Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, zastupnice i zastupnici. Znači, pred vama je Zakon o zemljišnim knjigama. Neću sad ulazit u detalje zato što smo prošli najveći dio kroz prvo čitanje samo ću naznačiti par stvari i osvrnut se za neke stvari koje su se događale u međuvremenu. Dakle, kao što znate i kao što ste vidjeli uostalom podržane u prvom čitanju uvodi se i čitav niz novih instituta od visokog zemljišnog suda do drugih stvari kojima će se omogućiti brži, jednostavniji postupak u zemljišnim knjigama. To je nešto što nas sve muči kao svaki naš građanin ili gotovo svaki se prije ili kasnije s tim sreo. Najvažnije izmjene ovdje su ovo što sam rekao ujednačavanje prakse. Mi sada imamo jednu vrstu feudalizacije gdje je zapravo vama postupak završava na Županijskom sudu na žalost što je razumljivo zbog prethodnih praksi i tradicija obzirom da su pojedini dijelovi zemlje došli iz različitih pravnih sustava i tako su ulazili u zemljišne knjige dolazi i do različitih rješenja. Sada uvodimo jedno jedinstveno mjesto na kojim će se rješavati o svim žalbama i kroz to će se zapravo ujednačavati pravna praksa, a što je još važnije dat će se pravna sigurnost građanima. Ono što je najvažnije a što se na žalost danas ne događa uvijek da vi svugdje na svakom dijelu naše zemlje kad imate isti problem dobijete isto rješenje. E to s ovim hoćemo postići i to je izuzetno važno. Druga stvar čitav niz odredbi koji zapravo omogućavaju prelazak na elektronično poslovanje. Znam da je dosta bilo pitanja o tome, znači što ćemo sad. Nema nam papira, je li elektronika sigurna. Hajmo gledati drugačije. Danas u ovom trenutku se vjerojatno milijarde nečega eura, dolara, kuna prebacuju elektronski, papira nema nigdje. I to štima. Dakle, svijet jednostavno funkcionira na taj način i to je nešto što moramo i mi prihvatiti. Mi smo do sada i kod papirnatih podataka imali i uništenja zemljišnih knjiga zbog poplava, požara itd. i potrebu obnove i tako. Znači, papir nije siguran, a elektronika će bit sigurnija nego što je papir sada. Dakle, tu se ne treba bojati. Druga stvar. Cijeli postupak želimo napraviti na način da se njime bave prvenstveno znači zemljišno-knjižni referenti i sudski savjetnici. Sudac da dolazi samo tamo gdje je nešto sporno. Zato i uvodimo ovdje prigovor i remisorno odlučivanje suca istog suda jednostavno da ne gubimo vrijeme odlaskom na žalbu, jer ako vam rješava referent sudac će presuditi da li je bio u pravu ili ne ako imate nekakav prigovor protiv toga. Mislimo, to vidimo kao vrlo učinkovito rješenje i ubrzanje postupaka. Ono što će čim na tehničke predispozicije budu dopuštale, a radimo na tome vi ćete vrlo brzo moći znači recimo ZK izvatke vadit za bilo koji sud na bilo kojem sudu. Znate koliko je to danas komplicirano kad vi imate nešto evo ne znam u Starom gradu pa morate doći iz Zagreba pa onda tamo to dobijete. Ovako ćete otići u Zagreb ili bilo gdje gdje stanujete i to izvaditi. To zakon omogućuje, a mi radimo i na tehničkom rješenju da to bude moguće. Čitav niz na to će u perspektivi nadovezati, to je također ovdje propisano i elektronsko urudžbiranje isto tako da ćete moći svoj zahtjev podnijeti negdje i on će se rješavati. Sljedeća stvar koju smo čisto iz prakse evo ja moram reći i razgovarajući sa zastupnicima mnogima u Saboru došli do njega, a to je mogućnost sufinanciranja određenih postupaka od strane lokalne zajednice, odnosno poduzeća sa javnim ovlastima. To je točna definicija. U praksi vrlo često se događa da postoji interes recimo za obnove, osnivanje zemljišnih knjiga, da nema sredstava u proračunu za to, a da lokalna zajednica ima. Mi smo do sada imali zakonsko ograničenje i to niste mogli napraviti niste mogli financirati. Nema razloga zašto ne bi jer to je javni interes. Dakle, rješava se svima koji stanuju u toj općini katastarskoj, svima. Dakle, nikome se ne pogoduje. I to je jedno vrlo dobro rješenje koje u praksi bi trebalo raditi na način da oni koji mogu sufinancirati će sufinancirati. To će osloboditi sredstva da radimo i tamo kod onih koji možda ne mogu sufinancirati i tako ćemo cijeli postupak ubrzati i poboljšati. Uređuje se preciznije dostava. Rekao sam ovaj zajednički informacijski sustav, redefiniramo institute osnivanja, obnove, dopune zemljišnih knjiga i pojedinačnog postupka vrlo važno koji sada dolazi, koji se sada zapravo pretvara u jedno sredstvo koje će se provoditi gdje god postoji opravdani razlog. Vi ste sadašnja situacija evo reći ću vam primjer dole katastarska općina Kostrena, Jadranska magistrala postoji ne znam ni ja od kad od šezdesetih. Prema sadašnjem ustroju ona se samo prenijela u zemljišnu knjigu na način da su upisani stari vlasnici, fizičke osobe koji su većinom vidite po datumu upisa pokojni. Sada to mijenjamo i tu će se provesti pojedinačni ispravni postupak, može se provesti na zahtjev i stanje će se upisati prema onome kakvo jest. Dakle, ovo nije magični štapić, nešto što će riješiti stvar sutra. To moramo svi biti jasni, ali daje instrumente i alate da se sve to može riješiti. Ovdje postoji način kako ćemo konačno početi rješavati i probleme naših građana tamo gdje su zemljišne knjige uništene ili uopće nema ih. Čitav niz ljudi zapravo ne može ništa sa svojom imovinom. Ne može zato što ne postoji. Imovina postoji, ali nije uknjižena. E sada ovdje imamo mehanizam da će se i to kroz postupak moći riješiti i da će ljudi zapravo moći doći realizirati to svoje vlasništvo, nešto s tim napraviti, kupit, prodat, opteretit što god žele. Kao što sam rekao ono što ovdje su bitni alati, oni nisu rješenje koje će biti sutra. Građani jednostavno moraju se početi bolje brinuti za svoje vlasništvo. Jedan od naših problema koje mi ovdje imamo je to što u čitavim periodima pojedinih društvenih uređenja nisu postojali poticaji da se rješava pitanje vlasništva ili upravo suprotno, bili su poticaji da se ne rješava. Pa zato vi imate upise iz ne znam 1918. itd. jer nikad nitko poslije toga nije prenosio. Da ne bi platio porez, da ne bi izgubio dječji doplatak ili bilo što drugo. To je situacija koju ne može nijedan sud, ne može ga država riješiti. Vi opet imate onog korisnika i građana koji je zainteresiran da mu se riješi stanje i koji mora doći to inicirati, a ovdje su mehanizmi kako to napraviti. Osvrnut ću se samo na još jednu stvar o kojoj se eto počelo pisati prije dva, tri dana. To je ta navodna naplata uvida u zemljišne knjige. Pred vama je tekst zakona koji se nije mijenjao, dakle vidjeli ste ga i prije i vidite da naplate nema predviđa se mogućnost. I naravno sad ću odmah reći i ispričat se, naše obrazloženje nije dovoljno jasno i tu smo fulali mi u ministarstvu zato što obrazloženje uz taj tekst nije dovoljno jasno i dalo je podloge da se neka pitanja postave ali tekst zakona nije. O čemu se radi? Naravno da se neće nikad naplaćivat uvid jer vi morate imati javnu zemljišnu knjigu i ona je bitna, transparentna i svaki građanin mora moći vidjeti što je tamo. Međutim, ako se bude naplaćivalo i zato je ta mogućnost onda će se naplaćivati ono kada se ti podaci koriste dalje u komercijalne svrhe. O čemu se radi? Vi sada recimo dođete bilo koja djelatnost, evo možemo govoriti ja sam bivši odvjetnik pa mogu o tome, povučemo čitav niz podataka, koristimo ih kad nam dođe građanin i onda mu ih naplatimo a dobili smo ih besplatno. A građanin ih je prije toga financirao iz poreza. E to nije logično. Dakle, ako se uvede, uvest će se u onom slučaju kad se to komercijalno dalje koristi. Zašto? Zato što je normalno mi svi ti financiramo, to je sve iz poreza. I financiraju svi građani. Ali ako netko to dalje naplaćuje onda je logično da sudjeluje barem u održavanju sustava. U ovom trenutku to nije na stolu, to je ponovno nešto jer kroz ZIS vi morate biti svjesni da ova količina podataka se umnogostručuje. Vi ćete moći imati uvid u zbirke isprava, u sve ono što se sad ne vidi, iz svog ureda ili iz svoje firme. Pa normalno je ako to dalje prodajete da ćete to morati platiti. Dakle, kad se govori o naplati samo u tom slučaju. Evo, ja neću dalje duljiti. Pred vama su, naznačili smo i koje su tehničke izmjene u odnosu na dva čitanja i evo to je to. Hvala lijepa.
Hvala lijepa ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Igor Kolman.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, poštovani ministre sa suradnicom. Dakle, prostorni podaci su jedan od temelja ili možemo reći temelj funkcioniranja i države i društva i kao takvi imaju ključnu ulogu u svim područjima ljudske djelatnosti. Dosadašnji rezultati reforme zemljišne administracije su možemo to priznati skraćeno vrijeme rješavanja predmeta, smanjenje zaostataka i ubrzanje uknjižbe te edukacija djelatnika u katastarskim i zemljišno-knjižnim uredima zajedno sa osvješćivanjem javnosti koja je paralelno također se dogodila barem do određene mjere. Tome svakako treba pridodati i transparentnost e-zemljišne knjige i e-katastra. Ovaj prijedlog zakona koji je sada pred nama nastavlja i unaprjeđuje uspostavu moderne i ažurne evidencije o pravnom stanju nekretnina koja je usklađena s katastarskim podacima i u tom smislu je temeljna vrijednost ovog prijedloga zakona smanjivanje postupka i rasterećenje sustava. Ja bih u ime kluba HNS-a naglasio nekoliko stvari koje nam se čine posebno korisne i posebno interesantne u ovom prijedlogu. Članak 1. stavak 6. prijedloga, dakle osnivanje Visokog zemljišno-knjižnog suda kao drugostupanjskog suda sigurno je jedan od ozbiljnih koraka u rasterećenju i ubrzanju postupka i tu nam se čini da nema spora. Članak 2. elektroničko vođenje zemljišnih knjiga. Kao prvo mi imamo potpuno povjerenje u mogućnost da se elektronski sačuvani podaci zaista trajno i ozbiljno čuvaju i u tom smislu nemamo nikakvi osjećaj da su knjige od papira na bilo koji način bile bolje rješenje ili sigurnije ili trajnije rješenje a dvostruko vođenje knjiga koje smo imali u zadnje vrijeme, dakle i papirnato i elektroničko je zaista potpuno jedna besmislena stvar. I drago nam je da od toga konačno odustajemo. Članak 7. prijedloga zakona posebna je vrsta zabilježbe kojom se mijenja odredba o upisu plombe kao i postupak brisanja zabilježbe. Svi koji ste imali s time dodira, bilo profesionalno, bilo samo kao građani korisnici znate da je to u praksi stvaralo mnogobrojne i ozbiljne probleme kako ljudima tako i sustavu. I mi se zaista nadamo i vjerujemo da će ova izmjena kao prvo ujednačiti kao prvo postupanje po sudovima, a kao drugo i možda još i važnije olakšati ostvarivanje prava svih građana. Članak 8. svaka stranka snosi svoje troškove. Dosada su se primjenjivale odredbe Zakona o parničnom postupku što je ovdje bilo potpuno besmisleno no ovdje se uglavnom ne radi o sporu nego se radi o jednoj drugoj vrsti zahtjeva. Dakle, dobro je da se ovim zakonom i tu propisuje novi model rada. Članak 9. kojim se mijenja članak 97. zakona mogućnost podnošenja prijedloga za upis elektroničkim putem, dakle mi zaista i zanimljivo je da mi 2013. i hvala Bogu da konačno 2013. dolazimo na razinu funkcioniranja koju tehnologija već zaista dugo vremena omogućava. Ono što bih tu posebno naglasio da se ta mogućnost otvara i za punomoćnike, to je dakle također jedan korak ka skraćivanju postupaka i povećanju efikasnosti. Ono što se posebno nadamo kao što piše u obrazloženju prijedloga zakona je da će taj upis elektroničkim putem vrlo brzo postati dominantni način, dominantni način rada i komunikacije. Članak 15. važna je izmjena koja se tiče dostave rješenja, opet se uvodi odredba koja je prikladnija ovom tipu postupka od dosada korištenih odredbi Zakona o parničnom postupku i smatramo da će i to rezultirati još jednim dodatnim rasterećenjem sudova. Članak 18. i 19. to su važne izmjene koje se tiču postupaka po uloženim žalbama koje su bile jedan od ključnih uzorka dugotrajnosti postupaka oko zemljišnih knjiga. Članak 32. koji mijenja članak 170.b zakona uvođenje prava na pristup i pretraživanje baze zemljišnih podataka osobama ovlaštenim za obavljanje geodetske djelatnosti. Ja bih se na trenutak tu zaustavio, to nam se čini iako onako kad gleda čovjek cijeli prijedlog zakona možda i nije onako na prvi pogled dominantno primjetna izmjena, međutim nama se to čini kao vrlo važan detalj u ovom zakonu. Naime, jedna od mogućih ideja koja je na stolu i o kojoj ćemo vjerojatno i nadam se i ovdje u Saboru razgovarati u budućnosti za cjelovitu reformu sustava o kojem razgovaramo i uvođenje recimo ovlaštenih inženjera geodezije s javnim ovlastima, dakle neke vrste geodetskih notara ili geodetskih bilježnika ajmo to tako nazvati koji bi u slučajevima kad je vlasništvo nesporno a baratamo o podatku da je zapravo 90% slučajeva su slučajevi nespornoga vlasništva mogli obavljati i određene poslove sa, uz licencu naravno, koji su danas u nadležnosti Zemljišno-knjižnih sudova. A sudovi bi se bavili samo sporovima, samo predmetima u kojima je vlasništvo sporno. To je dakle 10% u ovom trenutku, otprilike 10% sadašnjih postupaka što znači da bismo samo nekim aritmetičkim izračunom ubrzali postupke za 10 puta kad bismo rasteretili sudove. I to bi sigurno bio jedan od mogućih temelja reforme cjelokupnog sustava o kojem govorimo. Još jedna važna izmjena u ovom zakonu je i ona propisana člankom 36. kojim se omogućuje da se osnivanje, obnova ili dopuna zemljišnih knjiga može provesti i za pojedini dio neke katastarske općine. Do sada je praksa bila takva da su postupci trajali izuzetno dugo zato jer se nije moglo raditi samo na dio katastarske općine a nema nikakvoga razloga da se ne odluči da jedan komad poljoprivrednog zemljišta ili da jedno područje nekog grada bude riješeno i napravljeno bez da se cijela katastarska općina mora uzeti u postupak. To je nešto što također ubrzava ne samo ovaj dio što se tiče zemljišnih knjiga i katastra, nego i ono o čemu stalno razgovaramo dakle mogućnosti investicija, mogućnosti prometa nekretnina, mogućnosti okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta i svega onoga što nam je često na umu i na drumu ovdje u Hrvatskom saboru. Članak 56. propisuje dobru praksu u slučajevima kada je provedena katastarska izmjena a podaci ili djelomično ili pretežito ne odgovaraju zemljišnim knjigama. Ono što nam se čini također posebno važno je i članak 57. ovog prijedloga zakona kojim se detaljno propisuje pojedinačni ispravni postupak. Dakle, govori se kada se taj postupak može zahtijevati, što može biti predmetom tog postupka i sadržaj prijedloga i isprave koji treba predložiti. Ono što želim naglasiti kod toga pojedinačnog ispravnog postupka je da je to npr. ključno kod izmjene državnog poljoprivrednog zemljišta gdje je pokretanje pojedinačnog ispravnog postupka jedini način rješavanja neprovedenih izmjera kroz zemljišnu knjigu. Često o tome u Saboru raspravljamo i to je dakle isto, vide se samo iz ovoga da je ova priča sa gruntovnicom i katastrom je zapravo temelj nekim zahvatima i nekim reformama o kojima vrlo često u Saboru, i u Vladi i u hrvatskoj javnosti razgovaramo. Zadnja stvar koju želim istaknuti od ovih koje je HNS posebno podržava je mogućnost da jedinice lokalne samouprave financiraju ili sufinanciraju osnivanje ili obnovu zemljišne knjige bez strogih okvira i omjera koji su do sada bili na snazi i koji su u mnogo slučajeva onemogućavali jedinice lokalne samouprave da obave posao koji smatraju da je njima u korist i koji im treba da bi napravili korak dalje bilo u investicijama, bilo u pitanjima poljoprivrednog zemljišta, bilo u pitanju prometa nekretnina, bilo na kraju krajeva u pitanju sređivanja stanja u prostoru na kojem djeluju. Iako je uvažen ministar Miljanić se osvrnuo na članak 32. dakle kojim se mijenja članak 170. zakona mi dakle također se ne slažemo sa mogućnosti naplaćivanje naknade za uvid. Ja sam uvažio, ne, ne, apsolutno ja sam uvažio vašu opasku o tome međutim vi se nećete ljutiti na mene, nije mi sasvim jasno na koji način bi se to provelo. Dakle, tu je još uvijek, ono što želim reći, da tu još uvijek ostaje nejasno zapravo, i mislim da bi možda bilo dobro da se ipak na neki način taj članak preciznije formulira u smjeru ovome koji ste naznačili u vašem uvodnom izlaganju upravo zato da tu ne bismo imali dvojbi, zabuna i mogućih različitih tumačenja tog stavka. Dakle, mi u HNS-u smatramo da je ovaj zakon dobar iskorak ka rasterećenju sustava i ka većoj efikasnosti sustava, ali i to je jedan ogroman ali. Ono čega moramo biti svjesni svi zajedno je da se u sustavu gruntovnice i katastra krije jedan od ključnih uzorka nereda u RH. Nered je nešto o čemu ja često u Saboru govorim, ja često govorim o tome da su stranke Kukuriku koalicije koja je jedno od ključnih svojih zadataka uzela uvođenje reda u sustave u RH i ovo je vjerojatno jedna od temeljnih, ako ne i temeljni sustav u koji moramo uvesti reda. Dvojni sustav kakav mi imamo je sam po sebi u svojoj biti neodrživ, on tako više neće moći funkcionirati. Mi smo uspjeli uskladiti 3,8% podataka, ispravite me ministre ako imam krivi podatak. Dakle ovim tempom trebat će nam 200 godina da uvedemo red u gruntovnicu i katastar. Drugim riječima trebat će nam 200 godina da uvedemo red u RH. Ja vjerujem da će Kukuriku koalicija dobiti ponovno povjerenje građana ali nisam siguran da će to trajati 200 godina u komadu. Tako da treba nam da počnemo malo brže krenuti u te reforme. Meni se čini, nama u HNS-u se čini a ministar ispravite me molim vas ako mislite da sam u krivu, da glavni problem leži u području zemljišnih knjiga odnosno sudova. Problem je sam status zemljišno knjižnih sudova unutar sustava pravosuđa. Problem su obustave postupka koje su vrlo česte. Dakle katastar, geodetska uprava napravi svoj dio posla i onda se zbog nekih smiješnih razloga, čak i odlaskom zaposlenika koji su radili na slučajevima dolazi do obustava postupka koji su već bili u tijeku. Jedno od mogućih rješenja koje također stavljam sada na stol u raspravi kao nešto što o čemu ćemo razgovarati, nadam se uskoro u kompletnoj reformi tog sustava, je da zemljišne knjige i poslovi koji se sada tamo obavljaju potpadnu pod nadležnost geodetske uprave jer ona se za sada vidim da se ne slažete ali po našem mišljenju ona se za sada pokazala kao snažniji, brži dio ovog dvojnog sustava u kojem mi trenutno u Hrvatskoj funkcioniramo. Međutim slagali se ili ne slagali oko detalja, ono oko čega se sigurno svi možemo složiti jer nam treba kompletna reforma ovoga sustava. Da nam za tu reformu naravno treba novac, to je nešto što se ne može napraviti besplatno, to je nešto što košta ali svaka kuna uložena u tu reformu je investicija. Ona sigurno nije trošak a bez te reforme mi ne možemo računati niti s ozbiljnim investicijama u RH, niti s ozbiljnim prometom nekretnina u RH, niti možemo računati s ozbiljnim okrupnjavanjem poljoprivrednog zemljišta npr. niti možemo računati sa ozbiljnim povlačenjem novca iz EU fondova bilo gdje je to povlačenje povezano uz činjenicu zemlje, dakle pogotovo u poljoprivredi. Dakle HNS apsolutno podržava ovaj prijedlog zakona. Mi se veselimo promjenama koje će se dogoditi. Ali ono što upozoravamo i sa nekoliko osnovnih ideja i teza smo htjeli ukazati da očekujemo i da nas čeka ozbiljna reforma cjelokupnog sustava katastra i gruntovnice u RH i to relativno brzo da bismo mogli na kraju krajeva mi kao stranke koje su preuzele odgovornost za upravljanje RH ostvariti ključna obećanja koja smo našim sugrađankama i sugrađanima dali. Zahvaljujem.
