Dakle, prelazimo na: - Godišnje izvješće o državnim potporama za 2018. godinu Podnositelj akta je Vlada RH na temelju Članka 17. Zakona o državnim potporama. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Molim predstavnika podnositelja izvješća, poštovanog državnog tajnika gospodina Zdravka Zrinušića da nam da dodatno obrazloženje izvješća. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedavajući Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, dakle u skladu s odredbama Zakon o državnim potporama na temelju podataka iz Registra državnih potpora i potpora male vrijednosti, Ministarstvo financija izrađuje godišnje izvješće o državnim potporama koje Vlada RH dostavlja Hrvatskom saboru. Sam Registar državnih potpora i potpora male vrijednosti ustrojen na temelju ovoga zakona i on je jedinstvena elektronička baza podatka, sadrži podatke o pojedinačnim držanim potporama i programima državnih potpora za postoji obveza prijavljivanja Europskoj komisiji i koji je izuzet od te obveze. Potom podatke o dodijeljenim državnim potporama i potporama male vrijednosti te ostale podatke potrebne za provedbu sustava državnih potpora. Pojam državne potpore u našem zakonodavstvu preuzet je iz EU zakonodavstva, a osnovna i državna potpora predstavlja stvarni i potencijalni rashod ili umanjeni prihod države dodijeljen od davatelja državne potpore u bilo kojem obliku koji narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja stavljajući u povoljniji položaj određenog poduzetnika ili proizvod ili uslugu. Prema zakonu davatelji državne potpore je središnje tijelo državne uprave, jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave te svaka pravna osoba koja dodjeljuje državne potpore i potpore male vrijednosti. Na razini središnje države u 2018. bilo je 10 ministarstva kao davatelja državnih potpora, 3 agencije, Agencija za elektroničke medije, za obalni linijski pomorski promet i Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije, potom dva fonda, Fond za obnovu i razvoja Vukovara i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost potom tu su bili i HBOR, Hrvatska turistička zajednica, Hrvatski audiovizualni centar, Hrvatski operator hrvatske energije, Hrvatski zavod za zapošljavanje, HZZO i potom Zavod za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom Godišnje izvješće sukladno zakonu sadrži podatke o dodjelama državnih potpora i potporama male vrijednosti, poljoprivredi i ribarstvu. Naime, iako te potpore nisu predmet ovog Zakona o državnim potporama nego propisa o poljoprivredi i ribarstvu u cilju sagledavanja cjelovite slike o državnim potporama i njihovo uključivanje u godišnje izvješće u članku 17. zakona, propisano je da Ministarstvo nadležno za poljoprivredu i ribarstvo dostavlja Ministarstvu financija podatke o dodijeljenim državnim potporama i potpore male vrijednosti poljoprivredi i ribarstvu. Ovo godišnje izvješće je 16. po redu, a po drugi put izrađuje se isključivo na temelju podataka o dodijeljenim državnim potporama i potporama male vrijednosti koje su davatelji potpora dostavili putem spomenutog Registra državnih potpora i potpora male vrijednosti. Dakle on je započeo s radom 1. siječnja 2017. godine. Godišnje izvješće sadrži analitički prikaz svih državnih potpora i potpora male vrijednosti dodijeljenih u RH u prošloj godini s revidiranim podacima o dodijeljenim državnim potporama i potporama male vrijednosti dvije godine ranije, znači 2017. i 2016. godine. Prilikom prikaza i usporedbe državnih potpora s osnovnim makroekonomskim pokazateljima Ministarstva financija koristi vlastite baze podataka kao i podatke DZS-a te HNB-a. Metodologija … prikaza državnih potpora temelji se na propisima donesenim temeljem zakona odnosno sukladno metodologiji prikazivanja državnih potpora koje se koristi u EU, a koje koristi i Europska komisija pri izvedbi iskazivanja i iskazivanje podataka o državnim potporama u EU. U tom smislu valja i podsjetiti da i Europska komisija u svom izvješću o potporama objavljuje podatke o određenim državnim potporama za sve države članice EU. Na osnovu spomenute metodologije državne potpore u osnovi se dijele na dva područja. Prvo je potpore industriji i uslugama i drugo je potpore poljoprivredi i ribarstvu. Dodjela državnih potpora provodi se putem različitih oblika ili instrumenata dodjele kao što su subvencije, neposredne subvencije kamata, porezna izuzeća, udjela u vlasničkom kapitalu, financijski transferi, izdana i aktivirana odnosno protestirana jamstva i slično, a u ovom izvješću prikazane su po pojedinim kategorijama, potom po instrumentima te po ostalim podacima. Što se tiče potpora u industriji i uslugama, obzirom na kategorije odnosno cilj dodjele iste se dijele na horizontalne potpore, sektorske potpore, regionalne potpore te potpore na razini jedinice lokalne i područje odnosno regionalne samouprave. Što se tiče horizontalnih potpora za njih se koristi naziv dobre potpore odnosno iste su naglašene u smjernicama politike državnih potpora u RH kao jedan od važnih ciljeva gospodarske politike te u postupku pod nazivom modernizacija državnih potpora koje je još od 2012. godine pokrenula Europska komisija. Horizontalne potpore odnose se na potpore primjerice za istraživanje i razvoj, inovacije, zaštita okoliša i uštede energije, male i srednje poduzetnike, sanaciju, restrukturiranje, zapošljavanje, usavršavanje, kulturu i zaštitu baštine i slično. Što se tiče regionalnih i potpora na razini jedinica lokalne samouprave te isto tako dvije potpore imaju obilježja horizontalnih potpora, ali zbog svoje specifičnosti u smislu da se dijele po regijama odnosno metodološki posebno se iskazuju da se vide njihovi učinci. Potpore vezano za podatke koji se još posebno iskazuju su i potpore male vrijednosti tzv. de minimis potpore, koje su ovom izvješću također prikazane zasebno iako one se ne smatraju državnim potporama u smislu samoga zakona odnosno pravila EU. U navedenom izvješću se uzimaju obzirom na veliki broj davatelja potpora i na centralnoj ili i na lokalnoj odnosno regionalnoj razini. Inače da podsjetim prema definiciji u potpore male vrijednosti ulaze potpore koje ne iznose više od 200000 eura kunske protuvrijednosti po korisniku u razdoblju od tri fiskalne godine. Temeljni podaci iz Godišnjeg izvješća o državnim potporama za 2018. su sljedeći: dodijeljeno je ukupno 14,81 milijardu kuna potpora što je povećanje za 2,35 milijardi odnosno 18,8% u odnosu na 2017. godinu kada je dodijeljeno potpora u iznosu od 12,46 milijardi kuna te povećanje za 3,39 milijardi kuna odnosno 29,7% u odnosu na 2016. godinu kada su navedene potpore iznosile 11,42 milijarde kuna. Udio potpora u rashodima države u 2018. iznosile su 11,25%, u 2017. 9,97%, a u 2016. 9,5%. Dakle prema podacima evidentirano u Registru državnih potpora razvidan je nastavak rasta dodijeljenih državnih potpora i u 2018. godini. Ovakav rast predstavlja ubrzanje na međugodišnjoj razini jer je primjerice u 2017. stopa rasta na godišnjoj razini iznosila 9,2%. U strukturi državnih potpora od ukupno 14 kao što sam rekao 14,81 milijardu dodijeljene potpore sektoru poljoprivredi i ribarstva iznose 6,16 milijardi kuna ili 41,59% dok su državne potpore dodijeljene sektoru industrije i usluga iznosila 8,65 milijardi kuna ili 58,41% od ukupno dodijeljenih potpora. Pri tom državne potpore u sektoru poljoprivrede i ribarstva povećavaju se za 954 milijuna kuna dok se potpore dodijeljene sektoru industrije i usluga povećavaju za 1,4 milijarde kuna. Udio u strukturi državnih potpora nije bitno promijenjen uzimajući u obzir evidentirane državne potpore zadnje tri godine te se kreću od 43,3 do 41,6% u poljoprivredi i ribarstvu odnosno 56,7 do 58,4% u sektoru industrije i usluga. Ovakav trend rasta dodijeljen državnih potpora utjecao je na povećanje njihova udjela u BDP-u tako da se iste povećane na 3,88% u 2018. godini dok je primjerice u 2017. godini iznosio 3,41%, a u 2016. 3,35%. Ako se gleda koliko je državnih potpora odobreno po zaposlenom u 2018. godini razvidno je da je došlo do povećanja od od 1522,33 kune ili 17,2% što je ukupno iznosilo 10 tisuća 381 kunu i 78 lipa po zaposlenom. Istovremeno je recimo porast po stanovniku iznosio je 3 tisuće 613,20 kuna što predstavlja rast od 21,7% ili 644,85 kuna više u odnosu na prethodnu godinu. Gledajući državne potpore prema industrijama razvidno je da su tijekom prijašnjih razdoblja pa tako i u ovoj 2018. godini potpore dodjeljivane putem instrumenata kao što su subvencije i neposredne subvencije kamata, porezna oslobođenja, izuzeća, oprost poreza i doprinosa i olakšice, kapitalna ulaganja, povoljni zajmovi te državna jamstva. Dakle u 2018. do 14,81 milijardu kuna potpora najvećim dijelom dodijeljene su putem subvencija i neposrednih subvencija kamata i to u ukupnom iznosu od 9,24 milijarde kuna ili 62,4%, ... [[Govornik se ne razumije.]] državna jamstva sa 2,6 milijardi kuna ili 17,6%, kapitalna ulaganja 1,56 milijardi kuna ili 10,5%, potom porezna oslobođenja, izuzeća, oprost poreza i doprinosa i olakšice u iznosu od milijardu cijelih 17 kuna ili 7,9% te 226 milijuna kuna kroz povoljne zajmove što je na razini 1,5%. Dakle prema podacima iznijetim u godišnjem izvješću može se zaključiti kako je glavni generator porasta državnih potpora u prošloj godini posljedica događanja i urušavanja poslovnog modela brodogradilišta što je posljedično uzrokovalo značajno proračunsko naprezanje zbog poziva na plaćanje po odobrenim državnim jamstvima slijedom čega je u 2018. u ovom sektoru evidentirano ukupno 2,5 milijarde kuna državnih potpora. Navedeni iznos čini 17,1% udjela u ukupnim državnim potporama te iznimno visokih 29,2% u ukupnim potporama sektora industrije i usluga. Ukoliko bi se isključio ovaj jednokratni proračunski udar uslijed poziva na plaćanje državnih jamstava porast ukupnih državnih potpora u prošloj godini u najvećoj mjeri uzrokuje državne potpore poljoprivredi i ribarstvu što ukazuje najintenziviranje napora koji se ulažu u razvoj poljoprivrede i ribarstva. Ovdje treba istaknuti kako rast državnih potpora samo po sebi nužno ne mora nositi negativne ekonomske konotacije a što prije svega odnosi o određenju naravi, namjeni i vrstama dodijeljenih državnih potpora i njihovom pozitivnom utjecaju na nacionalnu ekonomiju. Naime, državne potpore kao instrument poticanja gospodarstva utječu na tržišno natjecanje a u slučaju njihovog kvalitetnog strukturiranja poduzetnici mogu ostvariti i koristi u dugoročnom razdoblju tako da su distorzije na tržišno natjecanje time umanjeni. U prilog iznijetom govori struktura državnih potpora dodijeljeni sektoru industriji i usluga koja se u ovom izvješću detaljno izrađuju i prikazuju po pojedinim kategorijama državnih potpora kao i kategorije koje sam malo prije i spomenuo. Unutar potpora sektor industrija i usluga dodijeljenih u 2018. u iznosu od 8,6 milijardi kuna 5,3 milijarde kuna ili 61,4% odnosi se na potpore dodijeljene posebnim sektorima dok se iznos od 3,3 milijarde kuna ili 38,6% odnosi na potpore horizontalne naravi. Kao što smo malo prije i spomenuli horizontalne potpore se odnose, nazivaju tzv. dobre potpore pa bih sad i tom dijelu kratko spomenuo, dakle sukladno eu metodologiji, praćenju potpora ove potpore na razini jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave te potpore za horizontalne ciljeve u užem smislu tu se podrazumijevaju potpore namjene za istraživanje i razvoj, zaštitu okoliša, očuvanje energije, malo i srednje poduzetništvo, potom potpore za usavršavanje i zapošljavanje. U toj 2018. dodijeljene su uključujući i regionalne potpore u iznosu od 3,3 milijarde kuna i manje su za 1,3 milijarde kuna ili 28,4% u odnosu na 2017. godinu. Potpore dodijeljene horizontalnim ciljevima u užem smislu iznose 2,1 milijardu kuna te su manje za 65,5 milijuna kuna ili 3,1% u odnosu na ostvarenje u 2017. godini. Udio ukupnih horizontalnih potpora u državnim potporama, sektoru industrija i usluga iznosio je 38,6% dok su horizontalne državne potpore u užem smislu zabilježile udio od 23,8%. Istovremeno sektorske, kroz sektorske je potpore dodijeljeno je 5,3 milijarde kuna što predstavlja porast od 2,7 milijardi kuna ili visokih 104,9% u odnosu na prethodnu godinu a što je posljedica plaćanja po državnim jamstvima za brodogradilišta. Pri tome udio