Dame i gospodo, poštovani delegati, uvaženi gosti, predstavnici sredstava javnog informisanja, cijenjeni predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine, otvaram 20. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo današnjoj 20. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine prisustvuje 12 delegata, 3 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda, 4 iz reda srpskog naroda. Dakle imamo kvorum, možemo punopravno donositi odluke Doma naroda. Svoj izostanak su najavili gospodin Sejfudin Tokić i gospodin Goran Turjačanin koji prisustvuju plenarnom zasjedanju Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope. Dakle, oni su opravdano odsutni. Naravno izostanak je najavila ministrica za spoljnu trgovinu uz njeno izvinjenje radi obaveza neće moći prisustvovati današnjem zasjedanju Doma naroda. Ja očekujem da će nam se pridružiti predstavnik Savjeta ministara Bosne i Hercegovine s obzirom da imam informaciju da imaju vanrednu sjednicu Savjeta ministara čiji rezultati će biti bitniji za naš današnji tok zasjedanja. Dame i gospodo za današnju sjednicu je Kolegij doma naroda predložio sljedeći D n e v n i r e d: 1. Odgovor na delegatska pitanja i delegatska pitanja, 2. Zapisnik sa 18. i 19. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, 3. Izjašnjavanje Doma naroda o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o zaštiti potrošača, 4. Zakon o državnoj službi institucija Bosne i Hercegovine po članu 100., predlagači delegati Ibrahim Spahić, Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić, 5. Zakon o Obdusmenu BiH član 100., predlagači delegati Ibrahim Spahić, Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić, 6. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama Bosne i Hercegovine po članu 100., predlagači delegati Ibrahim Spahić, Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić, 7. Zakon o administrativnim taksama i tarifa administrativnih taksi, takođe po članu 100., predlagači delegati Ibrahim Spahić, Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić, 8. Zakon o Sudu BiH, član 100., predlagači Ibrahim Spahić, Sejfudin Tokić, 2 9. Zakon o osnovama Javnog radio televizijskog sistema i o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine, član 100., predlagač delegat Ibrahim Spahić, Sejfudin Tokić, 10. Zakon o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o privatizaciji preduzeća i banaka u Bosni i Hercegovini, član 100., predlagač delegat Sejfudin Tokić, 11. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o popunjavanju upražnjenog mjesta člana Predsjedništva BiH, član 100., predlagač delegat Sejfudin Tokić, 12. Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, član 100., predlagač Savjet ministara, a u materijalima ste dobili predlagač delegat Sejfudin Tokić, - Ja ću naravno kada otvorimo raspravu o dnevnom redu reći koje su izmjene ovdje predložene od strane Kolegija Doma naroda, 13. Zakon o pravnoj pomoći i službenoj saradnji u kaznenim stvarima između Federacije BiH i Republike Srpske i Distrikta Brčko, član 100., predlagači delegat Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić, 14. Izjašnjavanje Doma naroda o razmatranju po članu 99. Poslovnika Doma naroda Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu BiH, predlagač Savjet ministara, 15. Izjašnjavanje Doma naroda o razmatranju po članu 99. Poslovnika Doma naroda Zakona o veterinarstvu BiH, predlagač Savjet ministara, 16. Ugovor između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Njemačke o postizanju i međusobnoj zaštiti investicija sa protokolom, predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 17. Sporazum o amandmanu na Ugovor o zajmu datiran 2. novembra 2000. između Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj i Bosne i Hercegovine, predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 18. Sporazum između Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o međunarodnom cestovnom prevozu putnika i tereta, predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 19. Informacija o stanju u oblasti imigracija i azila na teritoriji Bosne i Hercegovine, predlagač Savjet ministara, 20. Rezolucija o izvornom finansiranju institucija i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine, predlagač delegat Sejfudin Tokić i 21. Informacija o realizaciji Aneksa VII Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH, predlagač Savjet ministara. Dakle 21. tačka dnevnog reda. Dame i gospodo, želim da vas informišem da smo u razgovoru sa predstavnicima OHR-a, Savjeta ministara i Stalne izborne komisije Bosne i Hercegovine dobili zahtjev da se izmjene i dopune Stalnog izbornog zakona usvoje do 2. jula da bismo imali kompletiranu zakonsku legistativu vezano za oktobarske izbore. Mi smo u Kolegiju postigli saglasnost da ukoliko do, da do kraja zasjedanja ove redovne sjednice dobijemo materijal i zahtjev Savjet ministara da raspravljamo po hitnom postupku, da održimo dakle vanrednu sjednicu Doma naroda iza ove sjednice da taj materijal razmotrimo i usvojimo, kako ne bismo morali vanredno zasjedati u toku sedmice i time praviti duple troškove sa stanovišta potrošnje sredstava iz Budžeta. Nadam se da ćemo za ovo što smo predložili dobiti vašu podršku, ali neka to ostane da završimo prvo redovno zasjedanje, dakle redovnu 20. sjednicu. 3 Otvaram raspravu vezanu za dnevni red koji ste dobili u prilogu. Izvolite, ko želi riječ? Gospodin, delegat Halid Genjac. Izvolite.