Hvala. Repliku ima Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Kolman, ja se slažem u većini s vašim izlaganjem osim u nekim elementima. Naime točno je da treba srediti nered i točno je svrha onoga što ste vi nabrojili u vašem izlaganju zbog čega je to tako. Ali morate znati da bi se sredile potpuno zemljišne knjige, treba izvršiti geodetsku izmjeru svih katastarskih općina a znate li koliko je dosada premjereno u Hrvatskoj iako smo digli ili dobili kredit svjetske banke za to. To su postotci dakle koji su na prsti jedne ruke mogu nabrojiti i reć, dakle na prste jedne ruke. Nadalje, vi ste pomalo hajde moja gruba riječ omalovažili knjige, dali ste jasno prednost elektroničkim zabilješkama u gruntovnici. To je točno da je ovo brži način, moderniji način, suvremeni način kojim se može doći do podataka u gruntovnici. Ali postoji to veliko ali. Da biste pratili povijest jedne čestice ili katastarske općine morate imati knjige, jer koliko ja znam povijest nije ubilježena u elektroničkom obliku. Dakle povijest čestice. Tražio sam sam pa nisam našao. Nadalje evo vidite primjera, reć ću vam na osobnom jednom primjeru kako se radi ili kako je u gruntovnici kada dođete jer ste ulaskom u elektroniku vidjeli da je vaša čestica na vašoj čestici koju ja obrađujem mojoj 25 godina ubilježen drugi vlasnik a na njegovoj koja je susjedna sam ja vlasnik. Da bih došao dakle do faktične izmjene toga što je faktično činjenica je, trebamo jedan drugome kupiti česticu i platiti porez kako bismo zapravo došli u pravo stanje. Tako mi je dato objašnjenje u gruntovnici i da drugoga načina nema osim da ja kupim njegovu a on moju i platimo porez.
Hvala lijepa kolega. Odgovor na repliku Igor Kolman. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Što se tiče katastarskih izmjera apsolutno se slažem. Dakle one su temelj svega. Ja sam zato naglasio da je to posao koji predstoji pred nama, da je reforma cjelokupnog sustava ono što nas čeka i da to nije posao koji može biti jeftin i da toga moramo biti svjesni i da za to moramo osigurati novac u državnom proračunu ali i pronaći druge načine financiranja kako bi se to napravilo. Što se tiče povijesti čestica u elektronskom obliku. Ja nisam 100% siguran ali meni se čini da ideja nije prvo, da ideja nije da se sad te stare knjige bace u smeće. One obično završe u nekim arhivima, u državnom arhivu ili u nekoj varijanti arhiviranja. A drugo ono što mi se isto čini a nadam se da ne griješim da je ideja kad se radi, kad se bilo kakva elektronska ozbiljna baza podataka radi pa tako je da se onda naravno svi podaci koji postoje stave u tu bazu a ne samo oni do kojih smo došli nakon osnivanja baze podataka. Tako da ja mislim da tu nema ozbiljne bojazni da će se prelaskom na elektronski način vođenja podataka izgubiti povijest čestica. Mislim da tu nema razloga da se toga bojimo. Dapače, mislim današnja tehnologija omogućava da podaci koji se čuvaju u elektronskom formatu budu puno sigurniji i puno trajniji nego podaci koji se čuvaju na komadu papira.
U ime Kluba zastupnika SDSS-a kolega Mile Horvat.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine ministre sa suradnicom. Drugo čitanje odnosno Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama i u prvom čitanju smo rekli svoje viđenje ove problematike, pa ćemo to i ponoviti jer smatramo da je ovo izuzetno važna tema za funkcioniranje pravnog sistema. Sređene zemljišne knjige su tekovine modernoga društva s jedne strane, a s druge strane u formalno pravnom smislu je osnovna stvar povjerenje u javnost podataka u istinitost podataka u zemljišnim knjigama i one su prije svega javne knjige, javni podaci koji treba da budu dostupni svima. One treba da definiraju i potpuno čisto i jasno vlasništvo, dakle vlasnički odnosi istiniti i neopterećeni odnosno čisti moraju biti evidentirani u zemljišnim knjigama. Ono ima i ekonomsku dimenziju u današnje vrijeme jer bez zemljišnih knjiga i činjeničnog stanja u zemljišnim knjigama se onemogućava ljudima da učestvuju danas upravom prometu. Onaj tko nema definirano vlasništvo u zemljišnoj knjizi ne može da učestvuje u nekakvom ekonomskom životu, prosto rečeno ne može u banci da se zaduži da digne kredit, ne može da računa da će moći koristiti određene društvene odnosno državne beneficije, povlastice, poticaje, a kamoli da može da učestvuje u tokovima koji su pred nama odnosno europskim fondovima i o svemu ovome što se priča što je aktualno. Prema tome za nas je osnovna stvar sređivanje zemljišnih knjiga i zato pozdravljamo napore ministarstva predlagatelja da kroz dva čitanja ovu materiju uredi. Mislimo da konačno ovim drugim tekstom ta materija ima dobre pretpostavke da sređivanje zemljišnih knjiga saživi. Istina, radi se prije svega osnovni motiv je prije svega u digitalizaciji zemljišnih knjiga. Međutim ovdje su u nekim člancima i rješenjima date mogućnosti da se kompletna materija zemljišnih knjiga sredi. Ja ću podsjetiti samo da je reforma zemljišnih knjiga u RH provođena u više navrata i više projekata i niz godina se provodi. Radi se rad na projektu uspostave zajedničkog informacijskog sustava, traje od 2007.godine uz podršku zajma Svjetske banke. Ovom projektu je prethodio i projekt ažuriranja i sređivanja zemljišnih knjiga i katastra, a projekt se providio 10 godina sa zajmom Međunarodne banke za obnovu i razvoj gdje je do sada potrošeno 617 milijuna kuna i pri tome je uređeno 336 katastarskih općina odnosno 5,5% površine RH. dakle svega 5,5% površine RH je katastarski i gruntovno uređeno. U RH ukupno imamo 3 tisuće 350 katastarskih općina, a za 219 ne postoje zemljišne knjige. U 64 katastarske općine je obnova ili osnivanje zemljišnih knjiga je trenutno u toku. Dakle taj podatak govori kakvo nam je stanje zemljišnih knjigama i kakva je potreba za normativnim uređenjem ove materije. Mi pozdravljamo uspostavljanje jedinstvenog sustava registra nekretnina kojim će se objedinjavati podaci zemljišnih knjiga i katastra i uvođenje elektroničkog vođenja zemljišnih knjiga, te isto tako samim time slijedom vremena i napuštanje ručnog vođenja zemljišnih knjiga. Prednost je u svakom slučaju tu dostupnost i vidljivost podataka o čemu je i moj prethodnik govorio. Isto tako pozdravljamo i uvođenje Visokog zemljišnog suda koji bi odlučivao o svim žalbama u zemljišno-knjižnim predmetima. Mislimo da je to dobra i praktična stvar. Međutim provedena digitalizacija po nama na ovakav način ne bi riješila glavni problem, a to je neusklađenost zemljišnih knjiga sa stvarnim stanjem jer su u digitalni oblik uneseni podaci koji ne oslikavaju stanje na terenu i o tome ću ja nešto kasnije reći. Dakle digitalizacija kao metoda je dobra stvar međutim ako ju hranimo sa pogrešnim ili nepotpunim podacima onda ona sama za sebe i nema neku svrhu. Ovaj tekst je poboljšan i nomotehnički a negdje i suštinski dakle traži se određena pojačana stručnost u kadrovima koji će raditi te poslove, definirani su jasniji rokovi. U članku 15.je novost to smo dobili oglasnu ploču koja će se voditi elektronički što mislim da je dobro tada će i podaci biti dostupniji. Imamo nešto što traži određen komentar odnosno tumačenje, a to je u prelaznim i završnim odredbama članak 84.koji govori o zajedničkom vlasništvu države i bivših društvenih vlasništva, tako da bi tu bilo dobro ako bi mogli dobiti nekakvo objašnjenje da vidimo konkretno o čemu se radi iako pretpostavljamo. No za nas je u ovom trenutku su najvažnije dvije stvari, to je članak 35.i članak 40. Članak 35.je ovdje potpuno jasno definirao i ostavio mogućnost da se dakle propisao metodologiju kako će se osnivati zemljišne knjige kako će se obnavljati ili kako će se nadopunjavati zemljišne knjige. Zašto je to za nas bitno? Zato što imamo još uvijek pojave rekao sam u koliko katastarskih općina nema zemljišne knjige. Tako imamo nepostajanje zemljišnih knjiga na području Gorskog kotara, no području općina, Općinskog suda u Ogulinu. Dakle, za 17 katastarskih općina nemamo zemljišne knjige. One su stavljene van snage još 95. godine. Dakle, to je gotovo 17 godina. I u tih 17 godina je zaustavljeno ili čak usporen pravni promet nekretnina. Dakle, ljudima je onemogućeno da učestvuju u ekonomskom životu na osnovu svojih nekretnina. I to je to što nije dobro. Dakle zbog nepostojanja ili neuređenih zemljišnih knjiga, određena kategorija ljudi je stavljena u neravnopravni položaj. Do nove katastarske izmjere i obnove zemljišnih knjiga pravni promet se obavlja putem kartona zemljišta koji je počeo doduše 2005. godine. Ali za formiranje kartona zemljišta potrebno je da stranka priloži isprave u izvorniku a kao i kopiju katastarskog plana i povijesni izvadak iz katastra a to sve košta i to sve skupa ide na teret stranke. Što naravno ne bi trebalo biti. Na pojedinom području imamo dodatni problem vezano za obnovu kuća o kome smo jučer govorili kao problemu, na pojedinom području zemljišne knjige nisu sređene od II. svjetskog rata. Pa imamo i primjer povratničkog sela Otišić koji zbog istog imaju otežanu i usporenu obnovu kuća. Obnova je obavljena bez potrebnih dokumenata. A sada je u pitanju kako će se tako obnovljene kuće legalizirati, kako će se uknjižiti i uz kolike troškove tih ljudi koji su inače na kraju egzistencije, kako će se to uraditi. Dakle, mi očekujemo da kroz ovaj članak 36. država ubrza sređivanje formiranja zemljišnih knjiga upravo u ovim područjima, to su uglavnom područja posebne državne skrbi ili povratničke sredine kojima uz dodatno sveukupno okruženje koje je takvo kakvo jeste dodatno im otežava egzistenciju i nemogućnost redovnog pravnog prometa svojim nekretninama. Drugi članak koji je za nas vrlo bitan a to je članak 43 koji je rekao: "Ako nije moguće utvrditi vlasnika prema odredbi članka 182. ovoga Zakona upisati će se Republika Hrvatska kao vlasnik odnosno suvlasnik katastarske čestice koja je predmet postupka.". To u pravnom smislu jeste nekakav logični slijed. Dakle, ukoliko nemate vlasnika, onda se konačno kao fiskus upisuje država. Međutim, u životu nije to tako, u životu to, u ovim slučajevima nije tako, vlasnici postoje, vlasnici nisu ovdje, vlasnici se još uvijek ne mogu vratiti, u međuvremenu se država upisala kao vlasnik na njihovo zemljište. To je područje sjeverne Dalmacije, to je područje Korduna, Banije, Like, zaleđa Zadra itd.. Dakle, nije mali prostor i nisu izdvojeni slučajevi. Mi, oni znaju da se moraju, i mi znamo da vlasnici moraju regulirati svoja vlasnička prava na nekretninama. No, međutim, imamo tu niz otežavajućih činjenica, pa oni nisu ovdje drugo, nemaju pravilne informacije o projektu Ministarstva pravosuđa u tom pravcu. Oni nemaju sredstava to da urade. A osim toga postavlja se pitanje kako se mogla država uknjižiti na nešto što nije njezino a postoje informacije o vlasnicima. Imamo i slučaj u selu kod grada Nina, općina Vrsi, općina Poljice, Žerava i tako, da imamo niz slučajeva. Identični su primjeri u katastarskoj općini Glina, Gornje Jame, Donje Selište itd.. Ja ne bih o ovome polemizirao ali bih otvorio i naznačio problem. Ovaj Zakon, dakle da li ga može direktno riješiti ili ne. Mi jesmo razgovarali sa predstavnicima DORH-a i svaki sljedeći slučaj će se rješavati na način da ne može biti uknjižbe u korist države dok DORH ne iskontrolira činjenično stanje na terenu. Međutim, ja postavljam pitanje retroaktivno značaja ovog Zakona, kako će se retroaktivno riješiti ove situacije. I mi bi voljeli kada bi država tom problemu posvetila posebnu pozornost i kada bi stvorila nekakav mehanizam revizije da ti ljudi uz što manje troškova dođu u vlasništvo i u posjed imovine koju su prije ovakve uknjižbe imali. Dakle, pozdravljamo ovaj Zakon, pozdravljamo ovaj Zakon, mislimo da će, da je on na tragu velike reorganizacije ove ozbiljne problematike, jednog vrlo ozbiljnog mehanizma koji se zove gruntovnica kao garant zaštite privatnog vlasništva u Republici Hrvatskoj ulaskom u Europsku uniju, to se na kraju od nas i očekuje. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi ministri sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege. Naravno da je sređivanje stanja u zemljišnim knjigama uvjet za ostvarenje i načela pravne države i pravne sigurnosti u pogledu zaštite prava vlasništva nad nekretninama. Sređivanje stanja u zemljišnim knjigama i dakle brzo rješavanje predmeta, u njima uvjeti bez kojih se ne može i kada govorimo o investicijama, bilo javnog, bilo privatnog sektora. Stanje u tim knjigama, brzina obnove zemljišnih knjiga i brzina upisa prava vlasništva su i nadalje daleko od zadovoljavajućeg usprkos i do sada poduzetim mjerama i reformama ovoga Zakona kojeg pratimo već dugi niz godina. Stoga naravno mi u Klubu SDP-a podržavamo ove predložene Izmjene i dopune Zakona o zemljišnim knjigama. Smatramo izuzetno važnim korakom prema ostvarenju uvjeta o kojima sam govorio. Tako npr. uvođenje nove sudske instance visoko u zemljištu knjižnog suda smatramo izuzetno dobrim korakom koji će voditi u prvom redu kao izjednačavanje sudske prakse i racionalizacije rada sudova. Do sada su se recimo, sudska praksa je čak recimo u Sesvetskom i Zagrebačkom sudu se razlikovala a da ne govorimo o sudskoj praksi u primorskim ili dalmatinskim mjestima u kojima su se zemljišne knjige vodile još po talijanskom principu, tamo je Talijanska država, Italija dakle uspostavila sustav zemljišnih knjiga, a ovdje sjevernije Austrougarska. I problemi u praksi na koje smo nailazili u rješavanju zemljišno-knjižnih predmeta su bili velika prepreka i do sada i u današnje vrijeme velika prepreka i prijenosu prava vlasništva i ostvarivanju dakle pravne sigurnosti. Velim držimo da će dakle tim uvođenjem doći do povećanja pravne sigurnosti i što je posebno značajno, ubrzanju postupaka u zemljišno-knjižnim predmetima. Posebno pozdravljamo činjenicu kao i kolege iz kluba HNS-a, da se ustrajalo na potpunom prelasku na vođenje zemljišnih knjiga u elektroničkom obliku. U današnje doba tehničke mogućnosti znači odavno omogućuju daleko brže i efikasnije postupanje u zemljišno-knjižnim predmetima. Kad postoje mogućnosti da se i promet nekretninama tehnički znatno olakša i pomogne i gospodarstvu i građanima čineći te procedure bržim i efikasnijima, primjenu načela e-uprave odnosno elektroničkog vođenja i upravljanja predmetima vidimo kao nužnost i na ovom području. Stoga treba ponovno naglasiti što mislim da u javnosti nije popraćeno u skladu s važnosti koje ove promjene donose, da se ovim sad predloženim izmjenama