sektorskih potpora o dodijeljenim potporama industriji i uslugama čini 61,4%. Dakle iz podataka iz godišnjeg izvješća razvidno je kako bi tijekom 2018. godine ipak došlo do pozitivnih trendova u strukturi državnih potpora u korist horizontalnih ali zbog opisanih okolnosti došlo je do porasta sektorskih potpora i negativnih proračunskih učinaka što je bio naravno i izazov za javne financije. Stoga proizlazi da je u 2018. godini došlo do promjene trenda u intenzitetu dodijeljenih potpora i to korist sektorskih državnih potpora iako je odnosno iako su tijekom 2017. zabilježile međugodišnju stopu smanjenja za 768 milijuna kuna ili 22,8% u korist tzv. dobrih potpora odnosno potpora horizontalne naravi. Navedeno je važno posebno naglasiti jer su horizontalne potpore kao što sam već i spomenuo sukladno smjernicama politike državnih potpora u RH određene kao jedan od važnih ciljeva gospodarske politike kao i u postupku pod nazivom Modernizacija državnih potpora koji je pokrenut od strane Europske komisije još 2012. godine obzirom da horizontalne potpore imaju znatno bolji učinak na gospodarstvo i konkurentnost te manje negativne učinke na urušavanje tržišnog natjecanja u odnosu na sektorske državne potpore. Stoga je krajnji cilj težiti ka umanjenju udjela sektorskih državnih potpora te u najvećoj mogućoj mjeri odrađivati modele kojima se dodjeljuju potpore horizontalne naravi. Vezano uz ovu tematiku, odnosno problematiku važno je istaknuti kako je u 2018. godini evidentiran dio protestiranih državnih jamstava jer je u dinamici plaćanja po pozivima kreditora tijekom 2019. godine naplaćen ostatak odobren državnih jamstava od strane kreditora vezano za brodogradilišta. Po radi navedenih okolnosti 2018. godina se može okarakterizirati kao godina u kojoj je nastavljen pozitivan trend poboljšanja strukture i jačanje intenziteta dodjele horizontalnih državnih potpora ali zbog ovog učinka koji smo maloprije spomenuli u kontekstu brodogradilišta, nažalost to mijenja tu sliku i možemo čak i zaključiti da taj trend nije usmjeren u tom pravcu nego u pravcu sektorskih potpora i što je prije kao što sam rekao će imati utjecaj u 2019. s obzirom na već protestiran jamstva koje je država i platila u prvom djelu ove godine. Napominjem da su osim horizontalnih i sektorskih državnih potpora u godišnjem izvješću prikazane i potpore male vrijednosti i maloprije smo ih spomenuli, znači to su one potpore od 200 000 eura po poduzetniku u razdoblju od 3 kalendarske godine. U cijelom proteklom razdoblju, znači 2018. dodijeljene su od milijardu cijelih nula šest kuna a najvećim djelom dodijeljene su putem subvencija u iznosu od 926, 6 milijuna kuna čiji je udjel u tim ukupnim potporama malih vrijednosti, 87,3%. Potom tu su još i jamstva koja su dodijeljena u iznosu od 39 milijuna kuna ili 3,7% i kapitalna ulaganja sa 33,3 milijuna ili 3,1%. Iz prezentiranih podataka sadržanih u ovom godišnjem izvješću, može se zaključiti da sama struktura dodijeljenih državnih potpora upućuje na postojanje dostatnog prostora u kojem bi se u boljoj mjeri prepoznala potreba određivanja naprednih modela dodjele državnih potpora i unaprijedio mehanizam strukturiranja programa državnih potpora sa krajnjim ciljem izbjegavanja narušavanja tržišnog natjecanja te dugoročnog pozitivnog učinka na hrvatsko gospodarstvo. U tom procesu prepoznaje se potreba još većeg angažmana davatelja državnih potpora a u skladu sa smjernicama politike državnih potpora RH. U skladu s time, svaki davatelj državnih potpora treba poštovati ekonomska i tržišna načela u provedbi ekonomskih politika od pravilne dodjele državnih potpora preko praćenja njihovog korištenja te na kraju i ostvarenje postavljenih ciljeva odnosno jačanje gospodarstva RH. Samo korištenje registra preko kojih se i prikupljaju ove potpore, odmah se evidentiraju ove potpore i potpore male vrijednosti, omogućava se bolje praćenje učinkovitosti dodjele državnih potpora te potpora male vrijednosti od strane svih davatelja što je posebno važno u cilju ostvarenja bolje fiskalne konsolidacije i transparentnosti. Evo toliko, hvala lijepo svima na pažnji.
Zahvaljujem državnom tajniku na ovom podnešenom obrazloženju izvješća, imamo nekoliko replika, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani državni tajniče, kroz ovo godišnje izvješće vezano za državne potpore, vidljivo je da za malo i srednje poduzetništvo je dato negdje oko 800 milijuna potpora. S obzirom da je malo i srednje poduzetništvo u zemljama okruženja posebice onih jakih gospodarstava, belgijskog, nizozemskoj, njemačkog, zapravo nositelj gospodarskog rasta, ovdje nije vidljivo recimo kroz godišnje izvješće koliki su efekti kroz davanja tih godišnjih potpora na zapošljavanje i rast. Je li to recimo u narednom razdoblju ili za iduće izvješće moguće vidjeti ili nije. Što se samih potpora tiče, pogotovo za malo i srednje poduzetništvo, primjerice iz područja, iz izborne jedinice iz koje ja dolazim, ona su značajna i kod uzgoja mandarina, uzgoja maslinarstva, vinove loze što je zapravo bilo vidljivo i jako hvaljeno za 2018 godinu. Dakle polučili su određene efekte a bilo bi dobro da se i oni kao takvi vide, njihova valorizacija kroz ovo izvješće ili neko ubuduće.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik Zrinušić.
Hvala lijepo poštovani g. zastupniče. Dakle samo izvješće kao što sam uvodno i spomenuo je strukturirano i postavljeno sukladno metodologiji koja je postavljena u smislu ... [[Govornik se ne razumije.]] na razini EU-a a obzirom da ta izvješća pa i ovo naše je Europska komisija objedinjava u jedno zajedničko za sve države članice. U tom smislu naravno da nije zabranjeno da se takvi podaci koji sami spominjete negdje evidentiraju no možda ako je primjereno i u samom izvješću, dodaju u posebno prilogu pa da se i vide učinci takvih mjera jer je razumno da se kao što sam i zaključno rekao, da onaj davatelj državnih potpora i brine o efektima takvih potpora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom državnom tajniku. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, u 2018. g. naime potpore male vrijednosti za poticanje otočnih poslodavaca za očuvanje radnih mjesta na hrvatskim otocima su bila 7,9 milijuna kuna. S obzirom da je europskom direktivom propisano da je u 3 g. maksimalno moguće osigurati 200 000 eura po korisniku potpore male vrijednosti, ja vas molim da prilikom kreiranja godišnjeg proračuna za iduću godinu, temelj bude ukupan podnesen broj zahtjeva za 2019. g., naime dogodi se situacija da nema dovoljno novaca u proračunu kako bi se u cijelosti isplatilo poduzetnicima na otocima koliko im temeljem direktive je i omogućeno pa mislim da je i Ministarstvo regionalnog razvoja u tom smislu i povećalo svoj zahtjev negdje na 10 milijuna kuna, koliko bi otprilike bio potreban iznos da se za svakog otočnog poslodavca odnosno za svakog njegovog zaposlenika osigura iznos koji je direktivom predviđen, hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik, izvolite.
Evo hvala lijepo poštovani g. zastupniče na sugestijama i komentarima. U odnosu na de minimis potpore, one su tako postavljene baš iz tih razloga da Europska komisija i ovaj zakon nema utjecaja na njih u smislu tretmana jer se one ne smatraju potporama, znači smisao potpora i ovih potpora koje sam prije spominjao je da se teži određenim programima koji bi se ispunjavali i ostvarivala takva prava. Jasno je da ako na otocima možda i ne postoji neki programi koje možete napraviti a da su oni i profitabilni i sl., kao što imamo zakon vezano uz grad Vukovar, gdje nam Europska komisija ovih dana određuje i preispituje ta prava koje smo željeli dati gradu Vukovaru kao simbolu, tako i otoci u smislu očuvanja i radnih mjesta i ljudi koji tamo žive, sigurno ćemo morati pribjegavati nekim drugim metodama da zadržimo naše ljude tamo, hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite kolega.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Mene zanima zašto se od naših poduzetnika kad se javljaju na javne pozive na potpore, traže izjave o potporama male vrijednosti? Pa zar mi u 2019. g. ne možemo imati nekakav registar potpora a ne da ljudi kad se javljaju na nekakve javne pozive moraju davati nekakve izjave? Hoćemo li se mi više digitalizirati, radite li vi na tome, razmišljate li vi o tome ili vi znači naše poduzetnike ljude koji su imali hrabrosti ući u nekakav posao, još ih zatrpavate administracijom da moraju vaditi izjave umjesto da vi imate registar tko je sve dobio državnu potporu, državnu potporu male vrijednosti, daj više uozbiljite se.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Evo, hvala lijepo poštovani g. zastupniče. Znači, u kontekstu malih potpora i ovo što ste rekli da se traži posebne izjave, one u jednom određenom dijelu informatizacija je postavljena i nema tu dvojbe, međutim što se tiče propisa u smislu kumulativnih učinaka, deminimus potpore i drugih potpora, a u cilju sprječavanja subvencijskih prijevara u određenim zakonskim normama je propisano da sama stranka da prethodnu izjavu u smislu da nešto ima ili nema kako bi se sutra to ovaj fiksirao kao određeni dokaz u smislu pokušaja zlouporabe državnih potpora. Ne kažem ja da je to opravdanje da se tako nešto daje, ali određeni propisi zahtijevaju takve postupke što naravno ne mora kažem biti opravdanje za takvu izjavu, evo hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, rekli ste u svom izvještaju da je negdje preko 6 milijardi isplaćeno potpora za poljoprivredu. Nas iz HSS-a i poljoprivredne proizvođače zanima koliko je od tih, od tog iznosa su EU sredstva, koliko iz nacionalne omotnice, da li imate taj podatak? A pitam to iz razloga što mislim da iz nacionalne omotnice ne isplaćujemo onaj dio kolko je planirano i kolko bi trebali jer vidimo da imamo pad proizvodnje i u govedarstvu i u proizvodnji mlijeka i sigurno da bi i ovaj dio iz nacionalne omotnice trebali isplatiti i povećati … [[Govornik se ne razumije]] za 2020.g., pogotovo za te osjetljive sektore i drugo, obzirom da su evo, kampanja, izbori, izgleda da je Djed Božićnjak već stigao u RH, pa se počelo obećavat, tako je i ministrica obećala na sajmu u Bjelovaru da će tokom listopada biti isplaćena akontacija za izvanredna plaćanja, pa vas pitam da li će ić ta plaćanje il će i to bit odgođeno kao što je odgođeno i 67 je previše? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Evo, hvala lijepo na upitu poštovanom g. zastupniku, kao što sam i spomenuo u uvodnom dijelu, sukladno čl. tamo 17. ovoga zakona koji naglašava da potpore što se tiče poljoprivrede, nisu predmet ovoga zakona, nego se radi stvaranja ukupne slike u smislu danih državnih potpora takva izvješća dostavljaju u Ministarstvo financija od strane Ministarstva poljoprivrede u kojem se znači gotovi podaci uvrštavaju u registar potpora i u tom smislu te detalje koje vi sad govorite raspolaže Ministarstvo poljoprivrede, samo ovdje što je, razvidno je da je gotovo 950 milijuna, nešto više od 950 milijuna, porasle te potpore u poljoprivredi, pa vjerujem da je dobrim dijelom iskorišteno nadam se i iz EU fondova, tako da ovaj, znači samo izvješće po sebi je, samo priključeno u odnosu na ovaj zakon i drugi dio pitanja je bio, oprostite? [[Upadica: Isplata poticaja i izravna plaćanja]] Da, isto tako kao što sam rekao, znači nije, nije povezao sa ovim izvješćem, niti nadležnosti Ministarstva financija, pa u svakom slučaju Ministarstvo poljoprivrede je … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega g. Maras, izvolite kolega Maras.
Dobar dan, g. državni tajniče, ono šta se primjećuje u ovom izvješću je pad i horizontalnih potpora u 2018.g., to je nešto šta ne možemo podržat nikako, znači sa 4,5 na 3,5 milijarde i kada vidimo strukturu, al kad vidite na šta se sve u RH potpore isplaćuju, pa kad vidite u industriji za male i srednje poduzetnike u 2018.g. samo 128 milijuna kuna potpora, a za HRT milijardu i 200 milijuna kuna. Znači, sada usporedite za u industriji, sve male i srednje poduzetnike koji zapošljavaju stotine tisuća ljudi isplaćujemo 10 puta manje potpora nego HRT-u koja nažalost služi HDZ-u kao njihov promotivni servis i sad vam je valda i jasno zbog čega je to tako i to je nešto s čime se nikako ne možemo složiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Zrinušić, izvolite.
