pitanje je kako će dobiti jer sredstva nisu osigurana. Također je istaknuto da izvješće ministarstva u pružanju pravne pomoći u 2015. godini ne sadrži statističke podatke o broju pružene primarne besplatne pomoći koju su dostavile i udruge, uredi državne uprave i pravne klinike pa se predlaže da se zapravo ovo izvješće na neki način da se povede računa o tome i da je to problem koji treba svakako riješiti. Povjerenstvo za besplatnu pravnu pomoć postoji, on je kao neka vrsta organa koji treba pratiti, analizirati, sugerirati itd., ima 7 članova i samo od tih 7 članova jedan član je predstavnik nevladinih udruga odnosno udruga koje se bave pružanjem pravne pomoći. Čini mi se da bi tu trebalo nešto promijeniti, povećati broj onih koji dolaze iz udruge, tako ojačati udruge, ukazati na njihov značaj jer istinski jedini koji se stvarno bavi pružanjem besplatne pravne pomoći, čast izuzetcima ali to su zapravo civilne udruge koje se ignoriraju posebice od ove Vlade na svakom koraku. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeći se javio u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažena zamjenice ministra gospođo Novose, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržati će ovo Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015. godini. Izvješće je napravljeno vrlo dobro, sadrži brojčane podatke, razvrstano je to po svim našim županijama, sadrži podatke zapravo o utrošku sredstava i s te strane ono je precizno i ono govori zapravo što se događalo u segmentu besplatne pravne pomoći u 2015. godini. Institut besplatne pravne pomoći je relativno novi institut koji smo zapravo uvodili u vrijeme kandidature i u vrijeme pregovora za ulazak Hrvatske u članstvo u Europsku uniju. I imali smo ja bih rekla od početka nekakve probleme za koje mi se čini da se provlače i danas. Ako sagledamo brojke i vidimo da u proračunu RH smo imali bilancirano u prošloj godini oko 4 milijuna kuna, dakle malo više za besplatnu pravnu pomoć a uspjeli smo tako da kažem potrošiti 3 milijuna, milijun je ostao neutrošen. A s druge strane kada vidimo činjenicu koliko je danas ljudi u Hrvatskoj siromašno, kada vidimo protiv koliko ljudi se vode ovršni postupci onda zapravo govorimo da možda je tu moglo biti i više sredstava i više zahtjeva. I čini mi se da je taj sustav kao što je bio i prije i nadalje prilično složen i kompliciran. Prvo smo se mučili sa onim obrascem kako zapravo prijaviti pa je to trebalo, ne znam, pojednostaviti, što je u prošlom mandatu i učinjeno, što je i dobro. Međutim, ono što mi se čini ključno, ključno je zapravo educirati ljude koji rade po uredima državne uprave, dakle po županijama koje pružaju one prve inicijalne savjete, oni moraju biti jako dobro educirani jer već u tom prvom nekakvom pravnom savjetu i onoj prvoj informaciji može se učiniti nekakva greška i može cijelu zapravo stvar odvesti negdje na krivi put. Tako da ta besplatna pravna pomoć poprilično ovisi o tim ljudima kojima se dolazi ono što bi se reklo na šalter, na pult. I tu je potrebno raditi stalno edukacije i te ljude izeducirati da mogu pružiti kvalitetnije informacije. Ovo što je bilo govora, de facto taj iznos od 3 milijuna kuna u prošloj godini on je podijeljen koliko vidimo, manje-više pola su odvjetnici a pola su udruge. Ja bih rekao ovako, odvjetnici imaju još jedan način na koji pružaju besplatnu pravnu pomoć a to je i u okviru Hrvatske odvjetničke komore, također postoji institut gdje dolaze građani koji ne mogu platiti redovno odvjetničke usluge i tada odvjetnička komora određuje svojim odlukama odvjetnike koji u tom slučaju zastupaju pro bono. To je poprilično razvijeno i to je funkcioniralo u RH i prije nego što je postojao baš Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Također postoji jedan institut a to je vezano za kazneno pravo, za kazneni postupak gdje dakle oni okrivljenici kojima su zapriječene one veće kazne koje su u zakonu a ako nemaju sredstava za branitelja tada im sud postavlja branitelja po službenoj dužnosti iz reda odvjetnika koji su na listi sudova. I tada imaju što bi se reklo besplatno opet zastupanje u tim kaznenim predmetima koje pada na teret države. Stoga mi kada vidimo sve te činjenice i stavimo ih na stol, čini mi se da imamo relativno dobro razvijen sustav besplatne pravne pomoći, kada vidimo još i ove dvije komponente koje nisu obuhvaćene ovim zakonom nego onim drugim zakonima, vidimo da zaista onaj tko si ne može priuštiti odvjetnika, koji nema sredstava za zastupanje bilo pred sudom, bilo pred nekim upravnim tijelima ili drugim javnim, javnopravnim tijelima on itekako ima mogućnosti se prijaviti i ima mogućnost dobiti ta sredstva. U svakom slučaju ono što je ovdje važno je institut besplatne pravne pomoći, on je važan jer utječe na mogućnost tim građanima da budu jednaki, da budu ravnopravni sa svima onim drugima, u postupku pred sudom, u postupku pred drugim javnopravnim tijelima. I bez tog instituta zaista mnogi ne bi mogli, ne bi mogli biti zastupani pred sudom i mnogi bi u postupcima koji se vode bili prikraćeni za kvalitetne pravne savjete. Stoga čini mi se da ministarstvo vodi brigu o tome. Ovaj zakon koji je sada na snazi u svakom slučaju pojednostavio je procedure, obrazac koji je popunjava prilikom zahtjeva za bespravnu pravnu pomoć također je lakši ali mislim da tu još ima prostora kako bi ljudi to, kako bi ljudi još lakše došli do besplatne pravne pomoći koja im je potrebna radi ostvarivanja njihovih prava i interesa pred tijelima i pred pravosudnim tijelima. Druga je stvar o kojoj se naravno moglo bi puno govoriti, o kvaliteti našeg sustava, koliko je on brz u zaštiti prava, koliko je on učinkovit, ima dijelova sustava gdje je zaista naša upravna tijela, javnopravna tijela reagiraju brzo i prava se itekako dobro zadovoljavaju, itekako dobro postupci idu. Međutim ima i onih složenih stvari koji kada dođu na sud gdje jasno da cijela javnost je ljuta i podijeljena kada vidi kako neki postupci dugo traju. Međutim, to nisu vrlo često stvari koje se mogu riješiti preko noći, koje mogu riješiti se brzo nego je potrebno provesti proceduru, potrebno je provesti razne dokazne postupke, saslušanje svjedoka svega toga, to naravno puno traje. Ono što moramo reći mnoge stvari koje dolaze na pravosuđe dolaze zato što sustavi ispod pravosuđa ne funkcioniraju, nisu djelotvorni i onda stvar dođe pred pravosuđe koje mora raščistiti i riješiti problem i što je vrlo teško u neko kratko vrijeme na neki zadovoljavajući način za javnost. Tako da evo, što se besplatne pravne pomoći tiče, jedan institut koji je kažem nešto noviji u našem sustavu ali u svakom slučaju ga je oplemenio. Pravni sustav znači besplatne pravne pomoći počiva na udrugama, počivana odvjetnicima i s te strane treba ga i dalje razvijati a posebno je važno raditi edukaciju onih ljudi u županijskim upravama, u županijskim dakle uredima koji pružaju one prve informacije. Stoga evo Klub HDZ-a podržat će ovo izvješće. Hvala lijepo.
Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015. godini. Podnositelj Izvješća je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015. godini.“. Tko je za Zaključak? Molim glasujmo. Molim rezultat. 133 za, niti jedan protiv, niti jedan suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zaključak o prihvaćanju Izvješća o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015. godini. Kolegice i kolege molim vas zauzmite svoja mjesta. Mi krećemo sa raspravom o - Prijedlog Odluke za izbor 10 sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav temeljem članka 6. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske. Molim predsjednika Odbora za Ustav, kolegice i kolege molim vas, možemo se skoncentrirati malo? Molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav kolegu Roberta Podolnjaka potpredsjednika Doma da obrazloži prijedlog odluke. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici dozvolite mi kratko obrazloženje vezano uz postupak izbora sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Odredbom članka 126. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske i odredbom članka 6. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnome sudu propisano je da postupak kandidiranja sudaca Ustavnoga suda i postupak predlaganja Hrvatskom saboru provodi Odbor Hrvatskog sabora nadležan za Ustav. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora uputio je sukladno članku 6. Ustavnog zakona o Ustavnome sudu poziv pravosudnim institucijama, pravnim fakultetima, Odvjetničkoj komori, pravničkim udrugama, političkim strankama i drugim pravnim osobama i pojedincima da predlože kandidate za izbor 10 sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Poziv je objavljen u Narodnim novinama br. 36 od ove godine od 20. travnja 2016. te na internetskoj stranici Hrvatskog sabora. Rok za podnošenje kandidatura bio je 15 dana od dana objave u Narodnim novinama te je istekao 5. svibnja ove godine. Na temelju odredbe članak 6. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu nakon proteka roka za podnošenje kandidatura odbor je na 10. sjednici održanoj 12. svibnja ove godine utvrdio da je na poziv za predlaganje kandidata za izbor 10 sudaca pravovremeno pristiglo 49 kandidatura. Pri tome su 3 kandidature utvrđene nepravovaljanima iz razloga što nije priložena potpuna dokumentacija u skladu s navedenim pozivom dok je 46 kandidatura utvrđeno pravovaljanim. Na temelju navedenog i provedene rasprave odbor je utvrdio listu kandidata za izbor 10 sudaca koja se sastojala od 46 kandidata kao što vidite u tekstu koji vam je dostavljen, da ne čitam pojedina imena. Nadalje, odredbom članka 6. propisano je da odbor obavlja javni razgovor sa svakim kandidatom koji ispunjava uvjete za izbor za suca Ustavnog suda. Odbor je pozvao na javni razgovor svih 46 kandidata čije je kandidature utvrdio pravovaljanima. U tom postupku 5 kandidata povuklo je svoje kandidature za suca Ustavnoga suda i to pismenim dopisom u različito vrijeme. Tijekom javnog razgovora članovi odbora koji su vodili dakle tijekom tri dana pobliže su se upoznali s kandidatima. Iako je odredbom članka 6. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu propisano da lista kandidata u pravilu sadržava više kandidata od broja sudaca koji se bira odbor je prihvatio da lista kandidata za izbor sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske sadržava upravo onoliko kandidata koliko sudaca se bira. Dakle, da lista kandidata koju odbor predlaže Hrvatskom saboru sadrži dakle listu od 10 kandidata, upravo onaj broj koji se bira. Na današnjoj sjednici odbor je glasovao javno o svim kandidatima, o svim 41 kandidatu koji su podnijeli kandidaturu i nisu do današnjeg dana kandidaturu povukli. Nakon glasovanja, a rezultat glasovanja vidite u dokumentaciji koju smo vam dostavili, da ne čitam za svakog od 41 kandidata broj glasova, odbor je predložio Hrvatskom saboru listu kandidata za izbor 10 sudaca i to redoslijedom koji je utvrđen na samom odboru glasovanjem većine članova odbora. Stoga odbor predlaže da se glasuje o 10 kandidata sljedećim redoslijedom i to javnim glasovanjem obzirom da nemamo veći broj kandidata od broja koji se bira. Dakle, predlažemo Andreja Abramovića, doktoricu znanosti Snježanu Bagić, gospođu Ingrid Antičević Marinović, doktora znanosti Branka Brkića, gospođu Lovorku Kušan, docenta doktora Maria Jelušića, gospodina Josipa Leku, gospodina Davorina Mlakara, magistra znanosti Rajka Mlinarića i gospodina Miroslava Šumanovića. Obrazloženje za pojedine kandidate dobili ste u privitku dokumentacije te nema potrebe da se ona posebno čita. Dakle, na kraju moram reći da je odbor u zadanom roku proveo cjeloviti postupak razgovora, objave, natječaja, razgovora, javnog razgovora sa svim kandidatima i na kraju postupak utvrđivanja liste kandidata u onom roku u kojem je planirao taj svoj prijedlog podnijeti Hrvatskom saboru, dakle upravo na današnji dan 3.lipnja ove godine i to bi bilo dakle najznačajnije prije nego što krenemo u raspravu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sada bih otvorio raspravu. I prvi se javio u ime kluba SDSS-a Reformista uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, dobro je da imamo suglasnosti i da imamo prijedloge kandidata za Ustavni sud, ali druge stvari nisu dobre. Dakle, naš princip da poštujemo odredbe Ustavnog zakona o Ustavnom sudu u ovom slučaju nije bio poštovan. Naš princip da prepustimo vodećim političkim grupacijama da se dogovore oko kandidata je bio poštovan i od nas prihvaćen, ali kriteriji koji su propisani Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu nisu poštovani u tom dogovoru. Neki drugi kriteriji i neki drugi principi su stavljeni iznad tih kriterija, iznad tih principa. I to je loše zbog toga što se nastavlja praksa koja zapravo ne ide za tim da jača instituciju Ustavnog suda, da jača u odnosu prema Parlamentu, da je čini nezavisnijom u odnosu prema Parlamentu i političkim strankama nego na ovaj način