napokon omogućuje da se upisi u zemljišne knjige izvrše i temeljem elektroničke isprave te da se prijedlog za upis može podnijeti elektroničkim putem. To sve znatno ubrzava i olakšava postupak. Konkretno to znači da se u svakom trenutku može sklopiti ugovor i uknjižiti vlasništvo, a da se ne moraju … zemljišno-knjižni uredi i gubiti cijele dane na putovanje i čekanje u redovima. Uštede i vremena i novaca ovakvim rješenjima su velike. U javnosti se također ne znaju dovoljno činjenice da će ove promjene omogućiti izdavanje ZK izvatka neovisno o tome gdje se na području RH nalazi nekretnina. Evo javni bilježnici, odvjetnici, pravne osobe koje za to imaju javne ovlasti će sad također moći izdavati te ZK izvatke što će biti znatno olakšanje i građanima i gospodarstvu. Dosad smo morali za ZK izvadak koji smo htjeli izvaditi recimo iz Zagreba u sudu u Puli ili sudu u Zadru, morali smo dakle tražiti da nam se pismeno dostavi ili čak tamo otići osobno. Velim, kako tehničke mogućnosti sada postoje i vjerujem da će se u budućnosti, što je bilo istaknuto i u prvoj raspravi, raspravi u prvom čitanju, razmisliti da i ZK se izvadak izdaje u formi elektronske isprave no velim i ova promjena će značajno olakšati život građanima i gospodarstvenicima. U svakom slučaju veseli nas što se smjer kojim se krenulo u zemljišno-knjižnom postupku u pogledu informatizacije ima namjeru dakle slijediti i u drugim segmentima pa tako evo imamo prilike u medijima čitati da se najavljuje projekt e-spis, a ako mi dozvolite mali odmak od strogo uske teme sudstva, potičemo snažno i primjenu takvih načela i u segmentu uprave. Ovdje je predložen niz izmjena čiji je cilj racionalizacija i povećanje efikasnosti rada zemljišno-knjižnih odjela i pri tim izmjenama se dakle ostalo i u ovom drugom čitanju. Pozitivnim ističemo činjenicu da se širi krug osoba koje su ovlaštene donositi rješenje u zemljišno-knjižnom postupku, odredbe o dostavi se čine efikasnijim što je rekao bih usko grlo u gotovo svim postupcima pa tako i zemljišno-knjižnom i također omogućuju kako se ovdje navodi korištenje digitalnog formata u dostavama. Racionalizacija na kojoj se ustrajalo je uvođenje određenih dakle … ovlaštenja suda što će držimo dovesti do manjeg opterećenja višeg suda i bržeg i efikasnijeg rješavanja predmeta. U raspravi u prvom čitanju pozdravili smo činjenicu da ovaj zakon ide u dva čitanja tako da svi prijedlozi mogu biti razmotreni kako bi dobili najbolja moguća rješenja u ovoj izuzetno važnoj materiji. S tim u vezi pozdravljamo činjenicu da je dio sugestija prihvaćen. Evo redom treba primijetit da je u članku 192. stavak 2. uvažena nomotehnička potreba da treba težiti izbacivanju suvišnog teksta te je brisan stavak 5. članka 51. Njime se propisivalo posebno postupanje sa prigovorima i prijavama koji su stigli nakon zakazivanja ročišta za ispravak i uvažena je očito argumentacija da je oglas takve vrste već objavljen prilikom otvaranja ispravnog postupka kako je bilo predloženo izmjenama članka 186. Nadalje, u članku 200.b stavak 3. novim prijedlogom propisano je brisanje upisa koji su suprotni upisu koji je određen na raspravi za ispravak i dakle propisan je pravni lijek protiv rješenja o brisanju te je sada time tekst jasniji. U članku 200.c dodana je odredba o uputi o pravnom lijeku, da se ne bi došlo do tumačenja da nezadovoljna stranka nema nikakvog prava do čega se možda pogrešnim tumačenjem moglo doći iščitavanjem prijašnjeg prijedloga zakona. U članku 200.e usvojeno je rješenje da se dostava rješenja obavlja osobama iz čijeg je upisa moguće zaključiti da bi dostava bila moguće i čime se dakle štedi na trošku poštarine i skraćuje postupak, dakle primjenjuje načelo ekonomičnosti postupka. Možda u javnoj raspravi koja je prethodila zakonu i ovdje u raspravi bilo je nekih prijedloga u vezi … nekih izmjena obnove kako je propisana sada i ovim prijedlogom zakona. Neke sugestije i neke izmjene su i ovdje učinjene. Velim bilo bi zanimljivo možda čuti u odnosu na te prijedloge koji su postojali, posebno u obnovi postupka, koji su dakle predlagali da se odmah vrši možda implementira unutra ispravni postupak. To dijelom nije prihvaćeno jer evo bilo bi zanimljivo možda čuti u raspravi više sa aspekta stručne javnosti zašto se ustrajalo na možda malo postupku koji neće biti toliko efikasan već će se dakle opet morati nakon što se obnovi postupak ukoliko postoje neki prijepori oko utvrđivanja daljnjeg prava vlasništva, morat će se dakle u tom ispravnom postupku odnosno u drugim postupcima utvrđivati, premda je možda efikasnije rješenje bilo da se odmah i ispravni postupak implementira u postupak obnove zemljišnih knjiga. No zaključno, klub SDP-a smatra da će ovaj prijedlog izmjena i promjena Zakona o zemljišnim knjigama pridonijeti bržem i efikasnijem rješavanju zemljišno-knjižnih predmeta, omogućiti će lakši pravni promet nekretnina, veću pravnu sigurnost, ujednačavanje sudske prakse, te ga stoga naravno i podržavamo.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a, kolega Josip Salapić.
Hvala lijepo potpredsjednice Sabora, uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Ovo je zakonski prijedlog koji je možemo reći temelj pravne sigurnosti prije svega građana i građanki Republike Hrvatske, ali i gospodarstva u cjelini. Nema ni jednoga poduzetničkog pothvata, niti jednog projekta koji će započeti ako u njemu nisu sređene zemljišne knjige, pitanja vlasništva, pitanja sigurnosti u poduzetničko ulaganje. I ovo je jedan problem koji ima i svoju povijest i svoju prošlost. Svjedoci smo da mnoge zemljišne knjige datiraju još iz vremena Austro-ugarske, ima svoju sadašnjost. To je problematika da danas možemo na ovakav način raspravljati o tome. Vidjeli smo da, ne možemo reći da je ovim zakonskim prijedlogom sada došlo do rješenja problema u cjelokupnosti problema sređivanja zemljišno-knjižnoga prava ali možemo reći da se čitavi niz godina već evo više od 10 godina ova problematika prije svega želi riješiti, modernizirati na jedan moderni, pristupačni način učiniti ovo pravo dostupno svim građanima na jedan lakši, jeftiniji i ekonomičniji način. Da ovaj zakonski prijedlog ima svoju budućnost po instrumentima i po novim rješenjima koje smo i u prvom čitanju raspravljali i u ovom konačnom tekstu zakona vidimo prije svega možemo u ime kluba HDSSB-a reći da smo podržali i prvo čitanje zakona i da sigurno podržavamo i ovaj Konačni tekst zakona jer on prije svega služi pravnoj sigurnosti, većoj kvaliteti usluge pravosuđa, brzini rješavanja postupaka i sigurno da nije dobro da nema pravne sigurnosti niti stabilne države u pravosudnom i pravnom smislu ako smo do sada bili svjedoci da je postojala neujednačena sudska praksa, da se u nekim sudovima u Republici Hrvatskoj isto pravno pitanje zemljišno-knjižna problematika rješavala na potpuno drugačiji način. Zato je ovo uvođenje visokog zemljišno-knjižnoga suda koji će rješavati o žalbenim postupcima sigurno dovodi tome da se ujednači sudska praksa i da je pravo i zakoni za sve građane na svim područjima Republike Hrvatske po ovom pitanju jednako. To je vrlo važno prije svega jer se radi o pitanjima vlasništva, o pitanjima nesređenih podataka u zemljišnim knjigama i o pitanjima pravne sigurnosti i same Republike Hrvatske. Uvođenje novih instituta, prigovora kao remisonoga pravnoga sredstva koje će pojednostaviti i ubrzati rješavanje problematike u samom zemljišno-knjižnome sudu sigurno je nešto što će pridonijeti skraćivanju trajanja postupka i sigurnoj ekonomičnosti postupka kada se stranke nađu pred takovim problemom. Isto tako rješavanje da će se o pitanjima zemljišno-knjižnih rješenja moći odlučivati i sudski savjetnici koji imaju završeni dodiplomski studij, Pravni fakultet i pravosudni ispit i sređivanje kadrovske. Dakle, rješenja u zemljišno-knjižnim odjelima sudova na način kako je predviđeno zakonom. To je nešto što je prije svega dobro i što će doprinijeti bržem i jeftinijem rješavanju postupaka. Prelazak na potpunu digitalizaciju već smo i svjedoci sada da postoji rješavanje sa, na digitalne izvatke iz zemljišno-knjižnoga odjela suda. Potpuna digitalizacija je nešto što će prije svega doprinijeti i sigurnosti i očuvanju podataka da li treba potpuno prijeći, dakle sa ovoga ručnoga na ovo digitalno. Vidjeli smo u obrazloženjima da je to nešto što definira sigurnost i prije svega nešto što treba podržati kao zakonsko rješenje. U procesnom smislu redefiniranje instituta osnivanja, obnove i dopune zemljišnih knjiga kao i rješenja u zakonu oko pojedinačnog ispravnoga postupka isto tako u cilju pojednostavljavanja i ubrzavanja postupka jedinstvene primjene procesnoga materijalnoga prava je dobro riješeno ovim zakonskim prijedlogom. Isto tako, možemo reći da su i ova uložena sredstva koje se u ovim proteklim godinama kreditom Svjetske banke negdje oko 35 milijuna eura što je do sada potrošeno u sređivanje katastarskih čestica u Republici Hrvatskoj možemo istaknuti da nema rješenja cjelovitoga zemljišno-knjižne problematike i nesređenih zemljišnih knjiga ako se u potpunosti ne riješi pitanje geodetske izmjere svih katastarskih čestica u Republici Hrvatskoj. Vidjeli smo podatke da se to negdje kreće oko tri, svega oko 3% riješenih pitanja geodetskih izmjera državnoga zemljišta u Republici Hrvatskoj, da to stanje nije dobro, da to stanje ne vodi nekoj pravnoj sigurnosti sigurno je da će doći do jedinstvene primjene prava i pravnog uvida u pravo stanje u zemljišnim knjigama od onoga što će se postići digitalizacijom tek onda kada se u potpunosti izmjeri geodetska izmjera svih katastarskih čestica u Republici Hrvatskoj. To je prije svega problematika koja i koči poduzetništvo, koči otvaranje poduzetničkih zona, koči ulaganje u gospodarstvo Republike Hrvatske i to je zaista već se čulo i u proteklim raspravama nešto što je temelj pravne sigurnosti Republike Hrvatske ali i temelj pravne sigurnosti ulaganja u gospodarstvo. Jer ako zaista ne poduzmemo korake ne možemo reći da do sada nije ništa napravljeno po tom pitanju. Je, ali da treba ubrzati, da treba osigurati sredstva u državnom proračunu ne može se pomaknuti stvari naprijed ako smo evo svjedoci na žalost je zbog gospodarske i financijske krize u zemlji. Ali smo svjedoci da se i u ovom proračunu za 2013. godinu smanjuju sredstva u nekim dijelovima Republike Hrvatske do 50% za geodetsku izmjeru katastarskih čestica. To neće pridonijeti pravnoj sigurnosti niti učinkovitosti zakona. Dakle, to je problematika koja je povezana i problematika koja se može riješiti samo jedinstvenim postupanjem na cijelom području Republike Hrvatske tako da je bez obzira na financijsku krizu potrebno ako želimo zaista stvarno stanje u zemljišnim knjigama i stvarno stanje u vlasništvu bilo pojedinaca, fizičkih i osoba, pravnih osoba tako i same Republike Hrvatske. Dakle, to je nešto što prije svega treba dovesti u red zajedničkim naporima svih klubova bez obzira dakle, ovo nije tema koja je nešto što se treba politički kositi. To je naš zajednički interes, interes Republike Hrvatske, naših građana i tu svi trebamo iznaći snage i mogućnosti da se ovaj problem riješi. Mi smo htjeli u ime kluba podnijeti amandman na ovo pitanje određivanja naknada za uvid u zemljišne knjige elektroničkim putem. Ministar je to pojasnio da to nije tako. Ono što mi isto tako predlažemo to je da treba možda ima još vremena ministre redefinirati i bolje zakonski riješiti to pitanje jer je teško razgraničiti što je to korištenje toga prava u pojedinačne svrhe za fizičke osobe a što je to za komercijalne svrhe za pravne osobe, odvjetničke urede i slično. Pa možda iako je namjera jasna objasnili ste to, možda to treba zakonskim rješenjem malo bolje urediti. Isto tako ono što se ostavlja kao otvoreno pitanje to je da svake stranke snose troškove u postupku. Može doći do mogućnosti da neka od stranaka bude uvedena postupkom ne svojom voljom i željom nego željom one osobe koja želi riješiti svoje pravno stanje i svoje pravo po zemljišno-knjižnome pravu pa treba vidjeti je li to pravedno i pošteno da se na jednaki način snose troškovi za obje strane jer može se jedna od stranaka naći u postupku kao stranka koja nije svojom voljom ušla u postupak nego voljom druge osobe. Što se tiče ostalih rješenja zakona, dakle sigurno je da ova praksa da danas negdje na sudu možete u jednom danu dobiti rješenje, negdje možete dobiti za 241 dan, negdje to traje u prosjeku 34 dana. Ova namjera po ovom zakonu je da taj prosjek od 34 dana dođe na negdje 7 dana za rješavanje postupka je nešto što prije svega treba podržati. Nadamo se zaista tek ćemo vidjeti kad ove izmjene i dopune stupe na snagu da li će to biti tako, ali namjera je dobra i namjeru kao takvu treba podržati. Sadašnji je broj predmeta 7 tisuća žalbenih predmeta, da se svede na 3, 4 tisuće i manje od toga. To je sve namjera koju ovaj zakon kao snažni pravosudni instrument daje na raspolaganje strankama i sigurni smo, a i želimo biti u potpunosti sigurni kad ovaj zakon zaživi i novi instrumenti i novi instituti koji su predviđeni ovim zakonom dođu dakle pred zemljišno-knjižne odjele sudova da će se to pokazati kao opći interes prije svega za građane RH a onda i za RH u cjelini. Klub HDSSB-a podržava ovaj konačni tekst Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo taman kad sam pomislio da sam uspio ministra Miljenića uhvatiti u pogrešci u nelogičnosti, u nekoj tlaci prema građanima priznao je da su obrazloženja članaka 32., odnosno 170. loša, zapravo da nije riječ o naplati uvida u zemljišne knjige već o tome da će se naplaćivati samo oni uvidi, odnosno oni printevi koji se služe u komercijalne svrhe. Moram priznati ministar mi je već na samom početku srušio tezu. Ali bolje da je meni srušio tezu nego da je ostalo ono tumačenje koje je u zakonu obrazloženje koje će se vjerojatno promijeniti. To je već poznato da tko vlada informacijama vlada svijetom. Da bi barem djelomično vladali svijetom barem onim vidljivijim javnim i dostupnijim dijelom svijeta i građani moraju barem djelomično vladati informacijama. I to je rijetko da oni vladaju informacijama. Jedna od najintrigantnijih, jedna od najdostupnijih informacija u Hrvatskoj jest ona o sadržaju zemljišnih knjiga. Kao što reče prije kolega Salapić ovaj zakon regulira temelj pravne sigurnosti i građana i tvrtki ali i onih koji žele ulagati u Hrvatsku, a svi dobro znamo koliko vapimo i u ovom Domu, koliko vape u Vlade za ulaganjima. Ovo što danas