Добро утро, колеги! Моля за регистрация. Колегите онлайн: Владимир Табутов?
Тук.
И Цветелина Заркин?
Тук.
Гласували 182 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 184. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] По Програмата за работата на Народното събрание за 2 и 4 март 2022 г. на първо място са предложенията, постъпили по реда на чл. 47, ал. 8 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. От страна на парламентарната група на „Движение за права и свободи“ не е постъпило предложение по този ред, така че т. 1 е предложението, постъпило от „БСП за България“, а именно: „1. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за водите – продължение. Предложение от парламентарната група на „Има такъв народ“ няма. 2. Предложение от парламентарната група на „Демократична България“ – Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите. Вносител е Министерският съвет на 3 декември 2021 г. Приет на първо гласуване на 10 февруари 2022 г. От парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ няма предложение. 3. Предложение от „Продължаваме Промяната“ – Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование. Вносител е Министерският съвет от 31 декември 2021 г. 4. Предложение от парламентарната група на ГЕРБ-СДС – Проект на решение за въвеждане на компенсаторен механизъм в пълен размер за небитови крайни клиенти на електроенергийния пазар на вероизповеданията, общините, социалните структури, образованието, здравеопазването.“ Тези четири точки автоматично влизат в Програмата, без да ги подлагаме на гласуване по правилото за първа сряда от месеца. След това е Програмата в частта, предложена от председателя, която ще подложим и на гласуване: „5. Прекратяване пълномощията на народен представител. Подадена оставка от народния представител Венцислав Петков. 6. Проект на решение за промяна в състава на Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество. Вносител е Хамид Хамид. 7. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за водите – продължение. 8. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование. Вносител е Министерският съвет на 31 декември 2021 г. 9. Проект на решение за въвеждане на компенсаторен механизъм в пълен размер за небитови крайни клиенти на електроенергийния пазар на вероизповеданията, общините, социалните структури, образованието, здравеопазването. 10. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Гражданския процесуален кодекс. 11. Блицконтрол за петък от 9,00 ч. 12. Редовен парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, също за петък.“ Три от точките в Програмата, предложени от мен, съвпадат с предложенията на парламентарните групи по реда на чл. 47, ал. 8, така че след като ги разгледаме по този ред, като първа сряда от месеца, те автоматично ще отпаднат от по-нататъшната програма. Моля да гласуваме Програмата в частта, предложена от мен. Владимир Табутов?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Гласували 193 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 195: за 165 в залата и 2 онлайн – общо 167, против 11, въздържали се 17. Предложението е прието. Преди да започнем с дневния ред, ще Ви изчета следните съобщения: „Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили уведомява Народното събрани, че със свои заповеди е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на самолет с екипаж от Военновъздушните сили на Гърция и на самолет с невоенен характер с екипаж от Военновъздушните сили на Израел. Издадените заповеди са в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаещи преценка на военните параметри на преминаването с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международни секционни режими, задължителни за Република България, разрешенията за прелитане във въздушното пространство на страната следва да се предоставят на заинтересованите държави след положително становище от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и индустрията и Министерството на външните работи. Уведомленията са постъпили съответно на 23 и 25 февруари 2022 г. с вх. № 47-203-09-17 и 18 и са предоставени на Комисията по отбрана.“ „На 25 февруари 2022 г. в Народното събрание е постъпил препис от Решение № 3 от 24 февруари 2022 г. на Конституционния съд по конституционно дело № 16/2021 г. С решението си Конституционния съд обявява за противоконституционни разпоредбите на § 1, ал. 1 от Закона за допълнение на Закона за собствеността (обн., ДВ, бр. 46/2006 г. посл. доп. ДВ, бр. 18/2020 г.) и на § 2 от Заключителните разпоредби на Закона за изменение на Закона за собствеността (обн., ДВ, бр. 7/2018 г.) .“ И последно съобщение: „От Националния статистически институт е постъпила информация за: - Стопанска конюнктура, февруари 2022 г.; - Индекси на цените на производител на вътрешния и международния пазар в промишлеността, януари 2022 г. Материалите са на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание.“ Заповядайте, господин Чакъров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Председател, взимам думата по процедурата за начина на водене, за да изразя несъгласието на ДПС с начина, по който се неглижира внесеното от нашата парламентарна група на 2 февруари искане за изслушване на вицепремиера Асен Василев за Националния план за възстановяване и устойчивост и за оперативните програми от новия програмен период. Вече един месец това изслушване не намира място в дневния ред на Народното събрание и за този период необходимостта от такова изслушване не само не отпадна, а напротив – стана още по-наложителна. В декларация от парламентарната трибуна ние от ДПС вече изразихме безпокойствието си от включване на проекти в плана, без да има концепция за реформи в сферите, към които тези проекти се отнасят и без те да са позиционирани конкретно в тези концепции, съответно взаимно обвързани с останалите мерки в концепциите. Представянето на набързо организирано и импровизирано обществено обсъждане неотдавна на някои от проектите, включени от настоящото правителство в плана, провокираха повече въпроси, отколкото да дадат отговори. Някои от тези проекти дори породиха съмнения, изразени по време на самото обществено обсъждане от участниците в него, дали дадени проекти не са включени специално заради конкретни изпълнители. Сериозни притеснения поражда и липсата на информация и анализи за социалните и икономическите последици от реализацията на някои проекти по плана. Закъснението в подготовката на оперативните програми за настоящия програмен период 2021 – 2027 г. вече е огромно. Тече втората година от този период, като и тя се очертава да е „нулева“ за България. Няма никаква информация за степента на готовност по тези програми и затова кога може да се очаква Европейската комисия да одобри споразумението с България за тяхната реализация. За пореден път ние от ДПС призоваваме за провеждане на дискусия в Народното събрание за плана и за оперативните програми, при която да се постигне надпартиен, национален консенсус за защита на националните интереси на България чрез съответните проекти. Това изисква отговорно политическо поведение. Това съответства и на заявката за нов стил на управление, ако действително има желание тази заявка да бъде изпълнена със съдържание, а не просто декларация за печелене на избори. Очакваме изслушването да бъде включено в дневния ред. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чакъров. Действително е така, просто законодателната програма в този месец беше доста натоварена, най-вече заради три бюджета, които трябваше да приемем, но имам предвид изслушването на министър Василев. За процедура – първо госпожа Ангелкова, след това Младен Шишков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз се обръщам към Вас по начина на водене и по-специално по отношение на парламентарния контрол, защото съгласно чл. 92 от нашия Правилник министрите са длъжни в 7-дневен срок да отговорят на писмените въпроси, които народен представител им е задал. Аз съм задала на 14 февруари 4 въпроса към министъра на транспорта Николай Събев, който и към днешна дата, току-що проверих на сайта на Народното събрание, не е отговорил на моите въпроси, свързани с това – зачитам единия от въпросите…
Не е необходимо. Благодаря Ви, госпожо Ангелкова, аз ще проверя казуса.
…самолетната линия София – Скопие и какви са разходите, които държавата е извършила във връзка с този полет? Всъщност каква е най-вече дългосрочната визия и стратегия на правителството в това отношение? Какви са държавните субсидии, които държавата се е обвързала да плаща, съгласно интервю, дадено от транспортния министър Николай Събев в тази връзка и по отношение на инфраструктурните проекти, които той в своето интервю заявява, че са приоритетни на правителството, като строителство на четири моста, три тунела и вертикални хеликоптери, които да се използват като летящи таксита. В тази връзка моля да ме информирате дали има неотложно неоснование, което… [[Народни представители от различни парламентарни групи са се скупчили пред банките на ИТН и се консултират с народния представител Ива Митева. Реплика от ДПС: „Хубава ли е гледката?“]] Гледката – да.
Разбрахме, госпожо Ангелкова. Благодаря Ви.
…дали съгласно ал. 3 на чл. 92 министърът е информирал за неотложни причини, болест… Господин Председател!
Госпожо Ангелкова, свърши Ви времето, аз разбрах каква е идеята на Вашата процедура. Ще проверим казусите. Не е необходимо да ги внасяме в пленарната зала.
Моля да ме информирате. Напротив, необходимо е, защото…
Не, не е необходимо.
…защото се неглижира парламентарният контрол.
Но това не е въпрос за пленарна зала. Разбрах Ви, благодаря. Ще ги имам предвид.
Благодаря.
Следващата процедура е от Младен Шишков. [[Консултациите при народния представител Ива Митева продължават. Реплики от ДПС.]] Колеги, моля Ви – господин Ананиев, господин Генов и госпожа Стратиева! Слушаме Ви, господин Шишков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, вземам думата за процедура по начина на водене във връзка със Закона за водите, който ще гледаме след малко. Очаквах, че след паузата от две седмици Вие ще ревизирате Вашето решение и няма да допуснете да бъдат гласувани текстове, внесени в пълно противоречие с правилата. Вместо това Вие ставате съучастник в пълното погазване на Правилника и обезсмисляте неговото съществуване. В такъв случай най-добре ще бъде Правилникът да бъде отменен и всеки да получи възможност свободно да внася каквото, когато и както пожелае – без срокове, без обществени обсъждания, без мотиви, без оценка за въздействието, без становище на министерствата и институциите, браншовите организации и НПО-тата. Напълно разбираемо, между другото, по-миналата седмица объркването на господин Ганев от „Да, България!“ по отношение на докладите, които разглеждаха. Защо? Защото на първата част от заседанието на Комисията – тази, която беше в 8,30 ч., Докладът съдържаше единствено основните текстове на Законопроекта, приети на първо гласуване. Както вече обясних, по време на гласуването бяха предложени допълнителни текстове от въздуха, отнасящи се до изместването на Националния институт по метеорология и хидрология от Министерството на образованието и науката към Министерството на околната среда и водите, след което ние остро възразихме, разбира се, и във втората част на заседанието вече беше представен нов доклад. Този доклад обаче изглеждаше по-скоро като някакъв драфт, имаше някакви забележки по него, празни текстове и така нататък. След като отново възразихме, на третата част от заседанието, вече имаше трети доклад, който приличаше на истински и в него бяха отразени всички реформи, предложени устно от председателя. Но преди да започне заседанието на парламента, вече имахме четвърти доклад. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам. Ето защо настъпи объркването у господин Ганев и аз наистина изпитах неудобство от негово име – така и не разбрахме каква беше цялата тази процедура, която се проведе тогава. Надявам се, някой от колегите да даде отговор. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Шишков. Нека вече да започнем с точка първа от дневния ред: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ВОДИТЕ – продължение. До момента на второ четене са гласувани заглавието, § 1, новият § 2 по предложение на Комисията по околната среда и водите и § 3 включително. Така че предстои да бъдат докладвани от § 4 нататък. Заповядайте, господин Генов.
Предложение на народните представители Манол Генов, Татяна Султанова, Зорница Стратиева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 4: „§ 4. В чл. 171 се правят следните изменения: 1. В ал. 2, в текста преди т. 1 думите „министъра на образованието и науката“ се заменят с „министъра на околната среда и водите“. 2. В ал. 6: а) в текста преди т. 1 думите „министъра на образованието и науката“ се заменят с „министъра на околната среда и водите“; б) в т. 4 думите „министъра на образованието и науката“ се заменят с „министъра на околната среда и водите“. 3. В ал. 8 думите „министъра на образованието и науката“ се заменят с „министъра на околната среда и водите“.“ Предложение на народните представители Манол Генов, Татяна Султанова, Зорница Стратиева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 5: „§ 5. В чл. 173, ал. 1, т. 2 думите „министъра на образованието и науката“ се заменят с „министъра на околната среда и водите“.“
Благодаря Ви, господин Генов. Откривам дискусията по параграфи 4 и 5, предложени от Комисията, изчетени от председателя на Комисията по околната среда и водите Манол Генов. Заповядайте, господин Шишков, за изказване.
Благодаря, господин Председател. Аз отново бих искал да припомня, че не е спазена процедурата по внасянето на Законопроекта. Няма становище нито от МОСВ, нито от МОН, нито от Министерския съвет на основание чл. 79, ал. 5 от нашия Правилник. Дори становището на Института не е прикачено към документите на сайта на Народното събрание. Получихме го чрез електронната си поща, след като го изискахме от председателя на Комисията. Впрочем тук има още един интересен факт. Становището на Института първо беше качено на сайта на Народното събрание в раздела за Закона за държавния бюджет, след което по необясними причини изчезна оттам. Бих искал да попитам някой от управляващите: в крайна сметка кое наложи свалянето на становището на Института от раздела за Закона за държавния бюджет и кой се бои от Института и какво мислят учените? Но с това абсурдите не приключват. Оказа се, че привнесените текстове от Закона за държавния бюджет към Закона за водите не бяха в пълен обем. Отново по странен начин при копи-пейст не бяха преписани най-важните текстове – тези, които се отнасят към финансовата и административната независимост на Института. Но за това аз ще Ви говоря в следващия параграф. По повод изказването на господин Сандов, който, между другото, не го виждам в залата – не знам защо, че ГЕРБ говори в синхрон с Института, ще прочета част от тяхното становище. Впрочем те вече се разграничиха от всички политически формации, така че тезата на господин Сандов вече не е актуална, но въпреки това ще зачета част от становището, за да могат всички народни представители да се запознаят с него. „Такава структурна промяна липсва в коалиционните договорености на управляващото мнозинство, приета е по идея на министър Николай Денков, без никаква комуникация с Националния институт по метеорология и хидрология и не отчита всички аспекти вследствие от такова преминаване. За нас остават необясними причините за това решение – да бъде прехвърлена една много добре работеща, по оценките на органите на изпълнителната, местната и съдебната власти, национална научна организация от МОН към МОСВ. С това тя неминуемо ще бъде насочена към приоритетно решаване на конкретни задачи на МОСВ, от което ще пострада обслужването на другите сектори в държавата, защото Институтът няма неограничен ресурс от учени и специалисти. Това вече е било в нашия 132-годишен опит при организирането на тази дейност в България. В резултат на подобно прехвърляне освен трансформирането на Института от национална във ведомствена структура е последвалото неглижиране на научната дейност. Трябва ли още веднъж да се повтаря тази грешка? Представените мотиви към Законопроекта са подвеждащи. Основната дейност на Института не е свързана с МОСВ, а с развитието на науката в областта на метеорологията, хидрологията и агрометеорологията, както и с изпълнението на международните задължения на Република България към глобалната интегрирана система за наблюдение на Световната метеорологична организация към ООН. Само част от оперативното обслужване на органите на държавната, местната и съдебната власти от Института касае МОСВ. През последните 10 години предоставяме на МОСВ в оперативен порядък всички данни, с които разполагаме и които се отнасят до дейността му. В допълнение изготвяме и исканите от МОСВ експертизи, те са под 20% в изпълнените общо 11 088 експертизи за 2020 г. Изключително смущаващо за нас, работещите в Института, е текстът за назначаването и освобождаването на генералния директор. Досега, включително и след преминаването на Института към МОН, генералният директор е назначен по предложение на Научния съвет. С това се осигурява политическа неутралност. Предложеното еднолично назначаване от министъра, независимо кой е той, винаги ще е свързано с политически елементи и ще позволява политически натиск по отношение на експертизата на Института. Ще бъде нарушена и научната ни автономия. Обръщаме се към Вас с молба да не се позволи да се политизира нашата научна организация.“ Това е част от становището на Института. В заключение, бих се обърнал към колегите, които заявиха, че все пак ще бъдат добронамерени към Института. Бих им казал, че в крайна сметка е добре да бъде отворен Законът, който регламентира Националният институт по метеорология и хидрология, който беше предложен и подготвен от предходното редовно управление. За съжаление, тогава времето не стигна, за да бъде приет. Само по този начин веднъж завинаги ще бъде решен статутът на този институт и ще се преустанови лутането от институция в институция. Ще се регламентират правата и задълженията в организацията и дейността на Института, както и ще се осигури неговата академична автономност. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Шишков. Реплики към Младен Шишков има ли? [[Министър Борислав Сандов.]] Уважаеми господин Министър, здравейте! Няма реплики към Младен Шишков. Има ли други изказвания? Не виждам. Закривам дискусията по параграфи 4 и 5. [[Председателят дава сигнал за гласуване.]] Изчакваме народните представители да заемат местата си, част от тях изчакваме да влязат в залата. [[Народните представители Ива Митева и Манол Генов се консултират с министър Борислав Сандов. Реплики от ДПС.]] Изчакваме още минута-две, за да не се налага да даваме почивка. Колеги, заемете местата си, моля! Преминаваме към гласуване на § 4 в редакция, предложена от Комисията по околната среда и водите, § 5, който Комисията предлага да бъде създаден, също в редакция на Комисията, както бяха изчетени от председателя на Комисията Манол Генов. Гласуваме параграфи 4 и 5 по Комисия. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували 179 народни представители в залата плюс 2 онлайн – 181: за 132 плюс 2 онлайн – 134, против 45, въздържали се 2. Предложението е прието. Заповядайте, господин Генов.
Комисията предлага да се създаде наименование „Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията предлага да се създаде § 6: „§ 6. Плановете за управление на риска от наводнения за периода 2016 – 2021 г. и Плановете за управление на речните басейни за периода от 2016 – 2021 г. се прилагат до приемането на актуализирани планове по реда на чл. 146о и чл. 159.“ Предложение на народните представители Манол Генов, Татяна Султанова, Зорница Стратиева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Младен Шишков, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 7: „§ 7. (1) Националният институт по метеорология и хидрология към министъра на образованието и науката се преобразува в Национален институт по метеорология и хидрология към министъра на околната среда и водите. (2) Националният институт по метеорология и хидрология като национална научна организация и национална хидрометеорологична служба на Република България е юридическо лице с делегиран бюджет, чийто ръководител е разпоредител с бюджет по бюджета на Министерството на околната среда и водите. (3) Делегираният бюджет по ал. 2 дава право на Института на преходен остатък – възстановяване през следващата година на реализираното в края на бюджетната година превишение на постъпленията над плащанията. (4) Генералният директор на Националния институт по метеорология и хидрология се назначава и освобождава от министъра на околната среда и водите. (5) Дейността на Националния институт по метеорология и хидрология се осъществява от служители, които работят по трудово правоотношение, в това число и заемащите академични длъжности.“
Благодаря, господин Генов. Откривам дискусията по заглавието на Подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ и по параграфи 6 и 7, предложени от Комисията по околната среда и водите. За изказване Младен Шишков имаше желание. Добре, Стефан Шилев, записвам Ива Митева, Красимир Вълчев и Николай Нанков. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Малко разяснения по отношение на Закона за водите. Уважаеми господин Министър, извинявайте! Съгласно чл. 149 от Закона за водите управлението на водите и водните обекти и водно-стопанските системи и съоръжения се осъществява въз основа на планове за управление на речните басейни. Същевременно с Проекта на закона за водите се предвижда да се регламентира действието на приетите План за управление на речните басейни, План за управление на риска от наводнения, които бяха в сила до 31 декември 2021 г., като се удължи тяхното действие до приемането на новите ПУРБ и ПУРН. Новите ПУРБ и ПУРН може би ще бъдат приети до края на тази година, тоест от 1 януари 2022 г. до момента, в който се приеме този законопроект, няма действащи нормативни документи, въз основа на които се извършва управлението на водите в България. Доколкото разбирам от регионалните инспекции, всъщност от басейновите дирекции, до 15 февруари има издадени 211 броя становища по чл. 155, ал. 1, т. 23 от Закона за водите за съответствието им с плановете за управление на речните басейни или за съответствие с тези за риска от наводнения, само че за старите, не за новите, защото нови няма по една или друга причина. Аз се радвам, че сравнително бързо, след като дойде новото управление на Министерството на околната среда и водите, беше внесен този законопроект. Въпросът ми е: къде беше уважаемият господин служебен министър на околната среда и водите по време на двата мандата? Защо, знаейки, че са забавени плановете за управление на речните басейни и тези за риска от наводнения от 2022 г. нататък, къде беше, че не се внесе този законопроект, защото мисля, че той изначално беше два или три параграфа, само регламентираха, че ПУРБ И ПУРН ще бъдат валидни до приемане на нови такива?! Аз мисля, че изключително безотговорно е това, което се случи в последните 6 – 7 месеца по време на двете служебни правителства, и това нещо трябва да се каже в пленарната зала, защото се оказа, че много се говореше и продължава да се говори срещу ГЕРБ, но това елементарно нещо, което трябваше да се направи, е да се входира този ЗИД на Закона за водите. Това нещо можеше да се направи още през юни месец примерно, така че да няма празнота от 1 януари насам. Тоест сега всеки, който реши да обжалва едно становище, издадено от Басейнова дирекция или от РИОСВ въз основа на становище на Басейнова дирекция, има пълното право, защото в момента има празнота. За щастие, може би днес Народното събрание ще приеме този законопроект, а може би не. Доколкото си спомням, по време на служебното правителство имаше един по-сериозен проблем, с който се занимаваше служебният министър, и може би малко късно се включи в проблема, а това беше сагата за „Вера Су“, която, разбира се, даже не се реши нито бързо, нито в полза на околната среда. Това е. Исках да Ви запозная с това, че два месеца становищата по Закона за водите са, меко казано, нелегитимни и създават възможност всеки, който иска, да ги обжалва и много е вероятно те да паднат в съда. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Шилев. Има ли реплики към Стефан Шилев? Записвам Татяна Султанова за реплика. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Във връзка с последните изказвания, аз бях депутат в Четиридесет и петото и Четиридесет и шестото народно събрание и много добре си спомням, че ние почти не приехме някои от секторните закони. За мен големият проблем е, че законодателят не е предвидил възможността да не се приеме до изтичане на срока на съществуващите ПУРН-ове и ПУРБ-ове и още в онази далечна 2015 – 2016 г. да го приеме, така че няма нужда в момента да се упражняваме върху критика към служебното правителство. Служебното правителство внесе няколко законопроекта, които в момента се разглеждат, включително този за ОСВ, именно защото последните два парламента нямаха възможност да разглеждат съответните законопроекти. Но Ви моля, защото наистина времето доста тече, нека се фокусираме, този дебат вече го водихме – и за НИМХ, и за ПУРН-ове, и ПУРБ-ове, нека да вървим напред. Освен това имам и заседание на Министерския съвет, ще се радвам, ако можем, да довършим Законопроекта. Благодаря.