na koji smo to uradili danas mi smo zapravo stvorili nove pretpostavke za tu ovisnost. Sad mi dozvolite da kažem nešto što mislim pod tim da kriteriji koji su propisani Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu nisu bili poštovani onako kako su dosada znali biti poštovani bez obzira na sve slabosti koje su dosadašnji izbori imali. Ustavni zakon o Ustavom sudu u barem svoja dva članka govorio o tome da će se iz redova sveučilišnih profesora prava birati članovi Ustavnog suda. Ovaj put je to, to nije poštovano. Imali smo među najboljim kandidatima, imali smo i profesoricu Barić koja je ovdje na glasanju posljednjem koje je bilo za Ustavni sud, falilo joj je dva glasa. Jedna od najaktivnijih ustavnopravni stručnjakinja u javnom prostoru, ali ni jedna od političkih grupacija, a posebno lijeva i liberalna nije smatrala za potrebnim da joj da podršku. Imali smo profesora Potočnjaka, koji je također kao profesor i stručnjak za radno pravo i socijalno pravo nesumnjivo zaslužio da bude kandidat i da bude razmatran kako kandidat. Ne, mi to nismo uradili. Imali smo neke mlađe ljude kao što je zamjenik pravobraniteljice za ravnopravnost spolova koji osim što ima izvrsnu biografiju radnu i ostavio vjerojatno najbolji dojam ili jedan od najboljih dojmova tokom saslušanja. Ništa to nije bilo uvaženo. Tako da ćemo imati po prvi put Ustavni sud u kojem zapravo nećemo imati niti jednog sveučilišnog profesora prava. I na taj način Sabor jedan od svojih temeljnih dokumenata kao što je Ustavni zakon o Ustavnom sudu ne poštuje. I imat ćemo zato vrijeme četiri odvjetnika i potencijalno ćemo imati četiri političar što nismo imali dosada ni u kojem vremenu. Zašto? Zato što nema drugih. Iz primjera koje sam naveo to ne može stajati. Imali smo priliku da izaberemo druge, međutim mi smo odlučili napravimo kompromis koji će odgovarati našim stranačkim, političkim viđenjima stvari, a ne Ustavnom sudu i ne Ustavnom zakonu o Ustavnom sudu. Ako će jedna stvar u pogledu Ustavnog suda počivati na tome kako će se dogovarati dvije ključne političke opcije onda to nije zamisao dogovora. Dogovor je da se izaberu ljudi sa integritetom, znanjem i stručnošću koji će to moći sami uraditi na temelju svoje ingerencije, a ne na temelju ovisnosti o političkim opcijama koje su ih birale. A mi samo sa ovim izborom stvorili pretpostavke za tu vrstu sumnje da će tako biti. I iz tog razloga Klub zastupnika SDSS-a i Klub zastupnika Reformista kao što je to bio slučaj na Odboru neće podržati neke od ovih 10. Neke iz očitih razloga što nisu ni zaslužili da budu kandidati. U akademskoj zajednici a na nju se vraćam plagijat je najteža stvar koja se može napraviti. Za nosioce akademskih znanstvenih titula plagijat je najgore kršenje pravila koje može postojati. A za suce od temeljnih sudaca pa do sudaca Ustavnoga suda posebno je nedopustiva zamisao da bi se na bilo koji način netko mogao pojaviti kao kandidat u toj stvari. Da o drugim aspektima ne govorimo. Mi ako te stvari koje su zakonom propisane, zakone koje mi donosimo ovdje nećemo poštivati i nećemo voditi računa o tome, mi razaramo vlastite institucije i njihovu vitalnost a zato nismo ovdje. Jer ćemo na taj način razarati i vlastitu poziciju. Žao mi je što neću moći glasati za neke od svojih kolega ovdje ne zato što ne bi oni zaslužili nego zato što mislimo da u Ustavnom sudu ne smije biti previše ljudi iz Sabora i iz politike. Oni vjerojatno nisu krivi zato što već ima nekih i sa dolaskom nekih će se taj broj toliko povećati da će onda naprosto postati pitanje koja je razlika između Sabora, stranaka i Ustavnoga suda. To je minimum kojeg mi kao mali klub možemo napraviti. Veliki klubovi su mogli napraviti mnogo više ali nisu. Još jednu stvar želim kazati. Sa ovakvim sastavom prijedloga kandidata za Ustavni sud imamo svega 2 kandidata koje imaju iskustvo sudovanja. Plus jedan koji je to imao ali je to prestao biti jer je prešao u odvjetnike. Je li to moguće da mi takve stvari ne primjećujemo? Je li to moguće da mi o takvim stvarima ne vodimo računa? Je li moguće da ne vodimo računa o balansu i o ravnoteži onih koji će sjediti u Ustavnom sudu s obzirom na svoju biografiju i svoj iskustvo? Pokazuje se da je moguće. Je li moguće da u prijedlogu Ustavnog suda nemamo de facto niti jednog ozbiljnijeg konstitucionalistu, niti jednog ozbiljnijeg stručnjaka za ustavno pravo? A prema ovome kako sada stvari stoje, nemamo, nemamo. A zašto nemamo? Pa zato što ih nismo htjeli izabrati jer smo se rukovodili kriterijima koji su ispod kriterija i mimo kriterija koji su propisani Ustavnim zakonom o izboru o Ustavnome sudu. Eto iz tih razloga mi ćemo podržati najveći dio onih koji su sa ove liste, poštivati ćemo i tradiciju da se biraju ljudi iz Sabora ali ćemo voditi računa o tome da se taj broj ne prevrši. I voditi ćemo računa o činjenici da za one za koje pouzdano znamo da su činili djela koja su nespojiva sa dužnošću Ustavnoga suda i ustavnih sudaca da im ne damo podršku. Ostale ćemo podržati uz primjedbe koje smo rekli i uz žaljenje koje ovdje, i nezadovoljstvo koje ovdje izražavamo jer možda će se moj dragi i od mene vrlo cijenjeni kolega Grbin naljutiti, dragi i od mene i također cijenjeni kolega Mlakar i Bošnjaković naljutiti ali vaši predsjednici Šeks i Arlović koliko god da smo se ljutili na njih, zbog njihovih kuhinja ipak su neke stvari znali bolje napraviti od vas.
Hvala lijepa. Imamo tri replike. Prva je uvaženog zastupnika Gorana Marića. Izvolite.
Kolega Pupovac, vi znate jako dobro što je znanstveni rad. I ovom prigodom ste iznijeli jednu tešku optužbu da predlažemo suca, kandidata za suca Ustavnog suda osobu koja je plagirala znanstveni rad. Mislim da se prilikom takvih optužaba treba argumentirati i barem navesti naslov znanstvenog rada, datum objave, mjesto objave, odnosno naziv časopisa i citirati što je plagirano ili se suzdržati od takvih opasnih optužbi. A mislim da vam nedostaju argumenti. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani i cijenjeni kolega Mariću, možda nas dvojca nismo pratili ono što smo trebali pratiti podjednako. Ja imena nisam spominjao pa neću ni radove spominjati bare ne do ovog trenutka. Onog koga sam imao na umu je javno priznao da je to uradio. Obavijestite se o tome tamo gdje je to moguće naći. A ako ne onda je to bila stvar Odbora za Ustav i Poslovnik koji je taj kriterij trebao također uvažiti pa ove rasprave danas ne bi bilo na ovakav način, niti bi ovakvo glasanje bilo kao što je, imamo ga danas.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pupovac. Ovdje je jasno vidljivo i tu bih se složio s vama da su ove kompetencije i kriteriji aršini kako se kaže u Dalmaciji, vrlo bitni politički ključ a vidimo koliko političara ima na ovome popisu kandidata. Činjenica da Ustavni sud mora biti pravičan sud koji će tumačiti Ustav i probleme ustavne koji proizlaze u društvu. Međutim, kad pogledam ovaj spisak vidim veliki broj političara iz našega Sabora. Znači, kompromis ne na struci nego … isključivo politički. Politički sud ovdje bi se možda trebao dodati jedna izmjena Zakona da bude ispred politički sud pa onda dodatak Ustavni sud ne podcjenjujući kolege u Saboru da nemaju stručnost jer nisam kompetentan to prosuđujem ali je sramotno za mene uz uvažene ljude koje ovdje imaju određene kompetencije i zaslužuju biti u sudu da imamo ovoliki broj političara koji sjede ovdje među nama u klupama. Pothitno treba nešto mijenjati jer Ustavni sud ne smije biti isključivo politički sud. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Bulj i poštovani gospodine predsjedniče! Bilo bi u skladu sa uspostavljenom ravnotežom između vještina, znanja i iskustva, više nego razložno i opravdano da smo imali barem dva sveučilišna profesora, stručnjaka za ustavno pravo ili neko drugo pravo kao što smo nerijetko imali tokom dosadašnjeg saziva Ustavnoga suda. Bilo bi sasvim razborito da smo umjesto 4 odvjetnika imali barem još dva člana Ustavnog suda koji bi bili suci sa izvrsnim, dugogodišnjim i neospornim sudačkim iskustvom. Mi o tome nismo vodili računa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Poštovani gospodine Pupovac! Pratio sam pažljivo vaš govor i ukazali ste na niz činjenica i iznijeli misli s kojima se uglavnom slažem. Zaobilaženje akademske zajednice, politizacija, dakle daljnja politizacija sudstva, činjenica dakle posebno što ste istakli i rekli otvoreno da su bivša gospoda Šeks i Arlović u kuhinjama bolje kuhali nego danas. Znači, slažem se s tim da time se slabe institucije, Ustavni sud postaje sve više politički sud, stranački sud preciznije pa moglo se barem on je ok, ne može, mogao je biti po jedan predstavnik a čemu 4 predstavnika znači politike. Što mi ustvari od toga želimo? Ali ja vam želim postaviti pitanje. Vi ste to i konstatirali. Kako to da su se SDP i HDZ tako relativno dobro i brzo dogovorili oko imena kojima ste vi uputili niz prigovora i što vam ukazuje takav način znači suradnje na ovakvim pitanjima između ove dvije najveće stranke? Još jednom naglašavam da je naprosto neprihvatljivo da akademske zajednice ovdje nema, dole se održavaju sveučilišnih profesora, pardon da budem a propisano je pravilima da bi trebali biti a dole se drže prosvjedi itd. trebamo znanje, obrazovanje a kad dođe trenutak da se oni negdje plasiraju, nisu potrebni i prema tome ja mislim da smo dostigli krajnju razinu politizacije. Imamo stranački Sabor i imat ćemo stranački Ustavni sud i time razaramo institucije. Molim vas, odgovorite na ovo.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Ja kad bih bio u prilici i kad bi postojala neka institucija ja bih ove primjedbe uložio zbog nepoštivanja Ustavnog zakona o Ustavnom sudu prilikom ovog izbora. Činjenica da se među suce Ustavnog suda ne predlažu ljudi koji znaju što je ustavni tekst, koji znaju kako ga tumačiti, smijte se vi, smijte. Znam ja dosta tih koji kažu pustite vi te profesore, oni su ionako samo učitelji, ali uče nas tome kako da donosimo zakone, kako da ih pišemo i kako da po njima sudimo. Ali smo došli dotle da se podsmijavamo kad ih se spomene. Zašto? Jer se bahatimo. Mislimo da je moć koju imamo dovoljna i mislimo da možemo vladati institucijama kako mi hoćemo a ne da ih pustimo da same to čine. Oprostite na povišenom tonu ali ako nećemo Ustavni sud one koji znaju donositi sudačke odluke, koje imaju iskustvo u sudovanju i u donošenju sudačkih odluka i one koji znaju što je ustavni tekst onda teško griješimo i nemamo za to opravdanja.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba Hrvatskih laburista riječ uzeti uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
I kolege. U mojoj struci ima jedno pravilo pa kaže da je dozvoljeno učiniti manje zlo za veće dobro. A mi čini mi se danas činimo veće zlo za manje dobro, a to je da izbjegnemo ustavno pravnu krizu pa ćemo formirati Ustavni sud što je dobro. Ali da li ćemo time ojačati Ustavni sud, učiniti ga neovisnijim, boljim bojim se da ne. U tom smislu ja mislim da je problem pitanje i kriterija i kompetencija i načina izbora. Kada govorimo o kriterijima i odmah da kažem mi Laburisti ćemo biti suzdržani u glasovanju za sve kandidate, iako tu naravno ima puno ljudi za koje bi rađe ja osobno digao glas i osobno mislim da je stav u biti suzdržan krajnje neprimjeren. Ali u ovoj situaciji to je jedino što nam zapravo preostaje. Zašto? Nitko nam nije objasnio, barem nama u klubu koji su to kriteriji kojima su ljudi bili vođeni da se predlože ovi kandidati. Zašto je ovdje spomenuta gospođa Barić nije recimo kandidat iako je u prošlom sazivu Sabora, falilo je ja mislim dva ili tri glasa da bude izabrana za suca Ustavnog suda, a neki drugi jesu. Primjerice zaobilazi se akademska zajednica. Ima istina doktora znanosti. Gospođa Bagić Snježana je priznala da je prepisala rad, pa onda već ako vi u HDZ-u držite na cijeni prepisivače, a očigledno držite, onda ste barem trebali predložiti gospodina Antića. On je izvorno napisao taj rad, ona se koristila tim radom, pa ste mogli čovjeka koji je izvorno napisao rad predložiti a ne gospođu Bagić. Ili recimo kako da ja dignem ruku za gospodina Mlakara koji je zaboravan. Je ne mogu imati povjerenje u ustavnog suca koji je zaboravan. Ode u inozemstvo zaboravi svoje ime i prezime, pa onda u banci kaže prvo ime i prezime koje mi padne na pamet. Prema tome, to su sve stvari koje naprosto su neprimjerene za jednu tako visoku funkciju. I treće, kada smo govorili o načinu izbora ja bih podsjetio ovdje gospodina Podolnjaka, Ustavni zakon o Ustavnom sudu RH članak 6. stavak 4. kaže: „Lista kandidata u pravilu, naravno u pravilu sadrži više kandidata od broja sudaca Ustavnog suda koji se bira“. Mi ovdje glasujemo ne biramo. Bilo bi dobro da biramo. Zbog svega toga nismo mi uvrijeđeni što nas nitko ništa nije pitao iako bi vjerojatno imali nešto i mi reći, ali mi smo pristojni ljudi pa se ne namećemo, pa ćemo ovaj puta biti suzdržani na štetu onih kojima bi rado dali glas, ali iz principa nećemo. Hvala.
