Hvala predsjedniče Sabora. Radi obveze dodatnog usklađivanja Zakona o strancima sa direktivama Europske unije kojima se uređuje boravak stranaca pristupilo se izmjenama i dopunama važećeg Zakona o strancima kojim se uređuje područje ulaska, boravka i rada stranaca u Republici Hrvatskoj. Određene odredbe o zajedničkim standardima i postupanjima u državama članicama u vezi sa vraćanjem državljana trećih država čiji je boravak nezakonit, potrebno je prilagoditi okolnostima koje će nastati ulaskom Republike Hrvatske u Europsku uniju. Od 1. srpnja 2013. godine strancima će se izdavati dozvola boravka za državljane trećih država te boravišna iskaznica za državljane europskog gospodarskog prostora koja će sadržavati elektronički nosač podataka RFID na koji će se pohranjivati biometrijski podaci stranaca, otisci papilarnih linija prstiju i fotografije stranaca. Propisuje se izdavanje nove posebne putovnice za strance koji imaju regulirani status u Republici Hrvatskoj, a koji bez svoje krivnje nisu u mogućnosti bili pribaviti nacionalnu putnu ispravu. Također je propisana mogućnost izdavanja isprava na temelju međunarodnog ugovora koji će se izdavati strancima pod uvjetima utvrđenim tim međunarodnim ugovorima. Ministar nadležan za unutarnje poslove donijet će pravilnike u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu zakona. U skladu sa EU acquisom definirani su uvjeti za izdavanje viza, te je definirano nadležno tijelo za rješavanje žalbi u drugostupanjskom postupku, ministarstvo nadležno za vanjske poslove će to biti. Produžen je i rok sa 6 mjeseci na godinu dana na koji se može odobriti privremeni boravak u druge svrhe strancima koji žele boraviti u Republici Hrvatskoj u vlastitim nekretninama zbog zdravstvenog turizma itd. Određeno je da se zahtjevi umjesto 30 dana podnose 60 dana prije isteka roka važećeg privremenog boravka i izričito je propisano da policijska uprava, odnosno policijska postaja u tom roku je dužna riješiti zahtjev za produženje privremenog boravka. U slučaju da policijska uprava, odnosno policijska postaja ne riješi zahtjev za produženje privremenog boravka u zadanom roku Državni inspektorat protiv stranca ili poslodavca neće podnositi optužni prijedlog ili izricati mjeru zabrane obavljanja djelatnosti. Detaljnije su razrađene odredbe o odbijanju ulaska, odnosno izlaska stranaca iz Republike Hrvatske. Propisani su uvjeti koji se odnose na izdavanje dozvola za boravak i rad koje godišnje kvote strancima koji se zapošljavaju u obrtima na način da stranac koji se samozapošljava u obrtu visinu primanja dokazuje sredstvima ostvarenim samostalnim radom. Također i proširene su kategorije stranaca kojima se dozvola za boravak i rad može izdati pod povoljnim uvjetima. Osim stranaca koji obavljaju poslove u trgovačkim društvima, koji su nositelji poticajnih mjera sukladno propisima o poticanju ulaganja isto je prošireno i na trgovačka društva koja provode strateške investicijske projekte sukladno propisu o strateškim investicijskim projektima. Detaljnije je propisano reguliranje rada volontera, kao i stranaca koji će obavljati neplaćeni vježbenički staž u Republici Hrvatskoj. Dobna granica za volontere od 18 do 65 je godina. Organizacija u kojoj će stranac volontirati mora preuzeti punu odgovornost za stranca za vrijeme volontiranja. Za strance koji će obavljati neplaćeni vježbenički staž propisano je da moraju priložiti dokaz o obavljanju vježbeničkog staža u pravnoj ili fizičkoj osobi, ustanovi ili udruzi koji priznaju nadležno tijelo prema djelatnosti u kojoj se obavlja vježbenički staž. Preciznije je definirano da se navedeni rokovi i trajanje rada 90, 60 ili 30 dana kojima su propisane kategorije stranaca koji mogu raditi temeljem potvrde o prijavi rada računaju kalendarski. Detaljno su nabrojena prava stranaca kojima je izdana dozvola za boravak i rad, odnosno koji mogu raditi bez dozvole za boravak i rad. Npr. stranci na stalnom boravku, azilanti, stranci na privremenoj i supsidijarnoj zaštiti, a koji se odnose na trajanje radnog vremena najkraće trajanje plaćenog godišnjeg odmora i drugo, kao i prava iz mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, poreznih olakšica, pristupa tržištu i usluga roba itd., koje će ostvarivati sukladno propisima Republike Hrvatske kojima se uređuju pojedina područja. Proširene su kategorije stranaca koje mogu regulirati stalni boravak u Republici Hrvatskoj tako da se osim stranaca na privremenom boravku stalni boravak može odobriti strancima koji imaju azil ili supsidijarnu zaštitu. Kaznene odredbe usklađene su sa odredbama Prekršajnog zakona. I ako mi dozvolite ja bih samo par podataka u ovim tablicama, zatraženim podacima koji su bili, pa ćemo, evo ja se nadam podijeliti kolegama zastupnicima i zastupnicama [[Upadica predsjednik: Dolaze u materijalnom obliku. Bit će podijeljeni.]] Eto ja ću vam samo ukratko kazati. Stranci na odobrenom statusu u 2012. godini privremeni boravak u Republici Hrvatskoj je bio odobren, znači imalo je 17318 osoba. U 2013. godini 17077 osoba. Na stalnom boravku 2012. godine bilo je 14526 osoba, a 2013. 14606 osoba. Znači, 2012. godine što na privremenom boravku, što na stalnom boravku je bilo 31844 osobe, a u 2013. godini što na privremenom boravku, što na stalnom boravku bilo je ukupno 31683 osobe. Državljani EU u sljedećoj tablici na privremenom boravku u 2012. godini nalazilo se 4959 osoba, a na stalnom boravku 4085 osoba. U 2013. godini na privremenom boravku bilo je 5144 osobe, a na stalnom boravku 4387 osoba. Znači, u 2013. godini, što na privremenom boravku, što na stalnom boravku državljana EU bilo je 9531 osoba. U trećoj tablici prikazan je stranci, odnosno njihov nezakoniti boravak na teritoriju Republike Hrvatske. U 2012. godini na nezakonitom boravku bilo je 6541 osoba, a u 2013. godini 3926 osoba. Što se tiče azila broj podnesenih zahtjeva za azil 2012. godine je bilo 1194, a 2013. 676. Odobrena zaštita 2012. godine što azila, bilo je 21 osoba, a na supsidijarnoj zaštiti odobreno je 14 osoba da imaju supsidijarnu zaštitu. U 2013. godini azil je bio odobren 4 osoba, a supsidijarna zaštita pripala je 6 osoba. Eto hvala.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora, radnih tijela Sabora žele izvješća iznijeti? Nema interesa. Otvaram raspravu. Raspravu idemo po klubovima zastupnika. Prvi na redu je Klub zastupnika Socijaldemokratske partije Hrvatske i poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom. Zakon o strancima koji se primjenjuje od 1. siječnja 2012. godine uređuje područje ulaska boravka i rada stranaca u Republici Hrvatskoj. Međutim, u praktičnoj primjeni zakona uočeni su nedostaci kako sadržajno, tako nomotehnički i naravno da se i ovim prijedlogom nastoji ukloniti. Evo kako smo čuli i to znamo od 1. srpnja za strance će u Hrvatskoj vrijediti ista pravila kao i u ostalim državama EU. prema tome, i ovaj zakon, odnosno ove izmjene moramo uskladiti sa europskim direktivama. U ovom zakonu koji donosimo detaljnije se uređuju odredbe o strancima, odnosno o odbijanju ulaska, izlaska, isto tako viznom režimu, o produljenju viza itd. Ako stranci nisu u mogućnosti pribaviti nacionalnu, putnu ispravu isto tako propisana mogućnost, odnosno izdavanje nove posebne putne isprave, putovnice za strance koji imaju regulirani status bilo da im je odobren privremeni boravak, bilo stalni boravak, bilo supsidijarna zaštita sukladno odredbama Zakona o azilu. Evo zamjenik ministra nam je dao brojke koje nam govore koliko imamo privremenim i stalnih boravaka stranaca, koliki su to državljani EU, da sada ne ponavljam te brojeve. Privremeni boravak se odobrava strancu koji namjerava boraviti ili boravi u Republici Hrvatskoj u svrhu spajanja obitelji, zatim srednjoškolskog obrazovanja, studiranja, humanitarnog rada, znanstvenog rada i rada rasporednih radnika. Tada se zapravo odobrava i dozvola za boravak i rad. Ovim zakonom, odnosno prijedlogom preciznije definirano koja prava ima stranac kojem je odobren privremeni boravak kad se radi o znanstvenom istraživanju, zapravo i vremensko razdoblje u kojem stranac koji je zaključio ugovor o gostovanju u drugoj državi članici EPG-a i na temelju kojeg ima odobren boravak u toj državi može provoditi znanstvena istraživanja u RH. Propisano je također i privremeni boravak u druge svrhe. On se može odobriti na godinu dana imajući u vidu da stranci ostaju duže vrijeme na primjer zbog zdravstvenog turizma ili korištenja nekretnine. Propisani su i drugačiji uvjeti koji se odnose na izdavanje dozvola za boravak i rad izvan godišnje kvote strancima koji se zapošljavaju u obrtu a visinu primanja dokazuju svojim ostvarenim samostalnim radom. Kao što smo čuli detaljno su nabrojena sva prava stranaca kojima je izdana dozvola za boravak i rad, odnosno koji mogu raditi bez dozvole za boravak. Također, ovaj prijedlog preciznije propisuje da je u postupku davanja suglasnosti za zahtjev za vizu mišljenje ministarstva i Sigurnosno-obavještajne agencije obvezujuće. Stranac koji podnosi zahtjev za izdavanje kratkotrajne vize za jedan ili dva ulaska dužan je dokazati da ima odgovarajuće valjano putno zdravstveno osiguranje za pokriće troškova koji mogu nastati tijekom njegovog boravka u RH i