Благодаря. Татяна Султанова – за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Господин Шилев, аз ще бъда много кратка. Наистина, за да не се отправят неверни внушения, искам да кажа във връзка с Вашето твърдение, че служебният министър на околната среда и водите е забавил ПУРН-овете и ПУРБ-овете, искам да кажа, че те се готвят от 2018 г. Господин Шилев, забавянето е стартирало не по време на служебното правителство, а много преди това. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Султанова. Има ли втора реплика към Стефан Шилев? Няма. Заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, господин Министър! Госпожо Султанова, аз не съм говорил за забавянето на ПУРБ-овете и ПУРН-овете като причина, а говорих за забавяне на един общо взето елементарен ЗИД на Закона за водите, което при желание от парламента можеше да се приеме още в Четиридесет и петото народно събрание. Разбирам, че комуникацията е била много трудна по това време, в името на народа, но това е факт – както Четиридесет и петото, така и Четиридесет и шестото народно събрание не можа да вкара този законопроект от два параграфа. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Шилев. Ива Митева, заповядайте за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Аз ще се спра на § 7, който може би е възловият в този законопроект и който разбуни духовете в последните няколко седмици във връзка с преминаването на Националния институт от Министерството на образованието към Министерството на околната среда и водите. През 2019 г. със Закона за държавния бюджет се прие § 1, съгласно който тогава научното звено към БАН премина като юридическо лице към Министерството на образованието и науката. За съжаление, това, което виждаме, е, че е направен опит за машинално и механично преписване на разпоредбите на Закона за бюджета от 2019 г., без обаче да се осмислят какво те значат. Затова ще се спра, първо, на ал. 1. Ал. 1 от този параграф казва, че Националният институт се преобразува от Национален институт към Министерството на образованието в Национален институт към министъра на околната среда и водите. Колеги, тук няма никакво преобразуване – нито имаме сливане, нито имаме вливане, нито имаме разделяне. Просто имаме едно преминаване от едно юридическо лице – НИМХ, от министъра на образованието към министъра на околната среда и водите, и това трябва да запишем в ал. 1, за да е безспорно, че тук нямаме никакво преобразуване. На второ място, ал. 2 загатва за предмета на Института, като казва, че като национална организация Хидрометеорологичната служба е юридическо лице с делегиран бюджет, разпоредител с бюджет по бюджета на Министерството на околната среда и водите. В Закона за държавния бюджет за 2022 г. ние записахме в чл. 108, че НИМХ прилага делегиран бюджет, че неговият генерален директор е второстепенен разпоредител с бюджет и записахме правомощията на генералния директор. Смятам, че това също е грешен подход. Това започнахме, между другото, да го правим от 2020 г., 2021 г., а сега и в бюджета на 2022 г. Това са норми, които трябва да залегнат, и може би е крайно време да залегнат в корпуса на Закона за водите. Затова предлагам тази ал. 2 да бъде изменена и тя да бъде заместена с ал. 2 и 3 от § 1 от Закона за държавния бюджет за 2019 г., където ясно е определен предметът на дейност на Националния институт. Няма съмнение, че в момента с този параграф не се цели да се промени статутът на НИМХ, а просто да се преуреди, за да са спокойни колегите и за да няма след това тълкуване между колегите юристи действа ли Законът за държавния бюджет за 2019 г., безспорно той действа в тази си част, тъй като независимо че Законът за държавния бюджет е с ограничено действие и действа в рамките на една година, има норми от него, каквато е тази норма, която е обособена част от Закона за бюджета и която има неограничено действие във времето. Това е и съгласно практиката на Конституционния съд – Решение № 1 от 2011 г., а има и много решения на Конституционния съд в тази посока. Така че предлагам ал. 2 да гласи: „ (2) Националният институт по метеорология и хидрология е национална научна организация за осъществяване на оперативни дейности в областта на метеорологията, хидрологията и агрометеорологията, както и за научни изследващия и за научно-приложна, иновативна и образователна дейност. Националният институт по метеорология и хидрология, Националната хидрометеорологична служба на Република България и не изпълнява функции във връзка с осъществяването на изпълнителната власт.“ Това е научна организация и тя няма как да изпълнява такива функции. На трето място, ал. 3, предложена в § 7, трябва да отпадне, тъй като това е отново делегираният бюджет и вече, както казах, ние сме го записали в чл. 8 на Закона за държавния бюджет за 2022 г. и ал. 4 и 3 трябва да се преномерират съгласно кой назначава и освобождава генералния директор и как се осъществява дейността – че е от служители по трудово правоотношение, в това число заемащите академични длъжности. Тук искам да обърна внимание и призовавам Комисията по околната среда и водите: след приемането на този закон наистина да се седне и много внимателно да се обсъдят тези текстове. Член 108 – предстои актуализация, знаем, на бюджета, от Закона за държавния бюджет за 2022 г. трябва да бъде отменен от Закона за държавния бюджет за 2022 г., да намери своето систематично място в корпуса на Закона за водите. По същия начин разпоредбата, свързана с това, че НИМХ е юридическо лице, генералният директор как се назначава, освобождава, на какви правоотношения са служителите – това всичко трябва да бъде уредено в корпуса на Закона, за да не стоим изправени всяка година пред едни и същи хипотези да преписваме едни и същи текстове и да се чудим променяме ли нечий статут, или го запазваме и да се обясняваме в публичното пространство. Ще Ви предоставя текста, господин Председател, който да се гласува и който… Ако искате, да изчета отново само ал. 1? Аз прочетох ал. 2. Алинея 1 става: „ (1) Националният институт по метеорология и хидрология към министъра на образованието и науката преминава към министъра на околната среда и водите.“ Алинея 2 Ви я прочетох с текста на ал. 2 и 3 от Закона за бюджета за 2019, така както е приет статутът тогава. Алинея 3 е: „ (3) Генералният директор на Националния институт се назначава и освобождава от министъра на околната среда и водите.“ И ал. 4 е ал. 5 всъщност по Доклада: „ (4) Дейността на Националния институт се осъществява от служители, които работят по трудово правоотношение, в това число и заемащите академични длъжности.“ Благодаря Ви. [[Предава на председателя писмено прочетените текстове.]]
И аз благодаря. Има ли реплики към Ива Митева? Има от Красимир Вълчев, Андрей Чорбанов също.
Благодаря. Уважаеми колеги! Уважаема госпожо Митева, Вие правилно сте видели неточностите, които са в така внесените между първо и второ четене разпоредби. Наистина нямаме преобразуване, наистина имаме разминаване между разпоредбите, които гласувахме в Закона за държавния бюджет, най-малкото по отношение обхвата на делегирания бюджет и това, което тук се предлага. Може би с едно-единствено нещо не съм съгласен, и то е за това, че не трябва да обслужва изпълнителната власт. Тъй като организацията има двойствен статут – и като научна организация, и като национална хидрометеорологична служба, може би само това да отпадне. Помислете го още веднъж, в тази връзка, и колегата Шишков ще предложи. Тук апелът ми и към министъра на околната среда и водите е: предвид този двойствен статут административните структури предполагат генералният директор или лицето, което ръководи организацията, да бъде назначавано от принципала, но когато имаме този двойствен статут, е добре поне да помислите за обвързана компетентност. От една страна, да предлага научният съвет, ако трябва две-три кандидатури да Ви предложи, а Вие да я одобрите, за да може да гарантираме не само финансово, но и административно статута на научна организация. Академичните организации имат финансова и административна автономност и това е моят апел към Вас. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Втора реплика – Андрей Чорбанов, заповядайте, Професоре.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Нещо като добавка към казаното от господин Вълчев. Горещо бих препоръчал на министъра на околната среда и водите Институтът, който ще изпълнява такава академична длъжност, да разработи хубав правилник, който да отговаря изцяло и не само на Закона за висше образование и наука, но в общи линии изключително деликатно е в ситуация, в която един институт представлява самостоятелна академична функция, да има на кого да се отчита, на кого да представя тази своя научна информация. В момента, ако влезе човек на сайта на Института, няма да намери такава информация, която да бъде релевантна на неговата академична функция. Благодаря.
Благодаря, господин Чорбанов. Има ли трета реплика? Няма. Дуплика, госпожо Митева? Заповядайте.
Може би това, на което обърна внимание господин Вълчев – да не изпълняват функции във връзка с изпълнителната власт, е една гаранция за независимостта на научната организация. Все пак тук не става дума за типична административна структура по Закона за администрацията, затова и се налага преуреждането му по този начин в Закона. Ако Вие направите такова предложение, няма пречка това изречение да отпадне, но обръщам внимание, че той в момента е в Закона за държавния бюджет за 2019 г. На практика това е текстът, който е уредил статута на Института, и този текст към днешна дата продължава да действа. Дори и да приемете текста по вносител, както е в Доклада, този текст ще продължава да действа и той няма да изпълнява функции по отношение на изпълнителната власт, така че тук трябва еднозначно да се реши този въпрос.
Благодаря, госпожо Митева. Господин Шишков, заповядайте за изказване.
Благодаря, господин Председател. Аз се радвам, че колегите от „Има такъв народ“ са обърнали внимание на забележките, които аз смятах да внеса като корекции в Законопроекта, тъй като действително се получи една, как да го нарека, правна еквилибристика, или по-скоро законодателна еквилибристика, защото текстовете, които бяха основата за прехвърлянето на Института от МОН към МОСВ, бяха преписани от Закона за държавния бюджет, но тези, които гарантираха тяхната автономност, не бяха преписани и бяха внесени между първо и второ гласуване в Закона за държавния бюджет. Получи се един правен абсурд. В момента този закон, който трябва да урежда Института, е разделен на две части. Едната част е в Закона за водите, другата част остана в Закона за държавния бюджет, които текстове вече са приети. Така че моето предложение беше точно в тази насока. Текстовете, които гарантират финансовата и административната независимост на Института, да бъдат записани и в Закона за водите, защото знаем, че Законът за държавния бюджет е с лимитирано действие – той действа до края на годината, след което ще трябва следващата година отново да бъдат преписвани, което е абсурдно. Нека да има някаква устойчивост в Закона за водите, за да може и хората да знаят, да бъдат спокойни за това, което могат да извършват като дейност в Института, така че аз ще зачета моето предложение. Не знам, може би е добре с Комисията да го обсъдим, тъй като те са идентични нещата, но са оформени по различен начин. В някакъв момент да го обсъдим с Комисията да бъдат решени окончателните текстове. Аз съм ги подготвил и ще Ви ги зачета: „В § 7 се правят следните изменения и допълнения: 1. Алинея 3 се изменя, както следва: „ (3) Установеното към края на годината превишение на постъпленията на надплащанията по бюджета на НИМХ се включва в бюджета му за следващата година.“ Този текст го има вече. 2. Алинея 4 се изменя, както следва: „ (4) Генералният директор на Националния институт по метеорология и хидрология се назначава и освобождава от министъра на околната среда и водите – това е новото, което ние предлагаме – по предложение на научния съвет на НИМХ.“ Това е искането и на самия Институт, за да се гарантира все пак неговата автономност. 3. Създава се нова ал. 6, както следва: „ (6) Делегираният бюджет по ал. 2 – това са текстовете, които вече ги има в Закона за държавния бюджет и аз предлагам да бъдат записани в Закона за водите – дава право на Института: 1. да извършва компенсирани промени по плана на приходите и разходите, като уведомява за това първостепенния разпоредител с бюджет; 2. да се разпорежда със средствата на НИМХ; 3. да определя броя и числеността на персонала в НИМХ; 4. да определя индивидуалните възнаграждения на персонала в рамките на утвърдените разходи по бюджета на НИМХ за съответната бюджетна година.“ Отново казвам, това са текстове, които вече са приети в Закона за държавния бюджет. Моето предложение е да бъдат включени в Закона за водите с допълнението за начина, по който ще бъде назначаван генералният директор. Това е моето предложение. Също така и предложението, което коментирахме с колегата Красимир Вълчев, затова че е независим институт от изпълнителната власт. Това също трябва да отпадне като текст. Това е моето предложение. Мога да Ви го предоставя. [[Предава на председателя писмено прочетените текстове.]] Благодаря.
Да, ще съм Ви благодарен, господин Шишков, благодаря Ви много. Реплики към Младен Шишков има ли? Не виждам. Давам думата за изказване на Джевдет Чакъров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Видно е, че вече е взето решение и волята на управляващото мнозинство е Националният институт по метеорология и хидрология да бъде преместен в Министерството на околната среда и водите. Искам само да припомня, че това не е първият опит това да става по този начин – да бъде преместена тази структура в МОСВ. Докато бях министър, отново имаше такива предложения и идеи. Тогава не допуснахме това да стане, за което искам да бъда коректен и да благодаря на коалиционните партньори, че това тогава не се случи по този начин. Но след като ще бъде прехвърлена тази структура към Министерството на околната среда и водите, аз подкрепям колегите, които се изказаха тук, включително и от ИТН, господин Велчев, Шишков и другите колеги, че Националният институт по метеорология и хидрология трябва да запази статута си на научна структура, да функционира в такъв формат, съдържание и дух и затова структурата и функционирането трябва да се запази. С оглед на това ние – от ДПС, и аз, подкрепяме това да бъде по този начин. Визирам, че директорът наистина трябва да бъде предложен от научния съвет и те да си поемат отговорността, а те поемат отговорността. Виждаме, че те не споделят – и по време на заседанието на Комисията по околната среда и водите видяхме, че има едно сериозно напрежение, това може да го кажем и ние всички. Да, премества се тази структура в МОСВ, но беше добре да чуем аргументи, че ще се подобри дейността на Националния институт по метеорология и хидрология, това ще доведе до еди-какво си, до еди-какво си, такива аргументи, за съжаление, не чухме. Добре е, ако има такива аргументи, да ги чуем все пак с оглед на какво. Видно е, че дейността на Националния институт по метеорология и хидрология не се припокрива до голяма степен с това, което е основно като дейност на Министерството на околната среда и водите, а в същото време трябва да кажем, че това е една изключително важна дейност, много важна, защото аз съм го преживял като министър на околната среда и водите – наводненията, които стават, отговорността, която носи министърът на околната среда и водите като принципал за управление на водите в Република България, отговорностите, които се дават в това отношение, изпреварващи биха били много ценни и трябва да бъдат ценни и да се реализира максимална превенция, доколкото е възможна. И освен това видно е, че този състав на Института е и с академични позиции, академично развитие, ние трябва да бъдем коректни към тях, да имат възможност за кариерно развитие, за академично развитие, да се реализират. Следващо нещо, за което – добре, че тук госпожа Митева взе отношение, те трябва да бъдат наистина обезпечени финансово, за да имат едно нормално функциониране, да има съдържание и да изпълняват целите, за които работят, да има превенция в нашата страна с оглед на прогнозите, които те дават. Една чувствителна тема. Считам, че не е добре да се налага на тези хора структура и дейност на Института такава, каквато не е по принцип като за научен статут. С оглед на това, ако не се приеме това предложение научният съвет да предлага, определено отиваме в другия вариант – Националният институт по метеорология и хидрология да бъде, както са другите структури към Министерството на околната среда и водите, както е Изпълнителната агенция по околната среда и водите, и това ще бъде една структура, която е изцяло ведомствена, подчинена на министъра. Аз не съм убеден, че самият министър ще желае това да бъде по този начин. И в заключение ще кажа, че в интерес на обществото ни, в интерес на Министерството на околната среда и водите, в интерес на Министерството на образованието и науката и в интерес на самия институт – Националният институт по метеорология и хидрология, е да си остане като научна структура, да функционира по най-добрия начин и да изпълнява функциите и целите, за които е предназначена. Ние ще подкрепим това да бъде по този начин, а именно: генералният директор, функционирането и обезпечаването с финанси на тази структура да бъдат като за научен статут и да има академичен дух във функционирането на Института. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чакъров. Заповядайте, господин Сандов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Чух Вашите коментари и Вашите предложения, но, господин Чакъров, аз малко се обърках – Вие хем предлагате да не се променя нищо в дейността, хем ме питате как точно ще променя дейността. Няма как. На този етап, единствено, както и Вие казахте, се сменя принципалът. Ако трябваше аз да внеса и да предложа този проект, вероятно щях да предложа промени, защото мисля, че дейността на Института може да бъде по-адекватна към днешно време. На този етап това явно няма да се случи. Надявам се, по-скоро чрез диалог с колегите от Националния институт по метеорология и хидрология, да постигнем някакъв синхрон в онова, което правим ние като изпълнителна власт, и онова, което те ще правят като научна организация, която обаче прави и приложни изследвания, част от които служат за дейността на изпълнителната власт. Трябва да знаем, че когато е писан Законът, когато е правена промяната и е сменян статутът, и той е изнесен от БАН, и е отишъл в Министерството на образованието и науката, той е написан, че няма да изпълнява функции във връзка с осъществяването на изпълнителната власт, защото на практика в Министерството на образованието и науката той не е изпълнявал такива функции. В Министерството на околната среда и водите ще изпълнява такива функции. Но за съжаление, ако така остане текстът, това, което ще се случва, е своеобразен ин хаус. Министерството ще плаща едни пари на Института за една дейност, която ще осъществява, ще връща обратно в Министерството на Дирекция „Води“ и Дирекция „Води“, осъществявайки изпълнителната власт, ще докладва тези функции. Но наистина така е записано в бюджета тогава, и ако прехвърлим текстовете, така ще се случи. Надявам се поне да оптимизираме някои чисто административни разходи, защото все пак като е под една институция като шапка, това може би ще се оптимизира в някаква степен. Колкото до предложенията, които идват от страна на ГЕРБ, аз мисля, че те не биха били полезни и по-скоро не съм съгласен с тях. Ще Ви кажа защо: ако министърът няма абсолютно никакви отношения към този институт, на практика аз не мога по никакъв начин да влияя върху някои от процесите, включително представете си, че ако се случи нещо и по някаква причина директорът вече не е директор на Института, обаче Научният съвет не предлага никой за директор, ние оставаме във висящо положение. Нали разбирате? Така че аз, разбира се, ще се съобразявам с всички решения на Научния съвет към Института, но мисля, така записано чисто, че министърът формално трябва да може, това би трябвало да е и по закон, да освобождава и назначава самия директор. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сандов. Реплики към господин Джевдет Чакъров има ли? Не виждам. Красимир Вълчев. Господин Вълчев, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! Институтът и в момента изпълнява множество функции по отношение на обслужването на изпълнителната власт, не само на Министерството на околната среда и водите, но и на Министерството на земеделието и храните, на Министерството на енергетиката, на Министерството на отбраната. Има множество проекти и със Столична община. Не е вярно това, че Институтът е отказвал възлагането на каквито и да е задачи. Във всеки момент на него трябва да може да му бъде възложена задача, и то от всеки министър, било чрез принципала, било директно. Така че по отношение на това ние нямаме противоречия, но все пак те са научна, академична организация. Едно нещо, което казахте, господин Вицепремиер, не е вярно, че няма да имате никакви правомощия. Обвързаната компетентност също Ви дава правомощия. Вие може да откажете предложението на Научния съвет. Можете да го върнете и да кажете: предложете ми друг. Така че това е обвързаната компетентност. Те могат само да предложат, а Вие можете само да откажете или да приемете. Това до голяма степен съответства на двойствения статут на организацията и Ви дава право да освободите при нарушение генералния директор. Впрочем, колкото и неща да напишем, трябва да си признаем, че те ще бъдат недостатъчни, защото Институтът има нужда от самостоятелна уредба, и то на законово ниво. Аз се надявам Вие да предложите Закон за Националния институт за метеорология и хидрология. Такъв беше изготвен и честно казано, аз не го харесвах заради това, че беше прекалено подробен, но може би да предложите един далеч по кратък закон с най-важните норми. Аз използвам изказването си още веднъж да апелирам към Вас, защото очевидно това ще се приеме: да бъдете един принципал, който подкрепя Института. Приемам, че преди две седмици се изказахте емоционално или по-скоро беше политически рефлекс, като ги обвинихте, че това е политическа атака. Няма никаква политическа атака. От Националния институт по метеорология и хидрология си казаха това, което са казали и преди три години. Аз лично дори бих ги посъветвал, ако Вие сте такъв отговорен принципал, че е по-добре в момента да бъдат към Вас – към министъра на околната среда, отколкото към министъра на образованието и науката, който очевидно не ги е искал, въпреки че принципно смятам, че трябва да бъдат към Министерството на образованието и науката. Така че това ми е молбата: повече да не обвинявате и Института, и нас в политическо заиграване. Апелът ми, ако сте отговорен принципал, е: едното – да предложите Законопроекта, другото – още тази година да се опитате да има увеличение на възнагражденията, някаква минимална политика… [[Реплики от заместник министър-председателя Борислав Сандов.]]