Evo, hvala lijepo poštovani g. zastupniče, znači možemo strukturirati ove podatke na način i promatrati u kontekstu srednjeg i malog poduzetništva i deminimus potpora, pa kada bi se sabrala još ova milijarda u tom dijelu, ona bi davala nešto drugačiju sliku, al u svakom slučaju u pravu ste u kontekstu trenda koji je bio u 2018.g., ali ponajviše je zbog utjecaja naplaćenih državnih jamstava vezano za brodogradilišta, naravno da treba poraditi od strane svih davatelja koji je izniman broj, prije svega tu ste na kraju krajeva svi iz jedinica lokalne i regionalne područne samouprave koji su i sudionici davanja ovih potpora. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, ono što je ključno zapravo kod potpora nije sam intenzitet potpora, nego učinak koje imaju na sektore gdje se daju. Ono što možemo zamijetiti već kroz niz godina to su potpore u javnom prijevozu gdje u trenutku kada nije bilo takvih potpora, cijene javnog prijevoza su bile značajno niže, kako se potpore uvele, to znači potpore su išle i od strane države i od regionalne i lokalne samouprave, tako je došlo do rasta. Jedno je onaj rast, ja bi reko organski kada dođe do povećanja cijene energenata ili neki drugih elemenata kalkulacije cijene, al ovdje vidimo da zapravo i gubi se zapravo taj učinak same potpore. Evo to možemo sada pratiti i na tržištu nekretnina gdje uz potpore koje su stvarno imaju hvale vrijedan cilj, vidimo da je izazvalo na tržištu jedan nered gdje su apsolutno porasle cijene nekretnina i narušili se odnosi ponude i potražnje koje su bili. Prema tome, to je jako bitno pratiti ono kod davanja potpora.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Evo, hvala lijepa na … [[Govornik se ne razumije]] i konstataciji i zaključku koji što se tiče trendova ste u pravu, naravno da treba svaki davatelj pratiti učinke u smislu da te iste potpore ne prerastu u nešto što neće imati učinak zbog kojih je dana, u tom smislu i sam koncept zakona je postavljen, pa na kraju ako baš hoćemo i kaznenog zakona da ovaj, da ne smiju se potpore zlouporabljivati u smislu zaštite tržišnog natjecanja jer ne smijemo stvarati nelojalnu konkurenciju u odnosu na nešto potporom odnosno na nešto što je na zdravim, zdravim osnovama, ali da Vlada odnosno država odnosno jedinice lokalne samouprave mogu i trebaju koristiti potpore u ovom dijelu koji ste spomenuli i da imaju učinke koje su nužne u smislu postavljenih ciljeva stoji.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. S obzirom i na neke kritike tijekom ovih replika, gospodine državni tajniče mislim da ste propustili jednu vrlo bitnu stvar reći. Vi ste samo servis da tako kažem i Sabora i Vlade, a podatke vama dostavljaju davaoci potpora. I bez obzira što su i temeljem zakona i temeljem pravilnika dužni točno u trenutku kada dodijele tu potporu unesti u registar, mnogi od njih nažalost to ne rade. I to je činjenica koju ovdje treba reći. Isto radi hrvatske javnosti, ružno je reći da HDZ daje HRT-u potporu, ja bih kolegi koji je to replicirao samo preporučio da pročita Zakon o HRT-u i da pogleda potpore za vrijeme dok je i on bio u vladi pa će vidjeti da je to isti iznos. Taj Zakon o HRT-u je donio ovaj Visoki dom i točno se zna za što ova potpora i za što se ona daje. I na kraju krajeva unatrag nekoliko godina može se vidjeti zašto se ta potpora daje.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Hvala lijepo poštovanom gospodinu zastupniku i na podsjetniku, iako možda nije toliko bila naglašeno ali spomenuto je u samom izvješću i evo ponovit ću. Dakle ovo je bilo 16. izvješće po redu, a drugo u kontekstu baš ovoga načina prikupljanja podataka tako da je izrađeno isključivo kako sam tamo i naveo na temelju podataka o dodijeljenim državnim potporama i potporama male vrijednosti koje su davatelji potpora dostavili putem Registra državnih potpora i potpora male vrijednosti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani gospodine Zrinušić i gospodin Dragić. Kao što vidimo u 2018. je preko 14 milijardi i 800 milijuna kuna dodijeljeno potpora. U tome ste dali detaljno izvješće koliko je to bilo za brodogradnju koja je preko 2,5 milijarde, dakle dokazuje koliko sva ona jamstva i garancije koja su morala država ispoštivati u ovom periodu, a možda su neodgovorno dana u nekim prethodnim periodima koliko to povećava značajno onda udio potpora u ukupnim potporama države.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Hvala lijepa na ovome što je na kraju krajeva i prepoznato u samom izvješću i što smo spomenuli. Dakle uistinu neke potpore koje nisu bile planirane što je bio na kraju krajeva i određeni izazov za proračun 2,5 milijarde prošle godine, ove godine isto tako ostatak isplaćen da je do sada isplaćeno nekih 4,6 milijardi kuna po izdanim jamstvima, uistinu posljedice da li su mogle biti i da li se moglo bolje ostvariti i u vrijeme kada su potpore davane, nažalost danas se odražava na onoga tko izvršava državni proračun. Ali to je ja bih rekao nekakav proces koji vjerujem da će u nekakvoj bližoj budućnosti dovesti do toga da davatelj državnih potpora sagledaju bolje ciljeve, kao što je maloprije uvaženi zastupnik i spomenuo i da onda zahtijevaju izvršenje u onom pravcu u kojem su i izdane. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na odgovoru. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGA-e poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Kolegice i kolege. Nastojat ću u jednoj doista kratkoj raspravi istaknuti ono što mislim da je važno reći, a vezano je za ovaj izvještaj o potporama dodijeljenim u 2018. godini jer naime i izvještaj, a i državni tajnik je dosta precizno iznio brojeve ili postotke, vrsta potpora prema vrstama potpora koje su dodijeljene u 2018. godini pa ću ja pokušati ukazati na ono što mi se čini interesantno u tom izvještaju i što nam te brojke mogu govoriti. Prva stvar koju želim naglasiti, a vezano je uz sam izvještaj, a to je i državni tajnik naglasio, brojke su tu one su jasne, one su strukturirane po pojedinim područjima i pojedinim vrstama, ali ono što nama ostaje kao ljudima koji smo u politici, a posebno onima koji se brinu o ekonomskom dijelu politike dakle Ministarstvo financija prije svega, a onda i drugim ministarstvima to je ovdje spomenuto, tumačenje tih brojeva, što nam zapravo oni poručuju? I ono što je i neke kolege su tu upozorili, čak je kolega Šuker rekao jednu stvar koja je još bitnija da neki čak ni ne daju izvještaj o dodijeljenim potporama ministarstvu da bi imali kompletne podatke, a kako da onda znamo tu povratnu vezu, kako da znamo koliko su potpore ostvarile pozitivnih učinaka. Jer u samom izvještaju možemo vidjeti na stranici 12. u grafu dosta zorno je prikazano 2018. godine u odnosu na zadnjih evo do 2003., znači zadnjih 15 godina udio potpora u BDP-u je najveći do sada, nikada nije bio veći, gotovo 4%. Istina je da je državni tajnik u nekoliko navrata naglasio da se ovo odnosi prije svega zbog toga što se 2018. godine izdala zapravo plaćena su državna jamstva iz sektorskog dijela potpora za brodogradnju, dakle izdana državna jamstva su ukupno milijardu 580 milijuna kuna, a aktivirana protestiranja državna jamstva za brodogradnju su u iznosu 2 milijarde 530 milijuna kuna. I ako onda to pogledamo u strukturi samih potpora u odnosu prema onim potporama koje su išle u industriju i oni koji su išli u poljoprivredu, ako odbijemo ta protestirana jamstva dakle, ono što je plaćeno brodogradnji vidimo da zapravo je iznos koji je dodijeljen poljoprivredi jednaki iznosu koji je podijeljen industriji. Dakle, negdje oko 6 milijardi kuna. Nadalje, možemo vidjeti iz grafa na stranici, ja inače pozdravljam ove grafove u izvještaju oni nam dosta zorno prikazuju, slika 4. na stranici 14. udio potpora za industrije i usluge u ukupnim potporama i udio poljoprivrede i ribarstva u ukupnim potporama. Pa onda vidimo na pojedinim godinama to izrazito divergira, a pojedinim godina te potpore konvergiraju. Pa su 2015. bile potpuno jednake. I sad je došlo do 2018. do tog razdvajanja ponovo, ovdje je riječ o potporama znači koje su bile u brodogradnji. Najvažnije je u ovom trenutku mi se čini istaknuti, kad govorimo o horizontalnim ili onim potporama horizontalnim u užem smislu u iznosu od 2,59 miliona kuna, ono što je uvaženi državni tajniče što za RH nikako nije dobro, ako se spustite, mi smo, evo i sad se otvaraju i niz potpornih u RH, niz mehanizama na kojima se nastoji pomoć malim i srednjim poduzetnicima posebno u području inovacija, posebno u području nekakvih uvođenja novih tehnologija i onda iznos koji je dan za istraživanje i razvoj inovacije od svega 377 miliona kuna ili 18,3% ovih užih, užih potpora je doista, doista ovoga mali iznos, a po mom mišljenju on je ključan za poticanje, zapravo za razvoj gospodarstva, novih inovacija, novih tehnologija i on bi trebao daleko, daleko biti veći. Ako, ne znam jel ste imali kad priliku vidjeti i sudjelovati u tim natječajima gdje se dodjeljuju te potpore. Kad govorimo o inovatorima to vam je u principu potpora koja omogućuje inovatoru da dođe do patenta, zapravo patentira neki svoj izum i onda u tom trenutku staje njegova podrška na tržištu on više dalje ne može ništa učiniti. Jako puno dobrih ideja, jako puno vrijednih ljudi, inteligentnih ljudi u ovoj zemlji je zaustavljeno upravo zbog toga što se potpore na toj razini vrlo, vrlo niske. Ja se sjećam slučaja radnika Hrvatske elektroprivrede koji je zapravo zabadava dao svoju inovaciju unutar poduzeća, javnog poduzeća i, a bila je od izrazitog značaj. Riječ je dakle o čovjeku entuzijastu koji je prepustio taj svoj izum, međutim pretpostavljam da i čovjek je radio u sustavu pa je imao plaću, a zamislite nekog tko nije u sustavu, tko nema plaću, tko ima ideju, ali dobiva ovakav mali, mali dio iznosa. Ono što posebno treba istaknuti u ovom izvještaju da nam bude nekako jasnije, kad govorimo o svim potporama, bila dijelom subvencija ili neposredno subvencija kamata vidimo da je taj udio 62,4% dakle, sa velikim udjelom u potporama se subvencioniraju kamati i sad bi, na to neke kolege upozoravaju, ja ne gledam na to previše negativno, ali ostavlja taj dojam da zapravo se potporama subvencioniraju banke. Jer mi potporama dajemo subvenciju da bi ljudi dobili niže kamate, a ništa, ne ništa ili vrlo malo Vlada RH radi ili koristi mehanizme da banke natjera da snižavaju kamate. Naravno, sad će reć, ekonomisti će dignut glavu i reći ne ide to tako, to postoji ovoga, na kraju krediti rejting, postoji sve ono što uzrokuje visoke kamate, ali postoje doista mehanizmi države da banke, ja ću reći slobodno i pritegnu zašto se ne i tako izražavat, da bi te kamate bile znatno niže. Jer ako pogledamo te iste banke u drugim zemljama daju puno niže kamate. I doista, obećo sam da neću ovaj dugo govoriti jer nije neophodno sad sve ove pokazatelje, sve ove brojke ponavljati, ali ono što je definitivno jasno je da nemamo povratnu informaciju, nemamo toga, mi imamo sad informaciju koliko je, koliki je ovoga, koliko potpore iznose u ukupnom BDP-u, ali nemamo informacije koliko potpore utječu na povećanje bruto društvenog proizvoda. Bivši ministar poljoprivrede kolega Tolušić je izjavio svojevremeno, nikad više poticaja u poljoprivredi, a nikad manje proizvodnje. Nešto nam sistemski nije dobro i o tome bi trebali voditi računa i državni tajniče vi kao Ministarstvo financije se morate postavit, ajmo reći strože, dajte tražite da se vidi da se kontrolira na kud potpore idu i što one uzrokuju, jel doista su usmjerene u smjeru povećanja konkurentnosti, u smjeru pomaganja poduzetnicima u teškoćama i čak i u ovom smjeru poticanja obavljanja javnih usluga, jel netko ovdje jel kolega Panenić, ko je rekao u replici, i to je doista slučaj da kad se subvencionira promet onda cijene karata porastu. Treba vidjeti što zapravo mi s potporama činimo i koliki je onda njihov povratni efekt na ukupno gospodarstvo jer imam i slike, fotografije u mobitelu, mogu vam to i pokazat, kao se subvencionira ili daje poticaj za vinograd u kojem rastu agacije ovolike debljine. Nitko ne kontrolira poticaje, oni odlaze, troše se, to su izdašni poticaji, a na kraju one najbitnije horizontalne koji omogućavaju i broj radnih mjesta, za njih ostane manje sredstava. I to je nekakva poruka, vi ste to naglasili državni tajniče, što više zdravih potpora, horizontalnih potpora, pa će biti i situacija nešto veća. I evo samo jedno pitanje za kraj, ne znam je li to dozvoljeno u ovoga sklopu zakonodavstva EU s obzirom da izlazi i moratorij 2020. na mogućnost kupovanja poljoprivrednog zemljišta od stranih fizičkih i pravnih osoba, mogu se potpore poljoprivrednicima izdavati u tom smjeru da oni kupuju zemljište, da mogu kupiti zemljište koje sad obrađuju a koje će biti programi raspolaganja predviđeno za prodaju? To je jedno od pitanja je li takva potpora u tom smislu dozvoljena. Što se tiče samog izvještaja, kažem problematično je to što je mali dio sredstava otišao u tzv. zdrave potpore. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru, prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Branko Grčić, izvolite kolega.
Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, dakle tema državne potpore, već smo čuli zapravo neke ključne naglaske, u tom djelu zapravo sada kada bi govorio, vjerovatno bi se ponavljao, znači struktura potpora se mijenja u onom smjeru koji nije baš poželjan, dakle trebalo bi da ove horizontalne potpore rastu, djelom je to naravno i zbog činjenice da u strukturi je ove godine odnosno 2018. bilo oko 2,6 milijardi kuna protestiranih jamstava koja su dakle registrirana kao potpore što je sigurno poremetilo tu ukupnu strukturu ali kažem i bez obzira na to, upada u oči, ovo što je i kolega Žagar maloprije rekao, dakle relativno mali udio onih ključnih ja bih rekao, koje su naravno i potpuno usklađene sa tržišnom utakmicom na zajedničkom tržištu EU-a. Dakle kad gledate istraživanje i razvoj, mala i srednja poduzeća i zapošljavanje, kad sve to zbrojite, to eje tek 6% ukupnih potpora u državi u 2018., što čini mi se za ovako 3 važna cilja, premalo, zaista premalo i treba naravno vidjeti kolika je mogućnost da se tu stvari unaprijede. Međutim moramo isto tako vidit računa da niti u gospodarstvu nema dovoljnog odziva uvijek za određenu vrstu potpora. Znači vi imate natječaje za inovacije, za razvoj, za dakle istraživanje a da nemate adekvatan odgovor s druge strane i to je ono što nas treba brinuti. Dakle pitanje je kapaciteta apsorpcije uopće takvih sredstava i snage našeg gospodarstva da apsorbira odnosno da upotrijebi ta sredstva kako bi digao razinu, tehnološku razinu proizvodnje usluživanja i kako bi konačno ta dodana vrijednost u gospodarstvu rasla. Dakle mi smo praktički u ovom trenutku, ekonomija koja je jako ograničena resursima, posebno radnim resursima i jedini izvor rasta zapravo može biti upravo ta tehnološka komponenta i povećanje dodane vrijednosti kroz istraživanje, razvoj, nove proizvode, inovacije ali nam je kapacitet mali, loš i tu je glavni problem naše ekonomije, kako to promijeniti, kako to mijenjati, znači nije dovoljno samo ponudit novce, važno je imati kapacitete koji će te novce upotrijebiti. Evo imao sam potrebu to posebno istaknut, čini mi se da je to ključni upitnik za ono što se zove strategija i neke reindutrijalizacije i razvoj uopće industrije koja u ovom trenutku nažalost pada već mjesecima a onda naravno adekvatno tome i pada robni izvoz. Po prvi put praktički nakon 6 g. što je ozbiljno upozorenje, s druge strane raste potrošnja i pumpa se uvoz, rate uvozna ovisnost u svim segmentima pa čak i u segmentu korištenja EU-a, investicija iz EU fondova, u najvećoj mjeri oni su dakle ti novci odlaze na uvoz, bilo da je riječ o plaćanju usluga, uvozu materijala koji se ugrađuje ne znam u neke objekte, proizvode od čelika pa sličnih stvari, evo pogledajte Pelješki most, pa vjerojatno je on 70% uvozno ovisan od radne snage i rada koji se tamo integrira pa do uvoza čelika i onih konstrukcija iz Kine ili ne znam odakle. Znači tu je naš problem i to moramo na neki način probati mijenjati. No idem dalje. Znači ovaj jedan veliki segment državnih potpora odnosi se na prometni sektor i tu je naravno naša najveća boljka u tom djelu pa i u djelu javnih poduzeća a to su željeznice, Hrvatske željeznice koje jednostavno ne mogu na zdrave noge nikako i ogroman novac tamo se slijeva, Vlada očigledno traži neke nove načine da pomogne željeznice, to je sigurno po meni i najavljena mjera da se recimo izvrši povrat djela trošarina željeznicama i po osnovi goriva i po osnovi električne energije pa čak i ZET-u, tramvajima, tramvajskom prijevozu, jel. Sad to mi nije baš najjasnije ali ovaj prvi dio mi je posve jasan da su to nekakve prikrivene… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Aha, dakle, to su neke prikrivene potpore ali one su jednostavno nužne da bi taj sektor željeznica uopće ostao u kakvoj takvoj funkcionalnosti. Prema tome, o tome ćemo razgovarati naravno i kad dođe prijedlog poreznih mjera na dnevni red ovdje u Hrvatskom saboru. I ono što ne mogu nikako zaobići, čisto radi jednog korektnog razgovora i priče oko te teme a to su ta protestirana jamstva u brodogradnji. Tu po meni ima previše političko prepucavanja, previše političkog prepucavanja tko je kriv, tako je recimo u retorici posebno premijera Plenkovića i ministra Marića i drugih koji o tome govore, do sad dominantno bilo korišteno, dakle mi smo platili jamstva, protestirana jamstva u brodogradnji do kojih je došlo za vrijeme prethodnih Vlada i to je istina. Do tih jamstava je došlo u vremenu prethodnih Vlada uključujući onu SDP-ovu a sada u srijedu premijer je vjerojatno približavajući se parlamentarnim izborima što je legitimna politička bitka, jel, vrlo jasno rekao zahvaljujući SDP-ovoj vladi mi smo morali platiti 4 milijarde kuna ili nešto malo više jamstava, što nije istina, nije istina. Ali evo kažem pripisujem to tom jednom predizbornoj ozračju. I zbog toga imam potrebu još jednom reći kao sudionik u toj Vladi kako stvari su zapravo stajale ovih nekoliko zadnjih godina, dakle pet, šest godina od kada su prva jamstva izdana po tom osnovu, a mi smo kroz cijelu 2013. i 2014. godinu pregovarali sa Europskom komisijom da uopće možemo izdavati jamstva brodogradnji po određenom modelu i u 2014. negdje pri kraju 2014. smo uspjeli ispregovarati da država može izdati privatnim brodogradilištima jamstva do 80% vrijednosti, maksimalno do 80% vrijednosti brodogradnje. I tada je zapravo država krenula u akciju i dala je potporu brodogradilištima ne samo Uljanik grupi nego i nekim drugim brodogradilištima, ali ovdje je prvenstveno riječ o Uljanik grupi koja je zadnje dvije godine dospjela u tu ozbiljnu krizu. Pa ću vam ja reći ono što piše u izvješćima o jamstvima koja su dostupna na stranicama Ministarstva financija, ja sam se stvarno potrudio tu izvući te podatke i analizirati, ne samo po ciframa nego i po novogradnjama koja stoje da tako kažem iza tih izdanih jamstava. Uglavnom 2015. godine SDP-ova vlada izdala je značajan iznos jamstava 535 milijuna eura, to je zaista respektabilan iznos. Zašto? Zato što se nekoliko prethodnih godina nakupljalo zahtjeva za jamstva koja nisu mogla biti riješena jer se pregovaralo sa Europskom komisijom, zato je u 2015. toliki broj izdanih jamstava. 17 ukupno brodogradnji, broj 500, 513, 514, 515, 520, 522 pa sve do brodogradnji Trećeg maja 732, 733, 13172 itd. 17 novogradnji. E sada vidjeti, postavlja se pitanje SDP je izdao ta jamstva, međutim u 2016. godini kada SDP-a i HNS-a više nema u vladi, naglašavam HNS jer je HNS taj sektor vodio, kolega Vrdoljak je bio ministar u to vrijeme i u vrijeme restrukturiranja brodogradnje i u vrijeme izdavanja ovih jamstava, znači u 2016. godini ukupno 179,8 milijuna eura. Ova prethodna jamstva koja smo mi izdavali su bila činidbena, znači to su zaista bila garancije da će brodovi biti isporučeni. Dakle država je stala iza brodogradilišta da će ta novogradnja biti isporučena i garantirala je s određenim iznosom novca, a onda u 2016. uglavnom je riječ o financijskim kreditnim jamstvima za samu izgradnju. Tako je tih 180 milijuna bilo namijenjeno za kredit za novogradnju 522, 526, 527, 528, 529, 530, 531, 532. Zašto to ja sada naglašavam? Pa da se jasno vidi da i naravno proizlazi pitanje, da li bi HDZ-ova Vlada uopće izdavala kroz 2016., a kasnije i kroz 2017. jamstva da je uopće posumnjala da u tom Uljaniku u tom vremenu nešto ne štima ili da postoje vrlo ozbiljni problemi u bilancama i sa poslovanjem, da li bi izdala ta jamstva da je to znala? Ne bi, vrlo jednostavan odgovor. U 2017. izdano je bitno manje 74 milijuna eura jamstava za novogradnje 531 i 532 opet kreditna jamstva, te za refinanciranje i izmirenje dugoročnih obveza Uljanik grupe. Znači nova jamstva u 2017. i tek početak 2018. izvješće o poslovanju brodogradilišta u 2017. je upalilo crveno svjetlo na uzbunu jer su se tada identificirali prvi veliki gubici koje niti jedna revizija prethodno nije identificirala u prethodnim godinama jer da je toga bilo i da je neko upalio crvenu lampicu ni ova jamstva u vrijeme HDZ-a ne bi bila izdana, to je sasvim jasno. Prema tome, budimo korektni tu politički i na svaki drugi način jer brojke su brojke. Jamstva su jamstva, postoje tablice, postoje datumi, odobrenja i izdavanja. Znate odluka o odobrenju se uvijek može i poništiti, ali jednom kada izdate jamstvo nema nazad, nema nazad, gotovo preuzeli ste obvezu. I to moramo razlikovati, dva su datuma, dvije su vremenske točke i ovo vam je situacija. I sada što je dalje slijedilo, manje-više znamo u 2018- godini kada je ta kriza izbila, HDZ-ova Vlada izdala je još 96 milijuna eura jamstava, ali to je već bila sanacija. Istinabog do danas ne znamo gdje je taj sanacijski kredit utrošen jer nisu dovršeni brodovi koji su bili započeti i koji su u velikoj mjeri bili izgrađeni. I sada tu vam je situacija sljedeća, znači od tih 20 brodova koliko je ukupno pokriveno tim jamstvima, 8 ih je isporučeno i to su manje-više brodovi koji su se gradili u našem mandatu, ali su isporučeni 2016., 2017. godine. 6 ih je djelomično izgrađeno i to su ovi koji i dan danas dvije godine poslije čuče tamo u Brodogradilištu Uljanik i Brodogradilištu 3. maj, nažalost. I tu je moja zamjerka, dakle sada je obrnuto HDZ-ovoj Vladi, zašto nije energičnije barem taj dio odradila jer da je to odrađeno trošak jamstava ne bi bio 4 milijarde i 200 milijuna nego bi barem bio prepolovljen jer samo brod Jan de Nula dakle to je ... [[Govornik se ne razumije.]] famozno je preko milijardu kuna, znači milijardu 100, milijardu i 200 milijuna kuna vrijedno. Milijardu i 200 milijuna mogli smo sada penzionerima, našim umirovljenicima povećat mirovine za 3%, to je otprilike taj iznos, odmah 3% i još milijarda kuna najmanje na ovih 5 drugih brodova koji nisu dovršeni a koji bi srećom možda mogli i biti dovršeni, mogli bi mirovine povećati još za 3% pa bi onda i umirovljenici mogli dobit 6% veće mirovine koje su ionako male i nikakve. Dakle, moramo tu biti posve korektni i žao mi je da je do toga došlo, neću sada govoriti kako će novi gubici nastati na samom tom brodu Jan de Nul, čitali ste nekidan u novine, znači brod koji košta milijardu i 200 milijuna, sada ide na aukciju za 750 milijuna kuna, a velika vjerojatnost zbog njegove posebnosti da će ta cijena biti puno manje čak i od 750 milijuna kuna pa će država opet tu izgubiti a tamo u najcrnjem scenariju u članku se spominje da je moguće i da će negdje biti ustupljen za nula kuna. Prema tome, ostavimo političke predizborne priče kada su ovako ozbiljne stvari u pitanju onda su brojke ključna stvar, hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grčiću. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Pa danas razgovaramo o jednoj po meni vrlo bitnoj temi ali nažalost kad se razgovara, kad se podnosi izvješće o potporama u Hrvatskom saboru, onda nažalost ima vrlo malo zastupnika i vrlo malo se raspravlja jer kad malo bolje pogledate ovo izvješće, onda ćete vidjeti da te potpore tangiraju naš svakodnevni život praktički do najsitnijeg detalja, od potpora za javni prijevoz preko potpora za komunalna poduzeća do strateških potpora za da kažem, industriju, malo poduzetništvo i obrtništvo. Ono što možemo reći da potpore je da bez potpora a zapravo one tako služe, zato je i prilikom ulaska i pregovora Hrvatske za ulazak u EU to područje bilo posebno akceptirano jer u principu kroz potpore bez obzira koliko su direktive EU jasne i koliko su to prihvatila članice EU-a, svaka članica nastoji naći svoj model da pomogne svom gospodarstvu sa određenim potporama da bude konkurentnija na tržištu i samim tim efikasnija. I zato kažem, zato me posebno čudi nezainteresiranost poprilična za ovu raspravu međutim ono što su spomenuli neki kolege sa lijeve strane a i mi ćemo to spomenuti sa desne strane je da nažalost većina tih potpora je poprilično nedostupna našim poduzetnicima. Imate priču najbržeg prsta, imate ponude do 24:00 i ne znam čega gdje u principu poduzetnici potroše silne novce za izradu projekata i onda na kraju ostanu bez tih novaca. Zašto to govorim? Pa zato što mi ovo izvješće ne trebamo gledati kao izvješće samo da evidentiramo suhe brojke da se dalo toliko i toliko novaca nego trebamo vidjeti koji je efekat svega toga skupa jer kad pogledate bez obzira što nije tema ovog izvješća ali zbog interesa se uvijek u izvješću prikazuje, to je potpora u poljoprivredi skoro 6 milijardi i 100 milijuna kuna međutim kad odemo na tržnicu, kad odemo u trgovinu, onda se naprosto postavimo svi pitanje ne kao političar, ne, kao građani a gdje su ti poljoprivredni proizvodi? Dakle to činjenica o kojoj se moramo zabrinut. Slijedeća stvar i tu ću se nastaviti na raspravu kolege Grčića jer očigledno tu od nas svatko priča svoju istinu međutim ima, govornica ima šta je ko govorio i šta je ko rekao. Dakle Hrvatska je za jedna od najtežih poglavlja za pregovore i točki je bila restrukturiranje hrvatske brodogradnje i dobro se sjećate da je, nemam namjeru tu nikoga prozivati ali naprosto radi činjenica, HDZ-ova Vlada je napravila taj program, Europska komisija ga je prihvatila, određene operativne stvari je provela Vlada SDP-a i rekla je mi smo završili restrukturiranje hrvatske brodogradnje. Naime u programu tog restrukturiranja hrvatske brodogradnje je rečeno da slijedećih 4 g. u državnom proračunu na pozicijama Ministarstva gospodarstva kao pomoć troška restrukturiranja tim i tim brodogradilištima treba osigurat toliko novaca, to je bilo negdje na godišnjoj razini po prilici milijardu i 100, milijardu i 200 milijuna kuna i dakle to je bilo nešto uz suglasnost Europske komisije međutim ono što je ključno a to se može vidjeti iz ovoga je da država više brodogradilištima nije smjela davati jamstva. To je ključna stvar, to je onaj program restrukturiranja koji je hrvatska Vlada donijela, Europska komisija usvojila i s tim je Hrvatska ušla u EU. I kad pogledate, onda ćete vidjeti da 2010., 2011., 2012., 2013., tih jamstava nije bilo a bile su i jedna i druga Vlada. Druga stvar kao trošak i pomoć u restrukturiranju, hrvatska država je preuzela preko 10 milijardi kuna jamstava od svih hrvatskih brodogradilišta, najmanje u toj priči je sudjelovao Uljanik i to je ubačeno u deficit državnog proračuna 2011. i 2012., zato oni jesu skočili onako i zato neki bivši premijeri danas pričaju koliki je deficit bio 2010. a zna se da se točno program restrukturiranja brodogradnje ugradio na 2010. Zašto to sve govorim? Zato što mi dandanas nije jasno i to sam ne jedanputa za ovom govornicom govorio u ime kluba HDZ-a kad smo raspravljali o proračunu jer vi u proračunu imate izvješće o jamstvima, imate izvješća o daljnjim protestiranim jamstvima, zašto zbog čega se hrvatska Vlada odlučila ponovno zatražiti dozvolu od EU komisije da daje jamstva hrvatskoj brodogradnji. Dakle, to je činjenica i eksplozija tih jamstava se dogodila 2014./2015. preko 4 milijarde kuna i to su isto tako činjenice, možemo se mi ovdje politički prepucavati koliko god hoćemo, međutim, krajnji rezultat toga je da je Vlada temeljem ovog izvješća platila u 2018. 2,5 milijarde državnih jamstava i negdje oko milijardu i 600 je platila u 2. mj. 2019., to ćemo imati u izvješću ove godine, dakle to su činjenice. I druga stvar, ono što treba ovdje reći, ovo je po prvi put se dogodilo da su državna jamstva protestirana praktično u 100%-tnom iznosu. Prvi puta. Inače su ta jamstva protestirana na nekakvom postotnom iznosu, zašto? Zato što su brodogradilišta naprosto gradila brodove s određenim minusom, imali su gubitke po brodu i nisu mogli pokriti ta jamstva i to se protestiralo tako da opet, ne bi se ovdje mi politički prepucavali, imate sanaciju brodogradnja u vrijeme Vlade pokojnog Ivice Račana 2002. g. kada je kolega Linić bio potpredsjednik, Mato Crikvenac ministar financija, a mislim da je Fižulić bio, ne Ljubo Jurčić je bio ministar gospodarstva sa preko 10 milijardi kuna pa je HDZ-ova Vlada napravila to isto u sklopu programa restrukturiranja preko 10 milijardi kuna i sad nakon svega toga skupa se dogodilo ovo što se dogodilo. I sad ono što mene muči, kao čovjeka prije svega, što jedni te isti koji su dali jamstva, kad je nastala frka su počeli vikati da država to treba sanirati, treba dati, oni su prvi sad u redovima koji se bore za to da bi plaće trebalo povećati svima, da bi trebalo povećati mirovine, pa sad hajmo pogledati ovako, budimo, koristimo istu retoriku pa recimo koliko bi se plaće i mirovine mogle povećati za 4 milijarde i 100 milijuna protestiranih jamstava? Koliko bi se te plaće mogle povećati da to nije se protestiralo da se usmjerilo na nešto drugo? Ili su ... [[Govornik se ne razumije.]] jednim dijelom za to jednim dijelom za nešto drugo. I mi u Klubu HDZ-a moramo naprosto progovoriti to na način, ali kažem, sve ovo što govorim, može se potkrijepiti od fonograma saborskih rasprava. Ništa od ovoga ne govorim na temelju onoga što nismo ovdje razgovarali i zato je ova točka u izvješću korištenja državnih potpora izuzetna prilika svima nama jer kad pogledate tamo u onim ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim da imate 10-tak poduzeća koji se bave javnim prijevozom u jedinicama lokalne samouprave gdje su dobili potpore za nabavku novih prijevoznih sredstava. Pa ne može nitko reći da to njega ne tangira. Ili potpore u energetici, zašto sam rekao da moramo inzistirati pa čak i ako treba da stavimo i saborski zaključak da pomognemo Ministarstvu financija. Ministarstvo financija je ovdje samo izvršioc, oni ne daju potpore, oni ne donose odluku o potporama, oni su samo temeljem zakona, zašto? Zato što naprosto to je u državi bilo totalno nesređeno i onda smo si mi uzeli na zadatak da uzmemo da napravimo registar koncesija i da napravimo registar potpora da to bude na jednom mjestu da svatko tko je zainteresiran može vidjeti gdje su te potpore. Oni koji daju potpore naprosto temeljem zakona i pravilnika te potpore moraju u registar unijeti do točno određenog datuma. I druga stvar. Temeljem Zakona o fiskalnoj odgovornosti je definirano da kada netko donosi zakon, zakonski prijedlog temeljem kojega se predviđa da će se nešto promijeniti, da će temeljem toga steći pravo na određene potpore, pa logična je stvar ako daš neke potpore nekome da se napravi analiza koji je efekt tih potpora. Jer inače ćemo se mi ovdje politički prebacivati, nabacivati jedni na druge, ovisno koji je u kom trenutku bio u vlasti, tko je u tom trenutku bio u opoziciji. A da li je to svima nama kao ljudima interes? Pustimo sad politiku? Ja mislim da nije. Jer gledajte, 14 milijardi kuna keša je otišlo za razno razne potpore u RH, mi imamo dobre makroekonomske pokazatelje, međutim pitanje je da li su određene potpore postigle rezultat. Čuli smo ovdje mišljenje nekih kolega da su se horizontalne potpore smanjile. Sad treba vidjeti zašto se to dogodilo. Ako, oni koji daju te potpore ne naprave tu analizu i tu analizu ne dostave ministarstvu da to ministarstvo ugradi u ovo izvješće, onda mi to kao saborski zastupnici nećemo znati. Dakle, evo, izvješće gledam na takav način. Prije svega, kao dokument koji će svima pomoći, koji će nama pomoći kad raspravljamo o nekim zakonima da budemo korektniji i pošteniji i kažemo, čekaj malo, stani. Zašto sam ja rekao za brodogradnju? Prošla godina i 2. mj. ove godine 4 milijarde i 100. Pa pogledate kolika frka i panika oko plaća učitelja. Oko plaća doktora, oko plaća državnih službenika, pa to nije ni polovica protestiranih jamstava. Jučer smo imali raspravu oko tehničke izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju, svega i svačega smo mogli čuti. 5% povećanje mirovina je 2 milijarde kuna. I još nešto ovdje želim reći, kolegice i kolege. 500 milijuna kuna iz 3. Maja u Uljanik. Zašto sam rekao na početku da u programu restrukturiranja hrvatske brodogradnje je rečeno da u sljedećih 4 godine hrvatska država u proračunu za brodogradilišta mora osigurati toliko i toliko novaca kao pomoć u restrukturiranju. Zašto? Zato što je tih 500 milijuna za 3. Maj upravo iz tih sredstava. Temeljem Zakona o proračunu, onaj tko je dobio ta sredstva je morao do 31.12. resornom ministarstvu dostaviti izvješće u što je utrošio tih 500 milijuna. Tih 500 milijuna ni u ludilu nisu smjeli posudu nekome. Zašto? Zato što su to sredstva koja su njima namijenjena na restrukturiranje. Mi smo danas temeljem nekakvih ekonomskih procjena došli da taj 3. Maj može egzistirati, ali gdje je tih 500 milijuna koje su hrvatski porezni obveznici temeljem Vlade i Sabora RH preusmjerili taj 3. Maj i to danas ne znamo. Da li smo mi spremni ovdje o tome razgovarati na takav način? Nažalost nismo i to je ključni problem. To je ključni problem jer i da završim s tom brodogradnjom dakle mi imamo 4 velika potrošača državnih potpora. Jednog sam, zapravo dva sam već spomenuo, o poljoprivredi ćemo govoriti na drugom mjestu, drugo je subvencije u energetici i zaštiti okoliša. I tu je vrlo interesantno kad usporedite izvješća rada HROTE-a, je li HROTE, ako se ne varam i izvješće koje je ovdje unutra, tu se brojke ne slažu. Zato sam rekao da davaoci potpora su dužni unositi podatke unutra i 4. stvar, a to bi bilo dobro da gledaju kad se donosi državni proračun i izravno protestirana jamstva, to su Hrvatske željeznice. Ne da je od Hrvatskih autocesta uzeto 20 lipa i dano HŽ-u