radimo i što smo radili u onom setu zakona koji se tiču prava i pravde napravili smo veliki korak naprijed. Ne tako davno trebali ste danima čekati na predaju podnesaka ili na uvid u zemljišne knjige. Znam da sam za rješenje uknjižbi čekao više godina. Ne znam mislim da sam 7, 8 godina čekao na uknjižbu. Ako bi mi itko dopustio da rangiram najveći uspjeh državne administracije u samome vrhu bi bila upravo digitalizacija zemljišnih knjiga. Konačno su svi zemljišno-knjižni podaci preneseni iz onih debelih, prašnjavih i često ofucanih knjiga u digitalnu formu. Zato su napokon putem interneta svakome dostupni ti podaci. Digitalizacija zemljišnih knjiga jedna je od najuspješnijih, jedna od najefikasnijih, najopipljivijih antikorupcijskih mjera. '90-ih pa i godinama kasnije mnogi građani koji su hitno trebali rješenje o uknjižbi zbog prodaje ili kupovine stana morali su se upustiti u dodatan trošak. Trebalo je izvaditi iz džepa nekoliko stotina maraka, kasnije eura, nije se pojeftinila usluga ta, morali su taj novac dati vezi koja je požurila rješenje u uknjižbi. I nije bilo čudo što su se ljudi koji su radili te poslove bogatili. Danas se predmeti rješavaju ili u roku od 30 dana ili u nekim slučajevima u 40-ak zemljišno-knjižnih odjela, znam onaj dobro kako radi primjerice u Čakovcu, sve možete dobiti samo za jedan dan. Digitalizacijom zemljišnih knjiga odrezan je barem dio jednog kraka korupcijske hobotnice. I to je sasvim sigurno pohvalno i ohrabrujuće. Znači, može se. Može se ići naprijed. Digitalizacijom te stvaranjem jedinstvenog sustava Registra nekretnina koji će objediniti podatke iz zemljišnih knjiga i katastra pokušava se ohrabriti one koji bi svoj novac uložili u Hrvatsku. Međutim, imam pitanje gospodinu ministru, kada će se objediniti podaci katastra i gruntovnice, morate znati da se katastarske čestice razlikuju u gruntovnicu i u katastru u broju ili čak u vlasnicima, kako će se to raditi kada se dođe do takvih problema, na koji način će se rješavati i koliko vremena će biti potrebno za rješavanje takvih problema koji su veliki? I prije, neki prethodnici su govorili, znate dobro da ili u Istri, Dalmaciji, na otocima postoje male čestice zemljišne u kojima imate dvadesetak, tridesetak vlasnika, suvlasnika, neki su u Australiji, neki su pokojni 50 godina bilo bi zanimljivo čuti na koje će se to načine rješavati, a ne rješavanje tih problema koji su veliki i u gradovima. Neće se moći napraviti ono što je ministar u uvodu govorio. Na taj način, kojim je krenulo Ministarstvo pravosuđa i ovaj zakon, stvaranje jedne nove poduzetničke ulagačke klime. Dio državne birokracije više ne stoji na putu ulagačima, veći dio još uvijek uspješno, istina podmeće noge svemu što pokušava uspravno hodati. Kukuriku vlast još uvijek nije našla model kako spriječiti birokraciju u naumu da zbog vlastite koristi ili komocije radi štetu i ulagačima i građanima. Segment zemljišnih knjiga može nam služiti na čast. Nevjerojatan je podatak da godišnje čak 20 milijuna ljudi putem interneta provjerava status nekretnina. U tome smo u europskom, vjerojatno i u svjetskom trendu. Napokon je država učinila jednu bitnu informaciju dostupnu građanima i to na najdemokratskiji način besplatno. Zapravo ne sasvim besplatno, država sve naplaćuje i to na razne načine. U ovom se obrazloženju onda pokušalo provući teza kako je netko dobrohotan omogućio građanima da besplatno pregledavaju i printaju statuse nekretnina. Treba podsjetiti, što je i ministar na početku rekao da novac za digitalizaciju i to uvjeren sam 1000% znatno skuplju od realne tržišne cijene, da su dali građani. Dakle, građani su svojim novcem financirali digitalizaciju kako bi sebi olakšali muke, kako bi informacije o vlastitim nekretninama bile dostupnije i kako bi se mogli uknjižiti još za života, a bez da nekog podmićuju. Elektronička prijava, elektronička rješenja, elektronički spis i digitalna arhiva omogućuju racionalizaciju, a to pak znači pojeftinjenje i skraćivanje postupaka na Zemljišno-knjižnim sudovima, smanjit će se broj Zemljišno-knjižnih sudova što je također jedna vrsta uštede, ušparati će se novac i vrijeme i samo će jedan sud odlučivati o svim žalbama u zemljišno-knjižnim predmetima. Time će se nadamo se ujednačiti sudska praksa. Ono što je ohrabrujuće ali ono što su za sad samo riječi a čekamo i djela je ono što je rekao ministar u uvodu kad imate jedinstven problem imat ćete i jedinstveno rješenje. Ajde da smo i to dočekali u Hrvatskoj. Sasvim sigurno da ovaj zakon sa ovim pojašnjenjem koje je dao ministar u samome uvodu, Hrvatski laburisti mogu poduprijeti. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospođine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će ovaj zakon kao daljnji korak i daljnji napredak u sređivanju zemljišno-knjižnog i katastarskog stanja u Hrvatskoj i u konačnu i cjelovitu transparentnost prometa nekretnina. Zadovoljstvo je reći da je ovo područje jedno područje u kojemu zakoni koje donosimo, sad bih rekla sustavno već možda desetak godina od kada je počela zemljišno-knjižna reforma, da se oni uglavnom i provode. A provode se zato jer im se paralelno osigurava i financijska podloga kako iz proračuna tako i iz kredita svjetske banke i europskih projekata. Prema tome, osiguravaju im se uvjeti da bi mogli biti i provedeni. Ovdje je čini mi se pedesetak milijuna eura težak projekt, ali danas zaista svjedočimo jednoj potpunoj transparentnosti prometa, prometa nekretnina, uvida, svakodobnog uvida u stanje, u zemljišno-knjižno stanje, pa i u stanje postupaka koji se vode pred Zemljišno-knjižnim sudovima. Evo sad i jedan korak dalje, dakle i uz sve veću ažurnost usklađenja između katastra i zemljišnih knjiga. Slušali smo ovdje da su u pojedinom djelu zemlje još neusklađeni, da imaju malih čestica itd., ali katastarska snimanja su skupa i to traži određeno vrijeme, vrijeme i sredstava, ali i daljnji napredak tome da se ZK izvadak može dobit bilo gdje bez obzira na područje u kojem sudu, bez obzira na to gdje se nekretnina nalazila. Mislimo da ovaj prijedlog ima nekoliko dragocjenih rješenja. Vjerojatno su ovdje i navedena. Ja ću prije svega ovdje pohvaliti a to smo učinili u prvom čitanju, uređenje postupka obnove zemljišnih knjiga obzirom da je diljem sudova po Hrvatskoj ta praksa bila različita. Neki su se strogo držali da tako kažem zakona. Neki sudovi bili su, našli su načine da budu učinkovitiji i da rješavaju onako kako je to bit i smisao obnove što je zapravo smisao i cilj obnove. Dobro je da je sada zakonske odredbe izmijenjene u skladu s najboljom praksom tako da će biti primjena jednoznačna i na svim sudovima. Nadalje, daljnja razrada instituta ispravnog postupka koji treba primjenjivati u što široj mjeri. Naravno potpuna digitalizacija. Ja smatram da su se stekli uvjeti, da je došlo vrijeme da možemo knjige zamijeniti u potpuno sa digitalnim podacima. Naravno tu su važna osiguranja da ne dođe do probijanja ili do gubitka podataka ali naravno to sve ima svoje tehničke mogućnosti. Dobro je razgraničenje poslova, jasno između suda ZK referenata. Drago mi je to sam rekla i u prvom čitanju da su prepoznati u ovom zakonu prvostupnici po bolonji i apeliram na sve druge resore da se povedu za ovim primjerom jednako tako da je prepoznat dragocjen savjetnički kadar po sudovima obzirom da će ih nakon novog sustava napredovanja u sudačkoj dužnosti i izbora za suce uvođenjem sudačke škole jedan veliki broj kvalitetnih osoba koje znaju posao, koje su gotove za radit posao sudskih savjetnika ostat i da ih treba iskoristiti i adekvatno mjesto im naći u tim poslovima. Jednako tako i poboljšanje odredaba o dostavi, ona mora, dostava mora biti učinkovita i brza da se predmet može zaključiti. Evo u odnosu na tekst iz prvog čitanja u ovom drugom čitanju su i u tom djelu izmijenjene odredbe na način da je određeno da se rješenje o otvaranju ispravnog postupka dostavlja samo osobama iz čijeg upisa je nedvojbeno moguće zaključiti da se dostava može završiti. To je hvale vrijedna promjena radi ekonomičnosti i brzine postupka ali evo i otvara jedno pitanje mogućnosti zloporabe i sad je pitanje na koji način će sto to nedvojbeno zaključivati da se dostava može izvršiti. Doduše tu postoji rezerva objave javnog oglasa ali znamo da ljudi baš svakodnevno ne čitaju javne oglase. I pitanje je tko će i kako i na koji način, to će vjerojatno pravilnicima morat bit utvrđeno zaključivati da se nedvojbeno utvrdi da se nekom dostava može i izvršiti. Naravno upozoravam na tu odredbu jer je moguće da o tome svaki referent odlučuje i pitanje šta s time može bit. Apsolutno pohvaljujemo uvođenje Visokog zemljišnoknjižnog suda kao jednog drugostupanjskog zemljišnoknjižnog suda. To prije svega omogućava uvođenje jedinstvene prakse u zemljišnoknjižnim postupcima koja je dosada bila različita po svim županijskim sudovima i ljudi su se teško u tome snalazili a također i omogućava i ono što je nužno za kvalitetne rješidbe a to je specijalizacija sudaca. Jednako tako podržavamo apsolutno uvođenje prigovora i kao revisornog pravnog sredstva, dakle da se ne opterećuju drugostupanjski sudovi, da se ne komplicira postupak građanima. Mislimo da je to dobro. ono što moram reć predlagatelju. Danas same pohvale prima ali ja bih nešto rekla, da mi je žao da se predlagatelj nije očitovao o primjedbama koje su u raspravi, da li zastupnici i klubovi zastupnika. Naime čitajući obrazloženje čitamo razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom u odnosu na prijedlog u prvom čitanju. To su dobra rješenja ali vidim da su ona uglavnom prema prijedlogu Vrhovnog suda RH koji zasigurno dobro zna ovu problematiku i predložio je dobra rješenja i nešto prijedloga Odbora za zakonodavstvo, za pravosuđe i Odbora za Ustav, a u glavi petoj gdje navodi prijedloge i mišljenja koji su dani na prijedlog a koje predlagatelj nije prihvatio kaže sljedeća rečenica: "Prihvaćeni su svi prijedlozi Odbora za zakonodavstvo, Odbora za pravosuđe i Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav." Međutim ne znam da li je to neka nova poslovnička možda odredba, da li predlagatelj drži primjedbe zastupnika i klubova nevažnim, manje vrijednim ili manje stručnim pa na njih ne obraća pozornost pa ni toliko da nađe za shodno da kaže zašto ih nije prihvatio. Ali evo ja ću reć samo o primjedbama koje je iznio klub zastupnika HDZ-a u prvom čitanju i neke stvari na koje je upozorio a na koje se predlagatelj nije očitovao ali koliko se ja sjećam bilo je primjedaba i drugih zastupnika pa bih u najmanju ruku to zaslužilo jedno obrazloženje. Prvo naše ajde upozorenje ili pitanje je obzirom na pitanje povjerenja u zemljišne knjige. Dakle stavili smo kao problem situaciju u kojoj se upis provodi. Tako je bilo i do sada, da se upis provodi prije pravomoćnosti rješenja kako je to u mnogim sudovima dosta brzo dolazi rješenje nakon upisa, ali u nekim sudovima baš i ne odmah dakle postoji jedno vrijeme kada će u zemljišnoj knjizi biti upis, a da taj upis neće biti pravomoćan. Postavili smo pitanje jeli se može uvesti neka odredba da se stavi zabilježba na taj upis, zabilježba da upis nije pravomoćan do pravomoćnosti rješenja i nismo na to dobili odgovor. Naime, kada netko izvrši uvid u zemljišnu knjigu on tamo vidi vlasnika s punim povjerenjem može steći tu nekretninu, a da zapravo taj upis nije pravomoćan a osoba koja vrši u vid to po ničemu ne zna. Dakle nije dužno i odredbe o povjerenju u zemljišne knjige govore da građanin nije dužan istraživati upise u zemljišne knjige da bi to povjerenje vrijedilo. Evo u odnosu na to smo očekivali neko očitovanje. A nešto drugo što nitko ovdje ne spominje i mene čudi da to socijaldemokrati, laburisti itd. nisu primijetili, a to su odredbe o troškovima. Dakle nekako se sramežljivo se spomenulo u članku 8.da u zemljišno knjižnim postupcima svaka stranka snosi svoje troškove. Do sada je bila odredba da se troškovi snose sukladno Zakonu o parničnom postupku, dakle stranka koja ne uspije u sporu nadoknađuje troškove. Ovdje je vrlo jednostavno to rečeno da svako snosi svoje troškove što znači sljedeće, a to je bilo i do sada tako u praksi. Ja sam držala i držim da nije uredu i nije prema građanima pravično da kada vam se izvrši pogrešan upis, primjerice može sud pogriješiti, vi to nećete moći ispraviti nego žalbom ili prigovorom. To će vas koštati neku taksu na to i kada u tome uspijete kaže se netko je pogriješio nikome ništa, ali će stranka koja je to zahtijevala morati platiti taksu. Jednako u ispravnom postupku netko može zatražiti ispravni postupak, osoba koja je upisana će morati nekako reagirati morat će se braniti, upustiti u taj postupak, imat će neke troškove. Ako se pokaže to neopravdanim nikome ništa. Tako se na mala vrata opet prebijaju troškovi postupaka neopravdano i onda kada su ih prouzročili i onda kada za njih ništa nisu krivi na građane. Prvo je to počelo i to baš u mandatu ove socijaldemokratske Vlade, prvi puta se to dogodilo Zakonom o izmjenama i Zakona o upravnim sporovima kada je također neprimjetno prošla odredba da u upravnim sporovima svaka stranka snosi svoje troškove. O tome sam već govorila ali vrijedi ponoviti, dakle ako mi u upravnom postupku država dva puta uskratila moje pravo, ako dignem tužbu na Upravnom sudu i vodim upravni spor i dobijem upravni spor i u trećoj instanci dokažem da država nije imala pravo, država kaže sada sam plati te svoje troškove koje je građanin imao u vođenju toga postupka. I mene čudi da to apsolutno nitko ne primjećuje da se na leđa onih građana koji ničim nisu krivi, ničim nisu prouzročili te troškove ali su se morali potruditi da bi došli do svoga prava kada to i dokažu da ih se kazni na način i da kaže da to nitko neće podmiriti te troškove. Ali zato u parnici kada se parničite s drugim građaninom onda itekako stoji da će troškove platiti onaj tko izgubi spor jer je on zapravo razlog i zbog njega su troškovi u konačnici nastali i nastao je sudski spor jer je tvrdio nešto što sud kaže da nije točno. Evo nama je žao zbog toga, ali uzevši u cjelini ove izmjene i dopune zakona procjenjujemo da je više dobrih stvari koje se uređuju ovim izmjenama i dopunama na tragu daljnjeg sređivanja i reforme zemljišno-knjižnog zakonodavstva koje treba podržati, ali žao nam je da se predlagatelj o ovim primjedbama nije očitovao, a poglavito nam je žao da se ponovo na leđa građana svaljuju dodatni troškovi, oni građana koji nisu njih prouzročili. Hvala lijepo.