to na primjer zbog hitne medicinske pomoći, zbog bolničkog liječenja hitnog, zbog povratka u državu stalnu boravka zbog zdravstvenih razloga ili pak ne daj Bože prijevoza u slučaju smrti. Predviđeno je buduće propisivanje hrvatskog viznog sustava u dijelu u kojem je vizni sustav u nadležnosti država članica u skladu s uredbom u kojoj se nabrajaju treće zemlje čiji državljani moraju imati vize za prelazak vanjskih granica i one čiji su državljani oslobođeni od tog zahtjeva. Spomenuta uredba izravno se primjenjuje od dana ulaska RH u EU. Zatim, rok valjanosti vize ili trajanje boravka odobrenog na temelju izdane vize može se produljiti ako ministarstvo smatra da je nositelj vize dostavio dokaz o višoj sili ili humanitarnim razlozima koji ga sprječavaju u napuštanju područja RH prije isteka roka valjanosti ili trajanja boravka odobrenog vizom, odnosno postojanja ozbiljnih osobnih razloga koji opravdavaju produljenje roka valjanosti ili trajanja boravka. Također je pobliže definirano i uvjeti odobrenja dozvole za boravak i rad izvan godišnje kvote za volontere i strance koji u prijašnjem zakonu nisu bili tako pobliže definirani pa smo čuli da je volonterima dozvola za boravak može se izdati ako imaju od 18 do 65 godina i zaključen Ugovor o volontiranju sukladno posebnim propisima o volontiranju. O obvezama koje stranac ima, odnosno organizacija u kojoj se volontira oni naravno trebaju preuzeti punu odgovornost za strance koji kod njih volontiraju što uključuje i troškove uzdržavanja, smještaja, prehrane, zdravstvenog osiguranja i povratka. Preciznije je definirano još i koja djeca mogu dobiti status stalnog boravka. Propisuje se još i ovlast ministru unutarnjih poslova da uz pribavljeno mišljenje ministra nadležnog za socijalnu politiku i mlade te ministra nadležnog za zdravlje, ministra nadležnog za obrazovanje te pravobraniteljice za djecu donese podzakonski propis o načinu provedbe posebne zaštite prema maloljetnicima. Propisuje se stupanje na snagu ovog zakona te se ujedno propisuje koje odredbe stupaju na snagu danom ulaska Hrvatske u EU te se utvrđuje stupanje na snagu zakonskih odredbi vezanih uz obvezu prikupljanja biometrijskih podataka od podnositelja zahtjeva za vizu od 1. siječnja 2015. godine. Međutim, obzirom na složenost projekta i potrebe nadogradnje informacijskog sustava te očekivanog golemog porasta broja zahtjeva u veleposlanstvima RH u Ruskoj Federaciji, Ukrajini, u Republici Turskoj zbog uvođenja viznog režima od 1. travnja 2013. godine predlaže se odgoda stupanja na snagu tih odredbi. Naime, taj informativni sustav EU još nije operativan ni u Ruskoj Federaciji ni u Turskoj te ni države članice EU još ne prikupljaju biometrijske podatke od državljana tih zemalja prilikom donošenja zahtjeva za vizu. Vratila bih se još na usuglašavanje sa direktivama, naime okosnicu Direktive 211/51 čine naglasak na ekonomskoj, socijalnoj koheziji stranaca. Bitno je naglasiti kako je bitno osobama kojima je pružena međunarodna zaštita omogućiti što lakšu, kvalitetniju integraciju i inkluziju u društvu u kojem će provesti određeno duže vrijeme. Podaci MUP-a ujedno potvrđuju da se i u ovoj godini nastavlja trend povećanja broja zahtjeva za azil, a to smo čuli i u uvodnoj riječi gospodina zamjenika ministra i znamo koji je broj evidentiran u traženju azila u Hrvatskoj. Kad pogledate u zemljama jugoistočne i srednje Europe Poljska, Češka, Mađarska po podacima u prve dvije godine od pristupanja EU došlo je do porasta tražitelja i do 300%, nakon toga se naravno taj broj smanjivao i stabilizirao. Hrvatska će kao članica EU biti sada zemlja destinacija, prije je bila tranzitna zemlja a sad nam je zemlja destinacija pa će sigurno biti više tražitelja azila. I mislim da će to biti golemo opterećenje. Pitam se da li smo spremni, da li će to zapravo, da li će naš sustav odnosno funkcionalnost sustava dovesti u pitanje posebno smještajnih kapaciteta? Obzirom da je sada kad pogledate Hrvatska je vanjska granica na kopnu EU. Prema tome, možda je sada pravi trenutak da kad još nemamo tako veliki priljev azilanata da radimo na izgrađivanju institucionalnih smještajnih kapaciteta. Možda za to postoje novčana sredstva iz fondova EU. Kolegice i kolege ulazimo u EU i po tom pitanju zadnja nam je stvar koje bi se trebali bojati i strepiti to su razlike i različitosti. Njih trebamo biti svjesni i koristiti ih na najbolji mogući način tako da stvorimo pozitivna iskustva koja će olakšati svaki daljnji proces integracije i prihvaćanje novih razlika od naših, odnosno od strane građana i građanki Hrvatske. U ime kluba SDP-a prihvaćamo ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na redu je poštovani zastupnik Ilija Filipović u ime kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja ću reći nekoliko riječi o Prijedlogu ovoga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima koji se donosi u prvom redu zbog toga da se uskladi postojeći zakon s nužnim odredbama EU i da postane identično štivo u određenim odredbama prilikom ulaska Hrvatske u EU. Čuli smo u širem obliku od zamjenika ministra u kom smislu idu ove izmjene i dopune zakona, ja ću samo u osnovnim crtama još samo spomenuti ono što se mene dojmilo i mislim da je to dobro regulirano, a to su detaljnije odredbe koje govore o odbijanju ulaska odnosno izlaska stranaca iz RH i na način kako se vrši produljenje viza. Redefinirana je na poseban način kategorija stranaca koji mogu podnijeti zahtjev za privremeni boravak u RH u policijskoj upravi ili postaji, propisani su na adekvatan način i uvjeti za izdavanje dozvola što je jako bitno u vrijeme naše nezaposlenosti za boravak i rad izvan godišnje kvote strancima u RH koji se samozapošljavaju u trgovačkim društvima ili u obrtima u RH. a propisano je precizno i definirano u kojem vremenskom razdoblju mogu obavljati te poslove. Istodobno je propisan i postupak prema državljanima trećih zemalja dakle u cilju napuštanja nova je sintagma europskog ekonomskog prostora. Detaljnije su izmjene predviđene vezano upravo za zamjenu pojedini jezičnih izraza kroz cijeli zakon poput europski ekonomski prostor izrazom europski gospodarski prostor, što mi je vrlo simpatično. Govori se o produljenju određenih rokova, primjerice zahtjev za odobrenje privremenog boravka prema važećem zakonu podnosi se najkasnije 30 dana, sada je to moguće u okviru 60 dana prije isteka važećeg odobrenja ili da su državljani europskog gospodarskog prostora dužni prijaviti boravište ili prebivalište u roku od 15 dana, dok je to prema važećem zakonskom tekstu to 8 dana. Mislim da je ovo jedna fleksibilnija pravna norma i da je ovo dobrodošla izmjena. Propisane su dakle ispravljene su mnoge pravopisne i gramatičke pogreške. No jedna odredba u tekstu prijedloga izmjena i dopuna zakona me posebno zaintrigirala. Govoreći kao zastupnik HDZ-a ovdje u ime kluba koja na osobit način poštuje između ostalih vrijednosti tradicijske vrijednosti i hrvatski identitet držim neprihvatljivom odredbu članka 39.izmjena i dopuna. Reći ću i zašto. Spomenutim člankom briše se stavak 5.članka 97.važećeg zakona o strancima, čime su stranci koji ne poznaju hrvatski jezik i latinično pismo obvezni, dakle ovo je imperativna norma, obvezni su pohađati tečaj hrvatskog jezika u trajanju od najmanje 150 nastavnih sati, a jezik kao takav jedno je od najvažnijih obilježja identiteta hrvatskog naroda, s time ćemo se valjda svi složiti. Da ne bi bilo zabune, navedena zakonska odredba odnosi se na strance koji apliciraju ne za privremeni nego za stalni boravak u RH, molim vas za stalni boravak u RH, bez poznavanja hrvatskog jezika. To je mi malo nelogično. Smatram zato da je ova predložena zakonska odredba potpuno pogrešno i štetno situirana u predloženim izmjenama, dopunama Zakona o strancima. Mnogi od vas će reći i ovo dakle da brisanjem navedenog stavka nije ugrožen hrvatski identitet jer ukoliko se predložena odredba brisanja usvoji odnosno izglasuje ostaje članak 96.tko ima zakon pred sobom može vidjeti koji navodi da će se stalni boravak odobriti strancu koji poznaje hrvatski jezik i latinično pismo te hrvatsku kulturu i društveno uređenje. Vidite te sintagme, vrlo zanimljivo. Što u biti znači riječ poznavati? Ako se malo o tome razmisli možda se pod tim mislim da je na pitanje poznajete li hrvatski jezik i latinično pismo dovoljno reći da i regulira svoj položaj, postaje kvalificiran za dobivanje stalnog boravka u RH? Mene osobno što se tiče, a vjerujem i brojne u sabornici mi uglavnom znamo dio kulture i znamo državno uređenje, primjerice jedne skandinavske zemlje Švedske. Mi znamo da je Švedska kraljevima ali ja ne znam švedski i vjerujem da mali broj ljudi u Saboru i oni koji nas slušaju znaju švedski jezik i to nije dovoljno za biti stalnim članom zajednice i raditi neki ozbiljan posao u Hrvatskoj, a ne znati nijednu riječ švedskog u Švedskoj niti nijednu riječ hrvatskog, ako je to primjerice to Šveđanin koji je došao u RH. Ono što zakonska odredba koja se želi izbrisati pretpostavlja jest savladavanje osnovnih pravila pisanja latiničnim pismom i poznavanja osnovnih riječi hrvatskog jezika za osposobljavanje u osnovnom sporazumijevanju što se može usvojiti tijekom pohađanja tečaja u određenom