nego u ovdje u izvješću o potporama imate sredstva iz proračuna koja se daju HŽ-u koja nemaju karakteristiku, strukturu potpora i kao takva nisu ovdje evidentirana. Dakle, kao što su jamstva koja u trenutku izdavanja nisu deficiti državnog proračuna, ali točno se zna kada vam ... [[Govornik se ne razumije.]] državnog proračuna, Uljanika došlo na naplatu, tako će i jamstva izdanih HŽ-u nažalost u istom periodu, nažalost u istom periodu, eksplozija je 2014./2015., 2013. Doći će u jednom trenutku na naplatu i ministra financija jednostavno, što se ono kaže iza zasjede lupit po leđima i reći da, ili ćeš imati loš rezultat fiskalni ili mu nećeš moći izvršiti određene obaveze. Dakle, to je sve skriveno u ovom izvješću, kolegice i kolege. Samo, gledat ovo izvješće bez analize pojedinih proračunskih pozicija, mi smo naprosto sakati. Ali ono nešto što gledam iz vaše mimike kad govorim je sigurno što bi mi kao saborski zastupnici i kao građani htjeli vidjeti u principu koji je efekat tih potpora i zato puna podrška Ministarstvu financija u ime Kluba HDZ-a za ovo izvješće. Mi kao saborski zastupnici bi trebali od davaoca potpora, a oni su proračunski korisnici, tražiti da pravovremeno donose izvješće i da sukladno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti rade analizu tih potpora i onda će ovo izvješće vjerojatno za nas kao saborske zastupnike, kao predstavnike naroda ovdje biti sadržajnije, kvalitetnije i bolje. I vjerojatno ćemo onda o njemu raspravljati bez nekakvih političkih primjesa nego ćemo raspravljati čisto sa pozicije struke i svakodnevnog saznanja što bi se moglo popraviti i što bi moglo biti bolje. Dakle, Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Šukeru. U ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče. Naravno da ove potpore, gledajući podatke, kolege su je već analizirale u dobrome dijelu, ono što uvijek nas zanima a to je što kada se primjene ti silni iznosi, vidimo da to su sredstva koja su značajna i čine veliki dio upravo i proračunskih sredstava koje svake godine se odvaja u tu namjenu. Ali onda kada bismo krenuli, možda samo od onih stvari koje ljudi najviše nekako percipiraju, tu je dotaknuto oko izravnih plaćanja, kolega je razgovarao o toj temi i onda se pitamo, okej, što mi u RH strateški očekujemo od sustava izravnog plaćanja u poljoprivredi i zapravo harmoniziranosti tog sustava na razini cijele EU? Prije smo imali potpore koje smo davali iz državnog proračuna, one su sada vremenom supstituiraju i dolaze iz zajedničke poljoprivredne politike. Naravno, mi to prikazujemo u okviru državne potpore, iako joj je izvorište praktično odluka na razini EU da svi poljoprivredni proizvođači koji udovoljavaju uvjetima, to je gotovo većina imaju pravo na izravna plaćanja i onda gledajući na zajedničko tržište praktično možemo reći da taj učinak nije ni postojeći jer ako svaki poljoprivredni proizvođač dobije ravnomjerno pitanja, možemo govoriti o ovim razlikama što je napomenuto da mi nismo još punu omotnicu primijenili, ali uvjetima da svi dobiju isto, onda se pitamo da li naš poljoprivredni proizvođač u istom položaju u toj tržišnoj utakmici koja je pred njim, da li može parirati. Ja ću otvoreni reći, ne može. Ne može radi toga što druge zemlje članice su krenule sa pozicije koja je bila puno bolja. Značajniji broj godina dobivaju pune iznosa omotnice i više nego što kod nas dobivaju i sada bismo mi trebali reći, da, ali mi dajemo potporu poljoprivrednim proizvođačima i time podržimo njihovu konkurentnost. Ne, mi njih zapravo dovodimo samo da im je glava otprilike tu negdje ispod površine vode, malo, znači vide, mogli bi udahnuti, ali nikako da ostvare upravo taj. Možda je ovo malo onako metaforički rečeno, ali stvarno je upravo takva. Znači nismo uspjeli doći do toga da naši poljoprivredni proizvođači imaju niti punu omotnicu, niti smo kroz ostale oblike potpora aktivno pokušavali riješiti stanje u poljoprivrednom sektoru i trenutno možemo samo reći da izravno plaćanja potpore u poljoprivredi čine jedan dobar dio potpora ali stvarnost je ono što je i rečeno i što je za ministra Tolušića i njegovu izjavu da mi zapravo tu nazadujemo. To bi bilo oko poljoprivrede. Ako se dotaknemo električne energije, vidimo da kao društvo, politika i svi koji sudjeluju u tome su od jedne plemenite namjere, a to je subvencioniranja proizvodnje obnovljivih izvora energije napravili jednu od najvećih afera u RH i vrlo često ovdje smo s pravom prozivali i bivšega ministra Vrdoljaka i odluke koje su donošene tada gdje pojedinci koji su ušli u taj sustav trenutno ostvaruju značajne prihode na osnovu državnih potpora, a sve skupa se prelilo na naše građane i poduzetnike potrošače koji plaćaju upravo naknadu za obnovljive izvore energije i onda je ministarstvo da bi malo to uljepšalo da ne bude stvarnost tako teška za građane spustilo stopu PDV-a pa je onda rečeno evo, tu smo izbalansirali onu naknadu što moramo izdvajati, nešto su spustili PDV, ali naši poduzetnici i dalje ostaju opterećeni sa cijelim tom naknadom jer njima je sam PDV neutralan u njihovom prometu. I to je činjenica koju smo imali u prethodnom vremenu i trebamo iz nje učiti jer danas je plaćeno. Spomenuo sam već ovdje i pitanje javnog prijevoza koje potječe također iz jedne namjere, a to je da se demografski, na neki način da potpora. Onaj trošak koji su plaćale jedno vrijeme lokalne samouprave i županije, zavisi od koje odluke je bilo, država je preuzela i od tada imamo jedan bum cijene koji se dogodio. Brojni popusti koji su postojali u javnome prijevozu, odjednom se ukidaju, nema više potrebe za tim, država plaća 100% ili 75%, gradovi, općine, županije preuzeli drugi dio i mi svi plaćamo postotak, ali zaboravljamo koliko je ukupan iznos. To vam je kao da dođete u neki trgovinu u kojoj su vam obećali 50% i vi ćete tamo obaviti kupnju a da pritom ne pitate ni koja je to početna cijena ni koja je krajnja cijena nakon odbijenoga popusta jer u dobrom dijelu slučaja će se dogoditi da ste možda platili i više nego što je negdje redovna cijena bez i jednoga popusta. I ušli smo u jednu paradigmu događanja gdje što god dotaknemo sa državnim potporama izazovemo negativan efekt. I onda danas sam govorio i o na amandmanima o procjeni učinaka. Koja je bila procjena učinaka? Tko je napravio tu procjenu učinaka? Naknadu procjenu učinaka, tko je bio taj ministar ili Vlada koja je imala hrabrosti za odluku koju su donijeli izmijeniti ako vide da učinci koje su napravili na tržištu ne odgovaraju planu. Nitko ne kaže da je greška napravljena u onom trenutku kad se razmatralo, nego jednostavno, tijek događaja pokaže da nije bila dovoljno razrađena politika kojom se osiguravalo i onda dođemo sad u novije vrijeme. To su potpore koje se daju za nekretnine, za kupnju prve nekretnine i razvila se cijela rasprava tijekom 2018./2019., a to je koliki je utjecaj državnih potpora na rast cijena nekretnina. Vjerujem da će kolege iz HNS-a i HDZ-a reći, apsolutno nema to veze s time jer to je tržište, jednostavno na tržištu porasla je potražno, jednostavno buknule su nekretnine i baš se dogodilo to tijekom 2018. i 2019., nevjerojatna koincidencija i to možemo sleći ramenima i reći, evo, ne znamo zašto se dogodilo, ali smo bili proroci pa smo mi dali državni potporu, pa da nije bilo te državne potpore, zamislite kako bi tek bila situacija. To vam je slika kad govori netko iz vladajućih, a kad pitate aktere tržišta nekretnina, oni će reći da je ključni problem što se te potpore daju u jednom kratkom vremenu kada bukne potražnja i kupuje se sve što je dostupno na tržištu da bi se iskoristila potpora koja se nudi jer tada se plaća sve, samo daj, daj, daj, da iskoristim, oni koji naravno mogu jer ne mogu svi da iskoriste i nakon toga, kada se podigne cijena, to vam je u ekonomskim uvjetima praktično nekad se može i na osnovnu neosnovanih argumentacija podići cijena, jednostavno tržište reagira. Cijene nafte porastu kada američki brod uplovi u Perzijski zaljev, a ne kada ovakva se događa, znači imamo mjeru, da je ona trajnoga karaktera, onda bismo mogli stajati iza te konstatacije da nema učinka na tržište nekretnina jer svi imaju pravo, cijelo vrijeme imaju pravo, to je jednostavno olakšavanje, ovako imamo bum rasta cijena i onda nakon toga onaj pad koji bi se trebao dogoditi, on je jako spor i kroz određeno vrijeme traje. Znači jer imamo cikluse da Vlada to i ministar svake godine naprave u određeno vrijeme i onda svi znaju, već je i najava, dat ćemo i sljedeće godine potpore. Pa ono zašto bismo spuštali cijene nekretnina kada i sljedeće godine će se javiti oni koji će baš željeti u tim mjesec ili koji dan tražiti državnu potporu pa iskoristiti, ali onda dovodimo jedan velik broj građana u situaciju u kojoj ne mogu iskoristiti subvenciju koja se nudi, nisu neuvjetni su da njima je otežan život. Evo, to je stvarnost kod takvog davanja potpora. Ja bih se dotaknuo još jedne potpore koja nekako ne ulazi u ove izvještaje se tako ne razmatra, a u biti najznačajniji davatelj takve potpore je država. Odnosi se na postupke predstečajne nagodbe gdje ako primijetite poduzetnicu su već polako prihvatili jedan trend, a to je da mogućnost predstečajne nagodbe je prvenstveno mogućnost otpisa dobroga dijela potraživanja od strane RH. I onda imamo trend gdje dolazi do prometa skretanja prometa s jedne tvrtke na drugu u vlasništvu istih osoba gdje ostaje dug prema državi ili koji se kumulira kroz određeno vrijeme i u jednom trenutku poduzetnik kaže, sada sam spreman, blokiran, spreman sam za predstečajnu nagodbu. Pojave se kod ministra financija, naravno, na stolu i kako ministar odluči, koliko će biti otpis, otprilike i svi ostali sudionici, ali budimo iskreni, svi čekaju… …ali budimo ali budimo iskreni, znači svi čekaju mig ministra financija da vide kakav će biti taj otpis, jel će to biti 30%, 40%, 60%, onda otprilike svi tako i otpišu, nešto se konvertira, nešto se napravi ali vidimo da postoji jedan zgodan instrument i za preuzimanje vlasništva tvrtki koje se dovode u takvu poziciju, znači a to sve država plaća. To je sve ono što je bilo pravo naplatiti, dovodimo u neravnopravan položaj one koji redovno posluju na tržištu u odnosu na one koji manipuliraju i to je pojava koja se događa među brojnim poduzetnicima pa čak i onima koji dođu u ovaj Visoki dom da sjede i oni su to iskoristili i bez problema koriste resurs države da jednostavno kažu ja to više neću platiti i kroz predstečajnu nagodbu ću dobiti otpis dobroga djela, reprogram i ja sam zadovoljan. Živjela RH u kojoj potpore kada se daju na kraju imaju sve osim onih učinaka koje građani žele, hvala lijepo.