Ако Вие осигурите разходи за персонал, те си определят възнагражденията, но проблемът е, че в бюджета не бяха увеличени разходите за персонал, но в рамките на бюджета на първостепенния разпоредител Вие казахте, че… Този въпрос ми зададохте: „Откъде знаете, че няма да ги увелича?“ Ето, аз не знам, защото може да имате възможност в рамките на бюджета на Министерството на околната среда като първостепенен разпоредител да им увеличите възнагражденията, въпреки че общите разходи за персонал не бяха увеличени, за сметка на други второстепенни разпоредители и за сметка на резерви. Предполагам, че имате такива възможности, след като заявихте това? Да ги подкрепите, разбира се, и по линия на капиталовите разходи, защото имат нужда от преоборудване, от закупуване на нови, модерни метеорологични станции. Това ще подобри дейността, а не само организационните промени, които Вие виждате. Като принципал винаги ще имате правомощия да влияете дори и при гласуването на една обвързана компетентност. Моят последен апел към Вас е: премислете го още веднъж, дайте знак на колегите от управляващото мнозинство да подкрепят това предложение за обвързана компетентност при назначаването на генералния директор, което гарантира квази автономния статут на организацията. Делегираният бюджет е квази автономен бюджет. Обвързаната компетентност делегира, гарантира един квази автономен статут на Националния институт по метеорология и хидрология, който съответства на двойствената му функция като научна организация, като национална хидрометеорологична служба. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Има ли реплики към Красимир Вълчев? От Джевдет Чакъров. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! Уважаеми господин Вълчев, обръщам се към Вас: Вие изказахте Вашата позиция, но как виждате статута на една научна структура, каквато е НИМХ? Нали се декларира и гарантира, че Националният институт по метеорология и хидрология ще си остане такъв, като основното правило е да няма вмешателство, на който и да е министър в академичната структура и функционирането на дейността? В случая се декларира, че ще бъде по този начин, но е видно, че няма да се спази… Днес дискусията е, господин Министър, нека да се обърна и към него – наистина Научният съвет да предложи и Вие да го определите. В края на краищата министърът ще го назначава, но се нарушава основен принцип на функциониране на една академична структура. Така че добре е да се разбере какво е Вашето мнение по отношение на този казус и нека всеки да си поеме отговорността. Аз мисля, че бях ясен: ние подкрепяме академичния дух. Аз като представител на академичната общност знам по какъв начин и колко е чувствителна темата. Видяхме и каква е реакцията на представителите на Националния институт по метеорология и хидрология и по време на Комисията, и когато по принцип изразяват своята позиция, така че трябва да бъдем коректни. Ако не се спазват тези принципи, отговорността е на тези, които я поемат. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Чакъров. Има ли други реплики към господин Красимир Вълчев. Не виждам. Заповядайте, господин Вълчев, за дуплика.
Благодаря. Господин Чакъров, затова и обърнах внимание на вицепремиера, че регламентирането на един такъв квази автономен статут, защото все пак те ще си останат до някаква степен и административна структура, в никакъв случай няма да го лиши от правомощията му. Той ще може да осъществява контрол и би трябвало да може, ако има нарушения на генералния директор, да го смени, защото никой не трябва да остава несменяем, когато е направил нарушение. Ще може да осъществява одит – тоест звеното за вътрешен одит ще осъществява одит. Предполагам, че министърът няма да се бърка в чисто научната и академичната работа. За да се намери сечението между двете – от една страна, административната отговорност, защото все пак трябва да има линия на административна отговорност на контрол между министъра и института, и от друга страна, принципите на академичната автономия. Може би най-доброто решение е това, което предлага колегата Шишков, да се регламентира обвързана компетентност, което ще гарантира, че академично най-авторитетното лице ще бъде предложено за генерален директор и министърът ще има правото да реши дали да го назначи или не. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Други изказвания? Заповядайте, господин Сандов. Записвам и Николай Тренчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Чакъров, господин Вълчев, виждате в описанието на текстовете в Закона и в Законопроекта, че Националният институт по метеорология и хидрология не е само научна организация. Той е съставен от две основни звена – едното е научна аналитична част, а другата е Национална хидрометеорологична служба, която прави измервания и има приложен характер. Някак си не бива постоянно да говорим за Националния институт по метеорология и хидрология единствено като за научна организация. Той има своите функции да предоставя данни, които се добиват чрез измерванията и чрез станциите, които обслужват редица държавни институции, включително Министерството на околната среда и водите. Така че добре е да правим разликата, че Националният институт по метеорология и хидрология не е само научна организация. Тя още по-малко е академична, защото Вие говорехте за академична. Университетите и БАН наистина са академични организации, докато Националният институт по метеорология и хидрология има академична дейност в някаква степен и тя е съвсем минимална, доколкото все пак част от статута на служителите е да се занимават с тази дейност и биват акредитирани и оценявани и от Министерството на образованието и науката. Молбата ми е да гледаме в цялост на тази организация и институция повече с нейния приложен характер. Извинявам се, но ако 721 човека се занимаваха само с наука, ние щяхме да сме едни от водещите в научните достижения по отношение на климатологията и хидрологията, а не бих казал, че сме на такова ниво. Иска ми се да бъдем, защото това е една от важните теми на днешния ден, на съвремието ни, но за съжаление, не сме. Надявам се да допринеса да израснем в това отношение, доколкото то е обвързано и с моето образование, но уви, не сме. От тази гледна точка мисля, че абсолютно достатъчно е, както е записано в текста. Както казах, аз ще се съобразявам с онова, което самият научен колектив има като предложения, но то не може да бъде единствено определящото и аз да се превърна в един гумен печат на онова, което си представят само от научния институт. В крайна сметка в ролята на добър стопанин би трябвало да имам, на първо място, ангажимента към цялото общество и тези институции да са функция на това общество – да бъде задоволявано, дали с научни данни, дали с приложни данни, но в крайна сметка моята роля е да изпълнявам функцията на министър като стопанин за грижата за обществото, а не за грижата на институциите, които са. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сандов. Николай Дренчев, за изказване.
Господин Председател, господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Гледаме на второ четене Закона за водите. Вносителят – Министерският съвет, беше внесъл предложение за изменение в два члена, които касаят управление на риска. Впоследствие се появи едно преместване на Националния институт по метеорология и хидрология. Искам да Ви напомня, че в нашия [[шум и реплики]] Правилник в чл. 79…
Моля за тишина, колеги!
…сме приели, че предложения, които излизат извън предметния обхват на приетия на първо гласуване Законопроект, не би трябвало да намират място във второто гласуване. Въпреки това по някаква причина това внезапно, пожарно преместване на НИМХ от един принципал към друг се проведе през едни инфарктни заседания на Комисията по околната среда и водите, които на три пъти бяха прекъсвани. На коляно се правеха всякакви изменения. Най-накрая минаха през Комисията по околната среда и водите и влязоха тук в пленарната зала. Чест и почитания към госпожа Митева, която се опита на коляно да внесе няколко съществени промени, с които да санира това предложение, което беше предложение ние да приемем тук. В крайна сметка нямам представа защо е това бързане и какъв е смисълът на това нещо, което ние правим тук по този начин на пожар, което очевидно ще го направим прибързано – не както трябва, и впоследствие ще трябва да го поправяме с поправка на поправката. Моето предложение е да ограничим приемането на това, което Министерският съвет с мотивите, с които внесе Закона, там няма нищо за НИМХ, така или иначе разрешили сме им да останат в сила плановете, които са досега съществуващи, до приемането на нови. Те имат възможност да вършат своята работа така, както спешно и неотложно трябва да се свърши. По отношение на статута на НИМХ, на приемането на НИМХ, за преместването на НИМХ предлагам да оставим за някакъв следващ момент, когато ще се внесе един закон от начало до край, ще бъде прочетен, ще бъдат чути мотивите. Защото ние мотиви за това нещо не бяхме чули до преди малко, когато господин Сандов ги каза тук в пленарната зала. Лично аз не бих ги кредитирал, някак си ми се стори, не особено тежка аргументацията. Може и да бъркам. Бих предпочел да ги видя написани, в писмен вид, да помисля. По същия начин бих желал да видя мотивите на госпожа Митева в писмен вид. Да помисля малко. Тя ги каза много добре. Малко бързо в рамките на пет минути, колкото ѝ беше отделеното време. Дали наистина са така? Не съм особено убеден. Ето, господин Вълчев, направи веднага една забележка, че всъщност НИМХ – той има двойственост в своята структура – от една страна, е научен институт, а от друга страна, е хидрометеорологична служба. Така че бъркаме малко небрежно и малко бързо в една институция. Не виждам никаква причина да го правим. Поради тази причина предлагам да отхвърлим тези предложения. Да си останех НИМХ с принципал Министерството на образованието и науката. Когато видим разумни аргументи, както и цялостно законодателството, което ни се предлага, да приемем в неговата пълнота – когато процедурата е спазена, така че можем да обмислим всичко това, което е, да ни е дадено достатъчно време – авансово, да можем да го обмислим, да не го хващаме във въздуха – някоя реплика, някоя думичка, а напротив, когато правим нещо, да го правим така, че да е направено веднъж завинаги, а не на пожар веднага след като сме го поправили, да ни се налага да минава пак през комисии и да го преправяме. Моят призив и предложение е да отхвърлим предложените в този параграф промени. Благодаря.
Господин Дренчев, кои конкретно параграфи? Всички в § 7 или изобщо целия? [[Председателят и Николай Дренчев се уточняват по така направеното предложение встрани от микрофоните.]] Реплики към Николай Дренчев има ли? Не виждам. Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията. Заповядайте, за процедура.
Благодаря, господин Председател. Моето процедурно предложение е да гласуваме разделно моето предложение, като предложението по ал. 4 да бъде гласувано отделно. Всички останали текстове да бъдат в цялост, както съм ги предложил.
Всичките Ви предложения щях поотделно да поставя на гласуване, господин Шишков – алинея по алинея. Благодаря Ви.
Чудесно.
Уважаеми народни представители, преминаваме към гласуване. На първо място поставям на гласуване предложението на Комисията по околната среда и водите за създаване на наименование на Подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували в залата 149 народни представители и онлайн 2 – общо 151: за 130 и онлайн 2 – общо 132, против 13, въздържали се 6. Предложението е прието. Гласуваме предложението на Комисията за създаване на нов § 6 в редакция, предложена от Комисията по околната среда и водите, както беше изчетено от Манол Генов – председател на Комисията. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 143 народни представители и онлайн 2 – общо 145: за 122 и онлайн 2 – общо 124, против 19, въздържали се 2. Предложението е прието. Преминаваме към § 7. На първо място по ал. 1. Подлагам на гласуване редакционното предложение на народния представител Ива Митева, което е в предложения от Комисията текст – думите „се преобразува в Национален институт по метеорология и хидрология“ се заменят с думата „преминава“. По този начин текстът ще придобие следния вид: „Националният институт по метеорология и хидрология към министъра на образованието и науката преминава към министъра на околната среда и водите.“ Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 143 народни представители и онлайн 2 – общо 145: за 122 и онлайн 2 – общо 124, против 20, въздържал се 1. Предложението е прието.
Прегласуване.
Прегласуване. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 143 народни представители и онлайн 2 – общо 145: за 121 и онлайн 2 – общо 123, против 20, въздържали се 2. Предложението е прието. Преминаваме към ал. 2. На първо място гласуваме редакционното предложение на Ива Митева – ал. 2 да бъде изменена и да придобие следната редакция: „Националният институт по метеорология и хидрология е Национална научна организация за осъществяване на оперативни дейности в областта на метеорологията, хидрологията и агрометеорологията, както и за научни изследвания и за научно-приложна, иновативна и образователна дейност. Националният институт по метеорология и хидрология е Националната хидрометеорологична служба на Република България и не изпълнява функции във връзка с осъществяването на изпълнителната власт.“ Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 136 народни представители и онлайн 2 – общо 138: за 133 и онлайн 2 – общо 135, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието. Преминаваме към ал. 3. По ал. 3 има две предложения – първото е на Ива Митева за отпадане на ал. 3, второто е на Младен Шишков за изменение на ал. 3. Гласуваме предложението на Ива Митева за отпадане на ал. 3. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 182 народни представители и 2 онлайн – общо 184: за 109 и 2 онлайн – общо 111, против 45, въздържали се 28. Предложението за отпадане на ал. 3 е прието. [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „Прегласуване!“]] Прегласуваме предложението. Владимир Табутов?
Да.
Цветелина Заркин?
(Продължаваме Промяната, чрeз интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Да.
Гласували в залата 142 народни представители и 2 онлайн – общо 144: за 119 и 2 онлайн ¬– общо 121, против 8, въздържали се 15. Предложението за отпадане на ал. 3 е прието, съответно ал. 4 и ал. 5 се преномерират като ал. 3 и ал. 4. Преминаваме към предложенията на народния представител Младен Шишков. Няма да подлагам на гласуване това за изменение на ал. 3, тъй като тя отпадна. По ал. 4, която след отпадането на ал. 3 става ал. 3, предложението на Младен Шишков е: накрая на изречението, след „водите“ да се постави запетая и текста „по предложение на Научния съвет на Националния институт по метеорология и хидрология“. Гласуваме предложението на Младен Шишков. Владимир Табутов?
(Продължаваме Промяната, чрeз интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Против.
И Цветелина Заркин?
(Продължаваме Промяната, чрeз интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Против.
Гласували в залата 194 народни представители и 2 онлайн – общо 196: за 73, против 98 и 2 онлайн – 100, въздържали се 23. Предложението не е прието. Следващото предложение е за създаване на нова алинея със следния текст: „Делегираният бюджет по ал. 2…“ Господин Шишков, обаче ал. 2, която говореше за делегирания бюджет, вече е изменена. Може ли за малко само да дойдете, извинявайте? [[Уточнение между председателя и народния представител Младен Шишков.]] Благодаря Ви, господин Шишков. Поради приетата редакционна поправка в ал. 2 в предложението на Младен Шишков ще трябва да отпадне препратката към ал. 2. Изчитам предложението на Младен Шишков за създаване на изцяло нова алинея – ще се яви ал. 5, със следния текст: „Делегираният бюджет дава право на Института: 1. да извършва компенсирани промени по плана на приходите и разходите, като уведомява за това първостепенния разпоредител с бюджет; 2. да се разпорежда със средствата на НИМХ; 3. да определя броя и числеността на персонала в НИМХ; 4. да определя индивидуалните възнаграждения на персонала в рамките на утвърдените разходи по бюджета на НИМХ за съответната бюджетна година.“ Гласуваме предложението на Младен Шишков за създаване на нова алинея. Владимир Табутов?
Против.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували в залата 192 народни представители и 2 онлайн – общо 194: за 71, против 112 и 2 онлайн – 114, въздържали се 9. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на § 7, предложен за създаване от Комисията, в редакция от Комисията при съобразяване на вече приетото изменение в ал. 1, на вече приетото изменение на текста на ал. 2, отпадането на ал. 3 и съответно преномерирането на ал. 4 и ал. 5 в ал. 3 и ал. 4. Владимир Табутов?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 142 народни представители и 2 онлайн – общо 144: за 132 и 2 онлайн – 134, против 7, въздържали се 3. Предложението е прието. Заповядайте, господин Генов. Предлагам Ви до края да ги изчетете.
Предложение на народните представители Манол Генов, Татяна Султанова, Зорница Стратиева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 8: „§ 8. Трудовите правоотношения на служителите на Националния институт по метеорология и хидрология при министъра на образованието и науката, в това число и заемащите академични длъжности, се уреждат съгласно чл. 123 от Кодекса на труда.“ Предложение на народните представители Манол Генов, Татяна Султанова, Зорница Стратиева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 9: „§ 9. Имуществото, архивът, както и всички права и задължения, включително членствените правоотношения в национални, европейски и международни организации по метеорология и хидрология, и правото да обучава докторанти по акредитирани докторски програми на Националния институт по метеорология и хидрология към Министерството на образованието и науката преминават към Националния институт по метеорология и хидрология към Министерството на околната среда и водите.“ Предложение на народните представители Манол Генов, Татяна Султанова, Зорница Стратиева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 10: „§ 10. В срок до два месеца от влизане в сила на този закон Министерският съвет по предложение на министъра на околната среда и водите приема необходимите промени в правилника за устройството и дейността на Националния институт по метеорология и хидрология.“ Предложение на народните представители Манол Генов, Татяна Султанова, Зорница Стратиева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 11: „§ 11. В Закона за чистотата на атмосферния въздух (обн., ДВ, бр. …) в чл. 22, ал. 1 думите „министъра на образованието и науката“ се заменят с „министъра на околната среда и водите“. Комисията предлага да се създаде § 12: „§ 12. Параграфи 1 и 3 влизат в сила от 1 януари 2022 г.“
Откривам дискусията по така представените предложения за създаване на нови параграфи. Има ли изказвания? Не виждам. Закривам дискусията. Преминаваме към гласуване, като ги гласуваме анблок. Подлагам на гласуване новите параграфи в редакция на Комисията – параграфи 8, 9, 10, 11 и 12. Колегите онлайн: Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували общо 134 народни представители: за 121 общо, против 12, въздържал се 1. Предложението е прието. С това приключихме и тази точка от дневния ред. Заповядайте за процедура, господин Байрам.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Този понеделник имахме една много емоционална среща с колегите от Многомандатен избирателен район – заедно с избиратели, активисти. Сред тях имаше репресирани от милиционерските действия на Бойко Рашков на последните избори през месец ноември. Те искаха да предадем някои техни думи към господин Никола Минчев. Като цяло нашите избиратели искат да подкрепят един млад председател на Народното събрание, но имаха и някои препоръки към него. Препоръките бяха да спрете да слушате, господин Минчев, милиционерската философия на Рашков.
Господин Байрам, все пак малко да се ограничим в квалификациите.