Hvala. Imamo repliku, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Pecnik, spomenuli ste kako je predložena kandidatkinja za sutkinju Ustavnog suda gospođa Bagić prepisala rad kolege Teodora Antića koji je tajnik Ustavnog suda. Naime, vi jako dobro znate da to nije točno. Ona je prilikom jednog uvodnog predavanja koristila njegov doktorski rad i nije radila svoj vlastiti znanstveni rad, nego je tijekom uvodnog predlaganja se koristila dijelom njegovog rada. Pri tome je ona sama priznala svoj crimen da nije navela autora zbog čega se javno ispričala svom kolegi i prijatelju Tedomiru Antiću. Prema tome, to nije točno kao što vi navodite, a već je bilo i ranije o tome riječi, nije rađen nikakav znanstveni rad po uzoru na znanstveni rad gospodina Antića već je njegov rad korišten prilikom izlaganja, uvodnog izlaganja na jednom seminaru.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Kolega Bačiću, ovo što vi govorite zapravo je pitanje akademskog ingtegriteta. O tome niste ni riječ rekli. Gospodin predsjednik Sabora, gospodin Reiner akademik bi o tome vjerojatno vam mogao nešto pobliže objasniti. A što se tiče da je citirala pa nije navela, zaboravila je. Znate postoji neko pravilo koje kaže koliko je dozvoljeno citirati, a da se ne navede izvornik. I to je vrlo jasno i precizno napisano. Malo morate pogledati i te dokumente, a time se vi ne bavite, pa ne znate. Prema tome, ona je obilato preskočila tu dozvoljenu normu. Hvala.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Držim da nije potrebno u ovom Domu govoriti o važnosti Ustavnog suda. Držim da nije potrebno u ovome Domu govoriti o položaju kojeg Ustavni sud ima u ustavnom i pravnom poretku Republike Hrvatske. I tu ne govorim samo o onome o čemu smo zadnjih nekoliko tjedana najviše govorili, a to je pitanje uloge Ustavnog suda u nadziranju izbornog procesa. Govorim o važnoj ulozi Ustavnog suda kod kontrole zakonitosti, kod kontrole ustavnosti kako općih, tako i pojedinačnih akata. Kontrole koja se u državi koja želi biti uređena nesmetano mora osiguravati. Naša je zadaća kao saborskih zastupnika jedna od ali iznimno važna osigurati funkcioniranje poluga vlasti koju čini i Ustavni sud. Koliko god nekad htjeli mi od te obveze ne smijemo i ne možemo pobjeći. Prije šest godina izmijenili smo Ustav Republike Hrvatske. Ovih dana će se napuniti točno 6 godina od navedenih izmjena. U Ustav smo uveli obvezu da se suci Ustavnoga suda biraju dvotrećinskom većinom svih zastupnika. Podsjetit ću vas da je ta odredba uvedena kako bi se osiguralo da niti jedna politička opcija sama nema monopol nad izborom ustavnih sudaca. Upozorit ću vas da je ova odredba u Ustav Republike Hrvatske uvedena kako bi se osiguralo da se ustavni suci biraju dogovorom i konsenzusom. Konsenzusom ne nekakve obične većine već dvotrećinske, prave ustavne većine koja je potrebna za izmjenu Ustava Republike Hrvatske. Kompromis, dogovor u svakom pogledu i svakom trenutku znači da i jedna i druga strana moraju popustiti. Da niti jedna i niti druga strana ne mogu postavljati ultimatume jer bi ultimatumi rezultirali samo jednim, a to je da Ustavni sud više nemamo. Ja mislim da u ovom Domu ne postoji nitko tko smatra da bi Hrvatska bila bolja bez Ustavnog suda. Ako postoji onda ga molim da to obrazloži i da objasni kako bi u postojećem ustavno-pravnom okviru Republike Hrvatske to funkcioniralo. Upravo u tom kontekstu proveden je i postupak. Postupak koji je doveo do ovih 10 kandidata. Postupak kojeg je svaka faza bila javna. Klub SDP-a smatra da je njegova obveza preuzeti odgovornost i sudjelovati u izboru sudaca Ustavnog suda. To smo činili od prvog do zadnjeg koraka tog postupka. To ćemo učiniti i danas. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo 3 replike, pardon 4. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grbin neosporno je da dvije trećine moraju glasati za ustavne suce. Međutim, sporno je kad pogledate kandidate da imamo predstavnika iz Sabora previše unutra. Kao što su prethodnici govorili da li ima dovoljno ljudi koji su iz struke, sveučilišnih profesora po pitanju ustavnoga prava koji mogu tumačiti ustavno pravo kako treba? Činjenica je da ta dvotrećinska većina ne smije zloupotrijebiti pa isključivo i većinu tih članova stavljati zbog političkih razloga komodajući se jedan vaš i jedan naš. To nije lijepa poruka. Ni HDZ ni SDP ni bilo tko drugi. Dvotrećinska većina bi trebala izabrati ljude sa kompetencijama kao što su prethodnici pokazali, a ne isključivo po kriteriju političkome. A to je vidljivo i lako nas može uvjeriti kad vidite koliko ima samo iz naših klupa ovdje u Saboru kandidata za Ustavni sud. Nikome nije do krize, treba glasati, međutim za neke glasati koji su ovdje isključivo politički birani i pretvarati Ustavni sud u političko tijelo je kaotično u ovome društvu. TO je jedan kontrolor bi trebao biti međutim ovako smo ga pretvorili u isto kao i u Saboru nadglasavanje na političko-ideološkim ili političkim stavovima. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani kolega i vi i ja smo saborski zastupnici, i vi i ja smo prisegnuli na Ustav Republike Hrvatske kada smo počeli obnašati ovu dužnost. Tako su i kolege koje predlažemo. I govoreći prije svega u obranu onih kolega koji dolaze iz mojeg kluba zastupnika a koje ste izrijekom i prozvali postavit ću pitanje zbog čega smatrate da bi netko tko je čitav život radio pod povećalom javnosti bio bolji ili lošiji od nekog drugog? Vi govorite o politiziranju izbora sudaca Ustavnog suda. Ja ću vas pitati da li znate na koji način se suci Ustavnog suda biraju u drugim državama koje taj sud imaju? Jedna zemlja koja nam je uzor provodi postupak izbora sudaca Ustavnog suda u potpunoj tajnosti. Po načelu jedan vaš, jedan naš. A tu zemlju i taj Ustavni sud stručna javnost smatra i uzorom demokracije i najboljim Ustavnim sudom na svijetu. Da mi u Hrvatskoj predložimo uvođenje njemačkog modela, a o Njemačkoj govorim, vjerojatno bi se dignuli na noge i rekli pa to bi bio sumrak demokracije. S druge strane imate još jednu veliku državu u kojoj bivši predsjednici Republike po sili Ustava sjede u njihovom Ustavnom vijeću. A onda povrh toga ta zemlja u to Ustavno vijeće izabere i bivšeg premijera. Da li je to preveliko politiziranje? Mi smo danas predložili kandidate oko kojih je postignut konsenzus. Da li je to dobro ili loše svatko od nas će presuditi u svoje ime. Ali morate biti svjesni da je ovo bila situacija u kojoj je jedina alternativa bila da u utorak izađemo pred čitavu hrvatsku javnost i kažemo mi Ustavni sud više nemamo.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Milorada Pupovca.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani dragi kolega Grbin pa mi smo dospjeli u ovu situaciju da to radimo zadnji tren zato što to nismo odradili u ove 4 godine odnosno 5 godinu. Propustili smo sve prilike koje smo trebali propustiti. Sada kad smo došli u ovu situaciju je argument moramo imati Ustavni sud pa makar kakav god on bio ne drži vodu. Kazali ste da je pravo da se dogovaraju stranke. Ne sporimo, ni u kojem segmentu ne sporimo. Usuglašavanje i dijalog je temelj svake demokracije i izgradnje institucije. I to je neosporno i nećemo sporiti. Ono gdje smo vam samo davali signale i vama osobno jeste da se držite kriterija a propustili ste se držati kriterija u vrlo važnom segmentu a to je zastupljenost različitih segmenata pravosudne struke i pravosudne djelatnosti. Izbacili ste sveučilišne profesore i minimalizirali ste suce. I zato naši kolege od kojih većina časni ljudi ovdje koji su zastupnici usput budi rečeno kad se pozivate na njemačko iskustvo ne može nitko direktno iz saborske klupe otići u Ustavni sud, ne može ni odmah nakon što završi mandat nego mora proći neko vrijeme. Ali naši kolege nisu zaslužili da ih mi ovdje raspravljamo zbog toga što mi nismo odradili svoj posao. A nismo se držali kriterija. Da smo se držali kriterija i kazali u ovu kućicu ovo, u ovu kućicu, ovo, u ovo kućicu ono kao što kaže slovo Ustavnog zakona o Ustavnom sudu onda mi ovu raspravu ne bismo imali a vi bi ste obavili posao kako valja. A mi prigovore ove vrste ne bismo iznosili ovdje osim nekih za koje ste morali spriječiti da uopće dođu kao kandidati na raspravu koje sam spominjao. A to ne može biti predmet kompromisa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Pupovac, mi smo se doveli u ovu situaciju zato što smo 6 godina sa lijeve i sa desne strane sabornice tvrdili da poštujemo kriterije i da tražim isključivo najbolje. Šest godina smo pokušali provoditi model koji vi danas zastupate, a to je model koji traži utjecaj ali ne preuzima odgovornost. Danas tu odgovornost moramo preuzeti i to je sve što ću vam reći. Hvala.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Stipe Petrine.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedniče. Gospodine Grbin rekli ste kako bi nastala ustavna kriza ako ne bismo imali Ustavni sud. Čitajući Ustav RH dolazimo do zaključka da je RH temeljena na tri stupa vlasti. Prvi je zakonodavni, izvršni i sudbeni. Čitajući o Ustavnom sudu nigdje ne vidimo šta je ustvari Ustavni sud RH? Pojašnjava se u samo šest članaka od članka 126. do 132. funkcija Ustavnog suda, ali nikako se ne svrstava Ustavni sud šta je to Ustavni sud? Da li je to sudbena vlast, da li je to izvršna vlast, da li je to zakonodavna vlast? Još jednu stvar na koju vas treba posebno upozoriti, činjenica je da ćete vi danas, dakle jer ste se dogovorili izabrati ustavne suce. O kvaliteti tih ljudi govorit ću poslije, ali činjenica je da vi u ovom Ustavu nemate instrument kako ako mi danas pogriješimo, odnosno ne mi, jer ja ću sigurno glasati protiv, ako vi pogriješite kako ćete opozvat te svoje greške? Kad negdje krenete gospodine Grbin treba znati ako je krivi put kako ćete se vratiti. Zato priče o ustavnoj krizi puno je benignija i manje štetna da uđemo u ustavnu krizu nego da izaberemo one suce, one osobe koje ali doslovno po nikakvim kriterijima ne zaslužuju ustavni suci. Uz tog gospodine Grbin i gospodo iz SDP-a mi jednostavno dajemo tim ljudima doslovice apsolutnu moć bez ikakve kontrole.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, da točno je u Hrvatskoj postoji trodioba vlasti koja se dijeli na zakonodavnu utjelovljenu u Parlamentu Hrvatskom saboru. Koja se dijeli na izvršnu utjelovljenu u Vladi Republike Hrvatske. Koja se dijeli na sudbenu. Ustavom je uloga Ustavnog suda jasno propisana. On se nalazi u položaju kontrolora ustavnosti odluka i djelovanja svih tih poluga vlasti. U tom kontekstu njegova je uloga izuzetno bitna i jasno proizlazi iz Ustava RH. Ja sam o nekim aspektima te uloge govorio i nemam ju potrebe ponavljati, međutim imajte u vidu postupak kontrole i opoziva je ugrađen u hrvatske akte i u Ustav, i u Ustavni zakon o Ustavnom sudu. Jedno je propisano a drugo je što ja vjerujem ako dođe ne daj Bože do situacije da bi se neki članovi izabrani ustavnog suca morali opozivati na koji način će se to provesti. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Drage Prgometa. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine kolega Grbin, dakle svima je jasno u Hrvatskoj da je ugled i dignitet Ustavnog suda blago rečeno na velikoj kušnji. Oćemo li ga danas, današnjom odlukom popraviti? Nećemo, potpuno sam siguran. Danas ćemo izabrati suce, to je evidentno i nemam ništa protiv da upravo 2/3 sabor odlučuje o tome tko će biti ustavni sud, nemam ništa protiv da o tome postoji dogovor, kompromis dviju najvećih stranaka u našem slučaja HDZ-a i SDP-a. Tako je upravo kako ste rekli i u Njemačkoj uz malu ogradu, ovo što je kolega Pupovac rekao da tamo jasno piše da nitko iz Bundestaga od aktivnih političara ne može ići u Ustavni sud. Nama će se danas dogoditi da prvi puta nakon koliko ja znam 1991.netko od aktivnih saborskih zastupnika postaje i ustavni sudac. Također, kad smo već preuzimali neke od tih zakonskih rješenja trebali smo jedno možda malo naizgled nevažno a to je da ne objavljujemo imena onih ljudi koji su dobili nula glasova i time dodatno rušimo dignitet tih ljudi. Da točno je neizborom ustavnih sudaca možemo ući u ustavnu krizu ali ja ću vam povući jednu paralelu. Zamislite da meni kao kirurgu instrumentarka kaže znate profesore do četiri sata moramo završiti operaciju, instrumenti neće doći sterilni ali imamo instrumente od bivšeg pacijenta pa ćemo s time operirati. To je otprilike to. Operirat ćemo da stignemo, a ne da spasimo čovjeku život. Vi se niste smjeli dovesti u to jer ste imali priliku u zadnjem odlučivanju o ustavnim sucima niste pitali najveću oporbenu stranku zašto ne napravimo dogovor. Prema tome dignitet ovog Sabora ćemo čuvati mi iz našeg kluba na taj način da ne možemo podržati uz sav respekt prema kolegama iz Sabora za koje vjerujem da bi bili odlični ustavni suci ne možemo podržati aktivne političare niti možemo podržati kandidatkinju koja je javno priznala da je u svom pisanom radu koristila rad svojeg kolege. Mi to zovemo plagijat.