trajanju koje je ovaj članak predvidio, a to je 150 nastavnih sati. Ja dopuštam reći da je 150 nastavnih sati predugo za stjecanje potvrde o posjedovanju osnovnih jezičnih znanja, kao što dopuštam isto tako reći da Centar za hrvatski jezik pri Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu ima monopol nad polaganjem ovog ispita za strance koji zahtijeva i popriličan novčani iznos što istodobno otvara mogućnost za potencijalne izmjene i dopune u dijelu trajanja tečaja hrvatskog jezika. No izražavam duboko nezadovoljstvo i neslaganje s predloženim brisanjem ove važeće zakonske odredbe. Spomenut ću jedan primjer, gospođa Julija Kranjec iz Centra za mirovne studije, urednica izvještaja o položaju stranaca u 2012. godini u članku objavljenom na portalu dalje.com, objavljenog 7. svibnja, dakle prije nekoliko dana, ove godine izjavila je citiram: "Puno stvari u zakonu još zapinje, puno je administrativnih i birokratskih prepreka koje se moraju prijeći. Osim toga velik problem strancima je hrvatski jezik i učenje, odnosno mogućnost integracije.". Mogu se složiti s činjenicom da nije lako svladati osnove bogatog i u jezičnom smislu visoko razvijenog hrvatskog jezika, teškog jezika za strance, priznat ćemo, no upravo je poštovana gospođa Kranjec izjavila da je problem u integraciji stranaca. Međutim, kako se integrirati u određeno društvo bez poznavanja jezika kada su integracija i jezik u najužoj svezi. U Hrvatskoj trenutno, dakle evo čuli smo od poštovanog zamjenika ministra, je blizu 31 ili 32 tisuće stranaca, većinom iz BiH, iz Srbije, iz Njemačke, Slovenije, Kosova i Makedonije. Mnogi od njih iz različitih razloga, što obiteljskih, što poslovnih, žele postati državljani Republike Hrvatske. U tom procesu suočeni su, ja moram to reći javno, s birokratskom džunglom koju moraju prokrčiti za dobivanje odobrenja za stalni boravak u Hrvatskoj, dok sam proces zahtijeva značajan novčani iznos te moraju provesti pet godina u Hrvatskoj kako bi stekli pravo na državljanstvo. Sve su to neki od iskustvenih prigovora, odnosno problema s kojima se susreću stranci u procesu dobivanja stalnog boravka i državljanstva. Uglavnom navode kako je cijela procedura loša i dugotrajna, a znamo da su u nekim europskim zemljama restrikcije još strože, primjerice u Italiji i Austriji. Državljanstvo se može steći tek nakon 10 godina boravka u tim zemljama. Nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju može se očekivati pojačano useljavanje iz susjednih zemalja i veći broj zahtjeva za stjecanje prava na stalni boravak s obzirom na činjenicu da će se Hrvatska svrstati među zemlje u Europskoj uniji vrlo poželjne za život, rad i dugotrajni ostanak. Ja pozivam Vladu Republike Hrvatske da otkloni sve prepreke u Zakonu o prebivalištu, Zakonu o registru birača, u Zakonu o osobnoj iskaznici o kojem smo raspravljali i još o nekim zakonima, možda čak i u dokumenti migracijske politike koje imaju, te prepreke imaju Hrvati izvan Hrvatske, Hrvati iz BiH i Hrvati cijele dijaspore, a nemaju prebivalište u RH kako se dolaskom u svoju zemlju ne bi osjećali kao stranci, jer uz činjenicu da posjeduju nekretninu u RH nemaju pravo na osobnu iskaznicu jer ne žive u Republici Hrvatskoj. Jedan nonsens. Zašto naši sunarodnjaci s privremenim boravkom u Republici Hrvatskoj iz cijele dijaspore ne bi imali pravo na osobnu iskaznicu pa da kažemo, bez ulaska u biračke popise i bez prava glasovanja na lokalnim izborima i time smo onda otklonili sve probleme zbog kojih su i brisani, zbog čeg su mijenjali itd. Načelno, imajući u vidu sve navedeno, dakle ja pozdravljam usklađivanje ovog zakona sa pravnom stečevinom Europske unije. Klub HDZ-a će podržati ove izmjene i dopune ovoga zakona, ali svakako izražavam još jednom nezadovoljstvo brisanjem članka 39. u izmjenama i dopunama ovoga zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljenu jednu repliku. Poštovana zastupnica Melita Mulić i replika.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Kolega Filipović se u ime kluba HDZ-a referirao dakle na članak 37. izmjena i dopuna ovog Zakona o strancima. Taj članak se kolega odnosi na azilante i one koji su pod supsidijarnom zaštitom, dakle taj članak se odnosi na one koji su politički progonjeni i takvih mi u Republici Hrvatskoj u ovoj godini imamo samo 4 odobrena s azilom i 6 pod supsidijarnom zaštitom. Dakle tu se recimo u prošloj godini radi samo o 35 ljudi koji imaju posebne razloge zašto su u Republici Hrvatskoj. A kad smo kod učenja hrvatskog jezika i kad smo kod iste analogije koju primjenjujete, nemojte zaboraviti vi koji se bavite ovom temom, da su Hrvati izrazito iseljenička nacija i da tom vašom logikom mi se nikad ne bi integrirali u neka druga društva kao što su recimo Argentina ili kao što je recimo Čile ili bilo gdje drugdje u svijetu da su oni postavljali iste uvjete za nas kao što recimo se vi danas zalažete za ove strance.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ilija Filipović. Izvolite.
Dakle reći ću sljedeće. Ja moram primijetiti da uvažena kolegica nije pažljivo slušala ono što sam ja govorio, a istodobno opovrgavam da se to odnosi na ovu kategoriju o kojoj ste vi govorili. Ja pred sobom imam članak 97. osnovnog zakona dakle koji se mijenja u stavku 5. i možete sami uočiti da je brisan stavak 5. da se ne mora i može primiti netko na stalni boravak u Republici Hrvatskoj, a biti strancem i da ne mora znati, dovoljno je kaže znati, položiti ispit. Ne, ne. Poznavanje hrvatske kulture i društvenog uređenja. Na primjeru Švedske sam vam rekao kako nije dovoljno meni znati kulturu Švedske, znati da je Švedska kraljevina po uređenju i da istodobno, da i ja i znam samom tom činjenicom švedski jezik. Dakle, na isti način to prevedite na Hrvatsku i dolazak bilo kojeg stranca u Republiku Hrvatsku. Kako će se uopće ponašati, kako se involvirati, kako radit, kako poslovati, a ne znati jezik zemlje u koju je došao. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na redu je poštovani zastupnik Boris Blažeković u ime kluba Hrvatske narodne stranke u Hrvatskom saboru. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine Tonković sa suradnicom, kolegice i kolege. Dozvolite mi da na početku u ime kluba Hrvatske narodne stranke Liberalnih demokrata zaželim svima, svim kolegicama i kolegama saborskim zastupnicima i saborskih zastupnicama sretan Dan Hrvatskoga sabora sa iskrenom željom da svi zajedno poradimo na uvećanju digniteta Sabora i da svi zajedno poradimo na povećanju ugleda nas samih, odnosno saborskih zastupnica i saborskih zastupnika. Ujedno čestitam Dan Sabora svim službenicama i službenicima Hrvatskog sabora. A sada nešto o prijedlogu zakona. Uglavnom, ne svojom krivnjom zbog raznih političkih, gospodarskih, socijalnih i opće društvenih prilika brojni ljudi raznih zemalja svijeta traže utočišta u zemljama u kojima nisu rođeni. Zbog potrage za sretnim i boljim životom mnogi pojedinci odlučuju se na česta i po život opasna putovanja, iseljavanja iz svojih rodnih zemalja. Iskustva brojnih emigranata kroz povijest, a tako i današnjih većinom su traumatična. Svaki se čovjek rađa s četiri prirodna prava, pravom na život, pravom na slobodu, pravom na sigurnost i pravom na sreću. Ta prava nitko nikome ne smije oduzeti. Države kao uređene zajednice, a posebno države tzv. zapadne demokracije svojim su uređenjima i nastojanjima dužne ta prirodna prava čovjeka štititi kao što to na primjer stoji i u hrvatskom Ustavu. Članak 14. hrvatskog Ustava govori: "Svatko u Republici Hrvatskoj ima prava i slobode neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom porijeklu, imovini, rođenju, naobrazbi ili drugim osobinama." Članak 26. Ustava kaže: "Svi su državljani Republike Hrvatske i stranci jednaki pred sudovima i drugim državnim inim tijelima koje imaju javne ovlasti. Članak 33. u svom prvom stavku govori: "Strani državljanin i osobe bez državljanstva mogu dobiti utočište u Republici Hrvatskoj." Suvremeni emigranti su utočišta i ogromnu nadu u bolji život tražili u najbogatijim zemljama svijeta, pa tako i jedna od najpoželjnijih destinacija EU. Za mjesec i dva dana Hrvatska postaje sastavnica EU i samim tim se i ona svrstava u jednu od najpoželjnijih destinacija raznih emigranata, odnosno imigranta. U prvim danima i mjesecima hrvatskog članstva u EU Hrvatska će vjerojatno biti poželjna destinacija za transfer imigranata prema bogatijim državama EU. No, vrlo skoro za koju godinu Hrvatska će postati poželjna zemlja prvo za rad, ali s vremenom i za nastanjivanje brojnih emigranata iz razno raznih zemalja. Na to se moramo pripremiti svi od centralne vlasti do lokalne samouprave. Pametno bi bilo učiti na greškama onih zemalja koje su prošle ili prolaze loša iskustva zbog neadekvatno tretirane imigracijske politike. Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o strancima usklađuje se hrvatsko zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU. Zakon se dopunjuje u znatnom broju članaka, ali baš tim izmjenama i dopunama zakon postaje kompletniji i tretira ukupnu problematiku, sustavnije, jasnije i u skladu s politikom prema strancima EU. Zemlje EU imaju drugu tradiciju imigracija. U nekim državama znatnih. Zbog nerazumijevanja domicijalnih vlasti i stanovništva, te zbog straha i nesigurnosti imigranata mnoge se imigrantske zajednice getoiziraju. Svjedoci smo da smo posebice u vremenima ekonomskih kriza, nesnošljivosti domicilnog stanovništva imigranata velike, a često sami migranti nezadovoljni ukupnim, prvenstveno materijalnim položajem izazivaju ogromne nerede s velikim materijalnim štetama neki put i ljudskim žrtvama. Bilo bi naprosto pametno učiti iz takvih negativnih iskustava zemalja EU. Već sam rekao mi smo u HNS-u uvjereni da će u vrlo skoro vrijeme Hrvatska postati posebno privlačna zemlja za rad i stanovanje. Uvjereni smo da će razne industrije, a posebno turistička i njoj komplementarne industrije biti naprosto prisiljene uvoziti brojnu radnu snagu. Tu su i brojni umjetnici i sportaši, a i današnji mladi ljudi u svojoj suvremenosti neusporedivo lakše i s punim pouzdanjem mijenjaju mjesta za rad, boravišta, mijenjaju države i područja za ugodnije i ljepše življenje. Ukoliko ne budemo dovoljno svjesni mogućnosti većeg priljeva stranaca u Hrvatsku može nam se desiti da na koncu imamo velike probleme i s ksenofobijom i s pobunama naseljenika što može rezultirati s javnim neredima. Ukupno može nam se desiti da zbog nemara i nepripremljenosti svi budemo nezadovoljni i lokalno stanovništvo i useljenici. Cijelo društvo se može naći u problemima iz kojeg se teško i mukotrpno izvlačiti, zato se raznim usavršavanjima, seminarima, savjetovanjima, brošurama, promidžbenim akcijama, razgovorima moramo svi a posebno lokalne vlasti i stanovništvo obrazovati kako bi razumjeli potrebe imigranata, a emigrante obrazovati da razumiju domicilno stanovništvo, njihovu kulturu i običaje. Hrvatska ima velika iskustva s emigracijom. Ogromno je hrvatsko iseljeništvo. Zbog ekonomskih i političkih prilika mnogobrojni su naši sugrađani emigrirali u potrazi za boljim životom. Nažalost, u prošlosti uglavnom nismo imali tu vrstu autonomije, gospodarske snage da pozitivnim mjerama smanjimo emigraciju naših sugrađana na minimum. I njihova iskustva bi nam mogla biti dragocjena u pripremama za moguće imigracijske valove. Hrvatski emigranti sigurno znaju odlično na koje su sve probleme i nerazumijevanja nailazili i nailaze u njihovim novim za život izabranim državama. Sigurno u nekim sredinama nisu u potpunosti prihvaćeni i osjećaju se kao stranci. Nažalost, neki su ljudi stranci u zemljama u kojima su rođeni, ali to je druga tema. Ljudi koji nisu rođeni u Hrvatskoj, razni imigranti moraju biti dobrodošli u Hrvatsku. Oni moraju biti prihvaćeni od nositelja javnih vlasti i od građana. Da bi se to u potpunosti ispunilo potrebne su sustavne pripreme te posebne politike. Jedino cjelovitim razumijevanjem, poštovanjem i međusobnim uvažavanjem i stranaca i starosjedilaca jedino tako u blagodatima života u Hrvatskoj mogu uživati svi domicilni stanovnici i doseljenici. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o strancima Hrvatska dodatno uređuje svoje zakonodavstvo vezano uz problematiku ulaska, boravka, rada i izlaska stranaca u i iz Hrvatske. Hrvatska postaje granična zemlja EU s ogromnom kopnenom, ali i morskom granicom pa se i time njezin položaj mijenja i postaje složeniji i zahtjevniji. Kao što to stoji u ocjeni stanja ovim se zakonom otklanjaju određeni nedostaci kako sadržajni tako i nomotehnički. Mi u HNS-u smatramo da svakako u potpunosti u skladu sa zakonima, propisima na prvom mjestu treba biti čovjek, pojedinka i pojedinac i njegova, odnosno njezina ljudska prava i slobode. Brojni su primjeri gdje javne vlasti zbog administrativnih nejasnoća i birokratskog pristupa i svojim građanima, a kamoli strancima ugrožavaju život i dovode ih u stanje straha, nesigurnosti, nesreće i patnje. Mi iz HNS-a nastojat ćemo na svim razinama utjecati na to da se svi pa tako propisi i zakoni koji se tiču državljanstva stranaca imigracijskih politika primjenjuju u potpunosti i to uvijek na korist pojedinca, odnosno pojedinke, a ne na administrativno-birokratska iživljavanja i ksenofobna stigmatiziranja pripadnika drugih država, naroda i rasa. Ovaj prijedlog zakona je jedan od alata u tim nastojanjima i zato će ga klub HNS-a prihvatiti. Hvala.
Hvala i vama. Na redu su Hrvatski laburisti u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine Tonkoviću sa suradnikom, kolegice i kolege. Evo jučer smo razgovarali o jednom setu zakona u kojima smo govorili da od 1.07. se neće ništa bitno promijeniti kakve god da mi donijeli zakone, neće se ništa bitno samo po sebi promijeniti datumom ulaska u EU 1.07., naročito ne u gospodarskom smislu, naročito ne u odnosima na hrvatskoj političkoj sceni. Međutim, ovaj zakon donosi, on će 1.07. sasvim sigurno značiti suštinske, donijet će suštinske promjene i Hrvatski laburisti će poduprijeti prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima. Zbog toga što mislimo da je ono stečevina EU utkana u ovaj zakon, da ono što se zakonom propisuje da je prihvatljivo, da je humano prije svega i prema strancima koji postaju ravnopravni građani RH i da je humano i prema azilantima. Međutim, upozoravam što mislim da je kolegica iz kluba SDP-a upozorila kako bismo bili što humaniji i kako bismo bili čak i iznad prosjeka nekih europskih zemalja prema azilantima trebamo apelirati da stvarno pojačamo kapacitete smještene za azilante, da ih tretiramo dostojanstveno, da im omogućimo sasvim sigurno ne ugodan boravak kad se odluče na jedan drastičan potez, a to je napustiti svoju Domovinu, često i zbog političkih razloga. Sjećamo se dobro onog slučaja sa gospođom iz Turske novinarkom koje mislim da je i javnost odlično reagirala i da je politika odradila svoj posao. Mislim da trebamo biti spremniji na takve slučajeve i da apeliram i na saborske zastupnike ali i na cjelokupnu javnost da bude osjetljiva u takvim slučajevima, da ne tretiramo azilante kao ne dobrodošlim ljudima i da se odnosimo prema njima, da ih tretiramo kao građane ravnopravne nama u naravno specijalnom statusu u kojem će oni biti. Pa zbog toga oni koji su možda vidjeli ili čuli ili su čitali o tome o smještaju azilanata sasvim sigurno da treba poboljšati uvjete u kojima oni žive i da treba rješavati kad ljudi zatraže azil u što je moguće kraćemu roku. Sasvim sigurno da ohrabruju i riječi članova Hrvatske vlade kad su u pitanju vizni režim za državljane Turske, Rusije, Ukrajine, one koji dosada nisu trebali imati vize za Hrvatsku naročito zbog turističkih ulazaka u Hrvatsku, a ne tiče se izravno ovoga zakona je to da će se po kratkom postupku izdavati vize i da nećemo biti kruti jer bi tom krutošću sasvim sigurno ugrožavali jednu od najznačajnijih privrednih grana u RH. Osvrnuo bih se malo i jezika, nastala je jedna kratka polemika, mislim koliko god smo se mi Hrvatski laburisti zalagali za Zakon o uporabi hrvatskog jezika, da isto tako u ovom slučaju ne smijemo biti kruti. Svi oni koji se žele uklopiti u hrvatsko društvo naučit će hrvatski jezik, to je sasvim sigurno. Slažem se s kolegicom Mulić koja je rekla prije da su Hrvati poznati po tome, ja sam ih susretao od Novog Zelanda do Južne i Sjeverne Afrike, Azije gdje su bili da su se prilagodili i svi oni koji su željeli uspjeti i koji su se želili baviti ozbiljnim poslovima naučili su jezike tih zemalja ili su nažalost postali građani drugoga reda. Jedino naglašavam ovdje problem koji se javlja u Hrvatskoj a to je da se u hrvatskim tvrtkama u upravama tvrtki koje su registrirane u Hrvatskoj a u stranom su vlasništvu govori stranim jezicima, da radnici dobivaju otkaze ili ugovore o radu na stranim jezicima, da se čak objavljuju oglasi, natječaji na stranim jezicima, ali to sasvim sigurno nije pitanje ovoga zakona. To je pitanje i hrvatske prakse i odnosa i hrvatske Vlade i općenito političkog ozračja u Hrvatskoj, jednog vida poltronstva koji sasvim sigurno nije dobrodošao. U svakom slučaju mislim da ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima treba podržati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Na redu je klub SDSS-a i poštovani zastupnik Mile Horvat. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Predstavnici ministarstva. Ja ću u ime kluba SDSS-a reći naše viđenje o izmjeni i dopuni Zakona o strancima. Naime, raspravljali smo i taj zakon prije nešto više od godinu dana kada su se donosile izmjene o kojima ovdje govorimo, koje analiziramo. Dakle u tim osnovnim izmjenama smo mi rekli da postoji određeni problemi u kategoriji povratnika pa smo te izmjene i ta poboljšanja unijeli u članak 94.prethodnog zakonskoga teksta koji kaže da povratnici na dan 10.8.'91.godine koji su imali prebivalište u RH korisnici su programa povratka, dobili su status stalnog boravka. To je vrlo bitno zato što je bilo puno slučajeva iz života iz prakse koji su imali otežan status odnosno probleme u svakodnevnom životu zbog ovako neriješenog svog statusa. Povratnik mora danas samo mora dokazati da je imao prebivalište u RH '91.godine i da je u programu povratka i on samim tim stječe mogućnost stalnog boravka i ne mora ispunjavati uvjete iz članka 54. stavak 1. točke 3. i 4. ovoga zakona. Dakle da ima sredstva za uzdržavanje i da ima zdravstveno osiguranje. Ovo su ključne promjene za nas koje su urađene u prethodnom tekstu na bolje. Ovaj sadašnji zakon odnosno sadašnje izmjene i dopune zakona potpuno je jasno da se Hrvatska mora uskladiti u ovim stvarima sa EU direktivama i mislimo da su ovim izmjenama osigurani minimalni standardi vezano uz pravo stranaca o čemu su i moje kolege prethodno nešto rekli. No mislimo da u normativnom smislu upravo zbog tog usklađivanja i navođenja brojnih EU direktiva je zakon u nomotehničkom smislu nepregledan i potrebno je izdati vrlo brzo pročišćeni tekst radi dostupnosti informacija o ovoj bitnoj stvari svim korisnicima. Ja ću reći nekoliko primjera koje su se od zadnjeg donošenja, zadnjih izmjena do danas pojavile kao životne situacije u namjeri da kroz te primjere pokušamo poboljšati i kvalitetu ovoga teksta o kojem danas razgovaramo. U RH što se tiče broja stranaca prema podacima, a svaka osoba koja živi u Hrvatskoj i nema hrvatsko državljanstvo je stranac, živi uglavnom stranaca iz 118 zemalja. Većina ih je iz zemalja regije. Tako recimo iz BiH u Hrvatskoj ovog trenutka živi negdje oko 13 tisuća 628 stranaca, iz Republike Srbije 3 tisuće 540, iz Slovenije 2 tisuće 317, sa Kosova tisuću 870, iz Makedonije tisuću 870 osoba u statusu stranaca. Oni su u Hrvatsku došli uglavnom na temelju spajanja obitelji ili iz ekonomskih razloga dakle zbog posla. Oni u samom zakonu kao stranci koji su došli ovdje ili zbog ekonomskih razloga ili zbog spajanja obitelji imaju prilično administrativnih i birokratskih prepreka koje moraju riješiti da bi radili da bi ostvarili razloge zbog kojih su ovdje došli kao stranci. Prema tome mislimo da ih u ovome zakonskom tekstu dakle u ovim izmjenama treba uvažiti neke činjenice i treba njima olakšati i pojednostaviti proceduru produživanja statusa njihovog boravka. Kada se radi o spajanjima obitelji kao jednom od vrlo bitnih motiva za dolazak stranaca u RH možemo reći sljedeće, dakle kod spajanja obitelji problemi privremeni boravak se produžava iz godine u godinu, a s njim i svi ostali dokumenti. Nemojmo zaboraviti da status pretpostavlja i određene dokumente. Prema tome to su vozačka dozvola, osobna iskaznica za strance itd. Sve to skupa predstavlja jedan veliki trošak za takve obitelji, pogotovo što stranac ne radi. Da bi našao posao, on da bi konkurirao za posao uvijek mu se traži domovnica, traži se državljanstvo, naravno stranci ih nemaju. Ako ne rade moraju dokazivati da im bračni drug radi, da ima dovoljno sredstava za uzdržavanje, u isto vrijeme sami sebi plaćati zdravstveno osiguranje što je najveći udar na standard tih građana jer stranci da podsjetimo moraju plaćati obavezno zdravstveno osiguranje u iznosu od 400 kuna mjesečno, svakog mjeseca dakle dok su u statusu stranca, a pritom nemaju mogućnost da se zaposle i da ostvare nekakvu osnovnu egzistenciju, a došli su u Republiku Hrvatsku zbog spajanja obitelji. Ovdje imamo jedno iskustvo na koje valja ukazati kad se radi o činjenici iz sigurnosnih provjera jer se u niz stvari ovdje kao pretpostavka za ostvarivanje određenog statusa traži sigurnosna provjera koju provodi Sigurnosno-obavještajna agencija i glavni kamen spoticanja je taj što sigurnosno-obavještajne agencije kad odbijaju određene zahtjeve to rade bez dodatnoga obrazloženja. Ističemo primjer priznavanja statusa stalnog boravka u slučaju dviju žena povratnica iz Broda, jedna je rođena '55, a druga je rođena '60., to su relativno starije životne dobi koje su dobile odbijajuće rješenje zbog sigurnosne provjere SOA-e. Ocjena je da predstavljaju opasnost po nacionalnu sigurnost i ustavnopravni poredak Republike Hrvatske, a da pritom to ničim nije argumentirano odnosno obrazloženo. Ponavljam, radi se o dvije žene otprilike tu preko 50 godina. Mi napominjemo da ove žene nisu bile evidentirane u kriminalističkoj evidenciji, odnosno nikada nisu bile kažnjavanje. Ovaj kao i slični postupci ukazuju na neophodnost pravnog normiranja i određivanje određenih pravnih standarda i kriterija što to predstavlja sigurnosnu prijetnju. To je iznimno važno kod donošenja ocjena koje se odnose na pitanja nacionalne sigurnosti kako bi se isključila sumnja na samovolju te zaštitila prava građana, a postupci po nama proveli zakonito. Drugi primjer je kontrola načina, provođenja načina kontrole stalnog boravaka. Dakle netko je u privremenom boravku i da bi dobio stalni boravak njega se kontrolira od strane policije. Imamo primjer mladog povratnika koji je radno sposoban, imao je sreće da se zaposli kao geodet i njegov posao je da obilazi teren i uvijek kad je on na terenu policija dolazi u stan da provjerava da li je on u stanju i donosi ocjenu o tome kako on nije u stanju i dovodi u sumnju njegovo pravo na ostvarivanje stalnog boravka. Dakle to je nešto što smo mi dobro normirali, ali u praksi nismo proveli na način koji ne bi štetio korisnicima tog statusa. Dozvole za rad strancima. Dosad je malo dozvola odobreno za rad strancima. Mislimo da je u 2013. Vlada RH svega 329 dozvola za zapošljavanje stranaca odobrila. Mislimo da će biti puno veće potrebe nakon ulaska u Europsku uniju i dakle može se realno u ovoj sferi očekivati pojačano useljavanje radne snage iz zemalja okruženja, odnosno zemalja bivše Jugoslavije i istočne Europe. To su nekakva zapažanja o funkcioniranju ovog zakonskog modela u praksi. Imamo i nekoliko konkretnih primjedbi, konkretno na članak 17. kojim se mijenja članak 38. prethodnoga zakona, dakle potrebno ga je brisati jer se izmjenama predviđa da se rješenje o odbijanju ulaska donosi bez saslušanja stranaca u članku 17. Dakle mislimo da se time krše prava osoba koja su u nemogućnosti, njima je onemogućeno da obrazlože svoje stavove i ne daje im se mogućnost da iskažu svoju namjeru što je vrlo bitna stvar u ovome. Drugi članak je 23. kojim se mijenja raniji članak 53. Treba pojednostaviti i olakšati proceduru produženja statusa boravka tako da se ne podnose uvijek isti dokumenti, a ti dokumenti za koje se traži da se podnose ne smiju biti stariji od 6 mjeseci, kao što su rodni list, potvrda o nekažnjavanju itd. Prema tome, ajmo malo pojednostaviti tu proceduru i izbjeći to silno administriranje u ostvarivanju ovog statusa. Članak 46. kojim se mijenja članak 107. stav 4., strancu koji nezakonito boravi ili je na kratkotrajnom boravku, koji ne razumije hrvatski jezik, potrebno je osigurati prevođenje, a tako i prevesti rješenje o napuštanju Republike Hrvatske, dakle daje mu se rješenje da mora napustiti Republiku Hrvatsku naravno na zvaničnom jeziku RH. Pitanje je da li on to sve skupa razumije, dakle mislimo da bi u smislu nekakve kvalitetnije besplatne pravne pomoći ili pravne pomoći trebalo osigurati tim ljudima da shvate ustvari sadržaj rješenja koje im se daje. I zaključno, najvažniji članak po nama je članak 15. ovih izmjenama koji definitivno regulira novi režim, a to je ono u pežorativnom smislu schengenska granica jer se kaže da se strancima može odobriti ulazak u Republiku Hrvatsku pod uvjetima propisanim uredbom Europske zajednice broj taj i taj itd., Europskog parlamenta, odnosno koji se zove Zakonik o schengenskim granicama. On će uveliko odrediti naše odnose i našu komunikaciju sa zemljama u okruženju. Zbog toga mislim da Vlada ovdje treba napraviti jednu dobru strategiju i Vlada treba maksimalno koristiti mogućnosti ovog zakona kako bi uredila odnose i tu prekograničnu komunikaciju, protok roba, protok ljudi sa zemljama u okruženju naravno iz ekonomskih razloga, naravno i iz turističkih, dakle nekakve turističke perspektive govorili smo ovdje o razvoju turističke strategije, govorili smo o neiskorištenim smještajnim kapacitetima. Isto tako, možemo računati da će ova činjenica Schengenske granice ukoliko to budemo, ukoliko ne budemo prilagodili realnom životu tu stvar uveliko smanjiti dolazak ljudi, turista iz zemalja okruženja. Osim toga, postoji i nešto drugo, a to je činjenica spajanja obitelji, to je činjenica rodbinskih veza sa ljudima i stanovnicima iz zemalja u okruženju i o toj stvari treba voditi Vlada računa kad bude donosila strategiju, odnosno odluke o načinu uređenja konzumiranja Schengenskih granica. Mi ćemo prijedlog zakona prihvatiti, jer mislimo da u odnosu na prošle izmjene je kvalitetnije su neka rješenja urađena. Osim toga su prilagođena, vjerojatno prilagođena novim okolnostima koja nas čekaju ulaskom u EU. Hvala vam.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaša izlaganja prijavljena je replika poštovane zastupnice Melite Mulić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Kolega Horvat se u svom izlaganju referirao na pojedinačne slučajeve, odnosno koji se tiču za odbijanje zbog razloga nacionalne sigurnosti, a jednako tako i odbijanje boravka bez saslušanja stranca. Ja bih jednako tako se apelirala na Ministarstvo unutarnjih poslova s obzirom na to da je u prošloj godini Ured pučkog pravobranitelja podnio zahtjev za ocjenu ustavnosti ovog zakona i pojedinih članaka koji se ovim izmjenama i dopunama ne mijenjaju, a radi se o članku 5., dakle da se čitav sljedeći cjelovit prijedlog, a znam da je u najavi i novi s obzirom na nove uredbe i direktive EU jer ćemo vrlo skoro opet mijenjati ovu materiju i Zakon o strancima. Dakle, da se to uskladi sa hrvatskim Ustavom, odnosno člancima 18., 19. i 26. hrvatskog Ustava. Hvala.