Добре. И да промените статуса на въпроса на господин Мустафа Карадайъ – председател на „Движение за права и свободи“ от 15 декември, защото все още не е получен отговор и минаха почти 100 дни, и Вие не сте променили статуса. Ние от „Движение за права и свободи“ не приемаме, че е отговорено на този въпрос. Миналия петък господин Цонев каза кое е общото между религията, прахосмукачката и изборите. Нашите избиратели активисти помолиха да кажем от най-високата трибуна в Народното събрание коя е приликата между така наречения Възродителен процес, калашника и изборите на 14 ноември? На много предизборни наши срещи – в общините Момчилград и Крумовград, имаше гранична полиция и военни с калашници, които ни посрещаха на пътя и забележете, половин час преди самата предизборна среща там бяха граничните полицаи.
Времето, господин Байрам!
Само две изречения.
Да, но все пак.
Там ни посрещнаха военните с калашниците. Оттук искаме да заявим, че ние и преди 1990 г. не се изплашихме от калашниците и сега няма да се уплашим и сме против милиционерщината на Бойко Рашков. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания и възгласи от ДПС: „Браво!“]]
Господин Байрам, мисля, че леко преминаваме границата с тези сравнения, алюзии, калашници. Мисля, че военната терминология е добре в тези времена да я държим извън парламента. Що се отнася до статуса, колкото и пъти да излизате на тази трибуна, има получен отговор, може да не Ви харесва, но някакъв отговор има, затова статусът е такъв, така че няма как това да бъде променено. Задавайте си отново въпроса, ще има и устни въпроси, но няма как тук да държим заложник парламента и председателя на Народното събрание на недоволството на ДПС от отговора или липсата на достатъчно удовлетворителен отговор от името на един министър. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Продължаваме с Доклада.
За изказване.
Заповядайте, господин Летифов.
Уважаеми колеги! Господин Председател, бихте ли ми казали коя граница е премината тук, в парламента, и бихте ли ми казали как се упражнява контрол на изпълнителната власт? Не е ли тук мястото и не е ли това органът, който упражнява контрол на актовете на изпълнителната власт? Вие ли определяте кои са границите? Не бяха ли прекрачени границите точно на изборите, които ние питаме и за конкретните случаи? И Вие решавате къде преминаваме границата или кой я е преминал?! Господин Председател, не превръщайте Народното събрание в гумен печат – това вече сме го гледали. Ние упражняваме като институция контрол на актовете и действията на изпълнителната власт, особено когато те нарушават човешки права и свободи. И това не подлежи на Вашия коментар. Благодаря. [[Ръкопляскания и възгласи от ДПС: „Браво!“]]
Благодаря, господин Летифов.
По начина на водене.
По начина на водене ли? Заповядайте, по начина на водене. Въпросът за границите, господин Летифов, е субективно мнение.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Не зная дали председателят на Народното събрание е заложник на ежедневното искане на допълнителен отговор от страна на групата на ДПС, но определено всички ние, народните представители, сме заложници на това буквално приличащо на китайско мъчение, повтарящо се едно и също нещо всеки ден. Очевидно има проблем. Очевидно тази група не е доволна от отговора, който е получила. Очевидно от Ваша страна нямате желание да направите нещо по въпроса. Поканете ги, направете един разговор и ни спестете, първо, парламентарното време, което губим всеки ден. Второ, решете този въпрос – обърнете се към министър Рашков, вижте какви точно конкретно са изискванията, които имат те, и кое е недоволството. И моля Ви, много Ви моля, решете този въпрос и да се спре с това нещо – всеки ден, по три-четири пъти на ден, ние да слушаме абсолютно едно и също нещо, разказано по най-невероятни начини. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Михайлова. Доколкото ми е известно, са водени такива разговори, но въпрос на преценка на министъра на вътрешните работи е какво да отговори и как да отговори – ние няма как да го задължим. А що се отнася до искането, то на практика не искам да го квалифицирам, но е за това да се смени статусът на въпроса в сайта в интернет. Ако това е основното искане, няма как да го направим, тъй като отговор е пристигнал. А оттам нататък има други форми и методи, колеги от ДПС, тези отговори да бъдат търсени и да бъдат получени. Но ние сме търпеливи, ако трябва всеки ден ще го слушаме това – просто да знаете, че вече малко се пренавива тази пружина и започва да става не толкова интересно и полезно за Вас като резултат от тези ежедневни акции. Продължаваме сега.
За изказване.
Явно няма да продължим. Заповядайте, господин Карадайъ.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители, ще се опитам да бъда много кратък.
Две минути. Ако може картата да си сложите, ако не, отчетете времето.
Благодаря Ви, господин Вигенин. Темата е във връзка с прекрачените и преминатите граници. Уважаеми госпожи и господа народни представители, всеки ден тази тема се повдига, за да може поне тази зала да разбере, че на изборите през месец юли и месец ноември границите бяха преминати – полицията беше превърната в милиция! Има незаконно нахлуване по домовете на инвалиди, хора на над 80 години и това нещо продължава и след изборите – в демократична, европейска България, член на Европейския съюз, в XXI век, и то без законно основание и ние искаме да се извърши проверка. Уважаеми народни представители, искам да съм категоричен, не го приемайте като китайско мъчение, защото този пълзящ фашизъм, който го видяхме – 2021 г., ние сме тези, които трябва да го пресечем и не е китайско мъчение повтарянето всеки ден на темата, а повтарянето всеки ден на темата е призив Народното събрание да си изпълни ролята и никой оттук нататък да не смее да си позволи да прекрачва закона и да извършва милиционерщина против политически опоненти. Тези репресии трябва да приключат веднъж завинаги. Бяхме свидетели на това 12 години, но до такава степен – нахлуването по домовете на хората не се беше случвало. Репресии срещу партиен апарат – 12 години го живяхме от ГЕРБ, но промяната дойде с прекрачването на границата. И Народното събрание – апел и призив отправям към всички народни представители, ние сме тези, които трябва да спрем това безобразие, и България да влезе в нормални европейски рамки. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания и възгласи от ДПС „Браво!“]]
Благодаря, господин Карадайъ. Други процедури има ли? Не виждам. Продължаваме с: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗАЩИТА НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ. Вие ли докладвате, господин Димитров? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Първо, ако позволите процедура за допуск в залата при обсъждането на Законопроекта на Емил Алексиев от Министерството на икономиката и индустрията – началник-отдел „Политика за потребителите“ в дирекция „Техническа хармонизация и политика за потребителите“, и от Комисията за защита на потребителите Димитър Маргаритов – председател.
Благодаря, господин Димитров. Изненадахте народните представители. Ще изчакам малко да се върнат в залата. Моля също квесторите да поканят народните представители, които са отвън, да влязат за гласуване. Моля, процедура за допуск – режим на гласуване. Колегите онлайн: Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За. Благодаря.
Отменете гласуването! Продължаваме с текстовете по Законопроекта, а малко по късно ще гласуваме отново допуска в залата.
Няма как да продължим, нямаме кворум.
Да, председателят на Народното събрание може да прецени това.
Няма кворум.
Можем да продължим с представяне на Законопроекта, прочетете си Правилника, колеги. Продължете, господин Димитров. Моля, колегите, които имат намерение да участват в заседанието на Народното събрание, да заповядат.
„Доклад относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г., приет на първо гласуване на 10 февруари 2022 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3, като: 1. Точка 1 се изменя така: „1. Точка 3 се изменя така: „3. седалището и адресът на управление на търговеца, телефонният му номер и адресът на електронната му поща; когато търговецът предоставя други средства за онлайн комуникация, които гарантират, че потребителят може да съхранява на траен носител всяка писмена кореспонденция с търговеца, включително датата и часа на тази кореспонденция, информацията съдържа също и подробно описание на тези други средства; средствата за комуникация, предоставени от търговеца, трябва да дават възможност на потребителя да установи бързо контакт с търговеца и да общува ефективно с него; когато е необходимо, търговецът предоставя също и седалище и адрес на управление, както и данни, идентифициращи търговеца, от чието име действа;“. 2. В т. 3 относно т. 18 след думата „приложимо“ се добавя „се посочва“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, като в ал. 1 т. 3 думата „законодателство“ се заменя с „правото“ и в ал. 2 думата „законодателството“ се заменя с „правото“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 6, като т. 1 се изменя така: „1. Алинея 5 се изменя така: „ (5) Когато договорът е сключен чрез използване на средство за комуникация от разстояние, което е с ограничено пространство или време за представяне на информация, преди сключването на договора търговецът предоставя на потребителя чрез използваното средство за комуникация най-малко преддоговорната информация по чл. 47, ал. 1, т. 1, 2, 5, 8 и 15, с изключение на стандартния формуляр за упражняване правото на отказ съгласно приложение № 6. Преди сключването на договора, търговецът предоставя на потребителя останалата информация по чл. 47, ал. 1, включително стандартния формуляр за упражняване правото на отказ, по подходящ начин съгласно ал. 1.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7, като: 1. В ал. 8 думата „по-нататъшно“ се заменя със „следващо“. 2. Алинея 9 се изменя така: „ (9) Алинея 7 се прилага независимо от ал. 8.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 9. Предложение от народния представител Петър Кънев: Създава се § 9а: „§ 9а. В чл. 61а ал. 2 се отменя.“ На основание чл. 79, ал. 1 от ПОДНС Комисията приема предложението за допустимо и го подкрепя. Комисията предлага да се създаде нов § 10: „§ 10. В чл. 61а ал. 2 се отменя.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10, който става § 11. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11, който става § 12, като в ал. 2 думата „уебсайт“ се заменя с „интернет страница“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12, който става § 13: § 13. В чл. 68б се правят следните допълнения: 1. В ал. 2 след думата „включително“ се добавя „цифрово съдържание и цифрови услуги“. 2. Създава се ал. 3: „ (3) Продукт по смисъла на този раздел е всяка стока или услуга, включително недвижимо имущество, цифрово съдържание и цифрови услуги, както и права и задължения.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 13, който става § 14: „§ 14. В чл. 68д се правят следните допълнения: 1. В ал. 3 се създава т. 3: „3 всяко предлагане на стока в държава – членка на Европейския съюз, като идентична на стока, предлагана на пазара в други държави – членки на Европейския съюз, когато тази стока има значителни разлики в състава или характеристиките, освен ако това не е обосновано от законосъобразни и обективни фактори, като: а) изискванията на националното законодателство; б) наличието или сезонния характер на суровините, необходими за производство на стоката; в) наличието на доброволни стратегии, имащи за цел подобряване на достъпа до здравословни храни; г) правото на търговците да предлагат стоки от същата марка в опаковки с различно тегло или обем на различните пазари.“ 2. Създава се ал. 4: „ (4) Заблуждаващият характер на предлагането на стоки по ал. 3, т. 3 се преценява, като се вземе предвид дали средният потребител може да установи лесно разликата в стоките въз основа на проверка на предоставената от търговеца информация и нейната адекватност.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 14, който става § 15. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 15, който става § 16.
Благодаря Ви, господин Димитров. Откривам дискусията по наименованието на Законопроекта и параграфи от 1 – 16 включително по Комисията. Има ли желаещи за изказвания? Няма. Прекратявам дискусията.
Уважаеми колеги! Този законопроект е във връзка с наказателна процедура срещу Република България, така че се обръщам към всички народни представители, както по време на заседанието на Икономическата комисия всички гласувахме заедно и участвахме – няма спорни въпроси, това е да избегнем наказателна процедура срещу България. Обръщам се, за да подходим експертно и да участвате в гласуването, да не се окаже, че няма кворум по този важен за всички нас въпрос. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Димитров. Уважаеми колеги, на първо място ще подложа отново на гласуване допуск до залата на Емил Алексиев – началник на отдел „Политика за потребителите“ в дирекция „Техническа хармонизация и политика за потребителите“ в Министерството на икономиката и индустрията; Димитър Маргаритов – председател на Комисията за защита на потребителите. Моля да гласуваме допуска до залата на двамата. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 122 народни представители и онлайн 2 – общо 124: за 121 и 2 онлайн – общо 123, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Моля лицата да бъдат поканени в залата от квесторите. Преминаваме към гласуване наименованието на Законопроекта. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 136 народни представители и онлайн 2 – общо 138: за 122 и 2 онлайн – общо 124, против няма, въздържали се 14. Предложението е прието. Подлагам на гласуване параграфи 1 – 16 включително по номерацията на Комисията за икономическата политика и иновации, като посочвам: § 1 – по вносител, § 2 – по вносител, § 3 – в редакция на Комисията, § 4 – в редакция на Комисията, § 5 – по вносител; § 6 – в редакция на Комисията; § 7 – в редакция на Комисията, параграфи 8 и 9 – по вносител, § 10 нов – предложен от Комисията, § 11 – по вносител, параграфи 12, 13 и 14 – в редакция на Комисията, и параграфи 15 и 16 са по текст на вносител, подкрепени от Комисията. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували в залата 136 народни представители и онлайн 2 – общо 138: за 123 и 2 онлайн – общо 125, против 11, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 16, който става § 17. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 17, който става § 18. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 18, който става § 19: „§ 19. В чл. 170 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1, т. 6: а) буква „б“ се изменя така: „б) издател е на списание или на друго специализирано издание на потребителска тематика;“ б) в буква „г“ накрая се добавя „различни от тези по букви „б“ и „д“; в) в буква „д“ накрая се добавя „различни от тези по букви „б“ и „г“. 2. В ал. 2 накрая се добавя „и индустрията“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 19, който става § 20: „§ 20. В чл. 172 се правят следните изменения и допълнения: 1. Алинея 2 се изменя така: „ (2) Средствата по ал. 1 се разпределят със заповед на министъра на икономиката и индустрията по негова преценка, съобразно дейността и при спазване принципите на обективност, прозрачност и безпристрастност. Заповедта може да се обжалва по реда на Административнопроцесуалния кодекс. Обжалването не спира изпълнението ѝ, освен ако съдът разпореди друго.“ 2. В ал. 3 след думите „Министърът на икономиката“ се добавя „и индустрията“.“ Комисията предлага да се създаде нов § 21: „§ 21. В чл. 173 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 след думите „министъра на икономиката“ се добавя „и индустрията“. 2. В ал. 3 навсякъде след думата „икономиката“ се добавя „и индустрията“. 3. В ал. 4 думите „Министерството на земеделието, храните и горите, Министерството на икономиката, Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията“ се заменят с „Министерството на земеделието, Министерството на икономиката и индустрията, Министерството на транспорта и съобщенията“. 4. В ал. 5 и 6 след думите „министъра на икономиката“ се добавя „и индустрията“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 20, който става § 22. Комисията предлага да се създаде нов § 23: „§ 23. В чл. 190д, ал. 3 думите „по смисъла на чл. 3, т. 3 и 4 от Регламент (ЕС) 2017/2394“ се заличават, а думите „същия регламент“ се заменят с „Регламент (ЕС) 2017/2394“.“ По § 21 има предложение от народния представител Мартин Димитров. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в нов § 25. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за нов § 21, но предлага да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място в нов § 25. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22, който става § 24. Комисията предлага да се създаде нов § 25: „§ 25. Създава се нов чл. 203: „Чл. 203. (1) При извършено широко разпространено нарушение или широко разпространено нарушение със съюзно измерение, установено от Комисията за защита на потребителите, при осъществяване на мерки за прилагане на законодателството за защита на потребителите в рамките на координирани действия, предприети от компетентните органи на държавите – членки на Европейския съюз, съгласно чл. 21 на Регламент (ЕС) 2017/2394, председателят на Комисията за защита на потребителите налага на едноличните търговци и юридическите лица имуществена санкция в размер до 4 на сто от реализирания от тях оборот в страната през предходната финансова година за: 1. нарушение на разпоредбите на чл. 68в – 68з и чл. 68к относно прилагането на нелоялни търговски практики; 2. нарушение на разпоредбите на чл. 4, чл. 47, ал. 1 – 3, ал. 5 – 7, чл. 47а, 48, 49, чл. 52, ал. 4, чл. 54, ал. 1 и 2, чл. 55, ал. 3, чл. 58, ал. 1, чл. 62, ал. 1, чл. 62а, 62б, 62в, чл. 62г, ал. 2 и чл. 62д, както и за възпрепятстване правото на потребителя по чл. 50; 3. продължаващо прилагане от търговец на клауза, включена в договор с общи условия с потребители, която е обявена с влязло в сила решение на съда за неравноправна по смисъла на чл. 143 – 147. (2) В случаите по ал. 1 за нарушение на разпоредбите на чл. 16, чл. 19, ал. 2, чл. 20, ал. 1, чл. 21, 23 и чл. 65 относно обозначаване цените на стоките, председателят на Комисията за защита на потребителите налага на едноличните търговци и юридическите лица имуществена санкция в размер от 5000 до 50 000 лв. (3) Когато в резултат на координирано действие, предприето съгласно чл. 21 на Регламент (ЕС) 2017/2394, компетентните органи на държавите членки вземат решение санкцията да бъде наложена от компетентен орган на една държава – членка на Европейския съюз, от името на всички държави – членки на Европейския съюз, участващи в координираното действие, председателят на Комисията за защита на потребителите налага на едноличните търговци и юридическите лица имуществена санкция в размер до 4 на сто от реализирания от тях оборот във всички държави – членки на Европейския съюз, засегнати от нарушението. Когато извършителят на нарушението по ал. 1 е част от обединение по смисъла на глава осемнадесета от Търговския закон при налагане на имуществената санкция се взема предвид реализираният общ оборот на обединението в държавите – членки на Европейския съюз, засегнати от нарушението. (4) В случаите по ал. 1 и 3, когато няма информация за оборота, реализиран от извършителя на нарушението през предходната финансова година в държавите – членки на Европейския съюз, засегнати от нарушението, се налага имуществена санкция в размер до 3 920 000 лв.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 23, който става § 26. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 24, който става § 27. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 25, който става § 28. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 26, който става § 29. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 27, който става § 30.