Hvala. Sljedeća će u ime kluba HNS-a riječ uzeti uvažena potpredsjednica ovog Doma gospođa Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Lista koja je predložena ovdje od Odbora ja apsolutno rezultat kompromisa, dakle rezultat dogovora. Kakvog dogovora? Budući da je zakonodavac predvidio da ustavne suce bira Sabor RH a budući da Sabor RH čine političari odnosno političke stranke u kojima su političari i svi vi ovdje koji sjedite, svi mi ovdje koji sjedimo smo političari bez obzira kako mi o sebi volimo drugačije misliti kada preuzmete ovu funkciju i postanete političari onda je naravno da se radi o političkom dogovoru jer je zakonodavac tako predvidio. Zakonodavac je također predvidio da niti jedna strana ne može tu političku odluku donijeti sama. Jer je malo vjerojatno da bi bilo tko u Saboru imao sam dvije trećine. I određujući da se ustavni suci mogu birati samo sa dvije trećine glasova u Parlamentu natjerao je ili uputio poziciju i opoziciju da se moraju dogovarati oko ustavnih sudaca. To je izazvalo dosta drugo krizu odnosno nemogućnost da se oko toga dogovori pozicija i opozicija. I to svakako se može podvrgnuti kritici i reći trebalo je taj dogovor postići ranije, trebalo je ići prema nekom dogovoru ranije i postepeno nadopunjavati Ustavni sud. Ja se mogu sa time složiti, mislim da bi to bilo bolje da se radilo postepeno a ne da smo danas suočeni sa 10 mjesta koja treba popuniti. Ali nije, nije se radilo. Možemo se kritizirati, možemo prihvatiti kritiku, šta god hoćete ali smo sada u situaciji u kojoj jesmo. A to je da je Ustavni sud osim što je naravno dio institucionalne arhitekture ove države ima i dodatno još jednu zadaću i funkciju a to je zadaća jedne od nadzornih institucija u situaciji izbora. U kojoj situaciji se mi danas nalazimo? Mi ne znamo gdje je premijer. Potpredsjednici Vlade koji čine vladajuću koaliciju međusobno ne razgovaraju. Od 8 sjednica Vlade zadnjih 3 su bile takve da su se ljudi međusobno vidjeli a 5 je bilo telefonskih. Razina nesigurnosti u zemlji je ogromna. Razina nepredvidljivosti kud i kako ćemo se iz ovog izvući je ogromna. Međunarodne financijske institucije su odbile naše obveznice. To je ozbiljnije od svega ovoga. I priča o tome da smo se mi predomislili i da nismo htjeli zaista ne drži nikakvu vodu i to svatko prostim okom može vidjeti. Naprosto zbog kao što piše u obrazloženju političke nestabilnosti i neiskustva ljudi koji čine političku vlast je došlo do situacije u kojima uvjeti koji se nude ili koji eventualno bi se mogli nuditi nisu prihvatljivi i nisu izdržljivi za ovu zemlju. To je razina nesigurnosti koju ni zemlje sa puno dužom institucionalnom tradicijom od naše ne mogu podnijeti. I jedini način iz kojeg se mi iz ove situacije možemo izvući i to je odgovornost svih je da idemo na izbore. Mi ne možemo više nagađati i tražiti gdje je premijer, da li razgovaraju potpredsjednici Vlade i predstavnici koalicijskih partnera u vlasti. Moramo ići na izbore a bez Ustavnog suda ne možemo ići na izbore. Bez Ustavnog suda koji je jedan od elemenata u kontroli tih izbora dovesti ćemo se u situaciju u kojoj s jedne strane nam institucije vlasti ne funkcioniraju. A s druge strane nemamo institucije koje su preduvjet da se iz toga izvučeno a to je održavanje izbore. I u ovoj dilemi za koju smo mnogi odgovorni što se ranije nije u ovom Saboru postigao sporazum o izboru ustavnih sudaca ili dogovor između pozicije i opozicije, qli tu smo gdje jesmo, pozicija i opozicija su postigle određeni dogovor. Među ljudima koji su na ovoj listi ima ljudi za koje bi i ja i cijeli Klub HNS-a glasali apsolutno čista srca. Ima ljudi ima za koje pod normalnim okolnostima nebi, iskreno rečeno. Međutim, birajući između toga da nema premijera, nema Vlade, nema parlamentarne većine i ne možemo ići na izbore zato što nemamo Ustavnog suda biram da imamo Ustavni sud i da možemo ići na izbore. Iz tog razloga Klub HNS-a će podržati predloženu listu. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo. Opet imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Dobro, prvi ste digli povredu Poslovnika, koji je članak povrijeđen?
Uvaženi gospodine predsjedniče. Govornik ne može govoriti, može govoriti samo o temi, po Poslovniku članka 232 govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Ovdje je bila tema dnevnoga reda znači, sami Ustavnih sudaca a dotična gospođa Pusić, zastupnica je govorila sasvim o drugim stvarima, znači govorila je gdje se nalazi Premijer, isto da ja sad govorim u raspravi primjera gdje se nalazi oporbeni čelnik, ima tri mjeseca nema ga u Saboru. Toliko je to promašena tema koja pretendira bit premijer. To je slična tema. Hvala.
To moram priznati kad bi to shvatili kao povredu Poslovnika ja vjerojatno onda bi trebao svakome ovdje svakoga dana izricati jer vrlo često se odluta. Ja ovo doživljavam kao argumentaciju potpredsjednice da li je ona prava ili nije u to mi ne pada napamet da ulazim kao što ni ne procjenjujem ništa što bilo tko od vas kaže ali ona je time argumentirala ispravno ili neispravno slagali se vi ili ja s time, ne svoj stav o Ustavnom sudu. No, ali vi ste tražili koliko sam shvatio i repliku, naravno evo izvolite. Imate šansu.
Dakako, da kompromis, vidim da ste se složili vrlo brzo na koje replike naravno kad ste se dogovorili oko Ustavnih sudaca, vrlo jednostavno. Naravno da treba kompromis ali ne da budu političari iz Sabora bilo s jedne, bilo s druge strane. To nije dobra poruka, vi ste sveučilišna profesorica i znate da zaštitit Ustav trebaju osobe koje su profesionalci koji su svoj život posvetili ustavnom pravu ili pravnim znanostima. A da budu predstavnici političkih opcija unutar Sabora to je poruka da trebamo isprat ja sam malo prije reka politički sud, pa možemo staviti Ustavni sud Hrvatska raste Domoljubna koalicija recimo u zagradama. Nije lijepo da bude više političara i odvjetnika nego profesora sveučilišnih i stručnjaka za ustavno pravo. Tu je poruka. A ovo je dobro što imamo dvotrećinski da donose odluke ali isključivo da budu unutra većinom političari iz Sabora to je strašno loša poruka i tako se ne štiti Ustavni poredak. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena potpredsjednica Doma Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Istina je, ja sam i rekla da možda da čovjek ima taj luksuz da može sam sastavljati listu ljudi koji smatramo da bi trebali biti suci Ustavnog suda. Ja bi vjerojatno sastavila drugačiju listu, sigurno bih sastavila drugačiju listu. Ali sam gotovo sigurna da je vi ne bi podržali. Prema tome, radimo ono što je moguće. Ako je, da je zakonodavac htio da jedna strana može predložiti jednu listu rekao bi 76, nije tako rekao, rekao je dvije trećine. Mi možemo danas reći, ovo je loš prijedlog i glasat ćemo protiv njega, možemo to reći i šta ćemo sutra.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Tomislava Končevskoga.
Poštovani predsjedniče Sabora. Ako je ovdje stvar kompromisa bio je dovoljno da se bira samo jedan sudac a ako trebamo kompromis onda zašto nisu uzeli dva da sad biramo dva ako je problem da ne upadnemo u ustavnu krizu a ove ostale imamo vremena birat onda. Zašto smo išli na svih deset? Pa da biramo stručnjake a da ne upadnemo u ustavnu krizu mogli smo birati dva pa je to stvar kompromisa, hajde dogovorite se za ta dva, te dvije velike opcije koje mogu dobiti dvotrećinsku većinu pa onih ostalih ćemo birati kasnije. Hvala lijepa. I to sam replicirao gospođi Pusić, znači nećemo ovoga ništa dobiti sad da biramo deset, mogli smo dva birati i riješili bi problem. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena potpredsjednica Vesna Pusić.
Kolega Končevski, ja se s vama slažem. Mogli smo ali to nije replika meni.
Hvala. Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Domogoja Miloševića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa gospođo Pusić! Budimo odgovorni, dakle nema potrebe činiti štetu, nemojmo, dozvolite da završim. Mogu izreći rečenicu do kraja? Mogu. Hvala. Dakle, nemojmo činiti štetu veću nego što jest i plašiti narod. Mislim na obveznicu. Dakle rekli ste da su nas odbili strani investitori i obveznici. To nije točno. Dakle, dovoljno je neugodno ministru financija se povući sa izdavanja obveznice. Dakle nema potrebe. Držite se onoga što je ministar financija rekao a rekao je da bi to koštalo jednostavno više novaca i zbog toga smo se povukli sa izdavanja obveznica. A što se tiče političke stabilnosti, moram vam reći, akutna nestabilnost je za svaku zemlju puno bolja od kronične stabilnosti s lošim rezultatima kako smo vidjeli prije 4 godine.
Hvala. Odgovorit će potpredsjednica Sabora, uvažena Vesna Pusić.
Hvala lijepa. Kolega Milošević, ja bih se rađe držala istine nego onoga što je bilo koji ministar rekao, pa tako ako vam kažu da će vam dati uvjete koji su neprihvatljivi bilo kome, to znači da su vas odbili. Drugim riječima sa obrazloženjem koje tamo stoji da je to iz razloga političke nestabilnosti i neiskustva. Točno tako stoji. Prema tome, to je ovu zemlju apsolutno pokazuje nestabilnost i pokazuje lošu situaciju u kojoj se nalazimo i držimo se te istine. Zbog tog razlog mi ovdje sudjelujemo u nečemu u što zaista nismo dušom i srcem uvjereni o ovom izboru i od velikih stranaka u ovom Saboru minimum pristojnosti bi bilo reći fala. Napravili smo opći kaos, napravili ste takvu nestabilnost u kojoj zemlja se više ne može niti refinancirati svoje dugove, napravili ste situaciju u kojoj ne znamo gdje je premijer. I onda vi držite prodike nama koji vam pomažemo da se barem malo pokušamo iz ovog izvući. Ja vas molim da se od toga suzdržite. Fala bi bilo dosta.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite.
Poštovana i draga gospođo potpredsjednice, vi se s pravom pozivate na odgovornost ali mi nemamo odgovornost samo pri tome da Ustavni sud dobije makar kakav sastav. Mi imamo odgovornost da taj sud dobije pravi status. I ovo što je kolega kazao da smo se odlučili da izaberemo tri sa svake strane od onih za koje neosporno znamo da će obavljati posao kako valja krize ne bi bilo. Ali mi smo odlučili da idemo u paketu i na taj način doprinosimo tome da se kriza prenosi u Ustavni sud koji je već godinama u krizi i već godinama nije donio ni jednu odluku, a da nije bila jednoglasna što je nenormalno stanje. Prema tome, ne krivimo mi vas nego hoćemo kazati da ovo što smo napravili do sada radeći u vremenskom tjesnacu, ne slušajući upozorenja koja su dolazila, ne slijedeći ono što imamo kao iskustvo u dobroj i u lošoj praksi. Vi ste sveučilišna profesorica kao što sam i sam. Zamislite situaciju u Ustavnom sudu u kojem nemate stručnjaka koji poznaje međunarodne konvencije neophodne za donošenje odluka, a nemamo ga. Zamislite situaciju u kojoj nemate sveučilišnog profesora i znalca koji zna komparativne presude koje su donošene na našim sudovima uključujući i naš Ustavni sud, a nemamo ga. Zamislite situaciju u kojoj nemamo stručnjaka koji zna kakve presude su donosili Ustavni sudovi drugih zemalja, a nemamo ga [[Upadica predsjednik: Hvala.]] I zamislite situaciju u kojoj nemamo suce koji imaju višegodišnje iskustvo, koji znaju rizike donošenja presuda, a imamo ih vrlo malo.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena potpredsjednica Doma gospođa Vesna Pusić.