Hvala. Repliku ima Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Lovirn vi ste u potpunosti upravu. Sasvim sigurno da za pogrešan upis troškove ne smije snositi građanin. Znači ponavlja se opet ono država je jača i ona može tlačiti. Znači kada država pogriješi tada troškove ne bi svako svoje troškove plaćati nego troškove treba plaćati onaj tko je prouzročio pogrešku i u tome vas potpuno podržavam i tu se laburisti priklanjaju ovom vašem mišljenju.
Odgovor na repliku Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa evo kolega Vukšić sada da obradim sebe i vas od toga što mi kolega Stazić odnosno potpredsjednik jučer nas podučavao kada smijemo replicirati i kako smijemo replicirati i šta po Klaiću znači replika. Ja mislim da moramo raditi po Poslovniku Hrvatskoga sabora prije svega, a onda kao pomoćno sredstvo rabiti Klaića, pa sam ja posegnula i za Klaićem iz '83.izdanje Matice Hrvatske koji kaže da je "replika kratak odgovor na nečiji govor, primjedba s mjesta na kongresu ili skupštini". Dakle ako hoćete noviji rječnik na internetu on kaže samo u jednom dijelu da je to suprotstavljanje ali nije nužno. U umjetničkom smislu je dapače replika kopija uvijek je u glazbi i umjetnosti. Prema tome smijemo si u odgovoru ili replici reći da se slažemo i ja se s vama zaista u svemu slažem.
Ne znam zašto ste se meni obratili. Nisam nikoga opomenula. Prelazimo na raspravu pojedinačnu. Prva na redu je kolegica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Mislim na ovom prijedlogu zakona da treba čestitati Vladi, posebno resornom ministarstvu, na čelu sa gospodinom ministrom Orsatom Miljenićem. Ovakve stvari moraju biti i primjer ostalima kako se radi. Kada se uoči problem, a problema je bilo i ovdje smo čuli i u primjeni i postojećeg zakona koji je u mnogim odredbama bio dobar. Sada se vidi u nečemu što i nije bio dobar, odnosno kako ga je praksa iskrivila i kako je trebalo djelovati. Također je ovdje već bilo spomenuto kako je reforma zemljišnih knjiga započela još prije 10 godina, konkretno, više od 10 godina, 2002. godine kada smo uzeli zajam, svjetski zajam od Svjetske banke u iznosu od 7 milijuna eura a odmah i osigurali znatna sredstva u proračunu. Mnoga sredstava su se tijekom svih ovih godina i povećavala kako bi se katastar uskladio sa zemljišnom knjigom, odnosno kako bi načelo povjerenja u zemljišne knjige koje je nekada davno postojalo bilo zaista točno i, odnosno da bi ti podaci u zemljišniku, u zemljišnim knjigama bili istiniti i točni. Mi smo na dobrom putu da to i ostvarimo ali još uvijek tomu nažalost nije tako. Zbog toga i ovaj prijedlog koji će sigurno ubrzati da načelo povjerenja u zemljišne knjige bude i takvo u potpunosti koje će onda sigurno dovesti i do povjerenja i u institucije a to nam je toliko bitno i važno. Ni jedna vlast ne može funkcionirati bez povjerenja. Zato ga u širem kontekstu treba gledati i na ovakav način a pogotovo zemljišne knjige, pitanje vlasništva i drugih stvarnih prava kao temeljnog ljudskog prava. Ali jednako tako i u sklopu ekonomskog oporavka, gospodarskog napretka Republike Hrvatske u cjelini. Kada govorimo o, nešto ću konkretno reći o pojedinim odredbama. Dakle o, gdje je prepoznata uloga i to još veća ZK referenata. Oni mogu biti upravni pravnici, dakle imati i višu spremu, međutim, uglavnom su to ljudi srednje stručne spreme. Za napomenuti je da Hrvatska nažalost još uvijek nema sustavnu edukaciju ljudi koji bi trebali raditi kao ZK referenti. Zato mi se čini dobrom idejom i ja ovdje predlažem gospodinu ministru, imamo pravosudnu akademiju, nemojmo biti zarobljenici da je ona rezervirana samo za pravosudni kadar, u smislu za edukaciju državnih sudaca, nego jednako tako mislim da i oni koji pretendiraju svoju profesiju graditi kao ZK referenti to su strogo, stručna, specijalizirana znanja koja se ne stječu nažalost niti u jednoj školi osim na pravnom fakultetu i to vrlo općenito. A svu težinu radi ubrzanja postupaka treba dati i ovim ljudima. Bilo je dosta govora ovdje o obnovi zemljišnih knjiga i tu je bio veliki problem, veliki problem zbog neujednačene sudske prakse i dobro je da reagirate ovom izmjenom kojom će se onda ujednačiti obnova zemljišnih knjiga. Jer obnova zemljišnih knjiga je skupa stvar sa netočnim već u startu upisima u zemljišno, proizvelo se tijekom zadnjih godina dosta nepravdi ljudima. Prema tome, ovo je, kao što je rekao uvodno gospodin ministar, to nažalost nisu bile pojedinačne stvar i na ovakav način treba i reagirati. Kada sam napomenula još uvodno kolika su ogromna sredstva potrošena u preoblikovanje zemljišne knjige iz papirnatog oblika u elektronički oblik, moram napomenuti da je to inače sam po sebi složen proces. Ali je prava žalost i to moramo istaknuti kako se od 2004. do jedno 2, 3 godine samo kako bi naslovnice bile, a ljudi pa i novinari ne znaju o čemu je riječ, koliko smo mi, kako smo mi preoblikovali već tada zemljišnu knjigu. A potrošili smo novac i bacili novac jer su se samo stari upisi, stari upisi preoblikovali, odnosno prepisivali u elektronički oblik. I tako su se izgubila ogromna sredstva. Međutim mogu reći da je već 2005., 06. s time prestalo ali prve dvije godine su se bacila ogromna sredstva radi nekoliko novinskih promidžbenih aktivnosti da tako kažem. Težnja upravo da katastar, da zemljišni odgovara u potpunosti katastru, ali sada imamo i nemamo problem, nego imamo težnju odnosno zakonsko rješenje kako se više ubuduće zemljišne knjige neće voditi na stari način, dakle, u papirnatom obliku nego će postojati samo jedan oblik a to je elektronička zemljišna knjiga. Dobro je ovdje prepoznato u članku, samo trenutak, dakle 199.d ali jednako tako i u ostalim odredbama koje govore upravo o tome da će se dosadašnji upisi skenirati jer to nisu radili također zadnjih godina, to se nije radilo. Ljudi su imali užasne probleme, da taj elektronski oblik, elektronički oblik nije odgovarao onom pisanom a pisani još manje katastru. Tako da je i to proizvodilo dodatne troškove i to velike troškove, ali evo sada se tome stane, staje na kraj. Dosta je bilo govora također o pojedinačnim ispravcima i tu su u pravu svi oni koji govore o tome da ono što je očigledno sud pogriješio, dakle, ne radi se o sporu … [[Govornik se ne razumije.]] nego o pogrešnom upisu. Ima načina da se to riješi, mislim da će to biti i prihvaćeno, odnosno da ne treba čak, da samo treba imati volje u primjeni zakona da to u klasičnom smislu nije ispravni postupak nego da ga možemo rješavati upravo po ovim zadnjim odredbama, odredbama članka 86. koji govori kako se detaljnija pitanja uređuju Pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu, vođenju zemljišnih knjiga i obavljanju drugih poslova u zemljišno-knjižnim odjelima sudova. Na kraju krajeva, postoji zemljišno-knjižni poslovnik. U poslovniku bi trebalo posebno odrediti da pogrešku koju je proizvelo državno tijelo tj. sud ili ZK odjel ne tjera stranke na nikakav ispravni postupak, ne radi se o ispravnom postupku nego o klasičnoj lapsus kalami, a starorimsko načelo koje i dalje primjenjujemo i u ovom najsuvremenijem obliku errata corrige dakle pogrešno ispravi. Tako ćemo stranke zaštiti i država će jednostavno priznati ono što je pogriješila. Na kraju krajeva tko puno radi mogu mu se dogoditi i ovakve greške i ja vjerujem da će se to naći i posebno u poslovniku. Još nešto, mnogi su ovdje govorili kako je zemljišna knjiga najbolja prevencija u borbi protiv korupcije. Kada dobijemo u savršenom obliku oživotvoreno načelo povjerenja u zemljišne knjige, kada ti podaci budu istiniti i točni moći ćemo tomu svjedočiti. Međutim nažalost, mi imamo točnih upisa koji su formalno točni i gdje nemamo što zamjeriti sudu, iako se štošta događalo '90.-tih godina. Ali željela bih ovdje posebno istaknuti, to je druga priča, ali kako je dosta u javnosti odjeknula upravo to i rečenica kako je to najbolji antikoruptivni element. Nažalost tomu nije tako jer još uvijek mnogi upisuju svoje nekretnine na tuđe ime i na to ime nekih apsolutno nepoznatih osoba, a radi se o velebnim zdanjima i poznatim nekretninama, ali na nepoznatim osobama koji po svojim primanjima ne bi mogli kupiti ni pseću ili kako mi u Dalmaciji kažemo pasju kućicu. Međutim pustimo sada te stvari sa strane, Pozdravljam donošenje ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama i ja vjerujem da će svi ovi problemi, mnogi problemi vrlo brzo biti riješeni. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Završna riječ predlagatelja, ministar pravosuđa gospodin Orsat Miljenić.
Hvala lijepo. Ja bih se najprije zahvalio svima na raspravi, prvenstveno na podršci zakonu. Bilo je to ugodno čut da smo na dobrom tragu i da ono što radimo je podržano od svih koji su izlagali. Ima nekoliko pitanja koja su bila otvorena pa ću se ja samo na njih referirat kratko, dakle možda počet od kraja. Ovo što je sad spominjano u vezi sa Pravosudnom akademijom i sa potrebom obrazovanja to je ključ ne samo ovog zakona nego svega onoga što iz našeg resora dolazi pred vas. Dobar zakon koji nema tko provest ne znači ništa, znači napisali smo ga, pohvalili smo ga, neće se dogodit ništa. Činjenica je da mi sada u ovom trenutku nismo zadovoljni načinom kako se provodi to obrazovanje, usklađenost i potreba sa onim što se provodi. I to je nešto što moramo mijenjati. Ja ću vam dat recimo jedan primjer. Kad je krenuo Zakon o upravnim sporovima, bilo je govora o njemu, mi smo tražili Pravosudnu akademiju da obrazuje ljude koji će zastupat ministarstva recimo, čisto da im se približi šta se događa jer tu je država izložena sasvim drugačijem načinu postupanja. Odgovor je bio nećemo jer nemaju veze s pravosuđem, nisu pravosudni dužnosnici. Slično je bilo i sa referentima i to je nešto što ćemo promijeniti i što će se isto naći kod vas u dogledno vrijeme. Dakle moraju se obrazovat svi oni koji sudjeluju u procesu pravosudnog odlučivanja. Ovdje su to ZK referenti apsolutno, a i svi drugi, oni moraju dobit kvalitetno obrazovanje da bi upravo mogli provodit ovo što vi izglasavate. Sada tu nismo do kraja zadovoljni kakvo je stanje i to ćemo promijeniti. Počeli smo i s jednom raspravom … zemljišni sudovi, tko je bolji, tko nije, nekako je išlo u tom smislu. Dakle ja sam ministar pravosuđa, ja tvrdim da su zemljišni sudovi apsolutno bolji, a imam i podatke koji to povezuju i nikako ne bi pristao na to da zemljišni sudovi dođu pod Geodetsku upravu. To ne dolazi u obzir. Moguće je razgovarat o drugom rješenju, da oni kao tehničko sredstvo dođu obrnuto pod zemljišne sudove, to je također jedna mogućnost. Mi ćemo jedanput prije ili kasnije tu temu morat otvorit jer moramo bit svjesni da nešto nam izaziva probleme u svemu ovome što govorimo i mi ovdje uređujemo samo jedan segment. Ne zaboravite, mi ovdje uređujemo ono što radi zemljišno-knjižni sud. Mi ovdje nismo da … ono što radi katastar i mi cijelo vrijeme imamo dva postupka u jednom. Imamo s jedne strane upravni i imamo s jedne strane sudski. Mnoge zemlje koje su krenule u taj dualni sustav traže rješenje, nisu ga našli jer to su često različiti postupci i vi sad hoćete, ajde stavite na jedno mjesto i dajte isti rezultat. Ono gdje vidimo jedno od mogućih rješenja to je ZIS, on je ovdje spominjan, dakle taj zajednički informacijski sustav, to je jedan novi pristup kroz procedure, ali prvenstveno i softver koji se financira iz zajma Svjetske banke i koji se evo ja ću reći u segmentu pravosuđa razvio dobro. Mi ga imamo u produkciji na pet lokacija i spremni smo sutra preći na sve. Međutim i tu nam čak zapinje to povezivanje, na tome radimo. Bit će prilike sigurno u sljedećih pola godine ili godinu, netko će pitati ili otvorit će se rasprava pa ću vas izvijestit kako stojimo, ali to je jedan od alata koji vidimo da bi mogao znači riješit to pitanje dualnosti jednog i drugog postupka. Jer to ako hoćemo postići onaj krajnji cilj to ćemo morat prije ili kasnije riješit. Na dobrom putu jesmo, ali vam ne mogu sada jamčit da će bit sutra ili za godinu dana, ali znamo što hoćemo napravit. To je jedan od problema. Izmjere, odnosno usklađenja. Naravno 5% je službeni podatak. Ako uzmemo ono što su proveli građani mi dolazimo možda na nekakvih 40 do 50%. Imat ćemo taj podatak jer smo krenuli u analizu, nemamo ga sada jer se on nije evidentirao kao takav. Dakle, ono što je usklađeno stvarno stanje sa onim što je. Kod toga se isto tako postavlja pitanje znate kad to budemo uređivali, znači kako je sada. Imamo vlasništvo, imamo posjed. Zato je ovo nešto i nama je izuzetno važno da nam gruntovnica radi jer vi ćete s njom dobit kredit, vi ćete s njom prenijet vlasništvo, nećete s posjedom. Kritika. Svašta je naravno sustav dok građanin ne dobije istodobno ono što treba ne možemo bit zadovoljni. Međutim, ljudi koji rade u gruntovnici su radili posao. Počeli smo sa preko 200 dana prosjeka na državnoj razini. Sad smo na 34. Jesmo zadovoljni? Nismo. Znate zašto? Pogledajte na našu web stranicu. Mi mjesečno obnavljamo 10 sudova gore i dolje koji su najbrži i najsporiji i dok god budemo imali jedan sud iznad tih 34 dana nećemo biti zadovoljni, ali se tu napravio ogroman pomak. Kažem od preko 200 dana mi smo došli na prosječno 34, a ambicija je 7. I u tom slučaju će bit nekih koji će rješavati duže, ali ja vam govorim o prosjecima. Dakle, to je napravljeno, to su napravili ljudi koji tamo rade, koji su pokazali da to mogu napraviti i po dosadašnjim rješenjima, a sada dajemo rješenja koja će to još ubrzati. To je ovaj zakon koji je pred vama. Pitali smo kako uskladiti stanje. Ovdje je čitav niz mehanizama. Ja ih neću, ali imamo kroz postupke obnove, osnivanja, imamo i ono što građani mogu uvijek pokrenuti elaboratom o usklađenju katastarskog i zemljišno-knjižnog stanja. Tu moramo bit svjesni da se većina tih postupaka nikad neće moći napraviti po službenoj dužnosti. Dio hoće, ali dio će uvijek spast na inicijativu građana i to je tako. Tu moramo raditi paralelno. Znači, ovdje dajemo alate kako se nešto može napraviti, ali bez inicijative nekoga tko je zainteresiran neće se dogoditi ništa. U nekim slučajevima hoće, u nekim neće. Reći ću vam jednu stvar koja je također u zakonu to je recimo ta parcijalna obnova i kroz izmjere. Mi smo sad imali situaciju ako hoćete riješiti ne znam grad Senj morate izmjeriti Velebit i sve riješiti u jednom paketu. To jednostavno je preskupo i nepotrebno u ovom trenutku. Sad smo omogućili parcijalno da se to napravi. Podatak je jedan okviran, on je podatak Svjetske banke da vam je izmjera 119 eura po čestici, odnosno 363 eura po hektaru. To je cijena kojom ćemo platiti, ali onda nećemo raditi sve ono kao što kažem Velebit u ovom trenutku. Idemo napravit tamo gdje građani to osjećaju svakodnevno. To je prioritet. Tu imamo jedan program, ali to je, o tom ćemo razgovarati. Što se tiče ovih nedvojbenih pitanja kako odredit kome se neće dostavljati rješenje, što su to nedvojbeni da se neće moći napraviti dostava. Čitav niz imate upisa gdje je recimo netko upisan devetsto treće, pa sad nema puno sto deset godišnjaka da im treba dostavljat, a još žive ne znam u južnoj Americi i onda stranka izgubi dvije godine na tome. Je, tu je rizik. Možda se neće dostavit nekom kom se trebalo, ali postoje mehanizmi da se to kasnije sanira, ali mi idemo za efikasnošću, idemo sada riješit ovdje, pa ako zbilja se javi netko od 110 godina ima brisovnu tužbu, ima drugi način da to korigira. Postavilo se pitanje ovih ljudi koji su imali do sada problem gdje se knjižila. Dakle, mi ovim zakonom rješavamo budućnost. Što hoćemo? Tamo gdje ne vidimo, gdje nema vlasnika puno je jednostavnije da to bude RH i da se onda čovjek ako ništa ima kome obratiti da dobije to vlasništvo, nego u sadašnjoj zamrznutoj situaciji gdje je nigdje i da hoće tužiti nema kog tužit. I to rješavamo sa ovim. Zajedničko vlasništvo. Privremeno rješenje, prijelazno, ali u ovom trenutku zbog skupoće, zbog svega to će riješit konačno to društveno koje još uvijek egzistira pa ćemo kroz to moći na jeftiniji način doći do individualnog vlasništva. Mislim nema drugog. U ovom trenutku nismo našli drugi mehanizam, ako ga nađemo promijenit ćemo. Trošak. Radi se o izvanparničnom postupku. Svaka stranka u pravilu će snositi svoj trošak. Da, ali to nisu sporni postupci. Naravno tamo negdje kod svih ljudi koje je oštetila država, odnosno sud jer je nešto eventualno loše napravio pa normalno da će dobiti trošak natrag. Pa to je nesporno, nikad nije bilo. Ali vi ovdje ste imali dosta zlouporaba zbog tog troška gdje su neki sudjelovali u postupku da bi dobili trošak i zatezali ga kroz to. Dakle, to je izvanparnični postupak je na isti način rješavan. Dakle, evo to su neka objašnjenja. Mislim da su to ono što se manje-više pojavljivalo kroz raspravu. Ja bih još jednom zahvalio na podršci i to je.