Благодаря, господин Димитров. Откривам дискусия по параграфи от 17 до 30 включително, представени от председателя на Водещата комисия. Има ли желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Преди да преминем към гласуването, ще уточня какво гласуваме: параграфи от 17 до 30 по номерацията на Комисията, като § 17 и § 18 са по текст на вносител; § 19 и § 20 са в редакция на Комисията; § 21 е нов, предложен за създаване от Комисията; § 22 е по вносител; § 23 е нов, по предложение на Комисията; § 21, който е по номерацията на вносителя, е предложен от Комисията да бъде отхвърлен, тъй като систематичното му място е намерено другаде в Законопроекта; § 24 е по вносител; § 25 е нов, по предложение на Комисията; параграфи 26, 27, 28, 29 и 30 по номерацията на Комисията са съгласно текст на вносителя. Гласуваме всичките параграфи анблок. Владимир Табутов?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Гласували 123 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 125: за 121 в залата и 2 онлайн – 123, против 1, въздържал се 1. Предложенията са приети. Тъй като е 11,25 ч., може би сега е по-подходящият момент да дам половин час почивка и след това ще продължим с Доклада на Комисията. Почивка до 11,55 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Възобновявам заседанието. Господин Димитров, заповядайте. Стигнахме до § 31 по Комисия, който е 28 по вносител.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, на 15 страница се намираме. „§ 28. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 28, който става § 31. § 29. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 29, който става § 32. § 30. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 30, който става § 33. § 31. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 31, който става § 34: § 34. Създава се чл. 230е: „Чл. 230е. При налагане на глоба или имуществена санкция председателят на Комисията за защита на потребителите, когато е приложимо, взема предвид: 1. естеството, тежестта, мащабът и продължителността на нарушението; 2. предприетите от търговеца действия за смекчаване или поправяне на вредите, претърпени от потребителите; 3. предишните нарушения на търговеца, ако има такива; 4. получените финансови ползи или предотвратените загуби от търговеца, ако има информация за това; 5. санкциите, наложени на търговеца за същото нарушение в друга държава – членка на Европейския съюз, при трансгранични случаи, когато информацията за тези санкции е налична, посредством механизма за осъществяване на сътрудничество между националните органи, отговарящи за прилагането на законодателството за защита на потребителите, съгласно Регламент (ЕС) 2017/2394; 6. други утежняващи или смекчаващи обстоятелства, приложими за конкретния случай.“ § 32. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 32, който става § 35: § 35. В допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. Параграф 1в се изменя така: § 1в. (1) Разпоредбата на чл. 4 за договори, различни от договор от разстояние или от договор извън търговския обект, и на глава четвърта, раздел I се прилагат по отношение на договорите, сключени между търговец и потребител, съгласно които потребителят заплаща или се задължава да заплати цена. Те се прилагат и по отношение на договорите за доставка на вода, газ, електрическа енергия или за централно отопление, включително тези, предоставяни от публични доставчици, доколкото тези стоки се предоставят въз основа на договор. (2) Разпоредбата на чл. 4 за договори, различни от договор от разстояние или от договор извън търговския обект, и на глава четвърта, раздел I се прилагат и по отношение на договорите, сключени между търговец и потребител, съгласно които търговецът предоставя или се задължава да предостави цифрово съдържание, което не е на материален носител, или цифрова услуга на потребителя, а потребителят предоставя или се задължава да предостави лични данни на търговеца, с изключение на случаите, когато личните данни, предоставени от потребителя, се обработват от търговеца изключително с цел предоставяне на цифровото съдържание, което не е на материален носител, или на цифровата услуга, или за да позволи на търговеца да изпълни своите задължения, произтичащи от закон, доколкото търговецът не обработва тези данни с друга цел.“ 2. Параграф 1и се отменя. 3. Създава се нов § 9: § 9. Разпоредбите на глава четвърта, раздел I не се прилагат за вещи, продавани при принудително изпълнение, както и по отношение на продажби на изоставени или отнети в полза на държавата вещи, извършвани от държавни органи. 4. В § 13: а) точка 13 се изменя така: „13. „Стока“ е понятие по смисъла на § 6, т. 18 от допълнителните разпоредби на Закона за предоставяне на цифрово съдържание и цифрови услуги и за продажба на стоки.“; б) точки 34 и 35 се изменят така: „34. „Договор за продажба“ е всеки договор, по силата на който търговецът прехвърля или се задължава да прехвърли собствеността на стоки на потребителя, включително договорите, имащи за предмет едновременно стоки и услуги. 35. „Договор за услуга“ е всеки договор, по силата на който търговецът предоставя или се задължава да предостави услуга на потребителя, в т.ч. цифрова услуга.“; в) точки 38 – 40 се изменят така: „38. „Цифрово съдържание“ е понятие по смисъла на § 6, т. 1 от допълнителните разпоредби на Закона за предоставяне на цифрово съдържание и цифрови услуги и за продажба на стоки. 39. „Функционалност на цифрово съдържание или цифрова услуга“ е понятие по смисъла на § 6, т. 12 от допълнителните разпоредби на Закона за предоставяне на цифрово съдържание и цифрови услуги и за продажба на стоки. 40. „Оперативна съвместимост на цифрово съдържание или цифрова услуга“ е понятие по смисъла на § 6, т. 13 от допълнителните разпоредби на Закона за предоставяне на цифрово съдържание и цифрови услуги и за продажба на стоки.“; г) точка 46 се изменя така: „46. „Онлайн място за търговия“ означава услуга, която чрез използване на софтуер, включително интернет страница, част от интернет страница или приложение, управляван/о от търговеца или от негово име, позволява на потребителите да сключват договори от разстояние с други търговци или потребители.“; д) създават се т. 47 – 53: „47. „Съвместимост на цифрово съдържание или цифрова услуга“ е понятие по смисъла на § 6, т. 10 от допълнителните разпоредби на Закона за предоставяне на цифрово съдържание и цифрови услуги и за продажба на стоки. 48. „Доставчик на онлайн място за търговия“ означава всеки търговец, който доставя на онлайн място за търговия на потребители. 49. „Цифрова услуга“ е понятие по смисъла на § 6, т. 2 от допълнителните разпоредби на Закона за предоставяне на цифрово съдържание и цифрови услуги и за продажба на стоки. 50. „Класиране“ е относителната приоритетна позиция на продукти, включени в обхвата на глава четвърта, раздел III, така както са представени, организирани или съобщени от търговеца, независимо от използваното технологично средство за това представяне, организиране или съобщаване, включително в резултат от използването на алгоритмична последователност, механизъм за класиране или механизъм за оценка, визуално осветяване или други средства за подчертаване, или комбинация от тях. 51. „Широко разпространено нарушение“ е понятие по смисъла на чл. 3, т. 3 от Регламент (ЕС) 2017/2394. 52. „Широко разпространено нарушение със съюзно измерение“ е понятие по смисъла на чл. 3, т. 4 от Регламент (ЕС) 2017/2394. 53. „Лични данни“ са лични данни по смисъла на чл. 4, т. 1 от Регламент (ЕС) 2016/679.“ 5. В § 13а се създава нова т. 2: „2. Директива (ЕС) 2019/2161 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 година за изменение на Директива 93/13/ЕИО на Съвета и на Директиви 98/6/ЕО, 2005/29/ЕО и 2011/83/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на по-доброто прилагане и модернизиране на правилата за защита на потребителите в Съюза, в скоби кога е обнародван. § 33. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 33, който става § 36, като думата „фирмено“ се заличава. § 34. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 34, който става § 37. Комисията предлага да се създаде нов § 38: „§ 38. В останалите текстове на закона думите „министъра на икономиката“, „Министърът на икономиката“ и „Министерството на икономиката“ се заменят съответно с „министъра на икономиката и индустрията“, „Министърът на икономиката и индустрията“ и „Министерството на икономиката и индустрията“ и навсякъде думите „министърът на икономиката“ се заменят с „министърът на икономиката и индустрията“.“
Добре, нека да е дотук, до Допълнителната разпоредба. Благодаря, господин Димитров. Откривам дискусия по § 31 до § 38 съгласно номерацията на Комисията по икономическа политика и иновации, както бяха представени от председателя ѝ. Желаещи за изказване има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Преди да преминем към гласуване, да кажа още веднъж ще гласуваме анблок от § 31 до § 38, като: § 31 е по вносител; § 32 е по тест на вносител; § 33 е по текст на вносител; § 34, 35 и 36 са в редакция на Комисията по икономическа политика и иновации; § 37 е по текст на вносител и § 38 е нов – това е предложение на Комисията да се създаде нов § 38, текстът е на Комисията. Режим на гласуване. Владимир Табутов?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Така, много интересно. Няма. Колеги, все пак се касае за някакви не много спорни текстове, наистина не разбирам, не е бюджетът. [[Реплики.]] Не съм казал, че пречите, но и господин Димитров призова в началото – очевидно не са спорни текстовете, не бих казал, че имаше разгорещена дискусия. Отменям това гласуване и давам думата на господин Димитров за процедура.
Колеги, това са експертни въпроси. Има наказателна процедура, както знаете, срещу България. Правителствата се сменят, но интересите на България остават. Така че се обръщам към всички Вас – нямало е нито един спорен въпрос на Икономическата комисия по тази тема. Работили сме заедно. Дори в нашата комисия не се разделяме на управляващи и опозиция, правим всичко възможно експертно да решаваме въпросите. Така че Ви моля да приключим тази тема. Участвайте в гласуването. Наистина тук няма никакъв смисъл от политизация, от разделение, нека покажем, че има теми, по които поставяме интереса на България над всичко останало. Така че Ви моля, колеги от всички парламентарни групи, да участвате! Благодаря.
Благодаря. И Цончо Ганев искаше думата също.
Господин Председател, напълно разбирам това, което се случва в момента, но искам да призова коалицията, която взима решенията в тази държава и кове законите, чисто организационно да е доста по-отговорна – не да седи по кафенета, в стола или където са си преценили колегите, а да са в залата. Защото не е въпрос само за гласуване. Нашата група седи 90% от случаите тук без значение какво и как се обсъжда. [[Реплики.]] Въпросът обаче е, че мнозинството не смята за нормално да присъства на коментара на който и да е било законопроект и го няма, просто го няма! Неуважително е и тогава да казвате – чакайте сега, дайте опозицията да ни направи мнозинството, а пък ние ще седим в кафенето. За Вас е неуважително! Неуважително е и към всички хора, които са извън тази сграда. Защото сте вътре, обаче не седите в залата и не слушате това, което се говори и коментира. Разбирам, че Ви е скучно, но не е нормално да разчитате и председателят на Народното събрание да моли опозицията да даде кворум, а Вие да седите по кафенетата. Просто не е нормално. [[Реплики.]] И не ми обяснявайте да сядам, а елате в залата, вместо да седите по кафенетата!
Благодаря, господин Ганев, разбрахме. Благодаря Ви. Уважаеми колеги, отново поставям на гласуване, защото влезнаха доста хора междувременно… Заповядайте за процедура, господин Свиленски.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Наистина колегите, когато казват, че осигуряването на кворума е задължение на мнозинството в парламента. Само ще припомня, че за първи път в историята на парламентаризма от последните 30 години се приемат закони с над 121 гласа. Това само да е ясно, ако някой го е забравил. Но ме притеснява друго нещо. Колегите от ГЕРБ в рамките на повече от два месеца казват колко е важно да се гледа Проектът за решение за подпомагане на общини, детски градини, социални домове и така нататък. Единственият вариант да стигнем до тази точка, уважаеми колеги, е, ако присъствате, ако участвате по някакъв начин в заседанието и не губим това време, защото вече 10 минути… [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не, не! Това е Ваше право! Аз само Ви напомням, аз нямам критика към Вас. Само Ви напомням, че вече 10 минути загубихме и вместо да гледаме този текст, вероятно времето отново няма да стигне, но тогава няма да бъдат виновни нито „Продължаваме Промяната“, нито „Има такъв народ“, нито от БСП. Просто изберете дали искате да помагате на българското общество, или искате да пречите на българския парламентаризъм. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. И Петър Петров ли за процедура? Добре. Предлагам след това да се върнем към по-съществената ни дейност.
Уважаеми господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Ще Ви помоля така малко по-сериозно да следите за въдворяването на ред в залата и за недопускането от страна на народни представители на обидни изрази към други народни представители, не за друго, нали, няма как да ни умиротворявате. Сега ако имаме възпитание – имаме, ако нямаме възпитание – ние го нямаме, не е Ваша работа, но все пак с оглед на това, че сме се събрали да свършим някаква работа, а не толкова да обиждаме другите колеги народни представители, които седят до нас, е хубаво да следите за реда в залата и да се избягват подобни ситуации. А ако ги чуете, евентуално да ги забележите, да санкционирате колегите, за да не допускаме просто Народното събрание да се превръща в организация, която е саморегулираща се и самоуправляваща се в най-прекия и битов смисъл на тази дума, господин Председател. Наистина това ми е молбата към Вас, чисто колегиално. Благодаря Ви.
Благодаря Ви и аз, господин Петров, съгласен съм. Конкретно в случая не съм чул нещо нецензурно, но и не всичко се чува, особено ако е от по-задните редове. Колеги, има и още едно друго нещо, което ми се ще да Ви кажа. Хубаво е да си заемате местата, не постоянно да стоите прави отзад. Често пъти го казвам, често пъти Ви го и пиша – трудно се реализира, очевидно трябва да го кажа и от тази трибуна. Господин Бачийски, и за Вас се отнася! [[Смях.]] Може би вече можем да преминем към гласуване и да видим каква изненада ще ни донесе то. Повтарям: гласуваме от § 31 до § 38 съгласно номерацията на Комисията: § 31, 32 и 33 са по текст на вносител; § 34, 35 и 36 – са в редакция на Комисията; § 37 е по текст на вносител и § 38 е нов в редакция, предложена от Комисията. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували 139 народни представители в залата плюс 2 онлайн – 141: за 130 плюс 2 онлайн – 132, против 9, въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, господин Димитров.
Благодаря. На стр. 22 сме. „Допълнителна разпоредба“. Комисията не подкрепя текста на вносителя за наименованието на Подразделението и предлага да бъде отхвърлено. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 35, но предлага да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място в § 35. „Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Подразделението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 36, който става § 39: „§ 39. Неприключилите съдебни производства по дела, образувани до 27 май 2022 г. по реда на глава втора, раздел IV, глава четвърта и шеста, се довършват по досегашния ред.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 37, който става § 40: „§ 40. Законът влиза в сила от 28 май 2022 г., с изключение на § 2, т. 1 и § 35, т. 2, които влизат в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Откривам последната за този законопроект дискусия, която обхваща наименованието на Подразделението „Допълнителна разпоредба“, която се предлага да отпадне, § 35 по номерацията на вносителя, която се предлага да отпадне, наименованието на Подразделението „Преходните и заключителните разпоредби“ и на § 39 и 40 са по номерацията на Комисията. За изказване – Емил Георгиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Бих искал да подчертая три съществени момента, вкарани в този проект за предложения за гласуване. Считам, че с приемането ще допринесем съществено за подобряване на потребителската защита на българските потребители. Първо, забраната за двойния стандарт при продажбата на стоките. Това е кауза, колеги, на която лично аз съм се посветил от много години и направих всичко възможно това да се приеме в българското законодателство. Искам да Ви информирам, че през есента на 2016 г. Федерацията на потребителите в България, която аз имам честта да представлявам, подписахме Меморандум за съвместна дейност с държавния орган Комисията за защита на потребителите. Участвали сме във всички дейности по проучване на пазара в европейските страни, изследване на конкретни продукти, подготовка на текстове по решаване на проблема на законово равнище и ето, че сега с новите текстове вече се предвижда такава двойна дейност на лица, дистрибутори и търговци ще бъде квалифицирана като нелоялна търговска практика и ще бъдат санкционирани. Искам да отворя една скоба. За първи път в Европейския съюз се заговори за двоен стандарт в България, благодарение на изключително активната дейност на Комисията за защита на потребителите и дирекцията към Министерството на икономиката. Искам да Ви посоча и втория важен в Проекта – предвиждане на по-строги санкции за нарушаване на потребителското законодателство, включително и с разширяването дейността на Комисията за помиряване на дейностите. Обединяването на усилията на контролните органи от различните държави, колеги, при извършване на разследванията и регистриране на нарушенията безспорно ще повиши ефективността от работата на българските институции и в частност на Комисията за защита на потребителите, която, тъй като аз я наблюдавам като представител на неправителствена организация от шест години, мога съвсем откровено да кажа, че тя наистина е стожер за защита интересите на българските потребители, независимо от тяхната етническа, религиозна или партийна принадлежност. На трето място, подобряване на правната уредба по електронна търговия и цифровия пазар като цяло. Разбира се, Проектът дава решение и на други важни въпроси, доколкото с него се виждат изискванията на две директиви на Европейската комисия. Дотук мога да спра, защото наистина този закон е много важен. Както казах при първото гласуване, колкото и странно да звучи, българските потребители са много повече от живите потребители, защото и неродените дечица също са потребители. За съжаление, и тези, които си отиват от този свят, и за тях са необходими някакви потребителски услуги. Аз се обръщам към всички Вас: нека подкрепим този законопроект, който е много, много важен за българските потребители. Защото българският потребител, за съжаление, наистина е най-беден в Европейския съюз, но поне досега не беше защитен в необходимата степен от българското законодателство. С промяна на този закон вече има много по-голяма гаранция той да бъде защитен. Благодаря Ви много.
Благодаря, господин Георгиев. Реплика? Реплика от Халил Летифов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Георгиев, под формата на реплика ще кажа няколко неща, като, разбира се, съм изцяло съгласен с това, което казахте. Тези текстове са важни. Защитата на българските потребители трябва да бъде основна наша задача, но се съгласете с мен, че за да стигнем до защитата на българските потребители, преди това трябва да свършим и защитим и българския производител. Ние това не направихме по отношение на дребните земеделци. Ние това не направихме и по отношение на бизнеса от гледна точка на компенсацията за поскъпването на енергоносителите. И днес вместо да сте така, както преди малко чухме и призив от господин Свиленски, и с този призив съм съгласен, да бъдем активни в тези важни текстове, те да се приемат, виждаме, че ГЕРБ отново, за втори път тази седмица, спасяват управляващото мнозинство – вчера при избирането и освобождаването на военния министър, а днес при гласуването на тези важни текстове. Затова Ви моля наистина за по-активна работа, уважаеми колеги, за да защитим интереса на българските граждани. Благодаря Ви.
Благодаря. Има ли втора реплика към Емил Георгиев? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Георгиев.
Господин Летифов, напълно съм съгласен с Вашата реплика, за съжаление, че интересът на българския потребител също не е защитен както трябва. Това разминаване между българското законодателство, Закона за защита на потребителите и европейското законодателство създаваше предпоставки наистина интересът на българския потребител да не бъде защитен, но в края на краищата всеки български производител е своего рода потребител на някакви услуги. Мисля, че хармонизацията на Закона за защита на потребителите в този вид сега създава предпоставки наистина да се обединят усилията на всички за защита на потребителите. Аз искам да споделя нещо друго с Вас, с което може би по-нататък ще се наложи да се коригира в Закона за защита на потребителите – помирителните комисии. Обръщам внимание, че поне засега те изпълняват формално своите функции. Заради празнота в закона и заради хармонизацията с европейското законодателство една помирителна комисия трябва по всякакъв начин да защитава интереса на потребителя, включително със задълженията на производителите и търговците. Така че може би това ще е следващата стъпка, която съвместно с Вас ще трябва да коригираме. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Георгиев. Други изказвания? Няма. Прекратявам дискусията. На първо място, ще подложа на гласуване предложението на Комисията по икономическа политика и иновации да бъде отхвърлено наименованието на Подразделението „Допълнителна разпоредба“. След това ще подложим на гласуване предложението на Комисията да бъде отхвърлен текстът на вносителя за § 35, тъй като е отразен на систематичното му място и след това ще преминем към „Преходните и заключителните разпоредби“. Гласуваме предложението на Комисията по икономическа политика и иновации да бъде отхвърлено наименованието на Подразделението „Допълнителна разпоредба“. Моля, режим на гласуване. Владимир Табутов?
За
Цветелина Заркин?
За.
Гласували 141 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 143: за 128 плюс 2 онлайн – за 130, против няма, въздържали се 13. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на предложението на Комисията да бъде отхвърлен текстът на вносителя за § 35. Моля, режим на гласуване. Владимир Табутов?
За
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували 148 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 150: за 131 плюс 2 онлайн – за 133, против няма, въздържали се 17. Предложението е прието. Преминаваме към „Преходните и заключителните разпоредби“ и на първо място подлагам на гласуване наименованието на Подразделението, подкрепено от Комисията по икономическа политика и иновации. Владимир Табутов?
За
Цветелина Заркин?
За.
Гласували 146 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 148: за 130 плюс 2 онлайн – за 132, против 13, въздържали се 3. Предложението е прието. Преминаваме към параграфи 39 и 40 по номерация на Комисията по икономическа политика и иновации, като и двата параграфа са в редакция на Комисията. Моля, режим на гласуване. Владимир Табутов?
За
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували 142 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 144: за 128 плюс 2 онлайн – за 130, против 14, въздържали се няма. Предложението е прието, с което и целият законопроект е приет на второ гласуване. Преминаваме към следващата точка от дневния ред, която е: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПРЕДУЧИЛИЩНОТО И УЧИЛИЩНОТО ОБРАЗОВАНИЕ. Само не бързайте да излизате, тъй като най-вероятно има допуск до залата. Заповядайте за процедура. Имате думата, господин Атанасов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ако съществува възможност, да се подложи на гласуване точка 5 – „Прекратяване на пълномощията на народен представител – Венцислав Петков, да стане точка 3, и да я гласуваме, защото няма да отнеме никакво време, ако не изпаднем в дебати. Благодаря.