Kolege dame i gospodo, impresivan dnevni red, veliki broj tačaka na dnevnom redu, naravno izaziva kod mene zadovoljstvo na prvi pogled. Iznenadio sam se tako veliki zakona da predlažu poslanici, što je jako pohvalno. Međutim, kada sam, iznenadilo me i to što su neke zakone predložili po trojica ili četvorica poslanika. Onda sam malo detaljnije pogledao, pa vidio da su iste tekstove zakona predložili isti poslanici, što je nevjerovatno. Onda sam još malo provjerio pa ustanovio da su to ustvari sve zakoni koje je proglasio Visoki predstavnik, pa ih sad predlažu poslanici. Ali onda sam dalje ustanovio da su to neki zakoni koje smo u januaru na prijedlog poslanika razmatrali, pa ih odbili, pa danas ih ponovo predlažemo i što je posebno iznenađujuće, te iste zakone su odbili neki poslanici koji ih danas predlažu. E, naravno, ja odmah da vam kažem glasaću za sve ove zakone i glasao sam za sve ove zakone, ali molio bi da se politički napori između sjednica ulože da se postigne saglasnost među strankama i klubovima pa da se zakoni koji se nađu na dnevnom redu, pogotovo zakoni koje je predložio Visoki predstavnik, odnosno proglasio da se postigne saglasnost i da se oni definitivno usvoje na sjednici. Posebno imajući u vidu zakone iz obaveze iz mape puta, jer ja vas podsjećam da je ovih dana, odnosno 16. jula će se održati sjednica konsultativnog tijela iz Vijeća Evrope koja će razmatrati ispunjenje uslova iz mape puta i to će biti osnova za razmatranje i pripremu izrade ....studio za naše priključivanje u Pakt stabilnosti, odnosno projekat pridruživanja i stabilnosti. Ukoliko ne budemo ispunili uslove kojima je rok bio prošle godine u julu, prošle godine u junu smo prihvatili obavezu da to ispunimo, nije ispunjeno, sada je evo kraj juna još nije ispunjeno. I ukoliko ti zakoni ne budu usvojeni te obaveze, dolazi u pitanje ...studija za ovu godinu, a vjerovatno bi onda tek i iduće godine bilo upitno. Neki od tih zakona kao što je javni RTV servis su danas na dnevnom redu predloženi i ja bi molio dakle da imamo to u vidu i naravno podržavam što je stavljeno to danas na dnevni red ukoliko je postignuta politička saglasnost između stranak i klubova što je svrha tijela koje vode ovaj parlament i ovaj dom. Druga stvar imam dva prijedloga. Ovo je bio jedan uvod. Dozvolite mi da iznesem dva prijedloga. Kada sam vidio ovako impresivan dnevni red sa 21. tačkom dnevnog reda, strašno sam se iznenadio da u današnjem dnevnom redu nema Izvještaja budžeta za prošlu godinu. Evo ja izražavam sumnju ovo uporno ignorisanje da se Izvještaj budžeta za prošlu godinu stavi na dnevni red, ja izražavam sumnju da tu nešto nije čista posla. I molim dakle da se stavi tačka na dnevni red – donošenje zaključka o roku u kome će Vijeće ministara dostaviti Izvještaj o izvršenju budžeta za 2001. godinu. 2000. godine u izbornoj kampanji ključna riječ je bila transparentnost. Transparentnosti nema ukoliko se budžet institucija Bosne i Hercegovine i Izvještaj o njegovom izvršenju ne razmatramo. Prema tome to je poslovnička obaveza da ne pozivam se na članove Poslovnika predlažem ovu tačku dnevnog reda.
Ja bih vas molio samo da se držite dnevnog reda i dopuna dnevnog reda ako ima. 4
Dopuna, dakle dopuna dnevnog reda prijedlog tačke dnevnog reda dopuna. Imam u pismenoj formi prijedlog tačke i dopunu. Druga stvar, još više sam se razočarao i zaprepastio na skandaloznu činjenicu da danas u dnevnom redu nema tačke dnevnog reda Imenovanje delegacije Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope. Niz zemalja je primljeno u Vijeće Evrope. Sve te zemlje su pitanje svoje delegacije riješile kako to predlažu. Naša delegacija je otprilike
Ja vas molim, nema potrebe da obrazlažete, predložite tačku dnevnog reda, ukoliko prođe otvorićemo raspravu.