Hvala lijepo, slijedeći Klub zastupnika je HNS-a u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kad se pogledaju brojke izvješća o državnim potporama, tada je to ogroman iznos, 14,8 milijardi. Naravno postoji i sama struktura, sektor industrije i usluga, 8,6, poljoprivreda i ribarstvo 6,1, kad se to zbroji dođemo do ukupnog iznosa. Možemo sad analizirati koliko su te potpore potrebne, vjerojatno da, ne želim to dovoditi u pitanje međutim, koliko su one temeljem strateških dokumenata, koliko je tu interes RH u tim potporama takvoga tipa zastupljen jer tu neću akcenat stavljati na održivost što mislim da isto bi trebalo voditi računa o tome ali prije svega, mislim da nam je industrija važna. Međutim ono što mogu imati određenu zamjerku, da određene industrije, pogotovo prerađivački sektor, mislim da je podzastupljen ili nedovoljno zastupljen u potporama. Kad se pogleda prerađivački sektor, znači najniži prosjek plaća, uglavnom su izvoznici, znači isključivo ovise o vanjskom tržištu, druga stvar, milim da u tom djelu bi trebalo napraviti jedan kvalitativniji iskorak što se tiče sektoru gospodarstva da se nađu modeli i načini kako da se prerađivačkom sektoru što više pomogne. Pojedini dijelovi RH pogotovo sjever Hrvatske gdje je prerađivači sektor najzastupljeniji i kad se uspoređuje sa ostalim potporama za ostale sektore koje dolaze možda ne direktno ili indirektno, tada smatram da je prerađivačka industrija zapostavljena u ovom djelu, da ne govorim od mogućnosti nabavka sirovina i nekih drugih faktora koji utječe a oni su gospodo, kolegice i kolege, isključivo na tržištu, isključivo na tržištu i ovise o samima sebi. Poljoprivreda i ribarstvo ok, poljoprivreda sama po sebi smatram da bi uz ove potpore koje dobiva, a bi trebala polučiti ekonomski gledano daleko kvalitetnije rezultate, bolje rezultate i financijske i da bi se na neki način sve ove potpore trebalo izanalizirati što za jednu kunu potpore se dobiva i koji je interes države. Ono što svakako mi je nas u klubu HNS-a i nismo zadovoljni sa iznosom potpora koje se dobivaju za istraživanje, razvoj i inovacije. Mi smo n pragu IV. industrijske revolucije, pokrenuta je reforma obrazovanja, upravo sa ciljem da pošto smo mala zemlja sa malim brojem stanovnika, nemamo prevelike mogućnosti i ono industrije što je bilo, nije više na toj razini, i sam efekat proizvodnje i smatram da je jedina prilika u znanju. I stoga smatram i ujedno apel resornom ministarstvu da nađe modele, načine kako više pomoći upravo ovom djelu, sektoru istraživanja, razvoja i inovacija. Naravno, to ide kroz gospodarstvo većim djelom, postoje i u resoru obrazovanja, puno se ulaže u obrazovanje, u centre kompetentnosti, u visoko školstvo ali smatram da bi tu trebalo raditi upravo kroz određeni vid tih potpora na jednom sinergijskom efektu i obrazovanja, visokog obrazovanja i samoga gospodarstva jer to je kolegice i kolege, naša budućnost. Nećemo uvijek imati prilike i mogućnosti na ajmo reć, bildati BDP samo na turizmu. Samo na turizmu da zasnujemo ili na potrošnji, to svakako nije ono čemu što vodi boljitku. E sad, osvrnut ću se kratko i na jedan dio koji da budem iskren, svjestan sam da su poslovi od općeg interesa kao što je prijevoz, kao što su subvencije za neke sektore od morskog prijevoza, otoke moramo povezat itd., moramo isto tako omogućiti građanima grada Zagreba da se voze i svima nama koji smo sticajem okolnosti ili jesmo u Zagrebu, živimo ili dolazimo tjedno ili dnevno, međutim ima tu nekih stvari koje su mi malo upitne, diskutabilne, koliko uopće ta potpora može ostvarit svoju svrhu. Naime, konkretno Zet je zagrebački dobio negdje, mislim da je preko 57% ukupnih prihoda ZET-u su subvencije, to mi je malo čudno. I bez tih subvencija na godišnjoj razini, iznos može vrlo malo varirat, postavlja se pitanje da li uopće on može egzistirati bez toga? A ja ću postaviti kontra pitanje, dolazim sa sjevera Hrvatske, udaljenost uzet ću od konkretno Ivanca do Varaždina je 22 km što je negdje raspon od istočnog do zapadnog djela grada Zagreba pa uzmimo neke prigradske dijelove ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su do centra Varaždina udaljeni 40 km, kolegice i kolege, tamo nema subvencija za prijevoz, da ne kažem iz Ludbrega, tamo imate dvije autobusne linije dnevno i privatni su prijevoznici naprosto jer lokalna samouprava nema kapaciteta da omogući svojim građanima jedan adekvatniji i kvalitetniji, gušću prijevoz odnosno da ima kvalitetnu adekvatnu prometnu povezanost. Pitam nadalje, isti taj ZET je imao tijekom prošle godine, mislim da je imao gubitak 50 milijuna kuna i zamisli na polugodištu op, nekoliko milijuna kuna pozitive. I sad ne bi me to toliko pobudilo neku posebnu pozornost nego gradi se žičara. Ok, ja razumijem potrebe građana grada Zagreba i svih onih koji dolaze, koji se žele vozit žičarom, međutim upravo negdje taj iznos koji je bio potreban da bi se ostvario pozitivan rezultat u gradu Zagrebu za nekih 14 milijuna kuna, pazite, iz gubitaša od 50 milijuna kuna za pola godine cap, ti si dobro 60 i nešto milijuna kuna pozitivan rezultat, stvarno evo, mislim da je menadžment ZET-a za pohvalit ali u tom iznosu negdje se i povećala subvencija u odnosu na prethodnu godinu da bi Zet bio kreditno sposoban, da bi mogao se zadužiti. Pitam sada dokle? Ja razumijem opći interes, razumijem opći interes, građani grada Zagreba se moraju voziti. Od karata se dobiva nekakvih, mislim da negdje oko 16 milijuna kuna što je potpuno zanemarivo u odnosu na ukupno poslovanje pa sad se postavlja pitanje čiji je taj ZET? Jer svake godine mora dobivati subvencije da bi uopće mogao disati, da bi mogao bit živ, da bi mogao funkcionirat. Mislim da bi prije svega se trebalo i na razini grada vidjet u čemu je problem ali isto tako i države jer pazite to je ogroman novac, to je ogroman novac. Oni građani koji nemaju mogućnost gradskog prijevoza, koji moraju svojim novcem plaćat skupe karte za prijevoz da li željeznicom, da li autobusnom, da li osobnim vozilom, pa zar i oni nemaju pravo na neku vrstu subvencija ako idemo na taj način gledati? Zašto samo u velikim gradovima? Nije problem na lokalnoj razini ili na razini nekoliko jedinica lokalne samouprave organizirat preko komunalne tvrtke što daje Zakon o komunalnom gospodarstvu mogućnost gradskog prijevoza, međugradskog. Da, da li ćemo dobiti subvenciju za organiziranje toga? Postavljam pitanje. a gustoća naseljenosti, dobro, nije kao u Zagrebu, naravno, radi se negdje oko 140, 150 stanovnika po km kvadratnom. Nadalje, praktički na kraju, subvencije su nužne, subvencije su dobre međutim bojim se da neke subvencije neće opravdat svoju svrhu jer mislim da je smisao i cilj subvencije ne nekog držat na životu, držat mu da se slikovito izrazim, nos iznad vode, pola glave, nos iznad vode, nego vrha ga je dići i da postane ekonomski održiv. Ukoliko će se i dalje subvencije u pojedinim sektorima na takav način davati, onda bojim se da je to bacanje novca u bunar. Što se tiče subvencija, tu je jedan vrlo interesantan podatak, kad se pogleda koliko je to u razmjeru na iznos potpore po zaposlenome, iznos potpore po stanovniku, po stanovniku ispada 3613 kn, ogromno, ogromno. Kad se pogleda da je to 14,8 milijardi na razini države i kad usporedite što to znači, kad se pogleda po zaposlenome, onda je to ogroman novac a bojim se da efekti koji proizlaze davanjem tih potpora, ja bi volio da me se demantira ali mislim da ne produciraju faktor niti omjer 1:1. Mislim da je omjer čak u negativi, za jednu kunu potpore, vi ne dobivate jednu kunu protuvrijednosti bilo što da je. E to je problem. Da je to makar omjer 1:1,1, to je već pozitiva. Zato preporuka, više treba ulagati u one koji proizvode, više treba potpora davat za istraživanje, razvoj i inovacije jer tu je multiplikator nekoliko puta veći nego bacati u potrošnju i na držanje nekoga živim. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad ćemo preći na pojedinačnu raspravu i prvi će biti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Pozdravljam i predstavnike ministarstva, državnog tajnika i njegovog kolegu. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani koji nas slušate, koji je smisao potpora i subvencija o kojima danas raspravljamo jer ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] izvještaj pred nama o potporama u 2018. g. U svakoj tržišnoj ekonomiji ima onih subjekata, sektora, segmenata koji ne mogu izdržati tržišnu utakmicu koji su iz raznoraznih razloga u neravnopravnom položaju bilo zbog svoje krivnje, zbog nedorečenosti određenih regulatornih mjera ili pogrešnih regulatornih mjera ili zbog nelojalne konkurencije ili iz nekih sasvim drugih razloga. Smisao je dakle sačuvati taj gospodarski subjekt, taj sektor, određenu industriju, određenu granu da bi ona mogla nastaviti živjeti, razvijati se i na taj način povećavati bogatstvo čitavog gospodarstva odnosno ukupne države. Je li to postignuto u Hrvatskoj? Je li to postignuto? Evo ovdje su nekoliko puta, u nekoliko navrata rečeno da je u 2018. g. isplaćeno ukupno 14 milijardi i 800 milijuna kuna državnih potpora. I da je to značajno povećanje u odnosu na 2017. g., skoro 20%. Ako mi sad idemo gledati sektorski, analiziramo što se upravo u tom sektorima, je li taj učinak od skoro 20% povećanja potpora, proizveo također adekvatan porast aktivnosti ukupnog prihoda, dobiti u ovim sektorima koji su poticani i koje smo stimulirali. Kao što vidimo nije. Najveće su potpore isplaćivane znači kada govorimo na razini gospodarstva prema industriji, prema poljoprivredi, u okviru industrije, to je prošle godine bila na prvom mjestu brodogradnja. Međutim mi vidimo da se tamo ne rješavaju ključni problemi. Mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku tražili smo da ministar financija i predsjednik Vlade objave nalaz njihov, njihovih stručnjaka koji su bili u Uljaniku krajem 2017., početkom 2018. i načinjena je analiza i taj nalaz nikad nije vidio svjetlo dana, mi građani ne znamo što unutra piše, kako su krčmile subvencije i potpore koje su uplaćivane iz državnog proračuna na račun Uljanik grupe. Nekoliko puta sam sa ove govornice tražio od premijera da objavi jer on se hvali da je transparentan europski čovjek, da želi samo raditi tako pa ponovno ga pozivam da objavi taj skriveni izvještaj što su našli u grupi Uljanik a to ne znamo, zašto kriju to od nas? Ajmo dalje, samo govorimo argumentima. Vidite, ne znam da li je tko ovdje danas govorio o tome da od 14,8 milijardi potpora koje se plaćaju, čak 1 milijarda i 100 milijuna ide HRT-u, vidite. Dragi građani, jeste vi primijetili neko značajno poboljšanje u radu HRT-a? Jeste primijetili značajno poboljšanje okretanje u smislu transparentnog poslovanja, demokratizacije, jeste li nas oporbene zastupnike vidjeli, koliko ste puta između ostalog, neću isticati mene i moje kolege ovdje koji su došli u zadnjim parlamentarnim izborima u Sabor, koliko su oni puta bili na HRT-u? Ovo je postala partijska televizija HDZ-a, ovo je praktično pa na djelu je strahovita cenzura, blokada i postoji popis osoba koje nisu poželjne za HRT. To ćemo preispitati kad dođemo voljom vas građana u slijedećoj Vladi na vlast, to će biti jedan od prvih zadataka koje ćemo napraviti jer HRT nije demokratizirana, nije transparentna, radi se strogo po partijskim naredbama i to moramo raščistiti. Ona nije javni servis, ona je stranački servis a dobiva milijardu i 100 milijuna kuna potpore i znate šta je još, i još mi plaćamo mjesečno 80 kuna po televizoru odnosno moramo plaćati. Eto vidite tako stoje stvari. Ajmo još nešto o čemu danas ovdje nije bilo riječi, mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku želimo vama prenijeti istinu, dragi građani, da na slijedećim izborima budete načisto da možete lakše birati i donositi odluke. Znate li koliko se plaća potpora u segmentu prometa? To je kopneni prijevoz, zračni i pomorski. Znate li koliko se plaća onim koncesionarima koji su uzeli, znači koji su dobili koncesiju na izgradnju određene dionice autocesta pa su se sa tadašnjim političkim, s državnim rukovodstvima dogovorili koliko će im se platiti ako ne bude toliki i toliki promet da ih se obešteti. Neka se podnese izvještaj koliko se plaća Zračnoj luci Zagreb godišnje da znamo koliko se plaća, koliko su dobili zbog toga što nije ostvaren toliki i toliki promet, neka se po svakoj dionici kaže koliko se plaća. Dakle to tzv. javno-privatno partnerstvo putem takvih koncesija, ono je kontaminirano i na taj način je plodno tlo za korupciju i klijentelizam. Tu idu naši novci, potpore iz državnog proračuna i tu se gubi novac kao da teče kroz pijesak voda. Ajmo malo o poljoprivredi. O poljoprivredi vidite, kaže da se tamo daje dosta, oko 6 milijardi kuna. Pa nikad Hrvatska, nikad nije proizvodila manje hrane nego što je sada. Znači nikad se više nije poticalo, subvencioniralo a nikad proizvodnja nije bila manja. Proizvodnja mlijeka više se nego prepolovila. Deficit u vanjsko-trgovinskoj razmjeri sa inozemstvom glede hrane strahovito, oko 1 milijardu eura smo u deficitu a možemo toliko imati suficit. I vidite, nema smisla da dalje navodim brojke i da vas zgrožavam ovim podacima nego ima li tu kakvih rješenja? Naravno da ima poštovane kolegice i kolege a posebno vi građani, mi vam želimo vratiti optimizam, nadu da se može promijeniti, da plaćamo u budućnosti manje potpora ukupno a da segment gospodarstva napreduje. Ma džabe nama sve potpore pa i one za kredite, za kupnju stana vidite jer su potpore postale prvorazredni politički instrument za održavanje na vlasti, to je tzv. kapilarna korupcija od poticaja, od subvencioniranih kredita. Znači tu se prije svega gleda jesi li član ove stranke koja je na vlasti ili nisi i tako to ide. Prođite Slavoniju, meni ljudi pišu, pričam s tim ljudima. Ako ćeš dobiti, obuć kuću u energetski učinkovito, onda najvjerojatnije da moraš bit član HNS-a jer oni to drže. Ako ćeš dobiti poticaj za poljoprivredu onda najvjerojatnije moraš biti HDZ-ovac, jel., itd., itd., zavisi kako je koje lovište izabrao za sebe, jel, a mi znamo točno koja su javna poduzeća pretvorena u lovišta. Ali da završim kao profesor, ne samo političar već sveučilišni profesor iz područja financija i ekonomije. Ma ne može nijedna potpora spasiti ovu ekonomiju ako je dugo godina uništavate visokim kamatama, ako 92% bankarstva drže strane banke, ako je devizni tečaj teško narušen i duboko nerealan, ne možete izdržati tu utakmicu sa stranim natjecateljima, konkurentima. Znači ako je ekonomska politika protiv ekonomije, protiv seljaka, protiv obrtnika, protiv industrije a jest, onda se nemojte igrat poreznim reformama da pokušavate neku mrvicu dat nekome na stol. Potrebna je radikalna promjena, nova promjena, nova ekonomska politika koja će ovu zemlju učiniti bogatom, podići opći standard gdje će ljudi moći živjeti mirno, zadovoljno sa svojom djecom koja više neće odlaziti u inozemstvo, hvala.