Разбрах. По принцип, господин Атанасов, не можем да го направим, тъй като в момента сме в предложенията по чл. 47, ал. 8, които се разглеждат по този ред задължително и в подредбата, както е подредбата на парламентарните групи за съответния месец. Затова не мога да си позволя да преномерирам по този начин, дори да предложа за преномериране на Програмата. Да преминем към Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование. Има Доклад за първо гласуване от Водещата комисия и единствена – Комисията по образованието и науката. Госпожо Анастасова, заповядайте, първо, може би за процедура или направо за Доклада. Няма да има процедура. Заповядайте да ни запознаете с Доклада.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Представям на Вашето внимание: „ДОКЛАД за първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, № 47-102-01-13, внесен от Министерския съвет на 31 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по образованието и науката разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, № 47-102-01-13, внесен от Министерския съвет на 31 декември 2021 г. На заседанието присъства академик Николай Денков – министър на образованието и науката, който представи Законопроекта от името на вносителите. Законопроектът цели постигане на независимост и деполитизиране на системата на предучилищното и училищното образование. Чрез предлагания законопроект ще се осигурят политическа и партийна неутралност и съответната независимост на лицата, които изпълняват педагогически функции в системата на предучилищното и училищното образование и на държавните служители в регионалните управления на образованието при изпълнение на функционалните им задължения. По този начин ще бъде ограничена възможността за оказване на външно въздействие върху тях. По Законопроекта в Комисията по образованието и науката на основание чл. 31, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание са постъпили становища от Съюза на работодателите в системата на народната просвета в България, Независимия учителски синдикат, Синдиката на българските учители, Сдружение „Публичен алианс ВЕТО“, Сдружение „Национална мрежа за децата“, Българската асоциация на частните училища, Политическа партия „Глас Народен“. В изпълнение на чл. 72, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание Комисията по образованието и науката, преди да обсъди Законопроекта по същество, извърши проверка и установи неговото съответствие с изискванията на Закона за нормативните актове, с Указа за неговото прилагане и на посочения правилник. На заседанието се проведе публично обсъждане на Законопроекта, в което участваха представителите на съответните работодателски и граждански сдружения, както и лицата и организациите, представили писмени становища. Цанислав Николов от Сдружение „Публичен алианс ВЕТО“ заяви, че с предложения законопроект се разширява прекомерно налагането на императивна забрана, която би могла да се тълкува превратно и да постави педагогическите специалисти в невъзможност да изразяват своите политически позиции в това си качество. Той посочи, че е необходимо дефиниране и прецизиране на понятията „политически“, „идеологически“ и „религиозни“ доктрини или текстът да отпадане поради съображението, че това е твърде широко понятие. Деян Стаматов от Съюза на работодателите в системата на народната просвета в България изрази становище, че се поставя нов казус пред училищните директори, свързан с липсата на точна яснота за политическа и партийна неутралност. Постави се въпросът да бъде дадена сигурност и яснота за тези 120 общински съветници, които в момента са от гилдията на образователната система, че същите няма да бъдат политически уволнени от позициите, които заемат. Другият въпрос, който се постави, е може ли да се тълкува като политическа намеса в работата на образователната институция посещението на народен представител или кмет на град в тази институция. Ванина Кирова изрази позицията на Сдружение „Националната мрежа за децата“, че деполитизирането на системата ще доведе до подобряване на качеството на образованието и по този начин наистина доказани специалисти ще могат да развият своите лидерски умения и да представят и развият визията си за всяка институция, за чиято ръководна длъжност кандидатстват. В същото време бе подчертана необходимостта промените в Закона за предучилищното и училищното образование да не се правят на парче, а в контекста на цялостен анализ за нуждите от промени в този закон. Радка Карагьозова от Българската асоциация на частните училища заяви подкрепа за предложените в Законопроекта промени, които ще подпомогнат образователната система да бъде надпартийна, деполитизирана и освободена от политически зависимости. Същевременно тя подчерта, че е много важно законодателите да прецизират текстовете, в които се създават рискове за свободата на словото, убежденията и изразяването. Иван Кънчев изрази становището на Синдиката на българските учители, който не подкрепя Законопроекта в този му вид. Необходимо е същият да бъде внимателно обсъден със социалните партньори на заседание на Отрасловия съвет за тристранно сътрудничество в системата на предучилищното и училищното образование, където да се търсят възможности как предложението да бъде оптимизирано. Веселин Белоконски от Политическа партия „Глас Народен“ заяви, че образователната институция трябва да е деполитизирана, но извън тази институция, извънработното време, всеки български гражданин според Конституцията на Република България би трябвало да може да извършва политическа дейност. В дискусията се включиха народните представители Ирена Анастасова, Пламен Николов, Мукаддес Налбант, Красимир Вълчев, Костадин Костадинов, Деница Сачева, Костадин Ангелов и Петър Николов. Народните представители от парламентарната група „Има такъв народ“ подчертаха, че такъв тип законодателна промяна е задължителна. Трябва да се въведат такива правила, които да гарантират оперативно, че произтичащата от Законопроекта промяна ще се случи. Народните представители от парламентарната група „Движение за права и свободи“ заявиха, че подкрепят първите два текста, които са принципни по отношение политизирането и партизирането на работата в училищата. Другите текстове, които касаят регионалните управления и директорите, педагогическите специалисти, не могат да бъдат подкрепени, защото могат да доведат до ограничаване на права. Народните представители от парламентарната група ГЕРБ-СДС определиха Законопроекта като декларативен. Изразено бе опасение, че липсват ясни дефиниции в Законопроекта, което ще отвори вратата за използването му за политическа разправа и за произвол. Поставен бе въпросът защо са обхванати и началниците и служителите на регионалните управления на образованието, но не служителите на Министерството на образованието и науката. Беше отправена препоръка да се направи разграничение между партийна и политическа дейност, тъй като цялата модерна или съвременна история на България минава през налагане на една или друга политическа доктрина. Представителната демокрация, в която днес живеем, е политическа доктрина, геополитическата ориентация на България е политическа доктрина. Народните представители от парламентарната група на „БСП за България“ заявиха, че през последните години са получавали много сигнали за тежко политическо въздействие върху директори на институции в системата на предучилищното и училищното образование, както и от страна на директорите върху учители. Предложените промени са необходими, като следва да бъдат допълнени със съответните санкции, за да се стигне до практическата им приложимост. Народните представители от парламентарната група „Възраждане“ подчертаха, че не е допустимо нито да се оказва натиск, нито да се извършва политическа пропаганда в рамките на българското образование. Беше обърнато внимание да се прецизират текстовете, които обясняват какво е партийна дейност, но не и какво е политическа дейност. Трябва да се внимава, когато се говори за идеология, защото в българското образование, както във всяка една образователна система, има идеологически дисциплини. Министър академик Николай Денков заяви, че единствен мотив за внасяне на този законопроект е отсъствието на законови механизми за санкциониране на установени случаи на осъществяване на политическа дейност в образователната система. Не се променя съществуващата забрана за налагането на идеологически и/или религиозни доктрини, а към нея се допълва партийна дейност и политическа дейност. Той прие необходимостта от прецизиране на термина „политическа дейност“ и неговото разграничаване от термина „политики“. След проведено гласуване с 10 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“ Комисията по образованието и науката предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, № 47-102-01-13, внесен от Министерския съвет на 31 декември 2021 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Откривам дебати по внесения законопроект. За декларация от ВЪЗРАЖДАНЕ – заповядайте. За изказване – Антония Димитрова, Цвета Галунова, госпожа Белобрадова. Заповядайте за декларация, госпожо Михайлова.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми сънародници! На километри от нас се води война, война между два близки на нас народи, война, в която ние можем да заемем само една-единствена позиция, и това е позицията на омиротворители. Състрадателният български народ гостоприемно приема нашите братя и сестри, докато бягат от престрелките, а страната ни може да окаже хуманитарна помощ, както реши и Народното събрание с декларация миналата седмица. Очевидно е обаче, че и в България се води война – пропагандна война, пропагандна война за умовете ни и за националното ни съзнание. Народ, който не познава историята си, лесно се изгубва в чужди ценности, налагани му като модерни такива, забравя мястото си в историята и забравя величието си. Един такъв народ лесно се манипулира, използва и принуждава да загърби националния си интерес за сметка на чужди интереси. Утре на Трети март ние от ВЪЗРАЖДАНЕ традиционно ще бъдем на връх Шипка. Както всяка година, ще извървим пътя до върха заедно с българските граждани, независимо от това, че част от управляващите бягат позорно от отговорността да почетат паметта на геройски загиналите. На връх Шипка, независимо от студа, ще се качи единствено българският народ, народ, който и днес, както преди 144 години, ще се освободи от марионетния театър на господарите си. Българският народ, който помни, че земята ни е напоена с кръвта на български и руски войници, били се рамо до рамо за свободата на страната ни. Ще напомня, че на земята ни са се били и френски, и немски, и английски войници, но като част от турската армия. Да, на Трети март България се освобождава от турско робство, което удобно в момента е записано в учебниците като „османско владичество“. Да, на Трети март ние българите ще почетем падналите за свободата на България, ще разкажем на децата си за величието на народа ни, затова че България е най-старата страна в Европа, че сме потомци на велика нация. Свикнали сме на този ден музеите винаги да работят, голяма част от тях и с отворени врати и вход свободен. Тази година обаче един директор на музей реши да заличи историята, реши да затвори вратите на музея и неговите филиали в цялата страна. Името на този директор е Соня Пенкова, музеят е Националният военно-исторически музей, който утре няма да работи, защото очевидно изразява политическа позиция или позиция на чужд народ, не на нашия. От тази трибуна ние от ВЪЗРАЖДАНЕ призоваваме министърът на отбраната, на чието подопечие е музеят, да разпореди веднага той да бъде отворен. Настояваме веднага и още днес всъщност да бъде поискана оставката на госпожа Пенкова. Призоваваме всички българи, които утре няма да могат да се качат на връх Шипка, да отидат пред главния вход на музея и да изразят своя протест към заличаването на българската история, която е поверена в ръцете на госпожа Пенкова, за да я пази като историк, а не като директор-пропагандатор на политически или други чужди интереси. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, госпожо Михайлова. За процедура – господин Вълчев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Мисля, че е редно, когато гледаме този законопроект, министърът на образованието и науката и лично на политическото ръководство на Министерството, да присъства в залата и предложението ми е да бъде помолен да дойде. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Ще проверим този въпрос. Други процедури? За изказване – госпожа Антония Димитрова. Имате думата, госпожо Димитрова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Недопускането на политическа дейност в образователната система е наш дълг и от нас зависи да опазим българското училище и децата от партийни влияния и зависимости. Деполитизирането на системата ще гарантира прекратяването на политическите назначения и уволнения. Промените в Закона за предучилищното и училищното образование предвиждат назначенията на директори и експерти от регионалните управления на образованието да се осъществяват на базата на техните професионални и лидерски качества, а не въз основа на тяхната партийна принадлежност. Друг мотив за внесения законопроект е постъпването на десетки жалби за началници на регионалните управления на образованието, директори и учители, които използват своите позиции за обслужването на партийни интереси. Тези сигнали описват дейността на шефове на регионалните управления на образованието, които изпращат имейли колко гласове трябва да осигурят учителите, или директори, които агитират пряко педагогическия и непедагогическия персонал да гласуват за определена партия. Образователните институции не могат да се превръщат в сцени на политически борби. Ние от „Продължаваме Промяната“ подкрепяме промените в Закона, които гарантират защита от политически натиск, чадър и въздействие на всички педагогически специалисти в системата на предучилищното и училищното образование. Благодаря. [[Частични ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Димитрова. Има ли реплики? Не виждам. Госпожо Галунова, заповядайте за изказване – имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители! Запознавайки се внимателно с този законопроект, ми направиха впечатление текстовете на мотивите към него, в които се споменава за ограничаване на изборните права на българските учители и частично париране на тяхната възможност да се кандидатират за изборни политически длъжности. Това го чухме и в част от Доклада, който беше прочетен преди малко. Учителите винаги са били част от цвета на нацията и исторически погледнато още от началото на Третата българска държава учителите винаги са били част от авангарда на българския политически живот. Смятам, че не бива да смесваме справедливо изискуемите експертност, професионализъм и безпристрастност на работното място с всички останали граждански права, които произтичат от Конституцията на Република България за всички български граждани. В теорията на изборното право е прието, че никой по никакъв начин не може да бъде лишаван от изборни права, било то и неграмотен, защото това би се тълкувало като дискриминация. И аз питам: с какви очи ние ще ограничим част от изборните права на едни от най-интелигентните и образованите хора, каквито са българските учители, къде е целесъобразността в това действие и какво всъщност ние искаме да постигнем? Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме напълно съгласни, че на работното си място учителите трябва да проявяват политическа безпристрастност, извънработното си място обаче, те би следвало да се ползват с всички останали права, гарантирани им от Конституцията на държавата, както и свободно да могат да изразяват своите политически пристрастия, нагласи и да участват в изборния процес. Ако този законопроект бъде приет в тази си форма, то той би влязъл в противоречие с част от текстовете на Изборния кодекс, които гарантират всеобщото избирателно право. Нека да не създаваме прецедент, ограничавайки правата на българските учители, и да не влизаме в разрез с утвърдени принципи на демокрацията. Затова моят апел към Вас, уважаеми народни представители, е да разгледаме внимателно мотивите към Законопроекта, преди да го гласуваме по навик положително. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Галунова. Реплики? Заповядайте, професор Михайлов.
За реплика.
За реплика ли сте, господин Симеонов?
Да.
Втора реплика за Вас, господин Симеонов. Професор Михайлов с първа реплика. За трета реплика има ли желаещи?
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаема колега от партия ВЪЗРАЖДАНЕ, аз не знам дали внимателно сте изслушали Законопроекта, дали сте били в Комисията и сте видели мотивите към Законопроекта, но никъде в него не се ограничават никакви изборни права, на нито една професионална общност, на нито една личност в държавата – просто се ограничава възможността на отделен човек, да го наречем най просто, да извършва в своите професионални дейности агитация в полза на една или друга политическа сила, което е пагубно за българската образователна система и за съжаление, такива неща се наблюдаваха през последните години. Това е целта на Законопроекта. Тя е съвсем демократична, съвсем добре ориентирана към подрастващите и аз не виждам защо трябва да се захващаме тука с просто говорене в залата на неща, които далеч не отговарят на истината. Много моля всички внимателно да прочетат отново целия законопроект, да вникнат в неговата същност и да не водим дискусии, които са безплодни и няма да доведат до едно реално и правилно решение. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви и аз, професор Михайлов. Заповядайте, господин Симеонов, за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, моята реплика е към госпожа Галунова, която ни запозна с това, че в този законопроект има ограничаване на изборните права. Поддържам позицията на преждеговорищия и искам да Ви зачета няколко важни неща от този законопроект. В чл. 213 се създава ал. 13: „ (13) Лицата, заемащи длъжност на педагогически специалист“ – ето това са учителите и останалите педагогически работници – „както и лицата, заемащи длъжностите директор и заместник-директор, при изпълнение на своите функции“ – при изпълнение на своите функции, при изпълнение на своите функции, уважаеми дами и господа, които твърдите, че тук се забраняват конституционни права – „са длъжни да са политически и партийно неутрални и не може да налагат идеологически и политически убеждения“, които изповядват в свободното си време. Това го допълвам, защото то се подразбира от самия текст. Благодаря Ви. Така че много Ви моля, следващия път говорете с конкретика тогава, когато се опитвате да анализирате подобни проекти. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Симеонов. Има ли трета реплика? Заповядайте за дуплика, госпожо Галунова.
Благодаря, господин Председател. Дупликата ми е и към двамата колеги, които ме репликираха, и всъщност аз ще им прочета мотивите – текстовете в мотивите, за които става въпрос, и ще ги призова те също да го направят. „От друга страна, са налице множество случаи, при които служители от регионалните управления на образованието в страната също извършват политическа дейност и участват активно в мероприятия по време на предизборни кампании за различните видове избори в страната както в процеса на осъществяване на агитация, така и в качеството им на кандидати от името на партии и коалиции.“ Вие как тълкувате тези текстове, колеги, защото моето тълкувание е, че се създават предпоставки тези лица, които участват в предизборни кампании като агитатори или като участници като кандидатури, да бъдат по някакъв начин санкционирани? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Галунова. За изказване, госпожо Белобрадова, имате думата.
Господин Председател, уважаеми колеги! Колеги, на всички е ясно, че Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, предложен от МОН, не се занимава с ограничаване на права. Няколко човека вече излязоха да кажат точно какво цели този законопроект. Той е едно отдавна чакано прецизиране на нормативната уредба, която да позволи ограничаване на пряката политическа агитация в образователните институции по времето на изпълняване на задълженията на учителите и другите служители в МОН. Изключително е важно образователните институции да останат политически неутрални, като слагам ударение на думата неутрални. Недопустимо е да се използва служебно положение, особено в тази сфера, за да се оказва влияние или натиск при формиране на свободна воля. Примерите в последните години за използване на структурите на образование за натиск по време на избори, както индоктриниране на училищни общности, показва, че това се е превърнало в порочна практика. Важно е да осигурим израстване на едно независимо поколение, което да е запознато с историята на страната и механизмите за управление, да е запознато с факти, а не интерпретации, които чуваме обикновено по време на политически кампании – особено важно е в последните дни. Важно е да защитим и правото на всеки учител да сформира своя собствена воля, а не под натиск. Тези нужди са безспорни и затова трябва да подчертаем, че всеки един преподавател остава свободен в изразяването си, но при задължение да запази политическа и идеологическа неутралност, докато изпълнява задълженията си. Да информира, да запознава, да обсъжда и да разяснява, но да не се влияе и да не оказва политически и идеологически натиск при изпълнение на функциите си. Сега това, че всеки гражданин има пристрастие и това не е само право, но е и във връзка с осъществяване на механизмите на демокрацията, е изключително важно. Всеки трябва да е ангажиран гражданин със своя позиция. Но точно поради важността за формиране на свободна воля, тъкмо в сферата на образованието сме длъжни да осигурим обучение, основаващо се на научни и исторически факти. Длъжни сме да гарантираме обективността на тяхното тълкуване и подреждане в образователни неративи. Длъжни сме да развиваме положителни нагласи към истината и фактите, към научния метод, към свободното и критическото мислене. И не на последно място, особено в контекста на събитията, на които сме свидетели днес, длъжни сме да развиваме резистентността на българското общество към пропаганда и дезинформация, които се превръщат във високоефективно оръжие, нанасящо съвсем реални поражения на свободата, демокрацията и зачитането на човешките права. А що се отнася до един от проблемите, който беше засегнат на Комисия, това е поставеният въпрос дали ще се счита за политическа намеса посещението на народен представител в училище? На 26 март съм поканена официално в Софийската математическа гимназия да се срещна с учениците, така че, надявам се, това да отговаря на въпроса Ви. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. Реплики? Не виждам. Господин Дилов, заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Почитаеми колеги! Уважаема госпожо Белобрадова, аз съм напълно убеден в добрите намерения на вносителите, но съм също така и толкова убеден в лошия резултат като формулировки и като текстове в този законопроект по една проста причина – не съществува никаква дефиниция на политическа дейност и това е оставено на преценката неясно на кого? Ако един учител си качи украинското знаме в профила в социалните мрежи днес, това политика ли е, или не е? Ако един учител твърди, че земята е плоска например или спори с ученици, които твърдят, че е плоска, това политическа дейност ли е, или не е? Отделно в единствения опит да бъде формулирана политическа дейност има забавно записан текст, в който се забранява на педагогическите работници да агитират в полза на партии, коалиции, инициативни комитети и така нататък, регистрирани по Закона за политическите партии. Ами ако агитират за ОМО „Илинден“, значи може, защото тя не е регистрирана по Закона за политическите партии. Аз просто смятам, че този законопроект е изключително набързо направен, без никакъв опит да се дефинира понятието политическа дейност. Съгласен съм, че е безспорно дали поставя изборни права на учителите, или не ги поставя, но така или иначе това е оставено достатъчно неясно формулирано, за да може да търпи всякакви формулировки. Аз съм много изненадан, между другото, че БСП подкрепя такъв законопроект, защото, ако той съществуваше по времето на Димитър Благоев, сега нямаше да има БСП. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Дилов. Професор Михайлов, заповядайте за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Белобрадова, уважаеми колеги! Имах голямо желание да се обърна към друг в залата, но се налага да се обърна към Вас и да Ви помоля да обясните, както каза тук един колега, на преждеговорившия или преждеговорищия. Напоследък много граматически грешки стават от трибуната… [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не, от всички. От всички. Тук какви неща съм чувал, не ми се споменава. Но Ви моля да обясните на господин Дилов – ще си позволя да го кажа, защото той вече намеси и Благоев, само до Маркс не сме стигнали още в Законопроекта, че става дума при изпълнение на служебните им задължения. Това дефинира достатъчно добре. Ако Вие можете да станете и да кажете какво е политическа дейност във връзка с плоската или кръглата земя и как точно да се дефинира, Вие сигурно ще получите Нобелова награда, господин Дилов. Благодаря Ви, господин Председател. [[Реплики от народния представител Любен Дилов.]]