Hvala lijepo ministre. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sljedeći je konačni zakon o zemljišnim knjigama, drugo čitanje, P.Z. br. 239. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli posebna tablica je podijeljena zastupnicima. Molim poštovanu zamjenicu ministra pravosuđa da se očituje po tablici. Prvi podnio Odbor za zakonodavstvo.
U odnosu na članak 11 Vlada prihvaća amandman
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Klub zastupnika HNS-a na članak 32.
Vlada ne prihvaća amandman. Mogu dati obrazloženje?
Možete.
Dakle, ovim amandmanom se predlaže brisanje članka stavka 2 u članku 170 a. Nema osnove za brisanje predložene odredbe članka 170 a stavak 2 jer se njome ne propisuje naknada za uvid u zemljišne knjige. Ostavlja se mogućnost da se takva naknada propiše. Ali ovdje valja razlučiti tko čini zainteresiranu javnost? Dakle zainteresiranu javnost za uvid u zemljišne knjige ne čine samo građani nego ju čine i recimo banke ili ostale institucije i ovdje je mogućnost uvođenja naknade za uvid u zemljišne knjige ustanovljena i ostavljena u slučaju kada će se uvid u zemljišne knjige koristiti da bi se kasnije kroz određene komercijalne djelatnosti na temelju toga uvida ostvarivala nekakva eventualna dobit, zarada ili što drugo. Dakle smatramo da iz upotreba uvida u zemljišne knjige iz komercijalnih razloga opravdava mogućnost da se uvede naknada za takav uvid i to smo stoga ostavili u zakonu.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a.
Zahvaljujem. Prihvaćamo obrazloženje i povlačimo amandman ali s naglaskom da ćemo paziti da onda to zaista bude samo u slučajevima kad dokument ima status javni isprave i kad je upotreba komercijalna kao što je i ministar i vi sada i obećali.
Povlačite amandman? Hvala lijepa. Bio je to poštovani zastupnik Igor Kolman. Idemo na amandman kluba zastupnika IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina.
Ovaj amandman se odnosi na isti članak 170 a stavak 2. Vlada ne prihvaća navedeni amandman sa istim obrazloženjima koje potrebno mogu ponoviti.
Ne treba. Hvala lijepa. Molim u ime kluba IDS-a.
Evo povlačimo amandman kao što je imao HNS.
Hvala lijepo. Amandman Vlade Rh dostavljen je u okviru roka predviđenog poslovnikom. Prelazimo na amandman Odbora za zakonodavstvo članak 56.
Vlada djelomično prihvaća navedeni amandman u izmijenjenom obliku tako da se članak 56 ., da se u članku 199 d koji je dodan stavak 6 mijenja i glasi na sljedeći način: "Prijedlog sporazuma pripremaju tijela iz stavka 2 ovoga članka". Naime obrazloženje ovakve izmjene je u tome da za odgovarajuću primjenu mogućnosti sufinanciranja poslova osnivanja, obnove ili dopune zemljišne knjige ili poslova pojedinačnog, preoblikovanja zemljišne knjige u bazu zemljišno-knjižnih podataka od strane županija ili gradova i općina ili pravnih osoba koje upravljaju javnim dobrom u općoj upotrebi a mi smo takvu mogućnost sa ovim člankom uveli. Potrebno je propisati ovlasti za pripremu prijedloga sporazuma i smatramo da to treba biti propisano u zakonu i stoga bismo stavak 6 preformulirali ovako kao što smo sad naveli [[Upadica: prihvaća se.]]
Hvala lijepo. Odbor prihvaća, postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Novi amandman odbora za zakonodavstvo na članak 68.
Vlada prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Novi amandman članak 80, stavak 1.
Vlada prihvaća navedeni amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Novi amandman na članak 87.
Vlada prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. I zadnji amandman na članak 88. iz tog odbora
Također Vlada prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim da se glasovanjem odlučimo o konačnom prijedlogu zakona. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 109 glasova za donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
I sada bismo odradili još jednu točku. To je točke 59. našeg dnevnog reda. 59. Prijedlog odluke o davanju vjerodostojnog tumačenja članka 120. stavaka 2. i 4. Zakona o socijalnoj skrbi ("Narodne novine", br. 33/12.) Prijedlog odluke dostavio je Odbor za zakonodavstvo. Materijal ste primili na klupe. Želi li predlagateljica obrazložiti prijedlog? Ingrid Antičević-Marinović, predsjednica odbora.
Hvala vam poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora je na svojoj 42. sjednici održanoj 12. ožujka 2013. razmotrio prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 120. stavka drugog i četvrtog Zakona o socijalnoj skrbi koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio zastupnik Branko Bačić svojim aktom od 6. veljače 2013. godine. Odbor za zakonodavstvo razmotrio je i mišljenje Vlade Republike Hrvatske od 21. veljače 2013. kojim se predlaže dati vjerodostojno tumačenje, te izvješće Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku od 22. veljače 2013. godine kojim se također podupire davanje vjerodostojnog tumačenja. Nakon rasprave odbor je jednoglasno utvrdio da je prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja osnovan, te predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o davanju mišljenja članka 120. i stavka drugog, četvrtog Zakona o socijalnoj skrbi. Sukladno odredbi članka 175. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor izvješćuje Hrvatski sabor o svom stajalištu i podnosi prijedlog odluke o davanju vjerodostojnog tumačenja članka 120. stavka 2. i 4. Zakona o socijalnoj skrbi koji glasi: - Na temelju članka 81. Ustava Republike Hrvatske i članka 119. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže se donijeti Odluku daje se vjerodostojno tumačenje članka 120. stavka 2. i 4. Zakona o socijalnoj skrbi U dvojbi tko je ovlaštena osoba za imenovanje predstavnika osnivača u upravno vijeće razvidno je da to obavlja ministar nadležan za socijalnu skrb kao predstavnik osnivača, dakle Republike Hrvatske, na prijedlog upravnog tijela nadležnog za socijalnu skrb u županiji, odnosno Gradu Zagrebu. Obrazloženje, imajući u vidu sadržaj navedenih odredbi i činjenicu da je Republika Hrvatska osnivač Centra za socijalnu skrb u županijama, odnosno Gradu Zagrebu nedvojbeno je da ministar imenuje predstavnike i osnivača u njihovo upravno vijeće i to na prijedlog upravnog tijela nadležnog za socijalnu skrb u županiji, odnosno Gradu Zagrebu.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Također ćemo o ovom prijedlogu odluke glasati naknadno. Sada dajem stanku do 12,00 sati. U 12,00 sati molim da se okupimo pa ćemo glasati. Hvala lijepa. Prelazimo na Prijedlog odluke vjerodostojnog tumačenja članka 120.stavaka 2. i 4. Zakona o socijalnoj skrbi NN br. 33/12. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova sa 79 za, 25 protiv i 1 suzdržanim glasom donesena odluke vjerodostojnog tumačenja članka 120.stavaka 2. i 4. Zakona o socijalnoj skrbi NN br. 33/12 u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Možemo li, poštovani kolegice i kolege zastupnici, odlučiti, odnosno dobit ćete informaciju da je Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora zatražio da Hrvatski sabor žurno odluči o davanju ispravka vjerodostojnog tumačenja članka 120. stavak 2. i 4. Zakona o socijalnoj skrbi koji je objavljen u Narodnim novinama br. 46. od 17. travnja 2013. godine. Ima li potrebe da vam? Dobili ste to u materijalima. Šire obrazloženje daje predsjednica odbora? Nema. Možemo li se izjasniti tko je za ispravak vjerodostojnog tumačenja? Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je ispravak donesen jednoglasno sa 103 glasa za kako ga je utvrdio Odbor za zakonodavstvo.
Prvo o izvješću mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku obnašanja zastupniče dužnosti zamjenika zastupnika Davora Miličevića. Molim predsjednicu mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 19. Sjednici održanoj 12.tavnja 2012. Pisanu obavijest o određivanju zamjenika zastupnika koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela HDZ. Petar Čobanković izabranom zastupniku na listi HDZ-u u petoj izbornoj jedinici prestao je zastupnički mandat podnošenjem ostavke dana 22. ožujka 2013. godine te HDZ sukladno članku 12. stavku prvog zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila Davora Miličevića za zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo utvrdilo je da su ispunjeni zakonski uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Davora Miličevića te jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Zastupničku dužnost sukladno odredbi članka 9. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora dana 12. travanja 2013. godine počinje obnašati zamjenik zastupnika Davor Miličević.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je sa 102 glasa za jednoglasno prihvaćena ova odluka. Sada ćemo prijeći na davanje prisege zastupnika. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege a nakon toga zastupnika da je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi. "prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH. Zastupnik Davor Miličević.
Prisežem.
Čestitam zastupniku na položenoj prisegi. Želim vam puno uspjeha u radu. Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Darka Milinovića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim predsjednicu mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 19. sjednici održanoj 12. travnja 2013. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Rajka Ostojića za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Darka Milinovića zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona. Darko Milinović zastupnik je sedmog saziva Hrvatskog sabora te na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitete do prestanka zastupničkog mandata. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 104. poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Darka Milinovića po privatnoj tužbi tužitelja Rajka Ostojića iz Zagreba zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. kaznenog zakona. Naime povjerenstvo je zauzelo načelan stav da u slučajevima privatnih tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenika o supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odbora. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Ima li protiv? Suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 103 glasova jednoglasno donešena odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Idemo na izjašnjavanje o odrađenim točkama dnevnog reda. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata preminulog zastupnika Branka Vukelića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Gorana Marića. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 20. sjednici održanoj 22. svibnja ove godine prijedlog Hrvatske demokratske zajednice za određivanje zamjenika zastupnika koji je podnijet predsjedniku Hrvatskog sabora 15. svibnja. Umjesto preminulog zastupnika Branka Vukelića stranka je predložila Gorana Marića za zamjenika zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da je smrću zastupnika Branka Vukelića prestao njegov zastupnički mandat temeljem članka 10. Zakona o izborima zastupnika te da su na temelju obavijesti HDZ-a o određivanju zamjenika preminulom zastupniku ispunjeni uvjeti za početak zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Gorana Marića. Sukladno tome Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku zastupničkog mandata preminulog zastupnika Branka Vukelića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Gorana Marića sa danom 24. svibnja 2013. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih? Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 106 glasova za. Prije davanja prisege, prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara riječ "prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnik Goran Marić."
Prisežem.
Hvala lijepa. Čestitam zastupniku. . [[Pljesak.]] Želim uspjeh u radu na toj dužnosti kao i svima nama. Idemo dalje. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Željka Keruma zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim Mandatno-imunitetno povjerenstvo i poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je također na 20. sjednici od 22. svibnja ove godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Ivana Grubišića iz Splita za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Željka Keruma zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona. Željko Kerum, zastupnik je 7. saziva Hrvatskog sabora i na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata. Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno je predložilo Hrvatskom saboru da donese odluku za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Željka Keruma po privatnoj tužbi tužitelja Ivana Grubišića iz Splita zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona po tužbi koja je podnijeta Općinskom sudu u Splitu jer je povjerenstvo zauzelo načelan stav da u slučajevima privatnih tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka, povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Hvala.
Hvala i vama. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Mandatnog-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 110 glasova za.
Prelazimo na izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođo Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Prvo imamo Izvješće o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Milana Jurkovića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Ane Lovrin. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 21. sjednici pisani zahtjev zastupnika Milana Jurkovića za prestanak mirovanja zastupničkog mandata jer je dana 24. svibnja prestao obnašati dužnost župana Ličko-senjske županije te je prestala dužnost koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Kako je povjerenstvo utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa je mirovanje zastupničkog mandata Milana Jurkovića prestalo osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, a istim danom prestalo je obnašanje zastupničke dužnosti njegove zamjenice Ane Lovrin. U skladu sa time Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Milana Jurkovića sa danom 6. lipnja 2013. godine te prestanak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Ane Lovrin također sa danom 6. lipnja 2013. godine.
Zahvaljujem. Moramo o ovome glasati. Da bismo glasali moramo utvrditi kvorum. Dok se utvrđuje kvorum ja otvaram raspravu. Javlja li se netko za raspravu? Nitko. Zaključujem raspravu. Imamo kvorum, prema tome dajem na glasanje predloženi zaključak. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 112 glasova za. Izvolite dalje.