Hvala i vama. Nova replika i poštovani zastupnik Nedžad Hodžić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Naime, uz punu podršku diskusiji kolege Horvata ja bih samo želio istaknuti jedan realan problem koji imamo na terenu. Naime, određene zone u Hrvatskoj koje su podjelom ili raspadom bivše zemlje, ja bih rekao podijelili i određenu etničku cjelinu, a u kojoj i dalje vlada u ovom smislu braka i dakle spajanja stranaca po osnovu spajanja familija. Dakle, naprosto jedna prirodna ja bih rekao sprega, pojavljuje se veliki problem da ljudi koji su branitelji, koji su oženjeni iz Bosne i Hercegovine to su sredine poput Gunje, Drenovaca, Cetingrada imaju velikih problema da uopće supruge ili očevi reguliraju boravak. Ta cijena koja se mora platiti, dakle naravno da smo apsolutno za primjenu zakona. Ali apeliram i na ministarstvo, apeliram i na lokalne zajednice da se proba naći u ovoj teškoj ekonomskoj situaciji pomoć tim ljudima, dakle da se te zakonske obaveze što je lakše moguće izvrše. Jer imamo slučajeva da se majke odvajaju od djece i deportiraju preko granice zato što netko nema posao i nema mogućnost da plati socijalno osiguranje koje je zakonom predviđeno. Dakle, puna podrška. Nadam se da ćemo u narednom periodu iznaći određena rješenja da svim tim ljudima olakšamo u ovoj situaciji život. Naravno i pravo braka i ženidbe je nešto što je osnovno ljudsko pravo i na tom tragu ćemo morati svi skupa uložiti određena. Hvala.
Hvala i vama. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Dakle, nema potrebe posebno replicirati i na jednu i na drugu repliku. To su činjenice. Ja ono što hoću da kažem ja predlagatelju upućujem ovako jedan dobronamjerni poziv, jednu sugestiju. Mi u službama našim, a i neke nevladine organizacije koje se bave time imaju puno tih životnih primjera. I mi se stavljamo na raspolaganje i spremni smo vam pomoći, da kroz te životne situacije poboljšamo rad službi, da oživotvorimo ovaj kompleksan zakon. Ja sam rekao da je on dobro normiran, stvari su dobro normirane. Išli smo u par izmjena u cilju da to poboljšamo. Mi imamo podatke koji vama mogu koristiti kako bi ta stvar bila dobro uređena.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom zastupnika u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja ću vrlo kratko. U ime kluba iznijeli smo mišljenje o kvaliteti ovog zakona, ali bih ovom prilikom želio nešto sugerirati. Poučeni jučerašnjim iskustvom kada na masu pitanja o Zakonu o osobnoj iskaznici nismo dobili adekvatno tumačenje i razloge koji su vodili predlagatelja za neke izmjene zakona, pa ću ja si dozvoliti jedan komentar. Zanimljivo je da je ovo P.Z.E. zakon, pa da ide po hitnom postupku, ali je tim više neprihvatljivo ono što je predlagatelj ovdje naveo da se hitni postupak predlaže zbog toga što se, postoji obveza donošenja ovog zakona zbog usklađivanja s pravnom stečevinom EU. Vjerujem da smo to znali i ranije pa nismo morali dovesti Parlament u to, u tu poziciju da govorimo o zakonu umjesto u dva čitanja u hitnom postupku bez obzira što se naizgled radi o tehničkim izmjenama zakona. Ja ću to probati sugerirati predlagatelju zato što mislim da će u praksi i ova izmjena izazvati dosta problema kao što i česte izmjene zakona inače izazivaju, a najčešće nemamo pročišćenih tekstova zakona da bismo znali što je na snazi. Pa ću tako metodološki možda neprihvatljivo krenuti od kraja, od članka 84. zakona. Vi kažete da ovaj zakon stupa na snagu 8 dana od dana objave u Narodnim novinama i nakon toga ide čitav niz iznimki. Osim članka 5., članka 41., 46., 47., 48., 49. da ne nabrajam sve koji stupaju na snagu danom pristupanja Hrvatske Europskoj uniji. Kako se radi o mjesec dana roku, predlažem vam da ovaj članak 84. pojednostavite i da napišete da stupa na snagu danom pristupanja EU pa ste time riješili sve ovo što stvarno nepotrebno u praksi komplicira primjenu ovoga zakona. I sad nešto vezano uz tu nomotehniku koje ne mogu prešutjeti, a tiče se članka 11. gdje govorite o produljenju viza koje izdaje policijska uprava, odnosno policijska postaja pa tako u članku 11. stavak 4. govorite da rok valjanosti vize i/ili trajanje boravka odobrenog na temelju izdane vize može se produljiti ako ministarstvo smatra da je nositelj vize dostavio dokaz. To je rekao bih, neću reći dosada nezamijećeno u praksi pravnoj ali skoro sam siguran da nešto što bi trebao biti egzaktan dokaz vi ne možete prevesti da ministarstvo smatra da je nositelj vize dostavio dokaz. On je ili dostavio dokaze ili ih nije dostavio. Prema tome, mislim da ostaviti to u nekakvu nadležnost ministarstvu da donosi svoju ocjenu o tome da li je netko dostavio dokaze ili ne jednostavno pogoduje pravnoj nesigurnosti pa vam predlažem da umjesto toga stavite izričaj da je ministarstvo utvrdilo da je nositelj vize dostavio dokaz, a radi se ustvari o tome da je dostavio dokaz da postoji viša sila ili neki humanitarni razlozi koji sprječavaju tog nositelja vize u napuštanju područja RH prije isteka roka valjanosti ili trajanja boravka odobrenog vizom. To je samo po sebi ovako osim što je nesuvislo mislim da je koristit ću blage termine nedovoljno logično obrazloženje. Dakle, nitko nema potrebe produljiti vizu prije nego što mu istekne odobreni boravak. Pa prema tome ako netko traži da iz posebnih razloga mu bude odobren boravak i nakon što je istekla viza, odnosno što će ministarstvo imat prilike mu produljiti vizu to mora učiniti tek onda ukoliko mu je ova prethodna viza istekla, a ne prije nego što je rok trajanja te vize istekao. Pa sugeriram da promijenite i u članku 11. stavak 4. točku 1. upravo ovo što govori o višoj sili, postojanju više sile ili humanitarnim razlozima jer dok viza pokriva vrijeme trajanja boravka te osobe u RH nema razloga već unaprijed produljivat tu vizu ako okolnosti koje sprječavaju povratak osobe u neku drugu zemlju mogu prestati još za vrijeme trajanja te vize. Nomotehnički zadnji prigovor tiče se više izričaja u ovom zakonu, odnosi se na članak 25. kojim se mijenja članak 64. jer ako ste već predvidjeli da je neki od razloga zbog kojih može se tražiti ili osujetiti boravak ljudima u RH, ako govorite da se to odobrava privremeni boravak zbog znanstvenih istraživanja onda ih morate dosljedno provesti pa uvijek govorite o znanstvenim istraživanjima, a ne ih u nekim stavcima mijenjati drugim terminima kao što je slučaj u stavku 4. članka 25. I osobe koje dobivaju privremeni boravak moraju dokazati da imaju, odnosno piše ako imaju sredstva za uzdržavanje i ne predstavljaju te osobe opasnost za javni poredak, nacionalnu sigurnost i javno zdravlje. Ako već se pretpostavlja da imaju sredstva za uzdržavanje onda valjda bi bilo logično propisati da oni nekom svojom izjavom moraju potvrditi da imaju sredstva za uzdržavanje kako ne bi pali koliko ja razumijem na teret sredstava državnog proračuna njihov boravak u RH. Pa ako tražite da imaju određena sredstva to se provlači kroz zakon na više mjesta, onda vjerojatno trebaju o tome dati i nekakvu pisanu izjavu. Evo, samo toliko. I nadam se da možda popravite taj tekst prije donošenja ovog zakona.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče prijavljene su dvije replike. Prva replika i poštovana zastupnica Melita Mulić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja ću se u svojoj replici zapravo načelno sa osnovnim tonom na koji se referirao kolega Mlakar složiti kad je u pitanju pročišćeni tekst zakona. Naime, radi se o vrlo složenoj materiji koja će biti u širokoj primjeni i bit će nam sve potrebnija nakon 1. srpnja, odnosno ulaska RH u Europsku uniju. Ja sam apelirala i na Odboru za ljudska prava, na Odboru za zakonodavstvo, a ovom prilikom i na Ministarstvo unutarnjih poslova, dakle s obzirom na ono što nam dolazi da mislim da nam treba i nomotehnički i na svaki drugi način dakle što čišći zakon koji ćemo moći u integriranom obliku iščitavati. Hvala.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. A hoćete odgovoriti? Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa kako ćete onda odgovoriti? Izvolite, izvolite kolega. Izvolite, imate odgovor na repliku. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Ne bih želio uzimati vrijeme, ali stvarno nisam shvatio repliku, barem prema onom što se nama definiralo dosada kao predstavnicima oporbe u Parlamentu kada repliciramo što je naša replika. Ja sam jedino razumio da se mi slažemo da ovaj zakon se može nomotehnički prije donošenja bolje urediti, ako sam kolegicu dobro razumio. Hvala lijepo.