Moram obrazložiti.
Ja vas molim, predložite tačku dnevnog reda i obrazloženje ako otvorimo sad raspravu nema potrebe.
Dakle moram obrazložiti prijedlog da bi poslanici mogli odlučiti hoće li prihvatiti tu tačku dnevnog reda znate. Dokle delegacije prime se u Vijeće Evrope i prije toga izvrše pripreme i potvrde delegaciju u trenutku kada se to potvrdi u Vijeću Evrope verificira se ta delegacija. U našem slučaju su na tu sjednicu 20. i 22. aprila otišli razni prevodioci, sekretarice, ali stalna delegacija nije otišla, jer nije izabrana. Bila je tamo privremena delegacija pa je tamo po holovima, hodnicima predsjedavajući dva doma su potpisali da ta prijašnja gostujuća delegacija prisustvuje toj sjednici. Kada je to urađeno onda su rekli znate po Statutu ova delegacija koja je tada imenovana treba da bude, ne može se mjenjati. Naravno mi smo reagovali, pozvali smo na zaključke Predstavničkog doma koji je na 25. sjednici utvrdio da se mora potvrditi delegacija, da se mora popuniti delegacija i dešava se jedna nevjerovatna stvar, da grupa činovnika iz jedne službe u Domu naroda reaguje i kaže znate šta, nisu poslanici u pravu to je, izabrana je delegacija treba samo dopuna. To se ni u Bijafri nije desilo znate, da Odjel za javnost osporava pitanje.
Ja vas molim imate za izmjenu i dopunu dnevnog reda 3 minute. Držite se poslovničkog vremena, inaće vrijeme je isteklo, predložite izmjene i dopune tačaka koje mislite da treba. 5
Budući da je u međuvremenu pribavljeno i sva ta dokumentacija i stiglo pismo Brune Halera u kome on navodi kao generalni sekretar Vijeća Evrope da ima 5 članova koji su tamo prisutni, ali ne zna se jesu li oni stalni ili zamjenici što treba Parlament da odluči i da treba uostalom kompletirati delegaciju, jer ima 5 tamo nekih kojima se status ne zna, ali treba delegacija da broji 10. To je pismo Brune Halera stiglo na zahtjev predsjedavajućeg Predstavničkog doma. I zbog svega toga ja predlažem da se na današnju sjednicu uvrsti tačka dnevnog reda koja se zove – Utvrđivanje odgovornosti za narušavanje ugleda BiH delegacije u Vijeću Evrope do kojeg je došlo ne potvrđivanjem i ne kompletiranjem delegacije u potrebnom roku. To je dakle druga dopuna na osnovu Poslovnika takođe član koji reguliše ulogu Kolegija u koordinaciji poznata je. I na kraju ima jedna točka koju predlažem da se skine s dnevnog reda. To je – Rezolucija izvornog finansiranja institucija međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine. Naime, u programu ovog parlamenta u programu većine grupacije stranaka koja ima za ovaj mandat bilo je donošenje zakona koji se sad ovdje u rezoluciji predlažu da se donesu. I evo mandat je skoro prošao, ti zakoni nisu usvojeni i sada na kraju mandata jedan od poslanika koji je iz te grupacije vladajućih stranaka predlaže rezoluciju da donesemo te zakone. Znate kada je prošao mandat čovjek predlaže rezoluciju
Ja vas molim vodite računa ponovo o vremenu. Isteklo vam je duplo vrijeme. Ako je moguće skratite obrazloženje. Ja nisam sam pisao Poslovnik. Tri minute neće niko, vjerujte mi dobiti više od tri minute. Predizbornu priču na tribine stranačke.
Gospodine Špiriću za svaki prijedlog po 3 minute.
Ne može za svaki prijedlog, nego jedan prijedlog 3 minute. Javite se.
Dakle, na kraju mandata kada se sve završilo čovjek predlaže da donesemo rezoluciju, to jest
Pa evo vi predlažete da se skine ta tačka dnevnog reda.
Molim vas završavam. Dakle predlažem da damo časnu riječ da ćemo te zakone usvojiti. Budući da ja, da u rezoluciji, da u Poslovniku stoji da predlagač rezolucije ima 20 minuta da obrazloži o čemu se radi, ja mislim da nas čovjek zeza i pošto njega ovdje nema da 6 ga pitam jel se zeza ili ozbiljno misli, ja predlažem da se ta tačka skine s dnevnog reda. Eto toliko.