Благодаря Ви, професор Михайлов. Господин Министър, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Първо, извинявайте за това, че не присъствах в началото на обсъждането – идвам директно от заседанието на Министерския съвет. Това, което искам да кажа, е, че в Комисията по образованието и науката този законопроект беше обсъден изключително внимателно и беше обърнато внимание на това, че той адресира един изключително остър проблем, който в момента стои в нашата образователна система. Може би той е стоял и в миналото, но през последните три години, категорично е становището, че е пълно със сигнали, че развиването на политическа и партийна дейност в нашата образователна система е станало практика, а не изключение. Има обяснение защо е това – оказва се, че в Закона за предучилищното и училищното образование ние нямаме никакви, не само контролни механизми, но ние даже имаме липса на всякакви забранителни режими, които да показват, че това нещо не е допустимо. Така че Законопроектът не е правен набързо. Правен е внимателно. Искам да обърна внимание, че забраната за политическа дейност или изискването за политическа неутралност съществува и в други закони, без да бъде дефинирана тази дейност по съответен начин, защото се смята, че се подразбира за какво става дума, така че няма нищо извънредно в това, което е предложено. Бяха изказани някои основателни опасения от гледна точка на практиката на учителите и директорите за това дали няма да се ограничат някакви техни права. Отговорът от юристите, че така предложените текстове са достатъчно съсредоточени, фокусирани в тяхната непосредствена дейност в образователната система. Отникъде не следват ограничения в членуване на партии. Отникъде не следват ограничения директори или учители да бъдат членове на общински съвети или на различни представителни органи. Така че, молбата ми е да не фантазираме неща, които ги няма в този законопроект. Крайното решение на Комисията по образованието и науката беше, че ако трябва, ще се прецизират някой текстове, но този законопроект е изключително необходим и даже закъснял с няколко години. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Трета реплика – господин Пламен Николов.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Уважаеми господин Дилов, Вие знаете какво е евристичен потенциал, предполагам. Нека първо да се опитам да се аргументирам. Ще Ви обясня. Това, че например някой не вярва, че шнорхелът е полезен, не означава, че някой друг няма да го изобрети. Нали така?
Аз ползвам шнорхели, така че… [[Реплики.]]
Именно. Точно това имах предвид. Сега по същество. Всъщност такъв законопроект, такъв закон, въобще такава нормативна база, която третира наличието и въобще съществуването на политическа агитация у нас, съществуваше още преди 25 години. Поради една или друга причина той беше отменен. Това не означава, че ние не трябва да поправим тази грешка. От друга страна, Вие сте начетен човек, знаете добре, че политическата дейност има доста добра аргументация. Тя е регламентирана в други нормативни актове – Закона за политическите партии например. Така че ние няма нужда да повтаряме и в този нормативен акт допълнително какво представлява политическата дейност. Тук се има предвид единствено и само това, че в служебно време не бива онези, които се занимават у нас с образователен процес, да извършват политическа агитация. Това е нередно, недопустимо, изобщо извън всякакви рамки на общоприетото. От друга страна, всички онези, които извършват политическа агитация по една или друга причина в извънработно време по никакъв начин, нито конституционно, нито по какъвто и да е било друг законов акт, не са ограничени да извършат това. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Николов. За дуплика – заповядайте, госпожо Белобрадова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Мисля, че всички преди мен казаха, каквото имаше да се каже по прецизиране на предложения законопроект. Само към господин Дилов искам да се обърна, че по отношение на това, какво е да си сложиш знамето на Украйна на профила във Фейсбук. За мое голямо съжаление, Фейсбук не е част от системата за образованието, иначе аз щях да съм най-доволна от това, господин Дилов. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. За изказване – Красимир Вълчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, ние подкрепяме по принцип принципа на деполитизация в образователните институции. Законопроектът беше подкрепен и от членовете на Комисията по образованието и науката в предходното Четиридесет и шесто народно събрание по принцип. Този принцип винаги е бил валиден в образователните институции. Всеки случай на политическа проява в училищата или предизборна е бил обсъждан предходните години. Може да го проверите това в публичното пространство. Приемаме едно от намеренията, че искате да подчертаете този принцип. Оттам нататък обаче смея да твърдя, че Законопроектът не ни дава нищо ново. Не ни дава гаранция, че оттук нататък няма да има политическо вмешателство в системата. Текстът на Законопроекта е до голяма степен декларативен, ако погледнем разпоредбите, които се предлагат, и от него няма да произтече особено положителен смисъл. Много по-голям смисъл има Вие – партиите от управляващото мнозинство, да кажете на партийните си структури да не се месят в конкурсите за директори. Ето това е реална деполитизация, но това зависи най-вече от министъра на образованието. Министърът на образованието ако каже: аз ще налагам принципа на професионализъм и ще призове дори публично от тази трибуна всички партийни структури – спрете да се месите в конкурсите за директори, тогава мога да приема, че има някаква деполитизация. Много по-голям смисъл има да предложите Законопроект, който да промени правилата за избор на директори. Един такъв законопроект, мисля, че всички биха го подкрепили, ако той наистина е в посока деполитизация. Много по-голям смисъл има да предложите Законопроект, който да промени правилата за избор на директори. Един такъв законопроект мисля, че всички биха го подкрепили, ако той наистина е в посока деполитизация. За съжаление, господин Министър, Вие говорите за много сигнали. Дори и този законопроект да постигне пропагандната си цел – да оправдае политическите уволнения през последните месеци, за съжаление, в местните професионални общности се знае истината. Знае се кой иска да уволни директор. Знае се кой пише сигналите, за които говорите. Знае се за груби случаи на политическа намеса последните 10 месеца. Търговия с кметове и постове. Търговия с училищни земи. Посочих Ви един такъв от тях. Продължава натискът върху един директор само защото не иска да предаде училищните земи на кмета, което е груба форма на политическа намеса. Същият този кмет съответно пък обещава подкрепа на политически сили. Ето това е политическа намеса. Надявам се, че Вие ще реагирате и ще преустановите такива случаи. Мога да Ви кажа и кой пише сигналите, за които говорите. Чудно е обаче защо нито един от уволнените служители на регионални управления, началници на регионални управления в последните месеци не е уволнен на базата на разпоредбата в Закона за държавния служител, която казва, че държавните служители трябва да са политически неутрални. Защо няма нито един такъв случай, въпреки че съществува разпоредба? Защо предлагате разпоредбата да обхване само регионалните управления, но не и служителите на Министерството на образованието? Защо презумираме, че в Министерството на образованието са политически светци, а в регионалните управления не са? Второ, има голям риск липсата на ясни дефиниции Законопроектът да отвори вратата за лов на вещици, политически репресии и произвол. Надявам се, че между първо и второ четене, колегите, ако се приеме Законопроектът от управляващото мнозинство, ще предложите по-прецизни разпоредби. Много по-коректно е да се говори за партийна политика на територията на образователните институции, отколкото въобще за политика. Съществува риск и терминът „идеологически убеждения“ да влезе в колизия с възпитателните функции на образованието. Знаете, че образованието е знание, умение и нагласа. Нагласата е възпитателната функция. Ние трябва да създадем нагласа и отношение на учениците към заобикалящия ни свят. Живеем в свят от ценности, убеждения, фикции. Една част от тях сме отхвърлили категорично. По друга дебатираме. Трети обаче сме ги приели за общовалидни. На тях се гради обществото ни. Ако няма ясна дефиниция какво значи идеологически убеждения, то неща, които в момента са заложени в учебните програми, учителите ще се въздържат да ги преподават и да формират отношение към заобикалящия свят. Такива доминиращи или общовъзприети ценности в нашето общество са ценностите на патриотизма, националното самосъзнание, гражданските ценности, ценностите на демокрацията и на правовата държава. Представете си, че утре една партия реши да се идентифицира политически, като каже, че е за излизането от Европейския съюз. Трябва ли учителите да се въздържат да преподават европейски ценности. Представете си, че една партия каже: ние отричаме, ние не смятаме, че трябва да осъждаме диктатурите. Имаше такъв дебат по отношение на една диктатура. Трябва ли да възпитаме равнодушно отношение към диктатурите у децата и да се откажем от осъдителното отношение към диктатурите. Ето Ви пример как тези неясни разпоредби влизат в колизия с възпитателната функция в образованието. Повтарям пак апела си накрая, уважаеми колеги, ако искате да деполитизирате системата, отправете сигнал преди всичко към политическите структури да не кадруват политически. Защото политическите назначения са нещо лошо, но още по-лошо е да използвате темата „Деполитизация“, за да оправдаете политически уволнения и назначения и натиск върху учители и директори. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Заповядайте, господин Министър, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Действително се учудвам, господин Вълчев, за този законопроект ли говори, или за нещо друго? [[Реплики от ГЕРБ-СДС, ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] В този законопроект изобщо няма такива идеи. Да припомня за какво става дума. Забранява се налагането на идеологически доктрини. Никъде не пише, че не могат да се обясняват какви идеологически доктрини има. Второ, никъде на пише, че приети постановки такива, каквито Вие изредихте, свързани с гражданското образование, с политическата култура на децата, които са залегнали в учебните програми, планове и са част от общото образование, не могат да бъдат преподавани. Затова казвам: има доста голямо противоречие между тезите, които бяха казани като проблемни спрямо това, което пише в Законопроекта. Второто, което искам да кажа: да, аз се обръщам от тази трибуна към всички партийни централи и към всички местни партийни власти. Ние трябва да деполитизираме тази система, която в момента не е такава. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Вижте, Вие сте я политизирали, така че не правете реплики, защото сега трябва да се оправяме с проблемите, които сте въвели. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Трето, този законопроект изобщо не противоречи на дейността и работата, която в момента се осъществява в Министерството на образованието и науката с работна група, която работи заедно със социалните партньори по регламентиране, по нов начин на изискванията за заемане на съответни длъжности, конкурси за учители, директори, началници на регионалните управления по образование. Ние няма да приключим с този законопроект. Има друга дейност, но другата дейност ще отнеме още няколко месеца, защото е комплекс от цял пакет от промени в Закона за предучилищното и училищното образование. Затова ще бъдат внесени отделно пред Вас в Народното събрание. Така че няма противоречие между тази част от Вашето изказване и това, което ние предлагаме днес. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Реплика, заповядайте, госпожо Мукаддес Налбант.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, дами и господа народни представители! Ще направя отделно изказване, но използвам възможността да направя реплика на бившия министър на образованието и науката Красимир Вълчев. Миналата седмица заявих, че моята реплика към него не е лична, но днес сега основанието да отправя реплика отчасти е лична. Не бих я отправила, ако не носеше и много сериозен политически заряд. Годината е 2010-а, месец март. След като съм била директор на дирекция „Координация и контрол на средното образование“, четири години заместник-министър на образованието и съм се върнала като директор на дирекция след шест месеца, госпожа Милена Дамянова и господин Красимир Вълчев, който заемаше най-високата длъжност на държавен служител в Министерството тогава, ме извикаха и предложиха, някъде много далеч в периферията, експертна длъжност, за да не съм останела без работа. Най-интересното беше това, което казаха двамата: „Никой не оспорва, госпожо Налбант, Вашите професионални качества. Решението е политическо.“ [[Реплики: „Опа!“, ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Дълги години таях това удивление в себе си. Дори не бях обидена. Предложих на двамата едно цивилизовано решение. Министърът ми направи предложение, което си го направих сама, написах сама заповедта за раздяла по взаимно съгласие, подготвих я сама и така нататък. На рождения ми ден ми беше връчена заповедта. Угризения на съвестта ли имате, господин Красимир Вълчев, че предлагате в Министерството на образованието и науката държавните служители също да бъдат обхванати в този законопроект? Между другото, в изказването си ще изложа защо няма нужда от този текст, но аз исках тук и пред всички Вас...
Времето, госпожо Налбант!
...и пред всички български граждани да споделя, че декларативните излияния не винаги отговарят на реалността. Много Ви благодаря.
Благодаря. Втората реплика е на Георги Свиленски.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Вълчев, госпожа Налбант общо взето обезсмисля малко моята реплика, но въпреки всичко аз ще си задам въпроса. Вие допускате ли, че е възможно политическо въздействие върху конкурси, било то за освобождаване или за назначаване? Вие срещали ли ли сте се в последните 10, 12, 15 години с такива случаи за политическо назначаване или политическо уволняване на държавни служители, в случая директори на училища? Аз не допускам, че е възможно в европейска България да се случват такива неща и Вие сега да искате да призоваваме. Кого да призовем?! [[Шум и реплики.]] БСП никога не се е занимавала с такива неща. Интересно ми е дали Вие можете да го гарантирате за ГЕРБ. Както разбрах, няма да можете да го гарантирате, но дано поне Вие да сте изолиран случай. За съжаление обаче, не сте изолиран случай! Благодаря Ви. [[Частични ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви. Трета реплика към Красимир Вълчев има ли? Няма. Заповядайте за дуплика.
Започвам отзад напред. Господин Свиленски, Вие предполагам сте запознати в Закона за предучилищното и училищното образование как става изборът на директори? Да, при мен са получавани сигнали. За съжаление, има такива сигнали и последните 10 месеца. Аз никъде в изказването си не съм казвал, че последните 10 години е нямало такива сигнали и че няма такава информация за политическо въздействие върху членовете на конкурсните комисии. Никога не съм го казвал в моето изказване! Казах само, че и последните 10 месеца има такива. Най добрият начин е наистина да апелирате към Вашите членове – в това число и народни представители, да не ходят в Министерството на образованието и да не искат политически уволнения, защото ние знаем кой ходи и кой иска. Тези неща, както Ви казах, са известни. Последните месеци, за съжаление, най-много се случва от Вашата партия, защото имате най-много структури от всички в управляващото мнозинство. По отношение на госпожа Налбант. Много добре знаете, ние сме си говорили с Вас, нито съм взимал политическите решения – няма как като главен секретар, разбира се, ръководител на администрацията. Но Вие все пак сте били заместник-министър тогава, не може да кажете, че сте били политически репресирана! Вие сте били заместник министър! И ще използвам случая за една реплика на министър Денков. Той направи неправилно внушение, че не сме прочели Законопроекта, но повтори думите – налагане на идеологически доктрини. Точно на това обърнах внимание, че хуманизмът например също е идеологическа доктрина, демокрацията и правовата държава също в основата си имат идеологическа доктрина. Патриотизмът и националната принадлежност също са вид идеологическа доктрина и това ще влезе в колизия. Молбата ми е – помислете за формулировка или най-малкото да кажем на учителите кои идеологически доктрини ще могат да налагат и кои няма да могат да налагат, защото, ако кажем, че нито една идеологическа доктрина няма да могат да налагат, дайте въобще да махнем от Закона възпитателната функция. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Процедура – господин Свиленски.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз не разбрах какво искаше да каже господин Вълчев, като каза, че БСП има най-много структури. Да, има най-много структури, но какво общо има това с кадруването? Не можах да разбера защо го давате като пример. Господин Вълчев, след като наричате уволненията политически...
Господин Свиленски, по процедура!
...те са били политически назначения. Няма как да има политически уволнения, ако не е имало политически назначения. Изяснете си го на Вас...
Господин Свиленски, моля Ви.
...били ли са политически назначенията, за да може, когато се освобождават тези хора, да претендирате, че са политически техните уволнения.
Господин Свиленски!
Извинявайте.
Извинен сте, но все пак процедурата към мен, не реплика към преждеговорившия. [[Народният представител Мукаддес Налбант иска думата.]] Извинявайте, госпожо Налбант, но Стоил Стоилов е преди Вас за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Аз ще подкрепя този законопроект, „Продължаваме Промяната“ също ще подкрепи Законопроекта. Защо? Защото наистина има проблем и това стана ясно дори и за мен, който съм отскоро в политиката. Аз съм народен представител от Плевенска област и често получавам сигнали за системата на образованието. Получавам сигнали, че от директорите на училищата са искани определен брой гласове на избори. Получавам сигнали за искане на подкупи за наемане на кадри в образователната система, доколкото чух няколко хиляди лева за назначаване на директор на училище. Получавам сигнали за чадъри, например директор, който упражнява насилие над учители и ученици, но е пазен от политическата структура. Получавам сигнали за партийни назначения на директори и учители в цялата система. Как се случват нещата? Разпределят се директорските постове между силните партии на деня и след това учителите се разпределят по убежденията на самите директори – директорът назначава тези, които смята за най-добри. В този смисъл аз съм съгласен, че е уместно да се погледнат процедурите за конкурсите и критериите за назначаване, така че да не може да се използва това политическо влияние. Разбирам защо има такова съпротивление към този законопроект. От една страна, в по-малките населени места няма твърде много работа и това е един друг проблем, върху който трябва да работим, и затова всеки опитва да се уреди някъде – опитва да се уреди в училището, в общината, на работа в полицейското управление. Другата причина да има съпротивление е, че е много полезно по време на избори да имаш една такава мрежа от директори, учители, родители в тези училища, които да знаят, че политическият вятър духа в една определена посока. Господин Вълчев, абсолютно съм съгласен – трябва всички заедно да се съгласим, че няма да правим това, няма да използваме образователната система за политическа намеса. Апелирам да спрем с тази игра – след всяка смяна на властта друг да коли и да беси в образованието. Да се съгласим, че всички партии се изтеглят от училищата и оставаме най-добрите директори и учители да образоват нашите деца. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Стоилов. Има ли реплики към Стоил Стоилов? Няма. За изказване – Мукаддес Налбант, заповядайте.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Темата, която днес дебатираме, е изключително сериозна. Действително има сериозен, огромен проблем в образователната система във връзка с партизирането. Разбира се, извън забележката, че има и по сериозни проблеми в самата образователна система, аз искам да отворя една скоба и да кажа, че проблемът е много, много стар. Ще Ви дам два примера. Преди доста години началник на регионален инспекторат – тогава, по образованието и областен координатор на определена партия, която няма да цитирам, беше дала като адрес на областната партийна централа адреса на регионалния инспекторат по образованието. Друг пример: имах възможността като председател на комисия да ръководя провеждането на първите конкурси за държавни служители в Република България, и то на 28 началника на регионални инспектората по образование. Знаете ли какво се случи с тези конкурси? Министърът назначи не първия класирал се, а тълкувайки по свой начин нещата, си избра от първите трима класирали се. Четири от конкурсите бяха отменени, защото правилните в кавички хора не бяха попаднали сред първите трима класирали се. Да, проблемът е много сериозен и е дългогодишен. Но ние, уважаеми колеги, както казаха и някои от изказалите се преди мен, трябва много да внимаваме с точките и запетайките дори в текстовете по този законопроект. Ние принципно сме твърдо категорични против това партизиране, още веднъж го подчертавам. Ще дам един пример. През годините всичкото това се разви, за да се стигне дотам, че в област Кърджали – и знам, че господин Вълчев може да ме репликира, но ще дам примера – от 72 училища, или 73 с едно духовно, 68 училища са с директори, членове на ГЕРБ. Бе ми зададен въпроса дали сме правили някакво специално проучване. Не, това са малки населени места и хората знаят кой какъв е, какво прави и на кого му е наложено. Да, Красимир Вълчев беше отправил една бележка, че директорите на детските градини били от ДПС. Аз си направих труда да направя справка, господин Вълчев, по-голямата част от директорите на детските градини са безпартийни, да. Относно текстовете, които се предлагат. По първите два члена ние нямаме някакви сериозни възражения освен може би това с политическата дейност, защото искам да Ви кажа, че като учител по философия, по философски дисциплини аз не мога да си представя как ще преподавам философия на правото или гражданско образование на учениците, ако не плувам в терминологията на политиката? Тук трябва много прецизно да направим текстовете. Да, за налагане на забрана за партийна дейност сме категорично съгласни. Относно служителите в регионалните управления по образованието. Уважаеми колеги, дълги години съм била на длъжност директор на дирекция „Координации и контрол“, тоест съм организирала и провеждала проверки в цялата страна. Всеки един закон е основание за налагане на наказание, ако е нарушен. [[Шум и реплики.]] Уважаеми колеги, много Ви моля!
Моля за тишина, колеги, наистина!