Pa može biti potpora i sa druge strane, zašto, sve je uredu. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani kolega Mlakar ja ću još jedanput pročitati, replika prije i primjedba s mjesta. Prema tome ne treba biti polemika replika i nije u suštini to. Evo ja vam dajem podršku isto. Prije svega slažem se s vama kada ste govorili o hitnom postupku. usklađivanje s pravnom stečevinom EU ne treba značiti da treba biti hitni postupak ako imamo vremena, a naročito se isto slažem s tim naveli ste zbog čega bi bilo logično da zakon stupi na snagu 1.7.i znači imali smo još vremena za još jedno čitanje i popraviti ove sve stvari koje ste govorili u zakonu. Pa jedno pitanje ne znam tko mi može, ako ne postavit ću ga pisanim putem, znači li to da ćemo nakon 1.7.sve zakone donositi po hitnom postupku, nije mi jasno? Zašto je usklađivanje s pravnom stečevinom EU obavezan hitni postupak? To mi nije jasno. Šta ćemo dalje znači sve će biti hitno? Valjda će hitno i privreda narasti, sve će biti ono što kažu u žargonu hića. Prema tome slažem se zakon bi trebalo donijeti stupiti na snagu 1.7. i za to vrijeme se još ima vremena popraviti ove sve stvari o kojima ste govorili. Hvala.
Hvala i vama. Ipak odgovor na repliku poštovanog zastupnika Davorina Mlakara.
Evo oprostite, ja moram sada reći slažem se s vama kolega mada repliciram. Apsolutno je korištena mogućnost poslovnička da zato što se usklađujemo sa zakonodavstvom EU pretpostavljam da će to i predlagatelj reći Poslovnik ostavlja mogućnost da sve takve zakone nudite po hitnom postupku, ali ne uvjetuje da ih dajemo po hitnom postupku ako mislimo da i zbog nekakve pravne sigurnosti i u krajnjoj liniji obavješćivanja javnosti o obvezama iz pojedinih zakona ima dovoljno vremena da se donese u redovnoj proceduri što bi ustvari spasilo Vladu od stalnih kritika da po hitnom postupku nešto nastoji donijeti zašto nema nikakve ozbiljne potrebe, a ni poslovničkih razloga. U jednom slučaju nisam htio o tome govoriti citira članak 150. Poslovnika ovdje 161.ni to nismo sigurni koji je ispravan članak zakona koji govori o hitnom postupku. ali je osim svih ostalih zakona za koje nikakvog razloga nije bilo da se donose po hitnom postupku ovaj barem ima formalno pokriće u Poslovniku. Međutim vjerujem da bi svima nama bilo i jednostavnije i kvalitetnije se pripremiti za raspravu kada bi ovakvi zakoni išli u redovnoj proceduru. Bojim se vjerovati šta ćemo drugi tjedan dobiti na raspravu u Sabor po hitnom postupku s obzirom da je datum pristupanja sve bliži. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Moramo dati obrazloženje, naime kolegice i kolege vi ovdje koji ste u nekoliko mandata znate da odredba Poslovnika o hitnosti za europske zakone kako to kažemo u žargonu stoji duži niz godina. Dakle o hitnosti postupka u skladu sa našim Poslovnikom odlučuje predlagatelj. Drugo, što se tiče postupanja Hrvatskog sabora sa prijedlozima akata iz EU nakon članstva u EU to tek sada uređujemo i zakonom i Poslovnikom pa ova odredba automatski se neće prenijeti u novi Poslovnik. To je naprosto radi javnosti. Ja znam da vi to znate ali radi javnosti. Na redu je poštovana kolegica zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pa na samom početku želim reći da ću podržati donošenje ovog Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima i u svojoj raspravi neću govoriti o materiji koja je obrađena u ovom prijedlogu zakona nego o onome što nije obrađeno, a što mislim da je bitno obraditi u sljedećim izmjenama Zakona o strancima koja nam predstoje. Naime, obratio mi se određeni broj osoba koje su u vezi, znači homoseksualni parovi bez obzira da li se radi o lezbijskim parovima odnosno o gay parovima koji imaju registrirano partnerstvo ili bračnu zajednicu istospolnih partnera koja je sklopljena u državama EU ili u drugim državama, a s obzirom na činjenicu da mi u Hrvatskoj još uvijek nemao regulirani status takvih veza, a ja se nadam da ćemo u skorije vrijeme imati donesen zakon o registriranom partnerstvu, te se osobe nalaze u prilično velikim problemima u situacijama kada dolaze živjeti u Hrvatsku. dakle radi se o partnerima kod kojih je jedna osoba hrvatski državljanin, a druga osoba je stranac. Vi znate da regulacija prema braku je takvih osoba nešto drukčija međutim te osobe su danas prema zakonu o strancima u jako velikim problemima i zbog toga ja apeliram na MUP kada bude izrađivalo novi prijedlog Zakona o strancima odnosno zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strancima koji će se sigurno dogoditi po ulasku Hrvatske u EU da obrati pažnju i na ovo izuzetno važno pitanje kako bi se riješio status i takvih osoba, a ja se nadam da će i naše zakonodavstvo slijediti praksu velikog broja europskih država koje imaju regulirane odnose među istospolnim partnerima tako da ćemo možda već prije ljeta raspravljati o zakonu o registriranom partnerstvu i u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Jedna replika poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ustvari moja replika ide u smislu i s jedne strane i podrške ove stvarno kratke rasprave koju je kolegica Holy imala, a obzirom da ste kolegice govorili o nečemu što bi željeli da bude regulirano u onim budućim izmjenama odnosno nadamo se možda nekom potpuno novom Zakonu o strancima. Postoji još nešto o čemu smo govorili i na Odboru za nacionalnu sigurnost, ali nažalost u izvješću odbora to nije navedeno i ovim sada izmjenama i dopunama ta materija nije predložena kao određena nadopuna, ali ja na neki način sugeriram i molim predlagatelje da kad budu radili novi Prijedlog zakona o strancima obrate pažnju na onaj dio koji se odnosi od članaka 82., 83., 84., odnosno članka 85. gdje se govori između ostalog o izdavanju dozvola do 60 dana, odnosno do 30 dana, iz kojeg dijela je vrlo pojednostavljeno, što ja potpuno podržavam. Dakle na strance članak 85. stavak 3. koji kaže da na strance koji u Republici Hrvatskoj nastupaju na sportskim priredbama i natjecanjima kao predstavnici stranih ekipa, klubova ili državnih reprezentacija, ne primjenjuje se stavak 1. i 2. ovoga članka i članak 84. ovoga zakona. Dakle potpuno je pojednostavljeno dobivanje dozvole i prijave njihovog boravka u Hrvatskoj. Apeliram da se razmisli o tome da određene druge manifestacije, glazbene, kulturne, dakle nešto u kojem smjeru će to ići u širinu i koje će sve djelatnosti bit obuhvaćene, ali ja prvenstveno dakle ovdje govorim o kulturnim priredbama, o glazbenim priredbama i natjecanjima na kojima uglavnom u većini slučajeva sudjeluju i mladi, dakle i mlade osobe. Ne vidim razloga da ta vrsta primjedbi ne bude uključena u puno jednostavnije dobivanje i omogućavanje boravka u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Holy Mirela.
Poštovana kolegice Sobol, ja podržavam ovaj vaš prijedlog odnosno inicijativu jer smatram da jednaka pravila igre trebaju vrijediti za sve i ukoliko sportaši imaju takvu mogućnost ili u ovom trenutku privilegiju da se ta mogućnost treba proširiti i na sve druge osobe koje po takvom tipu posla dolaze boraviti u Hrvatsku i doista se nadam da će Ministarstvo unutarnjih poslova u izmjenama zakona ili u novom zakonu o strancima o kojem ćemo raspravljati nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju unijeti upravo i taj prijedlog koji je kolegica Sobol sada iznijela.
Hvala lijepa. Završno obraćanje poštovanog Evelina Tonkovića, zamjenika ministra unutrašnjih poslova.