Kolega Pupovac, zamišljam, zamišljam si tu situaciju. Ne trebam puno mašte zbog toga što sa takvim Ustavnim sudom u različitim varijantama smo živjeli kroz cijelo njegovo postojanje. I apsolutno je bio nesavršen u mnogim stvarima. I po ovome što ovdje vidimo biti će nesavršen i ovaj nema nikakve sumnje. I ponavljam još jedanput, to je trebalo izbjeći na taj način da se ranije postizali dogovori i ranije rješavali ti problemi, ali nisu. Našli smo se u situaciji u kojoj jesmo. Jednu institucionalno čvrstu točku trebamo kako bi cijelu zemlju mogli pokrenut naprijed iz institucionalne političke i svake druge krize u kojoj se u ovom trenutku nalazimo kroz izbore.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege pred nama je zaista iznimno važna odluka o izboru kandidata, o izboru ustavnih sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Ne moram govoriti o važnosti Ustavnog suda. Ustavni sud je zapravo vrhovni arbitar u našem društvu kako to Ustav propisuje, donosi odluke o najvažnijim stvarima. Ono što determinira možda trenutak u kojem se nalazimo kada biramo ustavne suce ja bih rekao da je jedna iznimno velika podijeljenost u društvu kada se ne možemo dogovoriti doslovce oko bilo kakvih činjenica. Također, trenutak je kada nam nad glavom visi problem Ustavne krize ukoliko ne izaberemo ustavne suce možemo ostati bez Ustavnog suda a time nemamo zaokruženu organizaciju države, manjka nam onaj vrhovni arbitar. I treće što je već ovdje bilo rečeno, zaista nakon zadnjih izmjena Ustava mi smo tu ljestvicu vrlo visoko podigli i rekli smo da za Ustavne suce je potrebna dvotrećinska većina. Sjećamo se da je to nekad bila ona većina od ukupnog broja zastupnika koja je ipak na neki način bila lakše dosegnuta. U ovom trenutku teško je dosegnuti bilo kakvu većinu. Mi smo zaista evo zadnjih tri, četiri mjeseca razgovarali, pokušali doći do nekakvog dogovora, do kompromisa i rezultat tog kompromisa je ova lista danas pred vama. Već je bilo riječi. Zaista ona nije savršena. Sigurno da ima manjkavosti i sigurno je da bi svaki od nas tu 150 napravio drugačiju listu. I sigurno je da niti jedna od tih lista ne bi postigla opći konsenzus i da bi bili svi zadovoljni sa njom. To je sasvim jasno. Međutim, ovo je točka dogovora sa svim njenim manama, sa svim njenim kvalitetama. Ja mislim da ona ipak jamči da će Ustavni sud nastaviti raditi i djelovati. Ali, ja bih rekao ako bismo se vratili malo unazad uvijek kad smo birali ustavne suce uvijek su bile napete atmosfere i tenzije. 2007. godine sjećam se stajao sam ovdje za ovom govornicom i birali smo ustavne suce bez ovog dijela Sabora. Jer tada je bilo dovoljno 76. Tada kolege iz oporbe se nisu slagale, napustile su proces izbora ustavnih sudaca, otišli su i birala je zapravo tada većina. Ti prigovori koji su bili imamo Ustavni sud evo koji je dobrim dijelom iz tog vremena. Vidimo da je on donosio odluke sa kojima nisu bili zadovoljni niti lijeva strana niti desna strana, ja bih rekao sačuvali su svoj integritet kao što mislim da i ovi ljudi koje danas predlažemo svaki od njih ima svoj integritet, ima svoju karijeru. Ne slažem se sa svima onima koji se obrušavaju na političare. Točno je, ima određeni broj političara međutim nisu ti ljudi političari po svom rođenju, oni imaju svoje karijere, oni imaju svoja znanja, oni imaju svoje kompetencije. Spreman sam svakog od njih braniti ako kažemo da ovome manjka ovo ili ono. Svaki od njih je u životu nešto napravio prije nego je došao u ovaj Sabor. Mislim da moramo se izdići iznad tih klišeja koji u društvu vladaju da biti političar i baviti se politikom je nešto a priori loše, a priori ružno, da je to nečasno. To naprosto ne smijemo. I zato ovaj današnji trenutak moramo iskoristiti da pokažemo odgovornost jer unatoč svim prijeporima koje gledamo u ovoj sabornici i na sceni u društvu, unatoč svim podjelama mislim da danas moramo pokazati zajedništvo i da danas moramo izabrati suce Ustavnog suda. Bez obzira može se netko slagati sa ovim imenom ili onim, kada bude glasovao iskazat će tko mu je prihvatljiv, tko nije. Ali Ustavni sud danas to je naša zadaća i mislim da ćemo to dobiti. Klub HDZ-a će podržati ovu listu. Lista je evo predmet dogovora, konsenzusa koji je takav kakav je. Može biti manjkav, može reći netko ovo ili ono ali on jamči zapravo funkcioniranje države. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Silvana Hrelje.
Uvaženi kolega Bošnjaković ja se ne bih složio da je dvotrećinska većina garancija dobrog rada u kojem se biraju članovi Ustavnog suda, da je to garancija dobrog rada i dobre zastupljenosti u Ustavnom sudu. Dapače, mislim da je dvotrećinska većina postala problem jer tjera na kompromise pa makar oni bili i truli. Prema tome, mislim da mi ako idemo dalje na ovaj način odlučivati i birati članove Ustavnog suda onda manje je bitno odnosno nismo na dobrom putu. Manje je bitno koliko će sa odlukama Ustavnog suda biti zadovoljna lijeva ili desna strana ili lijevi ili desni politički pol. Ali je puno više bitno koliko su Ustavnim sudom građani zadovoljni. Građani daju svakodnevno prigovore Ustavnom sudu i traže odluke Ustavnog suda kao zadnju instancu njihove zaštite građanskih prava. Znate, manje je bitno da je HSU bio zadovoljan kad je tražio mišljenje Ustavnog suda o zdravstvenom doprinosu od 3% koji plaća 30 tisuća umirovljenika. I samo 30 tisuća plaća. Ako Ustavni sud ne vidi da je to dvostruko oporezivanje onda nešto nedostaje u tom Ustavnom sudu, nedostaju znalci koji poznaju funkcioniranje svih sustava. Dakle, oni su ograničeni za svoje spoznaje i ja ću uvijek kao političar zadržati svoje pravo da kritiziram njihove odluke. Ali model izbora moramo promijeniti ako želimo promijeniti kvalitetu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković.
Kolega Hrelja, svi mi ovdje predstavljamo građane i svi smo ovdje jer su nas neki građani izabrali. Ovo uopće nisam rekao u kontekstu da se Ustavni sud treba bilo kojoj stranci dodvoriti da bi bila zadovoljna s njim. Jasno je da ćete i vi i ja i svi mi imati sutra pravo imati svoje mišljenje o odlukama koje će taj Ustavni sud donositi. Ova dvotrećinska većina ona zapravo traži jedan vrlo visoki konsenzus u društvu da bismo uopće izabrali ustavne suce. Vi vidite da mi taj konsenzus nemamo od zadnjih izmjena Ustava i nismo izabrali niti jednog ustavnog suca. Mislim da sa tim treba prekinuti jer Ustavni sud moramo dobiti. Treba ga pustiti, uronit ga u život da donosi odluke sa kojima ćemo se ili slagati ili ne slagati ali nikad neće biti opći konsenzus da se svi sa nekom odlukom apsolutno svi slažu a neki ne slažu. Tako da jedino što nam je moguće danas postići dogovor.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba HSU-a i Stipe Petrine riječ uzeti uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ustavni sud je preozbiljna institucija da bi se odluka o ustavnim sucima donosila samo 3 dana prije isteka roka u kojem moramo imenovati ustavne suce. Dakle, jako neozbiljno s jedne i s druge strane. Slažem se s gospodinom Tomom ako smo trebali izbjeći ustavnu krizu trebalo je imenovati onoliko ustavnih sudaca koliko je bilo potrebno da Ustavni sud može odlučivati. Dakle, jasno je da je ovo ovdje najprljavija politička trgovina odnosno da budemo jasni onima koji slušaju da je ovo najelementarniji način, najelementarnija politička korupcija u najprljavijem svom svijetlu. Zašto to? Pa prvi dokaz tome je gospodo iz Domoljubne koalicije i gospodo iz koalicije Hrvatska raste vi očigledno u manje važnim temama javljali ste se za pojedinačne rasprave, javljali ste se za replike. Danas vidim muk, nitko od vas se ni s jedne strane, ni s druge strane ne javlja za pojedinačnu raspravu. Očigledno je na djelu politička odnosno stranačka stega. Prljav posao izbora ustavnih sudaca treba dovršiti što prije. I je jadno. Ovdje nas bombardirate nekim riječima uzvišenog sadržaja kako eto ustavna kriza će nastat. Pa šta vam znači ustavna kriza ako izbor pojedinih ljudi sa ove liste može biti gori i on je gori i od ijedne ustavne krize. Dakle, čitajući ovaj izvještaj odbora nigdje nisam vidio da ustavni suci moraju imati moralne i ljudske kvalitete. Dokle smo mi došli, šta se piše? Stručne i neke druge. Jasno je da su ovih 10 kandidata, među njima četvoricu znam, za četvoricu jamčim da nikako ne zadovoljavaju kriterije ustavnih sudaca. Ostale ljude ne znam i ne mogu o tome govoriti. Govorim u ime svoje a instituciju kluba koristim samo da dođem prije na red. Dakle ovo je moj stav. Zašto to kažem? Zato imamo ovdje ljudi koji su prošli na ovom odboru njih 10, isključivo su prošli po političkoj podobnosti. Što je Ustavni sud dosada bio? Mjesto koje je doslovno razaralo, razaralo je najveće autoritete sudbene vlasti u RH. Ustavni sud je bio mjesto koje je rušilo presude Vrhovnog suda. Zadnji takav slučaj imamo rušenje presude Županijskog suda bivšem predsjedniku gospodinu Ivi Sanaderu. Da to nije bezazlena stvar reći ću vam još jednu stvar. Iz samog vrha DORH-a i USKOK-a stigla je poruka usmeno obraćanje predsjednici, današnjoj predsjednici Ustavnog suda gospođi Jasni Omejec slijedećeg sadržaja „Znam da ste uzeli 5 milijuna eura da se sruši presuda Sanaderu.“ I to je istina. Niko dosada ovo nije osporio. Dakle u što se pretvara Ustavni sud? U neku nadustavnu instituciju koja je iznad sudbene vlasti, iznad zakonodavne vlasti i iznad izvršne vlasti. Pitam ja vas gospodo zastupnici koji ste po meni ne samo vi, nego svih 8 saziva Sabora apsolutni krivci za sve loše šta se ovoj zemlji dešava 25 godina. A znate li zašto? Ovako važnu temu i izbornih da prođe bez pojedinačnih rasprava … i svaki put ovo moramo usvojiti, ovo moramo, desit će se to, desit će se to. Šta se ima gore desiti nego što je današnja situacija nego u kojoj je danas Hrvatska? Objasnite mi to. Kakva ustavna kriza? Pa mi ako oćemo ovdje mogli smo staviti sa dvotrećinskom većinom morate mijenjati gospođo Pusić i Ustav, pa ćemo staviti ok nećemo izabrati ustavne suce danas ali ćemo preinačiti članke Ustava o 126. do 132. i reći ćemo slijedeće … [[Upadica se ne čuje.]] Samo malo, imate ćete mi prilike replicirati. Pa ćemo staviti da je nadležan za izbore Vrhovni sud. Ali to je vaša politička volja i zato ja kažem ovih dana vaš kompromis je najprljavija politička korupcija. I vi više nikada ne možete nikomu reći šta je politička korupcija. Pa jedni i drugi ste sinonim za političku korupciju. I još jednu stvar … [[Upadica se ne čuje.]] samo vi blejite, samo vi dalje. Danas vam je ovdje rečeno i to je istina da su pale obaveznice, i one su pale gospodine Miloševiću.
Kolega Petrina, [[Upadica Petrina: Samo malo, vratit ću se ja.]] Nema ništa samo malo, iako nitko nije digao povredu Poslovnika ja vas upozoravam da kršite članak Poslovnika koji govori o vrijeđanju drugih. Pa vas molim da govorite u pristojnom tonu.