Druga odluka sa sjednice Mandatnog povjerenstva, dakle to je prestanak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Anđelka Topolovca i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Marijana Škvarića. Naime, zastupnik Anđelko Topolovac dao je pisani zahtjev 7. lipnja za prestanak mirovanja zastupničkog mandata jer je 31. svibnja ove godine prestao obnašati dužnost člana uprave državnog poduzeća čime mu je prestala dužnost koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Kako je Anđelko Topolovec sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa mirovanje zastupničkog mandata Anđelka Topolovca prestaje osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, a istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Marijana Škvarića. Predlažemo Saboru odluku dana 8. lipnja prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Anđelka Topolovca, a zamjenik zastupnika Marijan Škvarić prestaje obnašati zastupničku dužnost dana 8. lipnja 2013.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje predloženu odluku. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat? Zaključujem da je odluka donesena jednoglasno sa 113 glasova za. Izvolite predsjednice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Sljedeća odluka je vezana uz prethodnu odluku koju smo donijeli, a to je Izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Anđelka Topolovca i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Marijana Škvarića. Naime, zastupnik Anđelko Topolovac je uputio zahtjev za mirovanjem zastupničkog mandata ali temeljem članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor koje bi počelo s danom prestanka mirovanja zastupničkog mandata. U isto vrijeme Hrvatska narodna stranka – Liberalni demokrati je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila da zastupnika Anđelka Topolovca zamjeni Marijan Škvarić. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Anđelka Topolovca kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Marijana Škvarića. U skladu sa time predlažemo Hrvatskom saboru da donese odluku da dana 8. lipnja 2013. godine započne mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Anđelka Topolovca, a da zamjenik zastupnika Marijan Škvarić počne obnašati zastupničku dužnost 8. lipnja 2013. godine.
Zahvaljujem predsjednici Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem predloženu odluku na glasanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 113 glasova za. Izvolite dalje.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj sjednici od 7.lipnja pisani zahtjev zastupnika Željka Kolara kojim je izvijestio da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje s danom 3.lipnja 2013.godine jer je stupio na dužnost župana Krapinsko-zagorske županije, a koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Kako je utvrđeno da su ispunjeni svi zakonski uvjeti Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika Željka Kolara sa danom 3.lipnja 2013.godine.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem predloženu odluku na glasanje. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržani? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 114 glasova za. Izvolite dalje.
Evo i posljednji prijedlog odluke danas. Dakle Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na sjednici od 7.lipnja ove godine razmotrilo pisani zahtjev zastupnika Zlatka Komadine kojim je izvijestio da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje s danom 3.lipnja 2013.godine jer je stupio na dužnost župana Primorsko-goranske županije a koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. SDP sukladno članku 12.stavku 1. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor odredila da zastupnika Zlatka Komadinu zamijeni Ada Damjanac. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku da sa danom 3.lipnja 2013.godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Zlatka Komadine, a da zamjenica zastupnika Ada Damjanac počinje obnašati zastupničku dužnost dana 7.lipnja 2013.godine.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem predloženu odluku na glasanje. Tko je za? Protiv? Suzdržani? Rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 116 glasova za. Sada ćemo prijeći na davanje prisege. Zastupnica Ada Damjanac je dala prisegu na početku mandata i kolega Škvarić isto tako pa će prisegu sada dati kolega zastupnik Milan Jurković. Prisega se daje na način da predsjedavajući pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik da je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH". Zastupnik Milan Jurković.
Prisežem. … [[Pljesak.]]
Čestitam. Čestitam zastupniku na položenoj prisezi i želim mu uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti.
Sada prelazimo na glasovanje o odrađenim temama. Najprije Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu zastupnicu Gordanu Sobol da podnese izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora je na sjednici održanoj 21.lipnja 2013.razmotrilo pisani zahtjev zastupnika Ante Sanadera za prestanak mirovanja zastupničkog mandata jer je 7.lipnja 2013.prestao obnašati dužnost župana. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje mandata Anti Sanaderu započelo 22.prosinca 2011.godine po članku 9. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor te je istog dana njegov zamjenik Dinko Bošnjak započeo sa obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru. Kako je sukladno članku 13.stavku 1.zakona Ante Sanader podnio pisani zahtjev u zakonskom roku Mandatno-imunitetnog povjerenstvo predlaže jednoglasno Hrvatskom saboru da se donese odluka o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ante Sanadera sa danom 19.lipnja 2013.godine a da istog tog dana 19.lipnja 2013.godine zamjenik zastupnika Dinko Bošnjak prestane obnašati zastupničku dužnost.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva molim tko je za odluku? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 103 glasa za. Izvolite.
Zahvaljujem. Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora je na sjednici održanoj 21.lipnja 2013.razmotrilo pisani zahtjev zastupnika Nikole Vuljanića da sukladno članku 14.stavku 1. Zakona o izborima zastupnika stavi svoj zastupnički mandat u mirovanje s danom 1.srpnja 2013.godine. Člankom 14.stavkom 1.zakona propisano je da zastupnik ima pravo jednokratno tijekom trajanja zastupničkog mandata podnošenje pisanog zahtjeva predsjedniku Sabora staviti mandat u mirovanje. Povjerenstvo je utvrdilo da zastupnik Nikola Vuljanić do sada nije iskoristio svoje pravo stavljanja zastupničkog mandata u mirovanje. Hrvatski laburisti-Stranka rada sukladno članku 12.stavku 1.zakona Hrvatski sabor odredilo je da zastupnika Nikolu Vuljanića zamijeni Nenad Pleše. Mandatno imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese Odluku o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika Nikole Vuljanića sa danom 1. srpnja 2013. godine i početkom obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Nenada Pleše sa danom 1. srpnja 2013. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke. Tko je za Prijedlog Odluke? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je Odluka donesena jednoglasno sa 103 glasa za. Molim sljedeću Odluku poštovana predsjednice.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na sjednici od 21. lipnja razmotrilo pisani zahtjev zastupnice Ruže Tomašić da sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika stavlja zastupnički mandat u mirovanje s danom 1. srpnja 2013. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da zastupnica do sada nije iskoristila svoje pravo stavljanja zastupničkog mandata u mirovanje. Hrvatska stranka prava doktor Ante Starčević sukladno članku 12. Zakona o izborima zastupnika odredila je da zastupnicu Ružu Tomašić zamijeni Ivan Šimunović. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Saboru da donese Odluku o mirovanju zastupničkog mandata zastupnice Ruže Tomašić sa danom 1. srpnja 2013. i početkom obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice Ivana Šimunovića sa danom 1. srpnja 2013. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 105 glasova za donesena predložena Odluka. Izvolite dalje poštovana predsjednice.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo je također na sjednici održanoj 21. lipnja 2013. razmatralo zahtjev, pisani zahtjev zastupnika Davora Ive Stiera da sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja zastupnički mandat u mirovanje s danom 1. srpnja 2013. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da zastupnik nije do sada iskoristio svoje pravo stavljanja zastupničkog mandata u mirovanje. Hrvatska Demokratska Zajednica je sukladno članku 12. Zakona o izborima zastupnika odredila da zastupnika Davora Ivu Stiera zamjeni Tomislav Klarić. Te Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Saboru da donese Odluku o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika Davora Ive Stiera sa 1. srpnja 2013. godine i početkom obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Tomislava Klarića sa danom 1. srpnja 2013. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nitko se ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu Odluku. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 105 glasova za donesena predložena Odluka. Molim predsjednice dalje.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na sjednici održanoj 21. lipnja 2013. godine razmotrilo zahtjev zastupnika Andreja Plenkovića da sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika stavi svoj zastupnički mandat u mirovanje sa danom 1. srpnja 2013. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da zastupnik do sada nije iskoristio svoje pravo stavljanja zastupničkog mandata u mirovanje. Hrvatska Demokratska zajednica je sukladno članku 12. Zakona u Hrvatski sabor odredila da zastupnika Andreja Plenkovića zamijeni Damir Jelić. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže stoga Hrvatskom saboru da donese Odluku o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika Andreja Plenkovića sa početkom mirovanja, sa danom 1. srpnja 2013. godine te početku obnašanja dužnosti zamjenika zastupnika Damira Jelića sa danom 1. srpnja 2013. godine.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu Odluku. Molim da se izjasnite. Tko je za predloženu Odluku? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno 106 glasova za donesena predložena Odluka. Hvala lijepa. Molim predsjednice nastavite.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na sjednici od 21. lipnja 2013. godine prijedlog Socija-demokratske partije Hrvatske za određivanje zamjenika zastupniku Željku Kolaru kojem je mirovanje zastupničkog mandata započelo 3. lipnja 2013. godine. Socijal-demokratska partija Hrvatske sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika odredila Dubravka Bilića za zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese Odluku da dana 21. lipnja 2013. godine zastupničku dužnost počinje obnašati i zamjeni zastupnika Dubravko Bilić.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnite. Tko je za prijedlog Odluke? Hvala. Ima netko protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno 105 glasova za donesena predložena Odluka. Molim predsjednice, izvolite dalje.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na sjednici održanoj 21. lipnja 2013. godine razmotrilo pisani zahtjev zastupnika Tonina Picule da sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika stavi svoj zastupnički mandat u mirovanje s danom 1. srpnja 2013. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da zastupnik Tonino Picula do sada nije iskoristio svoje pravo stavljanja zastupničkog mandata u mirovanje. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku da sa danom 1. srpnja 2013. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Tonina Picule.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnite tko je za prijedlog odluke? Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno 105 glasova za donesena predložena odluka. Molim nastavite poštovana predsjednice.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na sjednici održanoj 21. lipnja 2013. godine razmotrilo pisani zahtjev zastupnice Biljane Borzan da sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje s danom 1. srpnja 2013. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da zastupnica Biljana Borzan do sada nije iskoristila svoje pravo stavljanja zastupničkog mandata u mirovanje. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku da sa danom 1. srpnja 2013. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Biljane Borzan.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno 105 glasova za donesena predložena odluka. Sada ćemo pristupiti davanju prisege. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara riječ "prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnik Ante Sanader.
Prisežem.
Zastupnik Dubravko Bilić.
Prisežem.
Hvala lijepa. Čestitam obojici. [[Pljesak.]] Svaki novi zastupnik novi vjetar u Hrvatskom saboru, nadam se. Molim idemo na izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je razmotrilo na 23. sjednici održanoj 28. lipnja 2013. godine pisanu obavijest zamjenice zastupnice Sandre Petrović Jakovina da joj 1. srpnja 2013. godine započinje mandat u Europskom parlamentu te da joj sa navedenim danom prestaje dužnost zamjenice zastupnice u Hrvatskom saboru. Povjerenstvo je utvrdilo da je Sandra Petrović Jakovina s danom 18. siječnja 2012. godine započela obnašati zastupničku dužnost kao zamjenica zastupnice Nade Čavlović-Smiljanec. Kako je Sandra Petrović Jakovina izabrana za članicu u Europskom parmenatnu. Mandat joj počinje prvog srpnja 2013. godine te je povjerenstvo utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata zamjenice zastupnice. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese Odluku o prestanku zastupničkog mandata zamjenice zastupnice Sandre Petrović Jakovina sa danom 1. srpnja 2013. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je Odluka donesena jednoglasno sa 106 glasova za. Molim dalje poštovana predsjednice.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 23. sjednici održanoj 28. lipnja 2013. godine pisani zahtjev zastupnika Nevena Mimice kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskoga sabora da je s danom 30. lipnja 2013. razriješen dužnosti potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske. Te je sukladno članku 13., stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio zahtjev za prestanak mirovanja zastupničkog mandata. Također mandatno povjerenstvo je razmotrilo i zahtjev Nevena Mimice upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora za stavljanje zastupničkog mandata u mirovanje sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor s danom kada mu Sabor utvrdi prestanak mirovanja zastupničkog mandata po članku 13. Zakona. Povjerenstvo je utvrdilo da je Neven Minica podnio pisani zahtjev predsjedniku Sabora za stavljanje mandata u mirovanje te su sukladno članku 14. Zakonu o izborima zastupnika u Hrvatski sabor ispunjeni Zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata i nastavak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Ivane Posavec-Krivec. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom Saboru da donese Odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Nevena Mimice sa danom 9. srpnja 2013. te početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Nevena Mimice također sa danom 9. srpnja 2013. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Ima netko protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 106 glasova donesena predložena odluka. Hvala lijepa predsjednici povjerenstva, poštovanoj kolegici Gordani Sobol.
Kolegice i kolege, želim vam dobar dan i nastavljamo sa radom 8. sjednice Hrvatskoga sabora. Prije nego što krenemo na raspravu po dnevnom redu prići ćemo davanju prisege novim kolegama zastupnicima. Danas će prisegnuti kolege Nenad Pleše i Tomislav Klarić. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege i nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskome saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Nenad Pleše.
Prisežem.
Tomislav Klarić.
Prisežem.
Čestitam kolegama. [[Pljesak.]] Čestitam kolegama i želim im uspješan rad u obavljanju ove časne i odgovorne dužnosti.
Prelazimo na glasanje. Prvo, Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je razmotrilo na svojoj 24. sjednici održanoj 5. srpnja 2013., moram ovdje reći i ispričat se u jednom i u drugom izvješću koje danas imamo se potkrala greška, piše 5. lipnja ali je 5. srpnja 2013. godine, prijedlog SDP-a za određivanje zamjenika zastupnice Biljane Borzan. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata zastupnici Biljani Borzan započelo 1. srpnja 2013. godine te je SDP sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor odredila Hrvoja … /Buka u dvorani./…
Molim vas, dajte se primirite, pustite kolegicu. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Pa čekajte, pa imamo nekakav Poslovnik. Izvolite kolegice, završite.
Dakle, povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata zastupnici Biljani Borzan započelo 1. srpnja 2013. godine te je SDP odredila Hrvoje Nekića za zamjenika zastupnice. Time su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice te Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku da sa danom 5. srpnja 2013. godine zastupničku dužnost počinje obnašati zamjenik zastupnice Hrvoje Nekić.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Da bismo mogli odlučivati moramo najprije utvrditi kvorum. Dajem na glasanje prijedlog Odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim, kolegice i kolege najprije molim mir u sabornici. Molim stručne službe da mi jave rezultat glasanja. Naravno da se ne broje glasovi onih koji nisu zastupnici, pa to je jasno i stručnim službama. Toliko znaju, ovdje rade godinama. Molim rezultat. Imamo 76 za i 1 protiv. Utvrđujem da je odluka donesena većinom glasova. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim?
Zanima me da stručne službe potvrde da li su prebrojili 77 zastupnika sa 2 zastupnika koja nisu
Kolega kad budete vodili sjednicu onda ćete vi to utvrđivati.
Ne, ne, ne.
Sada to nećete raditi.
Oprostite ja mislim da je važno, nisam siguran da su oni prebrojili
Prelazimo na
Ne, pa nemojte tako.
Vi ste sigurni ili niste sigurni? To je potpuno irelevantno jeste li vi sigurni ili niste sigurni.
Ja sad onda u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim da se pojedinačno prebroje zastupnici koji su u Saboru.
To ste morali u pisanom obliku. Dajte koristite Poslovnik. Nemojte remetiti mir na sjednici.
Znači napravit ćete, prekršite ćete Poslovnik i sa nedovoljnim brojem zastupnika ćete izglasati dnevni red?
Prelazimo na davanje prisege.
Dakle, zastupnici koji su ovdje ako se izglasaju po tom principu uz nedovoljan broj zastupnika oni nemaju legitimitet, oni nisu postali zastupnici. Ja vas molim da se prebroji da vidimo da li je točno tako i da kažu ljudi gore da li su prebrojili 77 sa ova dva zastupnika ili bez njih.
Gledajte, tražio sam od stručnih službi da mi jave rezultat. Oni su to napravili. Tako je jasno da su brojili samo
Ne, nisu pojasnili da li misle na
Nemaju oni što vama pojašnjavati! Molim vas, dajte nemojte remetiti red. Kolega Dragovan izvolite.
U ime kluba SDP-a, mislim Poslovnik se zna, sve se zna, uopće ne znam što sad trpimo ovo maltretiranje?
Naravno. Prelazimo na davanje prisega.
Prvo, izašli su svi iz sabornice sa svog radnog mjesta i sad dolaze ovdje držati lekcije. Pa nek se vrate unutra pa ćemo
Ja vas molim da se izvrši pojedinačno brojenje zastupnika
Ovako, ovako kolega, da biste tražili pojedinačno izjašnjavanje to morate tražiti pisanim putem. To niste napravili … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas ne remetite, ne možete govoriti dok vam ne dam riječ. … [[Upadica se ne razumije.]] Oduzimam vam riječ. Ne možete govoriti dok vam ne dam riječ. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolegice izvolite nastaviti. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolegice Sobol izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 24.sjednici održanoj 5.srpnja 2013.godine prijedlog SDP-a Hrvatske za određivanje zamjenice zastupnice Nade Čavlović Smiljanec. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata zastupnici Nadi Čavlović Smiljanec započelo 1.siječnja 2012.godine, te da je Sandra Petrović dana 18.siječnja 2012.započela obnašati dužnost zamjenice zastupnice. Budući da je 1.srpnja 2013.temeljem članka 10. Zakona o izboru članova u EU parlament iz RH prestao zastupnički mandat Sandri Petrović Jakovina, SDP Hrvatske sukladno članku 12.stavku 1. Zakona o izborima zastupnika odredila za zamjenicu zastupnice Marijanu Živko. Time su ispunjeni zakonom određeni uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice sa danom 5.srpnja zastupničku dužnost počinje obnašati zamjenica zastupnice Marijana Živko.