Служителите в регионалните управления по образованието, уважаеми колеги, са държавни служители. В Закона за държавния служител има няколко текста, чета единият: „Държавният служител при изпълнение на своята служба трябва да бъде политически неутрален.“ Чета следващ: „При заемане на държавна служба не се допускат дискриминация, привилегии или ограничения, основани на.... – изреждат се доста признаци – и членуване в политически, синдикални и други обществени организации“. „Назначаването на държавните служители се извършва чрез конкуренция, основана на професионални качества.“ И пак чл. 18 за политическата неутралност. И 42-ри, че държавният служител има право да членува в политически партии. Тук, уважаеми колеги, просто не се налага да се пренаписва този текст в Закона за предучилищното и училищното образование. И двата члена, за които става въпрос – за началниците и за служителите, просто са излишни. Колкото до директорите и педагогическите специалисти – мен също ме притесни това, което една от колежките тук спомена. Не са тревожни толкова самите текстове в предложенията за изменение и допълнение, колкото в мотивите. Аз сега ще се обърна към БСП. Уважаеми колеги, директорът на едно от петте най-големи училища в страната – в Кърджали и е областен председател на БСП. Във Вашите мотиви пише, че извършват предизборна кампания, извършват политическа дейност, предполагам, извън училище. Но тези мотиви касаят ли такива директори? Вие трябва да се откажете от него или като областен председател на БСП, или като директор на училище! Защото в мотивите излиза, че те не могат да правят предизборна кампания. Затова, уважаеми колеги, ние на първо четене ще се въздържим при гласуването на този Законопроект за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование и ще предложим текстове до второ гласуване. И още две-три неща, за да допълня своята аргументация. Уважаеми колеги, проблемът е както в статута на всички тези изредени длъжности и съответно техните права и задължения, но проблемът най-вече е в тяхното назначаване. Да, и аз ще се съглася с Красимир Вълчев, назначаването, но това, което правеха всички министри, което съм наблюдавала лично от 2001 г. – думата „конкурс“, уважаеми колеги, в образователната система отдавна вече не предизвиква уважение. Да не използвам термин, който е много популярен в обществото. С папки пред мен са идвали предложения на партийни централи, на областни партийни структури от коя ли не политическа сила. И докато не бъде предварително определен човекът, конкурсът не се обявява и не се провежда. И ако нещата зависят от Министерството, бих казала, че най-вече зависят от волята на министъра. Защото, уважаеми господин Министър, Вие казахте по време на заседание на Комисията, че има много сигнали. Да, абсолютно вярно. Но за да има такива сигнали, също така вярвам, че сте могли да извършите проверка и да наложите наказания на всички лица, които са направили това нарушение. Още нещо. От всичко, което досега управляващото мнозинство демонстрира и показва, съжалявам, че не остана ляво, дясно и център – посока, в която да не отправя критика, в нас има много сериозни подозрения, че тези текстове може би ще се използват за една чистка, не искам да използвам думата „партийна“. Много благодаря. Дано това да не се случи. Дано всички, които сме в тази сграда, в тази зала, да си припомним и Закона за политическите партии, където изрично е казано, че политическите партии не могат да се намесват в управлението и в дейността на общински и държавни институции – изредени, в конкретния случай ни интересуват тези две неща. Много Ви благодаря.
Благодаря, госпожо Налбант. Сега записвам за реплика Любен Дилов и Красимир Вълчев. Колеги, тъй като времето напредна, бих искал да направя следното предложение: има депозиран Проект на решение за работата на Народното събрание през месец март 2022 г. От пет от парламентарните групи е подписан. Разбирам, че има широк консенсус по темата. По същество Проектът на решение предвижда да не се провежда заседание в петък, а във вторник да се проведе извънредно заседание с абсолютно същия дневен ред, от 9,00 до 14,00 ч. пак – блицконтрол, редовен парламентарен контрол. Искам да Ви уверя, че е говорено и с членовете на Министерския съвет – те са свободни във вторник, така че преместването няма да попречи на тази част от работата. Дори Борислав Сандов, който принципно не е на линия за петък, ще бъде на линия във вторник. Поради което бих искал да направя предложение – на основание чл. 47, ал. 5 да прекъснем дискусията по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, да включим Проекта на решение за работата на Народното събрание извънредно като точка в дневния ред, да я разгледаме веднага и след като бъде приключена, тогава да се върнем към работата по настоящия законопроект. Не ни остана много време, но доколкото има консенсус, надявам се, че и това ще бъде много бързо. Моля да гласуваме това ми предложение. Владимир Табутов?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували 180 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 182: за – общо 155, против 21, въздържали се 6. Предложението е прието. Преминаваме към: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА РАБОТАТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ПРЕЗ МЕСЕЦ МАРТ 2022 Г. Проекта на решение ще го изчета аз, ще Ви го представя: „Проект! РЕШЕНИЕ за работата на Народното събрание през месец март 2022 г. Народното събрание на основание чл. 74 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 42, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Народното събрание не провежда пленарно заседание на 4 март 2022 г. 2. Народното събрание да проведе извънредно пленарно заседание на 8 март 2022 г., вторник, от 9,00 до 14,00 ч. при следния дневен ред: „1. Парламентарен контрол по чл. 104 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. 2. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание.“ Това е. Заседанието със същия дневен ред преместваме от петък за вторник. Откривам дискусия. Има ли желаещи за изказвания? Има трима желаещи за изказване – Мукаддес Налбант и Хамид Хамид, господин Анастасов също.
Процедура!
Първо процедура – господин Свиленски.
Уважаеми господин Председател, колеги! Предлагам процедура да продължим времето до приключване на разглежданата точка. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Свиленски. Подлагам на гласуване предложението на господин Свиленски и преминаваме към изказванията. Господин Табутов, процедурата е да се удължи времето до приключване на разглеждането на този проект на решение – да няма пленарно заседание в петък, а да има във вторник. [[Реплика от народния представител Екатерина Захариева.]] Има обратно становище, добре. Отменете гласуването, има обратно становище от Екатерина Захариева.
Уважаеми господин Председател, правя обратно предложение. Нека работният ден да приключи в 14,00 ч. Имаме комисии – повечето от нас по две. Днес е денят и за блицконтрол на министрите в комисии. Те също са направили своя график, предполагам, и също очакват тези комисии да започнат в този час, а не неизвестно кога. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Захариева. Аз също смятах, че доколкото е коментиран този въпрос, като цяло няма да има много изказвания и сравнително с по-малко дискусия ще го приемем. Разбирам аргументите Ви напълно. Подлагам на гласуване процедурното предложение на Георги Свиленски. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували 167 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 169: за 117 в залата и 2 онлайн ¬– общо 119, против 32, въздържали се 18. Предложението е прието. Сега вече преминаваме към изказването на госпожа Налбант. Хамид Хамид, добре.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, както се казва, първата сряда е ден на опозицията. Тогава всички парламентарни групи по реда на чл. 47, ал. 8 си правят техните предложения. Те влизат в дневния ред, без да се гласуват. Преди да минат тези точки, господин Председател, не може да внасяте други точки и да променяте дневния ред. Но с обявяването на Вашето предложение казахте, че има консенсус, а много добре знаете, че няма консенсус. Какво е извънредното в случая, че трябва да отменяме парламентарния контрол? За какво се налага да оставим шест дни да няма парламент в тази ситуация? Каква е причината, колеги? Кое е извънредното да отменим парламентарния контрол, който е фиксиран в Правилника? Да не би причината да са тези въпроси, на които министър Рашков трябва да отговаря в петък? [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Аз ще отговоря, господин Хамид.
Не е смешно, колеги. Да не би с това предложение да се опитвате да криете министър Рашков? Вие вече така и така сте го скрили като последен министър, който да отговаря, и много добре знаете, че няма да му дойде редът, но въпреки това се застраховате още един път. Искате да скриете човека, който по време на две кампании си позволи да влиза в домове на инвалиди. Един от случаите е нахлуване в дома на жена, на която ѝ предстои операция – рак на гърдата. Жената е на легло. Да се влиза с пистолети, с автомати в дома на болна жена и след като тя е подала сигнал към прокуратурата за това нещо, да се пращат полицаи, за да я молят да си оттегли сигнала! За това ли го криете, господин Председател? Участвате в пълзящия фашизъм, провеждан по методите на …
Господин Хамид, моля Ви, все пак терминологията…
…онази Държавна сигурност – същите прийоми! Криете лицето, което си позволи да арестува 16-годишен младеж затова, че се присъедини към целия свят да изрази подкрепата си към случващото се в Украйна, да подкрепи украинците в този тежък момент. Това момче беше държано 21 часа в ареста, без да има достъп до телефон, до адвокат и да звънне на родителите си. [[Частични ръкопляскания от ДПС.]]
Господин Хамид, нека да се върнем към дискусията!
Трябва ли да прикривате такива лица?
Ще Ви отговоря за прикриването.
От какво се страхувате, господин Председател, на този контрол? Каква е причината да отменяте контрола? Какво налага това? Това, което единствено чух от няколко представители – понеже било удобно, като не се работи на 3 март, да не се работи и на 4 март от транспортна гледна точка, за да може да се пътува. Какво пречи, след като всички народни представители си свършат работата по регионите, положат цветя, където е необходимо, участват в съответните мероприятия, вечерта да се приберат и на другия ден да си участват в контрола? Какво пречи?! Кого крием?! Не забравяйте, че този контрол е в първата седмица на месец март и освен редовния парламентарен контрол, трябва да се проведе и блицконтролът. От какво ги е страх премиерът, вицепремиерите и министрите? Защо ги прикривате? Твърдо сме против! Отрекохме се от такива практики да сливаме празници, да сливаме почивни дни. Официалният празник е на 3-ти, на 4-ти всички трябва да са на работа. Много бързо се изморихте, колеги. Това ли е новата промяна? Това ли е промяната? Това го правиха ГЕРБ! Сега излезте и кажете: „И ние правим като тях.“ Просто сте бета версия, колеги. Бета версия! [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Господин Хамид, може би се налага пак да уточня, че нищо не се отменя, а ще се проведе при абсолютно същия дневен ред във вторник – блицконтрол и редовен парламентарен контрол. Предложено е, залата решава. Такъв е Проектът на решение. Госпожо Налбант, ще имате ли изказване? Добре. Господин Анастасов?
Господин Председател, уважаеми колеги! Няма да Ви вземам много от времето, защото все пак ми се иска да проведем комисиите и да не проваляме блицконтрола, както каза госпожа Захариева. Все пак обаче тук някой дължи отговор – дали сте Вие, господин Председател, защото Вие го предложихте, дали е някой от консенсуса, трябва да излезе и да обясни защо се налага тази промяна. Ако отговорът е, защото така е по-удобно, съжалявам, колеги, но не може на нас нещо да ни е удобно, което за българските граждани не е позволено. Те в петък трябва да бъдат на работа, едно на ръка. Не очаквайте от ДПС сега да изпаднем в популизъм да не почиваме. Имаме предвидени времена за почивка в нашия Правилник, които, между другото, по Ваше предложение, пак на консенсуса в кавички, на управляващите бяха променени и ние не почивахме, а работихме тук заедно с Вас. Сега остава въпросът, ако едната хипотеза е, че бягаме от парламентарния контрол заради Рашков, която обяви моят колега, другата хипотеза е, че искаме да си направим една хубава почивка от шест дни. Много хубаво, между другото, и аз имам семейство, цяла година сме правили избори, някои може би не толкова – цяла година, те имат нужда от внимание. Колеги, осъзнайте обаче, че се намираме в една много деликатна ситуация – има военен конфликт. И Вие в това положение ще лишите българската държава от парламент за шест дни. [[Шум и реплики.]] Заповядайте, заповядайте. Трибуната е отворена.
Без реплики!
Без това провокирам някой да ми отговори, Вие сте кандидат. Бъдете смел и излезте, говорете. Имам нужда от отговор!
Не, няма нужда, господин Анастасов. Завършете изказването.
Не, не, моля Ви, не разколебавайте, колеги! Моля Ви се, господин Председател! Въпросът обаче е какво целим с тази почивчица? Крием министрите, крием правителството, бягаме от блицконтрола, който за голямо щастие се падна точно на Националния празник, и не искаме тук да има премиер и вицепремиери, така че да ги изслушаме, защото с всяко тяхно участие въпросите стават повече от отговорите, или нещо друго. Ако е нещо друго, заповядайте, колеги, излезте и кажете. Ако не, и ние, и всички български граждани приемаме версията, че Вие или искате да си починете, или криете Рашков. Трето няма за момента на масата. Благодаря Ви.
Добре, благодаря. Има ли реплики? Няма. Господин Ченчев, за реплика или за изказване?
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Анастасов, нека да уточним – Вие тук изразихте мнението на цялата Ви парламентарна група с това, което казвате? Защото Ваши колеги от парламентарната група, минавайки покрай нас, също така бяха солидарни с тази почивка, и Ви го казвам, защото го чух с ушите си. Поради тази причина искам да уточним – това мнение на цялата Ви парламентарна група ли е? Благодаря.
Благодаря за репликата. Има ли втора реплика? Няма. Заповядайте за дуплика.
Господин Ченчев, моля Ви, седнете, за да слушате внимателно, да се отпуснете и да се приготвим за празниците. Господин Ченчев, „Движение за права и свободи“ е единна партия и при нас няма фракции, крилца, криленца и всякакви други такива. И като заместник-председател на ДПС мога да Ви уверя, че каквото си говорите в коридора с когото и да е, важно е какво решение ще вземе ДПС. А иначе, ако искате да натопите някого с интрига, заповядайте. За съжаление, ние българите имаме богато развита култура на донос, не искам да казвам откога и откъде, но като ще интригантствате, вървете докрай. Елате и кажете имена от тази трибуна. Но интригата не е част от политическата култура на ДПС. Още повече не получих отговор на въпроса каква е третата хипотеза? Вие не ми отговорихте!
Аз да Ви отговаря?!
Да, не ми отговорихте. Да, нали сте част от консенсуса, господин Ченчев? Излезте и кажете защо консенсусът иска шест дни Народното събрание да не работи и да си почива. Благодаря.
Има изказване от Петър Петров. Може би тази дума консенсус трябва да я залича от речника. [[Шум и реплики.]] Не се среща обаче дори и по въпроси, по които се очакваше.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ще се опитам да съм кратък, тъй като и аз днес имам две комисии – от два и половина и от четири. Всъщност изказването ми визира едно предложение, което обсъдихме и сутринта на Председателския съвет. Не искам да говоря за дълги почивни дни, за периоди на дълга почивка или пък за криене на министри. Ще се опитам да направя едно градивно предложение, а именно – в решението, което ще приемем днес за заседанието във вторник, да приемем текст, че ще заседаваме с удължено работно време до изчерпване на въпросите. Колегите от ДПС питаха кое е извънредното. Според мен извънредното е, че въпросите и питанията, които следва да бъдат разгледани на двата вида парламентарен контрол, са общо 88 по сметки от сутринта. Смятам, че досега в Четиридесет и седмото народно събрание ние не сме разглеждали 88 въпроса по реда на парламентарния контрол. Сутринта си говорихме с председателя на парламента, че трите часа, които са предвидени за контрол, ще стигнат едва за няколко въпроса, докато ние винаги като опозиция поне сме се мъчили да направим така, че парламентарният контрол да обхваща отговорите на всички въпроси, тъй като всички народни представители в тази зала заслужават да получат отговори от страна на министрите. Смятам, че именно това е извънредното основание, което може да наложи приемане на подобно решение да се заседава във вторник. Но молбата ми е да приемем такъв текст, че работното време да бъде удължено във вторник до изчерпване на парламентарния контрол с оглед на големия брой въпроси, които има. Така смятам, че нито ще се крият министри, нито пък ще има някакъв голям период на почивка, тъй като не отменяме парламентарния контрол в петък, а просто ще го пренасочим във вторник. Затова правя и съответното предложение, като се надявам то да бъде прието, защото напомням, че евентуално неотговорените въпроси във вторник ще се съберат в петък и ние реално следващия петък ще водим отново този разговор, ако не бъдат зададени и съответно не получат отговор всичките 88 въпроса. Така че това е моето предложение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. [[Народният представител Хамид Хамид иска думата.]] Реплика ли, господин Хамид? Добре. Осемдесет и осем въпроса средно по около 10 минути са 880 минути. Това са 10 часа, още 280 минути, са почти 15 часа. Заповядайте, господин Хамид.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Петров! Вече има друг консенсус, друго мнозинство, малко по-голямо. Видяхме го и вчера. Обаче с това Ваше изказване разбирам, че и Вие се присъединявате към консенсуса, тоест приемате заседанието да е във вторник, подкрепяте целия голям консенсус, само че искате всички въпроси да бъдат изчерпани. Това е справедливо, разбира се, но забравихте да кажете, че министър Рашков трябва да отговаря първи на всички въпроси. Но не в кръга на шегата, господин Петров. Вече втори вторник парламентарните групи няма да могат да провеждат своите заседания. „Движение за права и свободи“ всеки вторник провежда заседание на парламентарната си група и на централното си оперативно бюро. Дали Вие го правите или не, сигурен съм, че го правите и Вие, и ГЕРБ, и всички партии се събират във вторник. Този вторник разглеждахме двата малки бюджета, следващият вторник е заседанието за прикриване на министър Рашков – така ще го кръстя това заседание.
Ами, недейте!
За следващия вторник сигурно ще се измисли нещо друго. Продължавайте да криете министър Рашков. И, господин Петров, поне Вие не участвайте в това.
Няма други реплики. Дуплика, господин Петров? Добре.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колега Хамид! На първо място, тъй като не се опитвам да участвам в коалиционно мнозинство, което да крие министър Рашков, аз нямам против той да бъде изслушан първи, като държа да отбележа, че не аз определям дневния ред на изслушването на министрите. Дори аз на Председателски съвет съм възроптал срещу това първо да отговаря министър-председателят, след това вицепремиерите и чак след това министрите, тъй като обикновено моите въпроси са последни. Един въпрос към министър Иван Иванов стои вече един месец, а за съжаление, въпросът ми към министър Стефан Янев няма и да получи отговор.
Ще получи.
По отношение на невъзможността да провеждаме заседания на парламентарните групи. За мое съжаление, нашата парламентарна група също във вторник провежда такова заседание, което е възможно да не бъде провеждано. Държа все пак да кажа, че основанието за моето предложение е това, че ние като опозиция, пък и Вие, виждам, задаваме доста въпроси към министрите, които имат нужда от отговор. И съм се ръководил при направата на това предложение единствено от съображението, че е редно ние като опозиция да получим отговор на тези въпроси, а не управляващото мнозинство да ни даде едни три часа за парламентарен контрол. Ако наистина бъде направено това, в два часа или три ще завърши заседанието и след това ще си направим заседанията на групите. Но за мен е по-важно да получим отговор от страна на изпълнителната власт, върху която се очаква ние като народни представители да упражняваме някакъв контрол. Само това ми е било съображението. Да, разбирам Ви, че наистина това пречи на заседанията на парламентарните групи и ние също страдаме от това. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Въпросът Ви към министъра на отбраната ще получи отговор просто от Драгомир Заков, не от Стефан Янев в следващата седмица. Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията. Беше направено редакционно предложение от Петър Петров. Господин Петров, ще го оформим по следния начин: Точка II в момента по вносител гласи следното: „Народното събрание да проведе извънредно пленарно заседание на 8 март 2022 г., вторник, от 9,00 ч. до 14,00 ч. при следния дневен ред.“ Вашето редакционно предложение ще го оформим по следния начин: 14,00 ч. се заличава и вместо него текстът ще бъде: „изчерпване на въпросите от парламентарния контрол по т. 2.“ Така че, ако се приеме, текстът ще бъде: „Народното събрание да проведе извънредно пленарно заседание на 8 март 2022 г., вторник, от 9,00 ч. до изчерпване на въпросите от парламентарния контрол по т. 2, при следния дневен ред.“ Преминаваме към гласуване. На първо място гласуваме редакционното предложение на Петър Петров заседанието, ако такова, разбира се, се насрочи, да бъде до изчерпване на всички въпроси. Владимир Табутов?
Против.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 172 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 174: за 35, против 89 в залата и 2 онлайн – общо 91, въздържали се 48. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на основния текст по вносител. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували 147 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 149: за 124 в залата и 2 онлайн – общо 126, против 19, въздържали се 4. Предложението е прието.
Прегласуване.
Прегласуване по искане на Костадин Ангелов. Владимир Табутов?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували 151 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 153: за 129 в залата и 2 онлайн – общо 131, против 19, въздържали се 3. Предложението е прието. С това и тази точка от дневния ред е приета. Закривам заседанието. Следващото заседание ще се проведе извънредно следващия вторник от 9,00 ч. [[Звъни.]]