Ok. Ja ću se suzdržati komentara. Dakle, da se vratimo na Ustavni sud koji je nota bene čisti politički sud. Što se tiče samog prepisivanja stručnih radova šta je ovdje gospodin Marić rekao, evo ja ću citirati kada, gdje i koliko je prepisano „Dakle od 17 stranica Bagičinog stručnog članka koji joj je nedavno objavila Fondacija Centra za javno pravo, dakle mjesto gdje je objavljeno, gotovo polovica teksta je do u zarez identična znanstvenom članku koji je 2012.godine u pravnom vjesniku i mjesto gdje je objavljeno objavio glavni tajnik Ustavnog suda gospodin Teodor Antić.“ Isto tako kaže se dalje da ni jedna jurisdikcija ovog svijeta ne može biti objektivna ako je pod političkim pritiskom izabrana političkim načinom. To su definitivno stvari koje se ovdje dešavaju. No da se vratim na kandidate koji su danas na listi predloženi. U prvom redu bih htio se elaborirati na prije spomenutu gospođu koja je nota bene jasno prepisala dio. Mi smo u ovom časnom Domu imali takav slučaj. Ne znam zašto smo onda odbili i sa jedne i s druge strane gospodina Brkića da ne može postati ministar hrvatskih branitelja ako mu se stavlja na teret što mu se stavlja. Po meni je kudikamo važnija funkcija ustavnog suca nego Ministra branitelja. Nota bene šta ministra branitelja možete na svakoj sjednici opozvati a ustavne suce kao što ste prije vidjeli člankom 128. Ustava RH ne možemo nikako više. Kada ih izaberemo naša nadležnost nad njima apsolutno prestaje. To je … [[Govornik se ne razumije.]] ta. Drugi jedan biser u ovoj niski je gospodin Branko Brkić. Mislim da je u Zadru odakle dolazi i sa Vrhovnog suda jako ružne stvari se uz tog kandidata vežu. Kaže se, da je gospodin Brkić bio 10 godina član, odnosno predsjednik suda u Obrovcu, da nije dolazio na sud, ja to ne znam ali tako kažu spisi. Druga stvar, da je izabran isključivo političkom voljom HDZ-a za suca Vrhovnog suda. Treća stvar, spojivo sa nepotizmom da njegov sin ima odvjetnički ured u stanu koji je uzeo u najmu od suca županijskog suda. I treća stvar da je nevjesta kandidata za ustavnog suca kandidat za predsjednika Općinskog suda u Zadru. Ako ima veći nepotizam, molim vas da mi ga spomenete. To je drugi slučaj. Treći slučaj je gospodin Davorin Mlakar. Recimo mene baš zanima ta moralna i čvrsta osoba i stručna koja će dignuti ruku za gospodina Mlakara. Zašto to kažem? Ja i gospodin Mlakar eto znamo se od 2009. godine kada je gospodin Mlakar zajedno sa današnjim sucem Ustavnog suda gospodinom Antunom Palarićem uveo do tada nezabilježenu praksu. Dakle tadašnje Ministarstvo uprave osporava legalno stečeni mandat na izborima za člana županijske skupštine. Ja i gospodin Mlakar smo izmijenili teške riječi i ja i danas stojim kod svega šta sam tada iznio. Uz ono što vi svi znate predstavljanje lažnim imenom još gora je stvar. Dakle gospodin Mlakar vi jednostavno ne znate pročitati i iskompenzirati i usporediti dva zakona. Prvi zakon je Zakon o izborima članova predstavničkih tijela, lokalne, regionalne samouprave, drugi zakon je o izborima načelnicima, gradonačelnicima i županima. Vi u svojem obrazloženju koje je apsolutno nezakonito i ne stoji jer vi niste mjerodavni da dajete mišljenje, mjerodavan je bio ovaj Sabor koji nikada nije odgovorio a danas vidimo na dnevnom redu davanje autentičnog mišljenja. Dakle vi ili ne znate ili ste pod političkim pritiskom dali mišljenje koje je oduzelo legalno stečeni mandat. Na jednu stranu kažete temeljem zakona odnosno silom zakona. A vaš kolega s kime ćete po svemu sudeći sutra sjediti u Ustavnom sudu Antun Palarić kaže konkludentnu radnju zaboravljajući da ste pri tome prekršili namjerno što je politička korupcija ili iz neznanje sve članke zakona i sve ono što je bilo pozitivno u zakonodavstvu lokalne samouprave RH. I treća osoba, odnosno 4. da ne ostajem samo na ovoj strani, gospodine Leko, ja za vas nikada ne mogu dignuti ruku jer ste u tom istom slučaju jasno rekli i dokazali da su vam stranački interesi iznad zakona, iznad Ustava RH. To su moja saznanja. O ostalim kandidatima ja ne mogu govoriti jer ja ne znam o njima. Ali znam na način na koji se biraju da je izuzetno nepošten i izuzetno je politički prožet. Dakle nema onoga, nema onoga tko sutra može reći da je Ustavni sud, nije političko tijelo. Ali da se vratim što reče predsjednica Ustavnog suda na optužbe koje su uslijedile od državnog odvjetništva. Doslovno Omejec se na to nasmiješila te mu rekla ako imate dokaza za to što se priča nego podignu optužnicu i neka je uhite, ako nema neka joj se više ne obraća. Pitam ja vas treba li ikakvih komentara više o radu Ustavnog suda, ustavnih sudaca koji ponavljam kategorija koje je apsolutno izuzeta iz svih odgovornosti a o radu Ustavnog suda najbolje govori i činjenica da RH godišnje na sudu, na Međunarodnom sudu za ljudska prava u Strasbourgu isplaćuje oštećenicima otprilike 3 milijuna eura. Dakle to najbolje govori sa primjedbom da Međunarodni sud za ljudska prava, pazite ulazi samo u procesne pogreške i povredu Konvencije odnosno članka 6. Konvencije o ljudskim pravima. O meritumu, načinu na koji se radi nema nikakvih riječi.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti uvaženi potpredsjednik ovoga Doma Robert Podolnjak. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Dozvolite mi da ovaj puta govorim u ime Kluba zastupnika MOST-a. Ja sam pretpostavljao svih ovih mjeseci da će ovaj današnji izbor sudaca Ustavnog suda biti jedan svečani trenutak demokracije ali bojim se na kraju da to ipak neće biti tako. Na neki način me to žalosti jer sam bio iskreno uvjeren da ćemo sve kandidate birati jednoglasno ili barem izrazito kvalificiranom većinom znatno višom od dvotrećinske većine koja je potrebna. Međutim, očito iz rasprava da jedan dio zastupnika, jedan dio klubova neće podržati sve predložene kandidate a ja ću u ime MOST-a reći da ćemo mi podržati 6 kandidata ali da nećemo podržati i da ćemo glasovati protiv 4 kandidata. Dozvolite mi da obrazložim šire naš stav. Prije svega, doista je činjenica koja je više puta istaknuta da smo imali iznimnu odgovornost da ovaj proces izbora sudaca Ustavnog suda dovedemo do toga da određeni broj kandidata dobije tu dvotrećinsku većinu koja je do sada bila prepreka od samog početka od kada je ta odredba se našla u Ustavu od 2010.godine i tako dugo ta je odredba predstavljala problem dok nismo došli u situaciju da moramo birati čak 10 ustavnih sudaca i da zapravo vršimo jednu temeljitu rekonstrukciju suda u trenutku kada bi on inače ostao bez nužnog kvoruma. Ja sam smatrao da će upravo ta situacija biti dobra prilika da kada biramo 10 sudaca da ćemo imati mogućnost izabrati ne samo prosječne ili dobre nego da ćemo imati mogućnost izabrati i vrlo kvalitetne kandidate. Stoga smo uputili poziv, ja sam vjerovao i iskren poziv svim sudovima pravnim fakultetima, udrugama, odvjetničkoj komori i drugim institucijama koje djeluju na području prava da predlažu istaknute kandidate vjerujući da doista u situaciji kada biramo 10 sudaca da će biti dovoljno prostora da iz različitih struktura odaberemo pojedine vrsne stručnjake. Model koji nam je predstavljao problem svih ovih godina je svojevrsna varijanta ne u cijelosti ali varijanta njemačkog modela u kojem suce Ustavnoga suda u cijelosti bira zakonodavno tijelo i bira ih dvotrećinskom većinom. Dakle, to su dvije temeljne činjenice koje su nam bile relevantne. Treća koja je relevantna za njemački odjel je upravo taj paritet dakle da parlamentarna većina ili opozicija naizmjenično predlažu po jednog kandidata kako bi se u sudu zadržao načelo ravnopravne zastupljenosti i različitih svjetonazora i pluralizam mišljenja i sve je to ono s čime smo mi bili suočeni u našem izboru. Ono što nažalost u našem modelu ne postoji, to je svojevrsna odredba da u sastavu Ustavnoga suda mora biti barem određeni broj sudaca, najviših sudova. Ono što njemački Ustavni sud ima, dakle da od 6, da je od 16 sudaca Ustavnog suda najmanje 6 dolazi iz najviših sudova, kod nažalost nije propisano. Ja se nadam da ćemo mi zastupnici u prvoj sljedećoj izmjeni Ustavnog zakona o Ustavnome sudu propisati jednu takvu odredbu, jer očito ako je ne propišemo događa se situacija za zapravo ne uvažavamo činjenicu da bismo morali imati više sudaca u sastavu Ustavnoga suda. O tome su govorili i neke kolege prije mene. Govorio je i profesor Pupovac. Izložio je sliku mogućeg Ustavnog suda ukoliko ovih deset kandidata bude izabrano i nažalost među njima neće biti dovoljan broj sudaca. Nama je neprihvatljivo u MOST-u da nakon što smo apelirali na sudove da nam se jave sa svojim kandidatima naročito na Vrhovni sud, da nam se dogodi da se na javni poziv jave dva suca Vrhovnoga suda i da mi na odboru izaberemo samo jednoga a da drugog kandidata sutkinju gospođu Buljan nismo predložili. Ja na odboru sam glasovao za nju i mi u MOST-u smatramo da je najmanje što smo trebali učiniti da oba kandidata sa Vrhovnog suda predložimo kao kandidate za Ustavni sud. Mislim da ovo nije dobra poruka kada nam se već jave takve osobe da ih u konačnom ne predložimo jer sljedeći put se vjerojatno neće onda javiti nitko. Javila se i primjerice gospođa Mirjana Juričić sa Visokog upravnog suda koja bi također trebala imati mjesto u Ustavnome sudu a na kraju je onda povukla kandidaturu kada je postala svjesna da vjerojatno neće biti predložena. Ova rekonstrukcija je trebala biti prilika za jednu kvalitetniju i uravnoteženiji sastava suda. Međutim, u njemu dakle neće biti sudaca i u njemu neće biti sveučilišnih profesora prava. Jedan kandidat koji se predlaže je docent na katedri Ustavnoga prava ali nažalost nema niti jednog profesora i među preostala tri kandidata, tri suca koji će još biti u mandatu do kraja 2017.godine također nema sveučilišnih profesora prava. I rekao sam po prvi puta u povijesti Ustavnoga suda među 13 sudaca neće biti niti jednog profesora prava. Ja koji dolazim iz sveučilišne zajednice i koji dolazim sa Pravnog fakulteta i sa Katedre za Ustavno pravo tu činjenicu neću moći objasniti svojim kolegicama i kolegama. Ja sam bio uvjeren, da kada biramo 10 sudaca da ćemo barem dvoje imati iz akademske zajednice profesora. Ne mora biti ustavnog prava, ali neke druge discipline prava. I moram reći da smo razgovarali o profesorima i da su neki među njima bili u ozbiljnim razgovorima da budu na toj konačnoj listi. I meni je iskreno žao što ih nema. Glasovao sam na odboru kao i kolega Pupovac za prof. Barić i za prof. Potočnjaka i smatram da je to trebao biti minimum dvije osobe, dva profesora, profesorica i profesor koji su morali biti predloženi od Odbora za Ustav, odnosno u širem smislu od zastupničkih klubova. Ako biramo 10 sudaca moralo se naći mjesta za to dvoje kandidata. I to me naravno duboko žalosti i vjerujte mi da sigurno reakcija iz akademije neće biti pozitivna. MOST također nije zadovoljan činjenicom da umjesto nekoliko profesora i nekoliko sudaca više po prvi puta u povijesti predlažu se tri aktivna zastupnika, dakle članova ovoga Doma. Ne govorimo ovdje o osobama, o njihovim kvalitetama. Sigurno su dali značajan doprinos i u radu ovog Doma tijekom niza proteklih godina ili u izvršnoj vlasti ili možda ranije kao odvjetnici. Međutim, nije se dogodilo nikada da se predlažu tri zastupnika, dakle 30Ž% od broja koji sada predlažemo a da pritom nema nekih drugih struktura. Kada sve to uzmete u obzir mi ćemo dobiti jednu strukturu Ustavnoga suda za sljedećih 8 godina koja će biti sve samo zapravo ne sud. Bit će izuzetno mali broj osoba sa iskustvom suca ili suđenja i to će biti tijelo koje bih ja prije usporedio sa francuskim Ustavnim vijećem u koji naročito dolaze predstavnici izvršne vlasti i zakonodavne, a najmanje zapravo suci. Ali mi imamo Ustavni sud i po tradiciji njemačkog ili austrijskog Ustavnog suda u njemu bi naročito trebali biti profesori i suci. Kad biste pogledali sastav njemačkog Ustavnog suda, a rekao sam da je naš model vrlo blizak njemačkome vidjeli biste da najviše ima profesora prava i sudaca najviših njemačkih saveznih sudova. Dakle i oni ih biraju dvotrećinskom većinom. I tamo ih bira njemački Parlament i tamo ih stranke predlažu kao i ovdje. Sve je isto, ali zašto je konačni rezultat drukčiji? Zašto oni biraju istaknute profesore i suce najviših sudova, a mi najmanje biramo suce i uopće ne biramo profesore. Dakle, nije kriv model, nije kriva dvotrećinska većina, nije kriv taj zahtjev da imamo taj visoki stupanj konsenzusa. Kriva je zapravo rekao bih ta politička kultura u pojedinim političkim strankama koja teži tome da zapravo na kraju izaberemo kandidate na temelju najmanjeg ili najnižeg zajedničkog nazivnika, a ne onog najvišeg. I to nije dobro. I vjerujte mi da će u javnosti ovaj izbor biti ipak negativnije prihvaćen i da će u drugom planu biti činjenica da smo izabrali suce, da neće biti ustavne krize, od ove druge da njihov kvalitet zapravo nije na toj razini. MOST ne bi doveo do blokade Ustavnoga suda sa izborom šest sudaca o kojima uglavnom nije bilo spornih momenata i za koje bi glasovalo ovdje otprilike između 120 i 130 zastupnika, mi ne bismo imali blokadu Ustavnoga suda. Ali ne bismo birali preostala četiri, za njih bismo tražili kvalitetnija rješenja. Dakle, ne bismo imali niti blokadu i ne moramo reći da smo nužno morali birati 10. I na kraju da kažem samo nešto profesorici Pusić žao mi je što nije ovdje [[Upadica Pusić: Tu je, tu je.]] Oprostite, niste sjedili. Ali drago mi je, ipak to moram reći. U jednom trenutku rekli ste da mi kada smo ovdje da smo prije svega političari. Ja sam ovdje prije svega profesor, a tek nakon toga političar. I zato, rekao sam to zato što ste rekli da se moram prije svega voditi političkim kriterijem. Ali kriteriji i to sam očekivao da ćete i vi zastupati, da kao profesorica se ne možete zalagati za rješenje Ustavnoga suda u kojem nema ni jednog profesora. To je bila namjera onog što sam želio reći. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Gorana Marića. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Podolnjak kazali ste da nećete podržati 4 kandidata. Jednoga iz razloga plagiranja … [[Buka u dvorani, ne razumije se.]]
Kolegice i kolege, molim vas ajmo se umiriti.
I tri zato što su saborski zastupnici. Kad je riječ o izboru sudaca Ustavnog suda velika je vjerojatnost da će veći broj kandidata imati sve relevantne uvjete koji zahtijevaju se Ustavom ili Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu. Nije primjerice dvojbeno da će se naći velik broj pravnih stručnjaka, profesora, sudaca, raznih državnih dužnosnika među njima i saborskih zastupnika, dužnosnika u izvršnoj vlasti kojima nitko neće osporavati njihovu stručnost. Iz ovoga što sam izgovorio da se zaključiti da smatram prirodnim da saborski zastupnik nije izgubio svoju stručnost zato što je saborski zastupnik ako je pravnik. Jesam li plagijator zbog ovoga što sam sad izgovorio? Ja mislim da ćete svi reći da nisam. Ali jesam, plagijator sam. Pročitao sam što je gospodin Podolnjak točno napisao u svom znanstvenom radu. Citirao sam od riječi od riječi. Toliko o plagijatu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi potpredsjednik Doma Podolnjak.