Dajem na glasanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Imamo 78 glasova za, prema tome konstatiram da je ova odluka donesena jednoglasno. Kolega Mlakar izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Mislim da ste prekršili Poslovnik da mi niste dali riječ kada sam zatraži. Tražim stanku u ime kluba HDZ-a u trajanju od 15 minuta zbog vašeg načina vođenja sjednice.
Ja konstatiram da vašeg kluba nema, ne znam s kim ćete se konzultirati ali vam dajem po Poslovniku stanku od 10 minuta. Kolega Dragovan izvolite.
U ime kluba SDP-a stanka isto tražim.
I klub SAP-a stanka 10 minuta. Nastavljamo u 36. STANKA U 12,26 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,36 SATI]] Kolegice i kolege isteklo je vrijeme za stanku. Tko će u ime Kluba HDZ-a govoriti? Kolega Mlakar, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo kao što vidite postoji ipak Klub zbog kojeg smo tražili stanku od 15 minuta da bismo imali prilike reći nešto o vašim najnovijim načinima vođenja sjednice. Legitimno pravo je svih klubova između ostalog i da traže utvrđivanje kvoruma potrebnog za donošenje odluka u Parlamentu. To je legitimno pravo i svakog zastupnika. I mi smo koristili to pravo, svjesni da se vi ni danas u petak iako nas neki prozivaju za obavljanje svojih dužnosti i boravak na radnom mjestu bez obzira na njihove osvrte, uspjeli ste se skupiti danas u petak za glasovanje ali u nedovoljnom broju da biste donijeli odluke. U prvom trenutku kada se govorilo o broju potrebnom za glasovanje u sabornici je bilo nazočno 77 zastupnika od kojih je jedan bio kolega iz našeg Kluba koji je tražio utvrđivanje kvoruma. Dvoje zastupnika koji bi danas trebali prisustvovati svečanom činu verifikacije njihovih mandata u trenutku kada ste željeli donositi odluku nisu imali pravo glasa u ovoj sabornici. Prema tome, ukupan broj ako ste svi bili za odluku, bilo vas je 75 što je nedovoljno za donošenje odluke jer vam je falio glas koji naš Poslovnik pretpostavlja. Ja ću vas ponovo pozvati na činjenicu da je postupak ili procedura pretpostavka demokracije. I bez obzira na intervencije u Poslovniku koje činite ovo je još uvijek važeća odredba Poslovnika Hrvatskoga sabora kojeg se vi bez obzira na vaše sarkastične primjedbe morate držati. A trebate se držati i kada vam taj Poslovnik ide u prilog ali isto tako i tada kada vam možda zbog provođenja određenih odluka ne ide u prilog. Prema tome, ono što je bilo govora kada smo donosili Poslovnik danas još više vrijedi. Možda je prijedlog vaš da vam oporba u Saboru ne treba i da se mi od sada očitujemo dopisnim glasovanjem. Pa da vi provodite odluke čak i bez obzira da li imate Poslovnikom utvrđen potreban broj glasova ili ne. Na ovaj način silovati demokraciju zbog toga što niste čak u stanju dovesti dovoljan broj zastupnika koji će glasovati za vaše prijedloge je potpuno neprihvatljivo. I ne samo da je neprihvatljivo to je sukob sa osnovnim pravilima pristojnosti i demokratskog postupanja Parlamenta. Na ovaj način vi želite dokazati da ste druga i drugačija vlast. I ja vam u tome toj izjavi spreman sam prikloniti i potpuno vam vjerujem. Vi ste druga i drugačija vlast, samo vi ste vlast koja je svakim danom korak po korak dalje od onih rekao bih uzusa i dosega demokracije koju smo uspjeli postići u posljednjih 20 godina. Vi nas vraćate svojim postupcima u 19.-to stoljeće, neću govoriti čak ni o 20.-om. Ovo nije način na koji možete očekivati da i drugi vaši neistomišljenici kada nisu u dovoljnom broju da vas preglasaju mogu uopće izraziti svoja stajališta. Svoje primjedbe drugi puta a pogotovo držeći se Poslovnika zadržite za sebe a sada proglasite sve ovo što ste kasnije radili nevažećim. I dajte priliku i ljudima koji su s punim pravom došli u Parlament da verificiraju svoje mandate na legalan, zakonit i propisan način. I nemojte njih činiti žrtvama svojih manipulacija i uništiti i dan u kojem bi trebali slaviti činjenicu da su postali zastupnici Hrvatskoga sabora. Vaš put je put debelo unatrag. I umjesto da se dičite promjenama u boljem smjeru. Da se dičite dosezima demokracije i europskim pristupom za koji se zalažete vi nas podsjećate na rekao bih tzv. bizantinski način ili vaš nordijski model upravljanja [[Upadica: Vrijeme.]] Vi niste ni blizu nordijskih zemalja i bolje da to prestanete rabiti u svojim govorima. Hvala vam lijepo.
Poslovnik nije prekršen. Kvorim utvrđuju stručne službe. Ni ja, ni vi ni bilo koji pojedinačan zastupnik ni bilo koji klub. Ja moram vjerovati stručnim službama i to sam činio. Prema tome, državo sam se Poslovnika, bez obzira na vaše drugačije uvjerenje. Stanku je zatražio Klub SDP-a, dajem riječ poštovanom kolegi Dragovanu.
Poštovane kolegice i kolege, po prvi puta u Hrvatskom saboru se radila opstrukcija na verifikaciju mandata novih zastupnika što je sramotno. … [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas, molim vas nemojte dobacivati iz klupe. Pa nemojte to raditi.
Ovdje se govori o drugoj i drugačijoj vlasti. Misli da hrvatske građane još jedanput treba svaki dan podsjećati ako ne prate dovoljno medije da se Hrvatska Demokratska Zajednica nalazi na suđenju pod optužbom da su koristili crne novce, ilegalne fondove i da su, i da su, i da su iz javnih novaca, budžeta, državnih tvrtki financirali svoje političke djelatnosti. To je činjenica. Bivši predsjednik i premijer je ujedno osuđen, optužen u više procesa. Ljudi koji su sjedili ovdje u ovoj sabornici u ovom mandatu su otišli vani zato što su priznali da su počinili kriminalne radnje. Sjedili su tu u prvom redu. I danas ovdje dolazimo pred hrvatsku javnost reći da se netko ponaša nedemokratski, da vara na kvorumu, to je ispod svake razine poštovane kolegice i kolege, ispod svake razine. Od prvog dana Hrvatskog sabora su stručne službe uredno brojale, bez obzira koja bila većina i iza toga se stajalo i nije se manipuliralo. Danas ste se krivo izbrojali, danas ste se krivo izbrojali i na tome ste radili opstrukciju verifikacija mandata novih zastupnika. Što to znači sutra kad bude vaš zastupnik dolazio u Hrvatski sabor da mi to odradimo na isti način. To ne bi bilo korektno. Ako se želite ponašati, sva demokratska prava borbe su dozvoljena i izlazak i rušenje kvoruma, sve je to u redu, ali budite u pravu. Govorili ste godinama da ste u pravu ili barem vaši čelni ljudi godinama da ste u pravu, a trpali ste novce hrvatskih građana u privatne džepove. [[Pljesak.]] [[Upadica se ne razumije.]]
Imamo prijavljenu povredu Poslovnika. Kolega Mlakar, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, vi ste povrijedili članak mislim da je 214. Poslovnika. Niste upozorili govornika koji je govorio u ime kluba SDP-a prvo da ne govori o tome. Njegove opservacije o crnim fondovima… … /Buka u dvorani./ … Ako ima saznanja o tome onda bi trebao biti upućen da zna gdje je to trebao iznijeti, a možda bi bilo dobro da progovori o tome gdje su novci o kojima bruje svi mediji kada ste prodavali nekretnine državne ili nekretnine vaše partije nekim od svojih čelnika i kako se vaš način raspolaganja tim novcima hrvatskih građana očituje. Ali ono što je najvažnije, trebali ste upozorit gospodina Dragovana osim što je nervozan da nije govorio o temi za koju se javio.
Klub HDZ-a zatražio je stanku i vi ste govorili što ste htjeli, nitko vas nije prekidao. Klub SDP-a je zatražio stanku. To što se ta tema o kojoj je kolega Dragovan vama ne sviđa to nije razlog da ja njega prekidam i da mu uzmem riječ. Sad smo završili s tim pa prelazimo na polaganje prisege. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara prisežem. … /Buka u dvorani./… "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnica Marijana Živko.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Zastupnik Hrvoje Nekić.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam zastupnicima na položenoj prisezi i želim im uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti.
Molio bih da sada idemo na glasovanje. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu gospođu kolegicu Gordanu Sobol da podnese Izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 25. sjednici Prijedlog Socijal-demokratske partije Hrvatske za određivanje zamjenika zastupniku Toninu Piculi. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata zastupniku Toninu Piculi započelo 1. srpnja 2013. godine te je SDP sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila Alena Preleca za zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Saboru donošenje odluke da sa danom 12. srpnja 2013. godine zastupničku dužnost počinje obnašati zamjenik zastupnika Alen Prelec.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnite tko je za? Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 104 glasa donesena predložena odluka. Ima još? Izvolite poštovana predsjednice.
Zahvaljujem. Dakle Mandatno-imunitetno povjerenstvo je također na svojoj sjednici održanoj 12. srpnja 2013. razmotrilo pisani zahtjev zastupnika Darka Ledinskog o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti od 11. srpnja 2013. godine kojim je izvijestio da je razriješen dužnosti zamjenika ministrice socijalne politike i mladih čime mu je prestala dužnost koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Mirovanje zastupničkog mandata Darku Ledinskom započelo je 1. siječnja 2012. godine te je Marija Vukobratović započela s obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika u Hrvatskom saboru. Kako je povjerenstvo utvrdilo da su ispunjeni zakonom svi utvrđeni uvjeti te da mirovanje zastupničkog mandata Darku Ledinskom prestaje osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, a tim istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti zamjenici zastupnika Mariji Vukobratović. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Darka Ledinskog sa danom 19. srpnja 2013. godine, a da tog istog dana 19. srpnja Marija Vukobratović prestaje obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnika.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 105 glasova za i 1 suzdržanim glasom, donesena predložena odluka. Sada ćemo pristupiti davanju prisege svečane izjave. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskome saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnik Alen Prelec.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Čestitam kolegi zastupniku Prelecu, želim mu uspješan rad u korist hrvatskih građana i Hrvatske.
Mišljenja Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva zastupnika za davanje mišljenja o povredi Poslovnika Hrvatskoga sabora. Molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav zastupnika Peđu Grbina da nas upozna s mišljenjem odbora.
Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora na sjednici održanoj 12. travnja 2013. godine raspravio o zahtjevu za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskoga sabora kojeg je podnijela zastupnica Ana Lovrin. Te o tom zahtjevu daje sljedeće mišljenje: Odredbom članka 184. stavka 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora propisano je da odgovor na postavljeno pitanje traje u pravilu 2 minute ali ako je pitanje složeno odgovor može trajati do 4 minute. Odbor je mišljenja kako predsjedatelj ima diskrecijsko pravo procijeniti složenost postavljenog pitanja te sukladno tome odlučiti o vremenu potrebnom za odgovore. Predsjednik Vlade, član Vlade ili ministar koji odgovara na postavljeno pitanje može odgovoriti na način za koji smatra da je najprikladniji a zastupnik nakon dobivenog odgovora može izraziti svoje zadovoljstvo, odnosno nezadovoljstvo odgovorom sukladno odredbama Poslovnika. Obzirom na navedeno odbor je mišljenja da nije povrijeđena Odredba članka 184. stavka 2. Poslovnika.
Hvala. Kolegica Ana Lovrin povreda Poslovnika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa sada ću ja opet morati tražiti mišljenje Odbora za Poslovnik. Čitam Poslovnik, povrijeđen je članak 211.a koji kaže ovako: Predsjednik Sabora uvrštava mišljenje odbora u dnevni red prvog sljedećeg dana ako je sjednica u tijeku, odnosno u dnevni red prve iduće sjednice. Odbor je bio danas u 9 sati, mišljenje je stiglo pred jedno 20-ak minuta ovdje na stolove, uvrstili ste odmah, stavili ste odlučivanje na dnevni red odmah. Mislim da se to protivi članku 211.a, 5. stavak.
Pa kolegice Lovrin, mi smo uvrstili točku dnevnog reda, niste imali primjedbe na uvrštavanje točke dnevnog reda, prema tome mislim da nije povrijeđen Poslovnik. O mišljenju odbora odlučuje se bez rasprave. Dajem na glasanje mišljenje odbora. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 26 protiv doneseno, prihvaćeno mišljenje odbora. Kolegice i kolege time zaključujemo glasanje i rad u ovom tjednu. Započinjemo u utorak 16.-og ovog mjeseca u 9,30 sa Prijedlogom zakona o porezu na dodanu vrijednost. Hvala lijepa.
Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva zastupnika za davanje mišljenja o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora. Molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav poštovanog Peđu Grbina da nas upozna sa mišljenjem odbora.
Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav raspravio je o zahtjevu za mišljenje o povredi članka 216. Poslovnika kojeg je ovom odboru podnio zastupnik Branko Vukšić. Sukladno odredbi članka 211.a i na temelju svoje nadležnosti odbor jednoglasno daje sljedeće mišljenje: "Odredbom članka 216. Poslovnika propisano je da se zastupniku izriče opomena ako se između ostalog u svom govoru ne drži teme o kojoj se raspravlja. Također, odredbama Poslovnika zajamčeno je pravo zastupniku da sudjeluje na sjednicama Hrvatskog sabora, na njima raspravlja te na taj način javno iznosi svoje prijedloge, mišljenja i stavove. Predsjedateljeva dužnost je svakom zastupniku sukladno odredbama Poslovnika omogućiti da na što kvalitetniji način raspravlja o određenoj temi dnevnog reda, a njegovo je pravo vodeći računa o osiguranju reda na sjednici, diskrecijski procijeniti razloge za izricanje opomene. Uvidom u fonogram 8. sjednice ovaj odbor je utvrdio kako se zastupnik Boris Blažeković raspravljajući o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoj malog gospodarstva nije udaljio od teme utvrđenog dnevnog reda. Obzirom na navedeno odbor je mišljenja da nije povrijeđena odredba članka 216. Poslovnika." Hvala.
Hvala i vama. Molim da se izjasnimo o mišljenju Odbora za Ustav. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 31 glas proti i 1 suzdržanim glasom prihvaćeno mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru najprije članovima Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora izvješćujem da će se 28. sjednica Odbora za pravosuđe zakazana za 28. svibnja 2013. godine u 12 sati održati 27. svibnja, ponedjeljak, ove godine s početkom u 12 sati u dvorani Ivana Kukuljevića. Klub zastupnika, predsjednik odbora poštovani kolega Josip Kregar. Drugo, poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici, u godini ulaska u Europsku uniju Republike Hrvatske i u čast spomendana Hrvatskog sabora 30.5. odlučili smo Hrvatski sabor na jedan dan otvoriti građanima. Sutra 25. svibnja prvi put u povijesti naš Sabor održati manifestaciju otvorenih vrata, "Dan otvorenih vrata Hrvatskog sabora". Pozivam s ovog mjesta i ovom prigodom i ovom prilikom građane koji žele upoznati prostore doma demokracije da dođu u Hrvatski sabor koji će biti otvoren od 10 do 17 sati sutra u subotu. Naša služba za građane pripremila je za njih poseban program vođenja kroz Sabor i zanimljivu malu izložbu. Poznato je da Sabor tradicionalno organizira i susrete, odnosno simulirani Sabor u Hrvatskom saboru sa učenicima i studentima. Ovo je na neki način novum pa zato to i koristim da sa predsjedničke stolice obavijestim građane. Drugo, nastavak zasjedanja plenarne 8. sjednice Hrvatskog sabora je u ponedjeljak 27.5. ove godine u 14 sati sa prvom točkom Zakon o državnom odvjetništvu. Molim radna tijela Hrvatskog sabora da ponedjeljak dopodne iskoriste vrijeme kako bi održali sjednice radnih tijela i Sabor mogao nastaviti u skladu sa Poslovnikom raditi sve točke predviđene po dnevnom redu. Sjednicu zakazujemo za ponedjeljak. Vama je poznato da je 30.5. državni praznik i ujedno Dan Hrvatskog sabora. Dakle, 30.5. neće se raditi, zato počinjemo raditi u ponedjeljak. Hvala vam lijepa. Vidimo se u ponedjeljak.