Hvala predsjedniče Sabora. Ja bih kolege saborske zastupnice i zastupnici samo kratko dvije riječi kazao. Spomenulo se brisanje stavka 5. članka 97. kojim je bila propisana obveza pohađanja tečaja hrvatskog jezika. Stranci u postupku stjecanja stalnog boravka i nadalje moraju dokazivati znanje hrvatskog jezika, latiničnog pisma i hrvatske kulture i društvenog uređenja, ali on sad ne moraju ići na tečaj već na njima je hoće li hrvatski jezik i kulturu naučiti samostalno ili će ići na tečaj. Međutim radi razjašnjenja, poznavanje hrvatskog jezika, kulture i društvenog uređenja stranac sada dokazuje popunjavanjem upitnika u policijskoj upravi ili postaji. Znači on će ispuniti, ima određena pitanja koja postavi i određeni broj pitanja i odgovora će mu se vrednovat i na temelju toga će se zaključit da li ispunjava neke uvjete. Što se tiče pitanja da li će sustav azila biti spreman kada Republici Hrvatska uđe u EU, mi smo uz maksimalne napore, svi smo mi ograničeni nekim materijalnim okvirima, ali Ministarstvo unutarnjih poslova odnosno hrvatska Vlada je već sada uz maksimalne napore potpuno osigurala funkcioniranje sustava azila tako da mi idemo pripremljeni u Europsku uniju. Uvijek se može bolje, sve se u životu može bolje pa se i to može bolje i trebamo i mi ćemo težit tom cilju da svim ljudima, strancima omogućimo, azilantima i ostalim puno kvalitetnije smještajne i druge uvjete, ali smo uvijek determinirani nečim što se zove novac. Samo radi razjašnjenja, mi smo čak u ovom trenutku našim sredstvima iz našeg budžeta omogućili da od početnih 120 smještajnih mjesta u Kutini, danas u Kutini imamo kapacitet smještaja do 600 tražitelja, azilanata, a prihvatilište u Zagrebu smo također osposobili. To su ipak primjereni uvjeti. Kažem uvijek se može bolje i na tome ćemo težiti. Onog trenutka koji nam se približava mi ćemo koristiti ne samo sredstva iz državnog budžeta za poboljšavanje tih uvjeta, nego ćemo i koristiti europske fondove, konkretno Fond za azil i migracije i to za razdoblje 2014.-2020. godine. Sredstva tog fonda koja su strogo namjenska će dodatno zaista pomoći u podizanju onih naših ciljeva koje je kolega zastupnik i kazao. I pomoći da to bude puno kvalitetnije i još bolje i da nažalost ti ljudi u uvjetima u kojima se nalaze ipak žive dostojanstveno i da budu zadovoljni. Eto toliko, hvala.
Hvala i vama. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu. Raspravu o tekstu zakona je završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti za to. Sada ćemo zastati sa radom u plenarnom zasjedanju Hrvatskog sabora, zakazati nastavak ove sjednice 5. lipnja ove godine, u srijedu u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o obrtu. A sutra je državni praznik, ali je ne zbog toga i dan Hrvatskog sabora. Primanje u Hrvatskom saboru je u 12 sati, nadam se da ćete tamo biti kako bi tamo vam mogao čestitati vama i građanima Dan Hrvatskog sabora. Vidimo se u srijedu 5. lipnja u 9,30 sati. Hvala lijepo.
Prelazimo na glasanje o raspravljenim točkama dnevnoga reda. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 363. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli, imamo više podnositelja amandmana i podijeljena vam je tablica amandmana. Molim predstavnika predlagatelja da dođe za govornicu. Zamjenik ministra unutarnjih poslova gospodin Evelin Tonković. Idemo po tablici amandmana. Amandman broj 1 Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 2 Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na članak 9.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 3 Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na članak 15.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina na članak 23.
Ne prihvaća se.
Obrazloženje.
Člankom 23.prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima produžen je rok sa 30 na 60 dana u kojem je stranac dužan podnijeti zahtjev za produženje privremenog boravka. Također je izričito propisano da je policijska uprava odnosno policijska postaja dužna u navedenom roku riješiti zahtjev za produženje privremenog boravka. U ovom dijelu koji se odnosi na rad stranaca člankom 69.i 70.prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima izričito je propisano da Državni inspektorat neće poduzimati mjere protiv poslodavaca i stranaca koji se zateknu u nezakonitom radu ako policijska uprava odnosno policijska postaja nije u zakonskom roku riješila zahtjev za produženje u propisanom roku. U tom slučaju neće se izricati ni mjera zabrane obavljanja djelatnosti niti će se izricati novčane kazne. Slijedom navedenog kako već u prijedlogu zakona u izmjenama i dopunama Zakona o strancima uređena materija na koju se odnosi predloženi amandman isti se ne prihvaća. Jednako tako ističemo da ističemo da bi prihvaćanjem ovog amandmana u predloženom obliku moglo doći i do zlouporabe navedenog instituta od strane stranaka koje sudjeluju u postupku na način da isti namjerno odugovlači provođenje postupka nedostavljanje dokumentacije, ne odazivanje na službene pozive i slično. Hvala.
Zahvaljujem. Molim predstavnika predlagatelja amandmana da se očituje.
Koliko sam shvatio predlagatelj nam kaže da amandman jednoga radnoga tijela, jednoga odbora, ovoga Sabora bi mogao dovesti do zlouporabe instituta predviđenoga sa zakonom. Ja i inače moram reći da naš odbor je specifičan po jednom vidu odnosa prema odborima. I to da ima odnos prema odborima kao što, kao da ih nema. U odborima sjede u odgovarajućim omjerima zastupnici svih stranaka. Pa bih molio ubuduće da svi, ne odnosi se samo na ovog predlagatelja koji me sada ne sluša, molio bih da svi predlagatelji zakona obraćaju odgovarajuću pozornost. Pogotovo sada kada ulazimo u Europu i kada vidimo kako u Europskom parlamentu, koji je odnos u Europskom parlamentu prema odborima. Budimo malo ozbiljniji prema odborima dajem na glasanje, dajte na glasanje ovaj amandman. Hvala.
Dajem na glasanje amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina na članak 23. kojeg Vlada ne prihvaća. To je za amandman predloženi? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Zamjeniče izvolite dalje. Amandman br. 5. Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na članak 24.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 6. Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina na članak 38.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 7. Kluba nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i zastupnika HGS-a.
Ne prihvaća se. … [[Govornik se ne razumije.]]
Obrazloženje da, izvolite.
Člankom 38. Konačnog prijedloga zakona kojim se mijenja članak 94. stavak 1. točka 3. Zakona o strancima preciznije se utvrđuje reguliranje stalnog boravka djeteta koji živi u Republici Hrvatskoj a oba ili jedan od roditelja u trenutku njegovog rođenja borave u statusu odobrenog stalnog boravka. Važna je činjenica da roditelji u trenutku rođenja djeteta imaju odobren stalni boravak te intencija zakonske odredbe da se iz razloga olakšanog reguliranja statusa djeteta od njegovog rođenja i nastavka življenja u Republici Hrvatskoj djeci koja žive u Republici Hrvatskoj odobrava stalni boravak pod povoljnim uvjetima. Glede prijedloga da je relevantan status roditelja u trenutku podnošenja zahtjeva ističemo da ako roditelj ili roditelji ima odobren stalni boravak znači da je boravio u Republici Hrvatskoj najmanje 5 godina. Podrazumijeva i to da su njegova ili njihova malodobna djeca također najmanje s njim živjela zajedno na području Republike Hrvatske u tom vremenu. Temeljem čega su i djeca regulirala privremeni boravak što je kasnije uvjet za stjecanje stalnog boravka. U praksi je najčešći slučaj da roditelji koji za sebe podnose zahtjev za reguliranje stalnog boravka temeljem pet godina boravka u Republici Hrvatskoj istim zahtjevom obuhvaćaju svoju malodobnu djecu koja žive sa njima u Republici Hrvatskoj. Na navedeni način roditelji i djeca zajedno reguliraju stalni boravak u Republici Hrvatskoj temeljem zakonitog boravka od 5 godina, stalnog boravka u Republici Hrvatskoj. Prihvaćanjem ovog predloženog amandmana moglo bi doći do zlouporabe instituta stalnog boravka ako djeca koja samo zbog činjenice da njihovi roditelji ili roditelj imaju odobren stalni boravak koji tek dolaze u Republiku Hrvatsku na povoljniji i puno lakši način dobiju odobrenje stalnog boravka u Republici Hrvatskoj bez uvjeta prethodnog boravka i reguliranja statusa u Republici Hrvatskoj. Napominjemo da su amandmanom od Odbora za ljudska prava i nacionalne manjine brisane odredbe kojima je bilo propisano stjecanje stalnog boravka djeteta ako su roditelji ili roditelj hrvatski državljani. Hvala.
Zahvaljujem. Nema u dvorani predstavnika predlagatelja amandmana, pa amandman dajem na glasanje. Tko je za amandman Kluba nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i zastupnika HGS-a na članak 38. koji Vlada ne prihvaća? Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 8. Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na članak 61.
Djelomično se prihvaća.
Morate dati obrazloženje da vidimo u kojem dijelu.
Na način da se iza riječi "žalba" dodaju riječi "u roku od 15 dana od dana dostave odluke radi odrađivanja roka za podnošenje žalbe sukladno odredbama prijedloga zakona". Ne prihvaća se amandman u onom dijelu da se iza riječi "odluke" dodaju riječi iz stavka 2. ovoga članka kako je bilo predloženo. Budući da odredba članka 141.a, stavka 3. već sadrži riječi "policijske" iza i riječi "policijske postaje", riječi iz stavka 2. ovoga članka, pa je jasno o kojoj se odluci odnosi.
Molim predstavnika predlagatelja.
Prihvaćamo obrazloženje, ne tražim glasovanje.
Onda je, znači da je amandman prihvaćen u izmijenjenom obliku i postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 9. Odbora za zakonodavstvo na članak 76.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 10. Odbora za zakonodavstvo na članak 78.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio Zakona. Amandman br. 11. Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio Zakona.
Hvala.
Hvala vam zamjeniče. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je zakon izglasan sa 114 glasova za i 1 suzdržanim.