Nisam do kraja razumio, znate što je plagijat? Kad vi u svoj znanstveni rad napišete nešto što je pisalo u tuđem znanstvenom radu. O tome smo govorili. Dakle, nedvojbeno je što je plagijat ako ga želite ispravno citirati. Ali ako ste citirali ustavnu odredbu ona govori o tome iz kojih redova se biraju suci Ustavnog suda pa onda kaže iz reda istaknutih pravnika, osobito sudaca, državnih odvjetnika, odvjetnika i sveučilišnih profesora pravnih znanosti. Pa jel' ustavotvorac ovdje stavio i zastupnike? Ja nisam to pročitao zar ne? Ali je stavio sveučilišni profesori pravnih znanosti. Dakle, ono što piše u Ustavu to ne predlažete ali ono što ne piše to predlažete. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Profesore Podolnjak slažem se u većini izlaganja s vašim izlaganjem ali ono što bih dodao kao možda paralelu, a to je kad ste govorili o tome da u Ustavnom sudu nema profesora ustavnog prava da smo mi zadnjih dva tjedna ali pogotovo zadnjih tjedan dana od jedne i druge opcije pogotovo opcije meni s desne strane slušali o tome kako treba maknuti šapu politike od reforme školstva, kako se zalažemo sa obrazovanje i onda će uredno ti zastupnici koji su to govorili hladno dignuti ruku za politizaciju Ustavnog suda. Vidite li tu paralelu neku između toga i u tome?
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega pročitao sam vaš znanstveni rad iz 2007. godine u kojem obrazlažete izbor sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske u komparativnoj perspektivi. I vaše izlaganje danas značajno odudara od ovog znanstvenog rada od prije 9 godina. Vi sami dobro znate da i u ovom znanstvenom radu podržavate upravo ovakav izbor sudaca dvotrećinskom većinom gdje presudnu ulogu imaju većinske stranke u Parlamentu i navodite primjere iz brojnih država koje na isti ovakav način izabiru ustavne suce i pri tome navodite ono s čime se slažem s vama, a to je da je nedovoljna mogućnost komparacije stručnosti pojedinog kandidata za suca Ustavnog suda. Što se tiče vaše primjedbe da nema sudaca Vrhovnog suda i vi i ja jako dobro znamo koji je to razlog. Razlog je taj što su bolji uvjeti na Vrhovnom sudu. Sudac Vrhovnog suda je izabran do svoje 70. godine života i ima višu plaću. Pa prema tome možda i u tom grmu leži zec, možda su i to razlozi zašto se netko ili većina sudaca sjajnih sudaca na Vrhovnom sudu u Hrvatskoj nisu javili za mjesto ustavnog suca. I još jedna stvar, ja mislim da je današnjim izborom predložen kandidat koji je profesor odnosno docent i to upravo docent na ustavnoj katedri. To je gospodin Maro Jelušić. Čini mi se da je on docent na katedri za ustavno pravo. Dakle, iz onoga što je bilo predloženo čini mi se da je ovo jedan prijedlog koji sadržava upravo sve one pravnike kako to predlaže venecijanska komisija i obuhvaća jednostavno kompletni spektar pravnih stručnjaka u RH.
Hvala. Odgovorit će uvaženi potpredsjednik Doma Robert Podolnjak.
Meni je drago poštovani kolega što ste čitali moj rad, ali ga niste dobro čitali. Ja sam ovdje i za govornicom rekao da je uzor u mojem radu bio njemački način izbora sudaca Ustavnog suda jer je činjenica da smo i mi ovdje u Saboru birali suce ali kvalificiranom većinom. I namjerno sam rekao da je model isti dvotrećinska većina paritet biranja zakonodavno tijelo. Ali sad morate biti svjesni toga da sam rekao da tamo u sastav ulaze najčešće sveučilišni profesori i suci najviših sudova. Upravo to nedostaje ovome što danas predlažete. I kad ste rekli da suci Vrhovnog suda baš ne žele u Ustavni sud jer je plaća niža, to nije točno. Mi smo zapravo zakonom izjednačili plaću. I drugo, rekao sam da se na natječaj javila jedna sutkinja Vrhovnog suda. Dakle ako smo imali dva kandidata sa Vrhovnog suda pa što nismo oba prihvatili nego samo jednog? I na kraju rekao sam da profesora nema zato što jedini koji dolazi iz te akademske zajednice je docent, nije profesor budimo precizni. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Milorada Batinića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Podolnjak, u djelu kad ste govorili ili sam ja možda krivo shvatio o kompetencijama predloženih kandidata a vjerujem i izabranih. Spomenuli ste troje naših kolega, odnosno kolegicu Antičević, kazat ću imenom, kolegu Josipa Leko i kolegu Mlakara koji su na neki način mogu kazati doajeni i zakonodavne vlasti a i izvršne. Pa smatram da njihove kompetencije što govor članak 129. Ustava što je Ustavni sud? Odlučuje o suglasnosti zakona, odlučuje o suglasnosti drugih propisa, ocjenjuje ustavnost, odlučuje povodom ustavnih tužbi itd. da sad ne nabrajam, vjerujem, a znam da to sve skupa znate, ne vidim u čemu bi njihove nadležnosti u smislu Ustavnog suca s obzirom na kompetencije koje imaju i iskustvo bili manje sposobno nego sveučilišni profesori. Naime, imali smo unatrag nekoliko mjeseci određenu korespondenciju putem tiskanih i drugih medija, nekoliko ne mogu sad točno se sjetit koja su imena bila, o kojim imenima, upravo koji su ljudi bili predstavljeni kao ustavnopravni stručnjaci. I mogu vam kazati da ni jedan, mislim da je bilo troje ili četvero ni jedan sa drugim nije se usuglasio. Svaki je imao svoje mišljenje i svoj stav. Ja ne bi želio a vjerujem i svim mi ovdje ostali da Ustavni sud, odnosno ustavni suci u budućnosti da ne znaju što im je činiti. To je jedno. Druga stvar, spominjete određene preporuke to je znači ono što je bilo i rečeno stav i našega kluba, znači treba mijenjati ili Ustav ili Ustavni zakon da bi se moglo ispoštovati određeni kriteriji koje vi zastupate.
Hvala. Odgovorit će uvaženi potpredsjednik Robert Podolnjak.
Činjenica na koju je ukazalo više govornika da nikada u povijesti nismo birali tri aktivna zastupnika za suce Ustavnog suda. Posljednji slučaj kojeg ćete se vjerojatno neki prisjetiti je bivši zastupnik gospodin Mato Arlović koji je bio istaknuti zastupnik u ovome domu.
Kolegice i kolege, ja vas molim da se utišati.
Ali on nije biran kao aktivni zastupnik, nego nakon isteka mandata. Posljednji koji je biran kao aktivni zastupnik je bio gospodin Vukojević davno prije valjda 20 i nešto godina. I druga stvar koju zaboravljate, kada birate aktivne zastupnike i kada ih birate veći broj morate imati na umu da u svakom slučaju određenog zakona u čijem su donošenju oni sudjelovali morali bi se izuzeti od odlučivanja jer su aktivno sudjelovali u raspravi i odlučivanju. Oni o tim zakonima ne bi smjeli odlučivati na Ustavnome sudu. Dakle, zamislite sve ove zakone koje je Hrvatski sabor donio u kojem su oni sudjelovali na ovaj ili na onaj način, bili u parlamentarnoj većini ili u opoziciji oni bi se morali izuzeti. Dakle ne mogu odlučivati. To je jedna zapreka koja je itekako relevantna. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja replika je uvažene zastupnice i potpredsjednice doma gospođe Vesne Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zadržat ću se samo na onome što ste rekli kolega Podolnjak da vi ste ovdje prvenstveno kao profesor. Obzirom da ste završili politologiju i završili i doktorirali pravo morate znati da ne možete ovdje biti kao profesor, ni vi, ni ja. Mi smo svi profesori na fakultetu, sveučilištu, liječnici, postolari, šta god hoćete u svojoj građanskoj karijeri i egzistenciji, a ovdje smo svi saborski zastupnici drugim riječima političari. Za to su nas ljudi birali, birali su nas da ovdje brinemo o u skladu naravno sa svojim znanima i iskustvom i stavovima da branimo interese zemlje i zastupamo interese građana i možda se može reći da za to treba manje pročitanih knjiga, ili manje znanja, nisam čak ni sigurna budući da sam radila i jedno i drugo, ali možda se može reći da treba manje znanja i pročitanih knjiga nego za sveučilišnog profesora. Ali sigurno ne treba manje odgovornosti štoviše treba ogromna odgovornost. I ovo je trenutak odgovornosti. Luksuz u kojem, ja bi isto više voljela da sveučilišni profesori možda i sa različitih strana zemlje ali luksuz u kojem čovjek može reći meni se ovi ne sviđaju dovoljno prema tome neka sve propadne, neka se dovedemo u situaciju u kojoj nećemo imati ni parlamentarnu većinu ni Ustavni sud da bi mogli organizirati izbore. To je odgovornost koju kao političar ili kao političarka svaka osoba u ovom Parlamentu mora podnijeti. I to je razlika između toga da se sada sakrijemo u svoju privatnu građansku profesiju i naše javne persone. Naša javna persona mora imati tu odgovornost.
Hvala. Odgovorit će uvaženi potpredsjednik Robert Podolnjak.
Ja se ipak ne slažem s vama da sam samo i prije svega političar. Postoje i neke važnije stvari od toga i nisam ja jedini koji je to ovdje rekao. Rekao je i uvaženi profesor Pupovac, jer i on je rekao da ne može glasovati za nekog ko zbog određenih propusta u svom znanstvenom djelovanju ne može biti kandidat za suca Ustavnoga suda. U tom trenutku kada je to rekao, rekao je to kao član akademske zajednice, kao profesor i u drugi plan je stavio to što je političar. Dakle naprosto nije mogao prihvatiti da glasa za nekog što se kosi sa temeljnim načelima znanstvenog djelovanja. Dakle o tome se radi i zbog toga sam ja rekao da sam ovdje profesor. I na kraju krajeva, recite mi kako ću doći pred svoje studente i reći na Pravnom fakultetu da to što oni uče, to što će jednog dana doktorirati, postati profesori znači da neće imati prilike ući u Ustavni sud RH? Kakva je to poruka koju ću ja to njima reći? Da budu najbolji, najizvrsniji, najbolje se školuju bilo gdje u svijetu ali nećete biti suci Ustavnog suda RH. Ja im to, nažalost ću morati reći sada nakon ove odluke. Hvala.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba Nacionalnih manjina riječ uzeti uvaženi zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Podolnjak nemojte reći vašim studentima to, nemojte barem sada to reći. Radite vaš posao ovdje, gdje ste izabrani, gdje imate više funkcija kao što sam i ja napravio kada sam postao političar što je časna profesija i častan poziv i misija ako hoćete, kao što je napravila i Vesna, kao što su napravili i mnogi drugi, ostanite ovdje, radite full time kao političar jer je to časno a onda se jedan dan vratite i radite full time kao profesor jer oba dva ta poziva po mom mišljenju, po mom mišljenju zahtijevaju da budete full time jer na dva mjesta ne možete biti istovremeno. Klub Nacionalnih manjina neće glasati za članove dosadašnjeg Ustavnoga suda. Razlozi mogu biti mnogobrojni i od ovih 10, jel'da, razlozi mogu biti mnogobrojni ali međutim, ja ću spomenuti samo to da Ustavni sud je ukinuo Ustavni zakon o nacionalnim manjinama 3 mjeseca prije izbora i tako promijenio kompletno izborna pravila i kompletno postavio novi način, zapravo vratio se na stari način kada smo svi mi mislili da smo donijeli pravi Ustavni sud za koji je glasalo dvije trećine ovoga Sabora, omalovažavajući ovaj Sabor. A vi gospodine Podolnjak ste bili tada stručnjak koji ste dali stručnu bazu za tu stvar Ustavnom sudu. Znači Ustavni sud je tada 3 mjeseca prije izbora promijenio ustavna pravila samo za nacionalne manjine i nas doveo u izvanredno čudan položaj i na neki način nam rekao da smo i mi zastupnici druge kategorije. Jer samo malo prije je bio rekao da druge stvari se ne mogu donijeti zato što u izbornoj godini ne možeš mijenjati ustavna, ne može mijenjati, pardon izborna pravila. To je činjenica, budući da sve te odluke su donesene konsenzusom. Mi ne možemo imati povjerenja u niti jedan i to sam rekao više puta sa ove govornice, mi ne možemo imati povjerenje u nikakvog člana Ustavnog suda do sada jer su i oni bili politički, ništa se neće promijeniti sada, i oni su bili politički, slušali su politiku. Da vi znate koliko sam ja vidio i kandidata za Ustavni sud, za Ustavni sud iz svijeta sveučilišta koji su ovdje defilirali pred sobama uvaženih predsjednika u prošlosti, predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, podjednako je bilo političara koji su tamo prosili, dobro mišljenje koliko i ljudi sa sveučilišta. Jer ja koji sam dolazio prije puno godina sa sveučilišta znam da u tom svijetu kao i u svijetu politike ima stručnjaka i nestručnjaka, ima i ljudi i ne ljudi. I slažem se sa gospodinom Petrinom kada je rekao zašto nema više podataka o tim ljudima tako da možemo procijeniti o njima do kraja. To su ljudi koji će biti dugo godina neprikosnoveni krojitelji i politike jel'da ovoga društva jer jednostavno nakon njihove odluke mi nemamo više prava, jedva da imamo pravo komentirati ali nemamo pravo sigurno ništa, pravo sigurno promijeniti. Ono što mi je žao i tu se slažem sa gospodinom Podolnjakom i sa kolegom Pupovcem, žao mi je da nema dovoljno sudaca ovdje zato što je Ustavni sud ipak sud koji donosi presude. Ako nešto nedostaje ovom Ustavnom sudu su upravo suci. Ali nedostajali su i prošlom Ustavnom sudu. Nije nedostajalo naravno ljudi koje je dolazilo iz politike. Mi smo mijenjali jedan zakon ovdje da bismo jednu članicu Ustavnog suda uveli u Ustavni sud. I ne samo što smo promijenili zakon, to je bilo za gospođu …
Kolegice i kolege ja vas lijepo molim da omogućimo kolegi Radinu da govori i nije primjereno slušati direktni prijenos što premijer govori za vrijeme ove sjednice. Ja znam da to neke zanima ali nije primjereno. Izvolite kolega Radin.