Hvala. Imamo nekoliko dapače, više replika. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepa. Kako kolega Lovrinović, procjenjujete i kako bi objasnili ovaj paradoks da potpore u poljoprivredi rastu iz godine u godinu, znači 6 milijardi i 100 milijuna kuna u odnosu na 5 i 200 a u 2017. a proizvodnja sve manja i manja? Znači to je pitanje koje je ovdje potencirao i kolega iz HDZ-a da se vide efikasnosti potpora, šta mi uopće dobivamo i zbog čega se te potpore na taj način isplaćuju kada od njih koristi očito hrvatski poljoprivrednici nemaju na onaj način na koji bi trebali imati. Znači, šta znači 20% veća potpora a proizvodnja 10 ili 15% manja u odnosu na proteklu godinu? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Kolega Maras, ne mogu to drugačije nazvat nego političkim paradoksom, dakle rastu potpore, izdvajanja za potpore u poljoprivredi, proizvodnja pada. Znači novac curu kroz pijesak ali točno curi kome treba, znači to je taj politički klijentelizam, zna se točno tko je dobio pa su dobivane potpore za stoku koje nema, kontrole su pokazale. Dobivane su potpore za usjeve kojih nema, zarasle njive. E zato ćemo napraviti analizu, ne samo analizu nego i povući odgovornost svih onih koji su dijelili potpore, koji su uzimali novac iz džepova nas građana a dijelili točno na određene adrese. Moramo s tim raščistiti jer ovo je znak da je jednostavno, da se koristi javni novac, novac građana za stvaranje, učvršćivanje stranačke baze i za ostanak na vlasti, to je istina nažalost.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Tomislava Žagara, izvolite.
Hvala, potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinović, netko bi vašu ovu raspravu vezano uz poljoprivredu mogao sa jednom slavonskim bećarcem „u mom selu veliki sam baja, dok je meni dobrog poticaja“. Naime, jedini resurs u poljoprivredi koji je važan, koji je najbitniji je poljoprivredno zemljište. OPG kao privatno poduzeće može biti jako onoliko koliko ima poljoprivrednog zemljišta. To je jedan problem s kojim se ne želimo pozabaviti. 2020. izlazi na moratorij na mogućnost kupnje zemlje od stranaca, naši ljudi su ušli sa velikim kapitalnim, dobili su onaj povrat kapitalnih ulaganja, uložili su u mehanizaciju, ali pitanje koliko je ta mehanizacija iskoristljiva. Nekad u PIK-ovima, evo PIK Brezik, bilo je zaposleno 10 tehnologa, 10 ljudi koji su brinuli o tome što se proizvodi i na koji način se proizvodi. Danas je ta zemlja raspodijeljena na OPG-ove i na poljoprivredna gospodarstva i malo je zapravo struke i više je sve bazirano na samim poticajima koji onda ne daju rezultata.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Hvala uvaženi kolega na pitanju. Odgovor je vrlo jednostavan, vidite, strategija je bila da se OPG-ovi zaduže, da se seljaci zaduže što više nek kupuju nove traktore, nek kupuju što više traktora, nek uzimaju što više kredita, nek grade što više staja. Uz visoke kamate, uz valutnu klauzulu, zašto? Da ih se jednog dana očisti s tržišta jer vidite koliko njih ne može danas, oni propadaju. Koliko je mljekara propalo. Zašto? Da tržište ostane čisto, da se može uvoziti hrana sumnjive i loše kvalitete a mi da ostajemo bez proizvodnje. Dakle, ovdje nije riječ o nekom smušenom, nekontroliranom procesu, ovo je jasna strategija uništavanja domaće proizvodnje da bi se povećavao uvoz. I ne samo to, vi ste govorili o zemlji, da bi se preuzimala obradiva poljoprivredna zemlja kao najvrjedniji resurs u Hrvatskoj i strategije kada oni propadnu da se jeftino od njih kupi zemljište. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Lovrinoviću. Rekli ste što se tiče subvencija u stambenom sektoru ili obnovi više stambenih zgrada energetski ili subvencioniranje stambenih kredita da moraš biti član HNS-a da bi dobio. Ja bih volio da preko 17000 ljudi koji žive u više stambenim zgradama jesu članovi HNS-a, prepoznali su HNS kao što ste ga vi prepoznao to napravio ili sada ukupno 10000 obitelji koji imaju subvencionirane i koji će dobiti da su i oni isto prepoznali HNS kao i vi kao prvi koji je to donio, no međutim to nije tako. Svi koji imaju dokumentaciju koji su prijavili su to dobili, nitko ih nije pitao sigurno koji su članovi stranke. Tako da meni je drago što vi imate takvu percepciju i nadam se da će to biti i u narodu prihvaćeno da zbilja je sada 10000 ostalo u Hrvatskoj i imaju riješeno stambeno pitanje zahvaljujući našem radu. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Kolega Čuraj, nisam dugo u politici, ali nisam vidio stranku koja se toliko prostituirala u kraće vrijeme gdje je bila svugdje nego HNS na sramotu njenih osnivača, časnih ljudi koji su je osnovali. S druge strane, po kraju gdje se krećem, posebno 2. izborna jedinica od Svetog Ivana Zeline, Vrbovca pa tamo dalje takve su priče kolega Čuraj, znate, nisam ja ovo izmislio. I treća stvar, vi ste našli pravi zaklon sa HDZ-om jer malo vas ima, vi ste mala stranka ali sofisticirana i vi ste u odnosu na HDZ doktor, razumijete za te stvari jer ste od njih uzeli najbolje kolače, uzeli ste HEP, uzeli ste Ministarstvo obnove, to su monopolisti, novca ko u priči, nikad vam dosta. E meni će biti drago da konačno takve stranke i pojedince već jednom nestanu iz Hrvatskog sabora, a to će se desiti na sljedećim izborima. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi zastupniče Lovrinović. Ja znam koliko vas boli korupcija, koliko vas boli kriminal. Svjesni smo toga nažalost i koja stranka je generator korupcije u Hrvatskoj i predsjednik koje stranke je trenutno u zatvoru. Ali nažalost, gospodine Lovrinović imajte na umu da stranaka kojoj se trenutno sudi za kriminal je na vlasti i jednostavno svaka borba protiv kriminala dok je stranka kojoj se sudi za kriminal stranka čiji je bivši predsjednik u zatvoru zbog kriminala je zapravo osuđena na neuspjeh odnosno radi se o Sizifovom poslu. Nažalost naši građani su žrtve svega toga i to je jedna tragikomična situacija. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića, vezano uz Godišnje izvješće o državnim potporama. Izvolite.
Molim vas gospodine potpredsjedniče zaustavite vrijeme da biste mi prvo omogućili da mogu govoriti, vidite ne čujem.
Ja mislim da vas čujemo svi dobro.
Pričaju.
Dajte molim vas ajde kolege utišajte se kolega Lovrinović odgovara poštovanom zastupniku Pernaru. Molim vas. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Sada može sat ići. Vidite ovdje u prosjeku prebiva 20 saborskih zastupnika, a ovo što dolazi su podizači, vidite podizači su došli, sada će glasanje. I za jedno sat vremena kada sve prođe podizači odlaze, a ostaju saborski zastupnici. Što odgovoriti na ovu vašu kolega Pernar, korupcija je broj jedan u Hrvatskoj. Ništa mi ne možemo riješiti dok se ne obračunamo s korupcijom i s ovakvim lošim pravosuđem, ustvari krivo osuđen. To su dvije ključne stvari. Međutim, poštovani građani mi imamo vrlo jednostavan zadatak. Na sljedećim izborima jednostavno je pitanje, hoćete li podržavati ljude koji su vas do sada vodili i sve nas uništavali ili ćete dati priliku novim ljudima. Samo je to dilema i ništa više, samo to.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Vučetića. Izvolite. Kolege molim vas malo stišajte se i smirite da kolega Vučetić može reći svoje. Izvolite.
Zahvaljujem vam kolega na vašoj raspravi. Iako sam imao drugu repliku više me je zainteresiralo ovo što ste govorili o HNS-u, pa bih vas zamolio da to opet ponovite jel HNS je uveo navodno školu za život, ali bih htio da ovih minut opet ponovite koje su to izvannastavne aktivnosti HNS, gdje se te izvannastavne aktivnosti odvijaju u kojim ministarstvima i u kojim firmama da shvatimo što je pravi poticaj za jednu bogatu egzistenciju po tipu HNS-a. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Lovrinović se odgovoriti vezano uz izvješće o državnim potporama. Izvolite.
Hvala. Kolega Vučetić. Evo pozdravljam i ostale podizače ruku koji su u međuvremenu došli. Vi tražite da vam ponovim ponovo gdje se uklinio HNS jel, pa to možete pročitati na Googlu upišite samo, ali ponavljam u najlukrativnijim javnim firmama, to je HEP Hrvatska elektroprivreda koja je potpuno monopolna firma. Dalje, to je Fond za zaštitu okoliša u Ministarstvu energetike, oni drže ključne stvari, znači obnovljivi izvori energije, to je njihova specijalnost. Pa njihov predsjednik recimo on je stručnjak za nekretnine, energetiku za sve. Pogledajte tko vodi JANAF itd., itd. Ali kolega Vučetić ja mislim da se zajedno svi mi moramo okupiti da bi na slijedećim izborima porazili i očistili zemlju od ove kaljuže, da konačno ljudi vide nadu života u ovoj zemlji.
Hvala lijepa. Čini mi se da je poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik? Molim vas, kolegice i kolege hajdmo dopustiti kolegi Ćuraju da kaže što ima reći u čemu je povrijeđen Poslovnik, ja vas lijepo molim.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je Poslovnik u Člancima 238. i 232. gospoda zadnja dva govornika nisu govorila o temi dnevnoga reda, dužni ste ih bili i opomenuti ako treba i oduzeti riječ. Naime znam da je puno lakše i medijski puno prihvatljivije graditi svoju političku platformu na ovako jednom ne blago rečenom pljuvanju po drugim strankama, naravno ja bih volio da ipak govorimo o temi dnevnog reda. Kad sam vas upozorio da ste krivo govorili opće niste ni referirali na to.
Dobro, ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik i molim vas nemojmo sad krenuti sa povredama Poslovnika tuk na utuk i slične stvari jer ću počet davat opomene ako nastavimo s time. Molim vas. Nije povrijeđen Poslovnik. Vi mislite da je povrijeđen Poslovnik kolega Lovrinović? Razmislite dobro, dobit ćete opomenu ako ćete zlorabit povredu Poslovnika. Izvolite.
Potpredsjedniče dobro sam razmislio, pitanje je zašto ste uopće kolegi Ćuraju dali riječ, a vidite da uopće nije, nije ovaj povreda Poslovnika, vi ste rekli, a zašto ste mu dali riječ? A meni sad ne dopuštate da kažem dvije rečenice. Jesam li u pravu?
Niste u pravu i dajem vam opomenu.
Samo jedna rečenica njemu. Ako pljujem, pljujem argumentima, a to nije pljuvanje kakvo ovdje se inače radi.
Kolegice i kolege idemo nastaviti, da završimo, pokušamo završiti raspravu prije slobodnih govora. Molim vas, molim vas dajte se malo utišajte da kolega Maras može govoriti.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče [[Upadica: Pardon, vaš kolega ovaj iz stranke…]] samo malo, možete molim vas omogućiti mogućnost da se raspravlja prije nego što me prozovete?
Naravno, evo kolega Bauk je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani gospodine potpredsjedniče …
Molim vas kolegice i kolege, pa dajmo se utišajmo, pa nemojte da, stvarno ste ko dječji vrtić postali. Ako, ako nećete ja ću prekinuti sjednicu stvarno ako nećete dozvolit ljudima da govore. Izvolite kolega Bauk.
Sigurno ćete se složiti sa mnom da je povrijeđen Članak 238. stavak 3. Poslovnika Hrvatskog sabora jer piše da zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije svojim upadicama ili na drugi način ometati govornika. Dakle, žamorom dok kolega govori ne sumnjivo je i to ste vi upozorili dolazi do povrede tog članka Poslovnika. Tako da sam se ja javio ne bi li uzeo malo vremena da kolege završe svoj žamor, da kolega Maras može normalno nastaviti raspravu [[Upadica: Hvala, hvala.]] a ako ne može onda ajmo glasati pa će nastavit kasnije.
Hvala lijepa. Ništa ovaj budući da očito ne funkcionira to da kolega Maras može normalno završiti ili početi uopće sa svojom raspravom onda idemo na glasovanje, pa će valjda u miru moći kasnije, meni je to neshvatljivo da mu ne date govoriti, ali evo čak ni iz vlastitog kluba neki nisu mu dali, ali u redu. Nastavit ćemo sad sa glasovanjem. Poštovane kolegice i kolege kako nema više prijavljenih za raspravu o točki Godišnje izvješće o državnim potporama za 2018. godinu ja time zaključujem raspravu o toj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steku uvjeti.
Godišnje izvješće o državnim potporama za 2018.g. Podnositelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno Prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se godišnje izvješće o državnim potporama za 2018.g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 88 za, 10 glasova protiv donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor. Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2018. godine. Podnositeljica je Agencija za zaštitu osobnih podataka. O ovoj točki dnevnog reda glasovati ćemo sukladno članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2018. godine.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 8 suzdržanih i 22 protiv donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.