Slažem se, slažem se sa gospodinom predsjednikom, slušajte mene a ne premijera molim vas. Promijenili smo zakon kako bismo tada omogućili gospođi Jasni Omejec da uđe na Ustavni sud, nakon toga je postala predsjednica Ustavnog suda i radila mnogobrojne štete ne samo ove koje sam primijetio prije, koje sam napomenuo prije. Uz to u istom paketu smo morali izabrati jer to je ova strana zahtjeva i gospodina Vice Vukojevića koji nije bio nikakav kandidat za Ustavnog suca nego on što misli, nek on kaže što god želi ali ja to je moje mišljenje koje kažem s ove govornice i obadva su ušli u Ustavni sud. Politika je uvijek bila prisutna, da li je to grijeh strukture ili smo mi u glavi takvi jer kaže dobro u ovom slučaju gospodin Podolnjak, Nijemci imaju sličan sistem ali dođu do drugačijih rezultata, da li je to grijeh strukture ili grijeh mentaliteta, ja to ne mogu znati samo kažem ovakvi Ustavni sudovi dok će biti izabrani na taj način i pogotovo ovakvim mentalitetom proizvest će političke Ustavne sudove. I to je bilo do sada. Niste slušali nas iz nacionalnih manjina kada smo vam rekli da je zlo mijenjati tri mjeseca prije izborna pravila. Mi smo vam rekli, držali smo konferencije za tisak ali i ljevica i desnica su se vadila na to jer im je jednostavno konveniralo. Kao što vidite i mijenjat zakon za Ustavnog suca i donijeti presude koje nisu principijelne onda se vraćaju, to se vraća i sad svi govorite da je to politički sud a ne sud sudaca i držat ćemo ga se i dalje jer smo dovedeni u škripac i morat ćemo izabrati ljude kako bismo mogli u najmanju ruku imati izbore. Ja neću ulaziti sada u imena, reći su samo da mi ćemo se držati principa a princip je taj ne dal je čovjek sa sveučilišta ili je čovjek iz politike, sudaca nema nego da li je pripadao dosadašnjoj ekipi ili ne. Oni koji su pripadali dosadašnjoj ekipi za nas su zapravo suci koji neće biti izabrani. I na kraju, i na kraju da kažem nešto i u korist onih koji zastupaju to da ljudi sa sveučilišta moraju biti prisutni. Itekako da su morali biti prisutni jer gospođa Sanja Barić i gospodin Potočnjak sigurno su trebali biti dio ovog Ustavnog suda. Poboljšali bi ovaj Ustavni sud, dali bi veći kvalitet, na kraju kvaliteta profesorica Barić nije izabrana za par glasova i dali bi im na dignitetu. Kažem ne znam da li je to grijeh strukture, ne znam da li je to grijeh metode. Imam neki dojam da je to grijeh našega mentaliteta a sve je ostalo demagogija. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog potpredsjednika Roberta Podolnjaka. Izvolite.
Uvaženi kolega Radin, spomenuli ste moje ime u kontekstu odluke Ustavnog suda o ukidanju djela Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Ja moram reći da je to bilo u situaciji kada je Ustavni sud valjda jedini puta u povijesti zvao sve profesore ustavnog prava kako bi im dali mišljenje o ustavnosti tog ustavnog zakona. Jednoglasno je bilo mišljenje svih profesora da određene odredbe nisu u skladu sa Ustavom. Dakle, nisam ja bio jedini nego svi profesori koji su tada odlučili da neke odredbe nisu u skladu sa Ustavom. Hvala.
Na repliku će odgovoriti uvaženi zastupnik Furio Radin. Molim vas da se stišate malo u gledalištu i slušalištu nadam se.
Pa to se slažem apsolutno sa onim što sam rekao prije da ima profesora i profesora, političara i političara, u ovom slučaju profesori su jednostavno pružili potporu politici i radili su ono što im politika kaže. To ste vi napravili onaj put gospodin Podolnjak i to smo vam rekli na odboru jer ste primijenili dva totalno različita kriterija za dvije različite, za dvije iste stvari. Znači, jednom niste promijenili izborna pravila jer je bilo to u izbornoj godini. A drugi put ste promijenili izborna pravila i copy paste ste malo novog zakona i starog zakona spojili i napravili jedno nakaradno stvar koja govoriti zapravo o stručnosti vas koji ste dali takvo mišljenje i drugih ustavnih stručnjaka.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Pa ja sam kolegu samo htio nadopuniti kada je govorio dakle o promjeni pravila, promjeni zakona tih pred izbore o tome što se dogodilo 2015. godine u kontekstu parlamentarnih izbora. Dakle, te godine imali smo tri skupa kriterija. Još početkom godine vrijedio je onaj stari izborni zakon, onda su uvedeno skupljanje potpisa, pa je mijenja ona tzv. ženska kvota jednim dijelom pa preferencijalni glas itd., da bi krajem godine to bilo srušeno, dakle dio je kriterija ostavljen, dio je pomaknut. Da bi još nakon toga došlo pravilo da se ne slažu stranke i liste na glasačkom listiću na jedan način nego na neki drugi način. To je uvelo veliku konfuziju ne samo kod stranka pogotovo manjih stranka koje nemaju toliko iskustva nego i kod građana i kod birača. To je loša poruka za razvoj demokracije. Evo htio sam to samo napomenuti. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Hvala gospodine Sinčić. Ne samo da se slažem s vama nego to je možda bio i još i nešto gore od onoga što je napravljeno sa Ustavnim zakonom. Ovo sa ženskim kvotama npr. sa kvotama žena koje je tumačeno na jedan način a sjećam se to nije bio prvi put predsjednica suda i ranije je bila tumačila ravnopravnost u kandidiranju, spolnu ravnopravnost kao nešto što nije definirano mada Vijeće Europe je odavno definirao ravnopravnost kao barem 40% Ali međutim to je tako tumačeno. To je to, kako bih rekao što nas je navelo dodatno da mi ne glasamo za, da ne glasamo za članove Ustavnog suda bez obzira da li su sa sveučilišta ili iz politike, koji su bili do sada dio te ustavne ekipe.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite.
Poštovani kolega Radin, vi imate jednu olakotnu okolnost zato što vas većina ovdje nije slušala budući da je slušala nešto drugo. Ja razumijem da ste vi u tim okolnostima morali govoriti jezikom ustavno-političkog fataliste. Jer niti među profesorima, niti među političarima vidite one koji bi mogli spašavati Ustavni sud. Ali to je jedina okolnost koja vas opravdava. Drugim riječima, da ste se borili sa žamorom i očekivanjima sa jedne press konferencije kakva će vijest stići, pa onda u tim okolnostima … [[Govornik se ne razumije.]] obuzeo ustavno-politički fatalizam. Drugu stvar koju bih htio reći, mi naravno ovdje možemo glasati kao kazneni demarš za loše radnje Ustavnoga suda, ali ja ipak mislim da treba se rukovoditi kriterijima koje još uvijek imamo u svijesti o tome kako bi Ustavni sud trebao izgledati. I to je neki minimum i iz tog razloga mi ćemo podržati one ljude po onim kriterijima koje je predsjednik Odbora za Ustav i politički sustav pročitao, citirao iz Ustavnoga zakona o Ustavnom sudu koji kaže koje su to grupacije koje trebaju biti zastupljene u Ustavnom sudu, a najveći dio njih naravno nije, a jedan dio je prezastupljen pa iz tog razloga ćemo glasati tako da ćemo doprinijeti tome da ne budu oni koji su prezastupljeni svi. Pri tome ćemo učiniti štetu vjerojatno nekima, a s druge strane Ustavni zakon o Ustavnom sudu jasno kaže da to moraju biti osobe od ugleda u struci, u javnom djelovanju i u svojem iskustvu. A oni koji su taj ugled na bilo koji način poljuljali mi ih nećemo moći podržati.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Kolega Pupovac, nisam vas dobro čuo zbog toga što su svi govorili dok ste vi pričali, pa zbog žamora vas nisam dobro čuo. Ali međutim, ja shvaćam to da vi branite i vaš stalež. Mislim prijatelji smo, pa vas shvaćam. Ali ipak smatram da kada zastupnik postane zastupnik, kada političar postaje političar da bi trebao dati više mjesta mlađim asistentima da prave svoju karijeru i bave se sa politikom. Hvala.
Hvala lijepo. I zadnji će, kolegice i kolege molim vas malo mira da uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić može reći što je naumio. Izvolite kolega.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo ja ću biti kratak pošto je koncentracija zastupnika se slomila. Dakle, ovaj izbor za članove Ustavnog suda mene podsjeća na onaj fiktivni natječaj, tj. tri natječaja u Vukovaru koja sam opisivao. Procedura je raspisana. Ljudi su zvani, ali unaprijed se znalo tko će dobiti. Tako i ovdje bih rekao da 30 možda i više ljudi odavde nije trebalo niti doći, niti truditi se, unaprijed se sve znalo. Politički sud to je taj Ustavni sud. To se zna. Ne može nitko bez 101 ruke doći niti blizu. Ovo je danas za nas koji vjerujemo u demokraciju i direktnu demokraciju trijumf politikantstva, politizacije institucija. Ovo je trijumf dekadencije političkih institucija. Ustavni sud se do sada uvijek pokazao kao institucija koja je branila status quo. Dođe neki referendum i narodna inicijativa 400, 500, 600, 700 tisuća potpisa ne može, neustavno. Dođe neki zakon neustavno. Presuda Sanaderu neustavno. Naša tužba za INA-u je propala jer je na kraju krajeva srušena ta presuda. Evo ja vidim u ovim kandidatima pripremanje za neke buduće stvari, a to je da će se vjerojatno rušit presude ne znam Bandiću, Liniću i Karamarku na primjer i neću poduprijeti niti jednog od ovih kandidata. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time bih zaključio raspravu i prelazimo na glasovanje o Prijedlogu odluke o izboru 10 sudaca Ustavnog suda. Naglašavam da je izbor suca Ustavnog suda potrebna dvotrećinska većina svih zastupnika sukladno članku 126. Ustava Republike Hrvatske. Članak 6. točka 6. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske propisuje da zastupnici Hrvatskog sabora glasuju pojedinačno o svakom pojedinom kandidatu, predloženom kandidatu. Temeljem navedenog članka dajem na glasovanje prijedlog da se gospodin Andrej Abramović izabere za ustavnog suca. Molim vas uključite se i glasujte tko je za. Glasovanje je završeno. Molim vas rezultat? 136 za, 2 suzdržana, 2 protiv. Utvrđujem da je gospodin Andrej Abramović dobio potrebnu većinu glasova i time izabran za suca Ustavnog suda. Sada dajem na glasovanje prijedlog da se gospođa Snježana Bagić izabere za ustavnu sutkinju. Molim vas uključite se. Glasujmo. Tko je za? Molim rezultat. 112 glasova za, 6 suzdržanih i 20 protiv. Utvrđujem da je gospođa Snježana Bagić dobila potrebnu većinu glasova i time je izabrana za sutkinju Ustavnog suda. Dajem na glasovanje prijedlog da se gospođa Ingrid Antičević Marinović izabere za sutkinju Ustavnog suda. Molim glasujte. Tko je za? Molim rezultat. 117 glasova za, 6 suzdržanih i 15 protiv. Utvrđujem da je gospođa Ingrid Antičević Marinović dobila potrebnu većinu glasova i time je izabrana za sutkinju Ustavnog suda. Dajem na glasovanje prijedlog da se gospodin Branko Brkić izabere za ustavnog suca. Molim glasujte. Tko je za? Molim rezultat. 132 za, 5 suzdržanih, 2 protiv. Utvrđujem da je gospodin Branko Brkić dobio potrebnu većinu glasova i time je izabran za suca Ustavnog suda. Sada dajem na glasovanje prijedlog da se gospođa Lovorka Kušan izabere za sutkinju Ustavnog suda. Molim glasujmo. Tko je za? Molim rezultat. 136 za, 2 suzdržana i 2 protiv. Utvrđujem da je gospođa Lovorka Kušan dobila potrebnu većinu glasova i time je postala sutkinja Ustavnog suda. Dajem na glasovanje prijedlog da gospodin Mario Jelušić bude izabran za ustavnog suca. Molim glasujmo. Tko je za? Molim rezultat. Glasovanje je završeno. 130 za, 6 suzdržanih i 3 protiv. Utvrđujem da je gospodin Mario Jelušić dobio potrebnu većinu glasova i time postao ustavni sudac. Sada dajem na glasovanje prijedlog da se gospodin Josip Leko izabere za ustavnog suca. Molim glasujmo. Tko je za? Molim rezultat. 118 za, 4 suzdržana i 16 protiv. Utvrđujem da je gospodin Josip Leko dobio potrebnu većinu glasova i time je postao ustavni sudac. Dajem na glasovanje prijedlog da se gospodin Davorin Mlakar izabere za ustavnog suca. Molim glasujmo. Tko je za? Molim rezultat. 117 za, 2 suzdržana i 16 protiv. Utvrđujem da je gospodin Davorin Mlakar dobio potrebnu većinu glasova i time je postao ustavni sudac. Dajem na glasovanje prijedlog da se gospodin Rajko Mlinarić izabere za ustavnog suca. Molim glasujmo. Tko je za? Molim rezultat. 134 za, 3 suzdržana i 1 protiv. Utvrđujem da je gospodin Rajko Mlinarić dobio potrebnu većinu glasova i time je postao ustavni sudac. I napokon dajem na glasovanje prijedlog da se gospodin Miroslav Šumanović izabere za ustavnog suca. Molim vas glasujte. Tko je za? Molim rezultat. 134 za, 2 suzdržana, 2 protiv. Utvrđujem da je gospodin Miroslav Šumanović dobio potrebnu većinu glasova i time postao ustavni sudac. Kolegice i kolege zastupnici ovime smo izabrali 10 novih sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Čestitam ustavnim sutkinjama i sucima, posebno našim kolegama iz Sabora, to je moje osobno, i želim im puno uspjeha u radu te da odgovorno i časno obavljaju ovu odgovornu dužnost. . [[Pljesak.]] Dobro jutro. Evo prije nego što počnemo, već vidim neke ruke u zraku pa prvo je uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.