Zahvaljujem delegatu gospodinu Halidu Genjcu. Želim da konstatujem da smo dobili, da je gospodin Spahić stigao da sad imamo 14 delegata. Zadovoljstvo mi je pozdraviti predsjedavajućeg Savjeta ministara dr Mikerevića i članove Savjeta ministara dr Domazeta i Rasima Kadića.
Gospodin Špirić želi govoriti. Izvolite.
Dame i gospodo, uvažene kolege delegati, cjenjeni gosti, uvaženi predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predsjedavajući Savjeta ministara, želim da dam kratka, dakle naime samo kratka obrazloženja navoda oduševljenja i razočarenja gospodina Genjca. Ne vidim razlog da za nekoga bude razočaravajuće što su delegati u međuvremenu uspjeli da postignu politički dogovor i da danas stave na dnevni red sve zakone koje je nametnuo bivši Visoki predstavnik. Ja mislim da je to uspjeh, pogotovo koliko smognemo snage danas te zakone da izglasamo. Ja mislim da je to jedini mogući način da se kompromisom kroz mukotrpne političke razgovore dolazi do zakonskih projekata. Ako je to razočarenje za delegata gospodina Halida Genjca, a u drugom dijelu nas poziva kako bi dobro bilo uložiti truda pa u ovim među pauzama usvojiti i druge bitne zakone, koji su bitni za Bosnu i Hercegovinu, što se ja takođe slažem. Ne postoji drugi način sem razgovori i kompromisi između klubova delegata i političkih stranaka da dođemo do zakonskih projekata. Želim takođe da kažem da su grupe delegata samostalno predlagale ove usvajanje ovih zakonskih projekata po članu 100. ne čekajući jedinstven prijedlog Savjeta ministara. Mi smo u Kolegiju samo objedinili sve te zahtjeve pa ste ovdje dobili recimo jedinstven spisak Ibrahim Spahić, Špirić, Turjačanin itd. jer su to bili odvojeni prijedlozi, ali nama nije smetalo pošto smo predlagali dakle po članu 100. da zajedno zbirno to predložimo i da danas Dom naroda usvoji. Ja mislim da je to dobar put, dobar pomak i ubuduće ću naravno zajedno sa gospodinom Šimićem i gospodinom Tokićem pokušati da dam konkretan doprinos da se zakoni na takav način usvajaju. Ja mislim da u najmanju ruku ukoliko danas Dom naroda, ja vjerujem da hoće usvoji ove zakonske projekte ja želim da kažem da spadamo u najproduktivniji parlament na svim nivoima u Bosni i Hercegovini. I ja mislim da naravno treba da to, da nas to raduje. Neću da govorim naravno pravo je delegata da traže skidanje tačaka dnevnog reda ili nove tačke dnevnog reda, ali hito sam ovo pojasniti samo da se ne stekne utisak da je ovo bio rezultat nekog neozbiljnog rada. Dakle ozbilno smo radili, a danas ćemo vidjeti jesmo li spremni da to potvrdimo glasajući za to. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Riječ ima predsjedavajući Vijeća ministara gospodin. U svako vrijeme predsjednik Vijeća ministara ima prednost. Vi ćete doktore dobiti riječ odmah poslije predsjedavajućeg. 7
Uvaženi predsjedavajući, predsjedavajući Predsjedništva, poštovani delegati, ja vas u ime Savjeta ministara želim da pozdravim i istovremeno da vas obavjestim da je u toku sjednica Savjeta ministara zbog pitanja i uvrštavanja u dnevni red izmjena i dopuna Izbornog zakona i u tom smislu želim da vam jednostavno sugerišem da danas ukoliko je u mogućnosti da se održi i vanredna sjednica ovog doma kako bismo usvojili taj set zakona i zaokruživanje pravne regulative za naredne izbore i u tom smislu da nas izvinite što nismo prisutni ovdje, jer zaista imamo veoma mnogo posla s obzirom da imamo radni tekst u nekoliko opcija, a izašli bi pred vas sa prečišćenim tekstom. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedavajućem Savjeta ministara. Mi smo tu odluku i donjeli. Čekamo tekst od Savjeta ministara. Spremni smo održati vanrednu sjednicu. Ja vas molim da kao predsjedavajući učinite sve da taj materijal nam stigne u toku zasjedanja da bismo mogli se izjasniti vezano za materijal. Hvala vam lijepo. Za riječ se javio, krivi navod gospodin Genjac. Izvolite.
Ma samo dakle nije primjereno i neuobičajeno kod dnevnog reda da se ova rasprava vodi, ali gospodin Špirić očigledno nije baš registriro moje rečenice ispravno. Nisam ja razočaran brojem zakona na dnevnom redu, naprotiv, oduševljen sam i sve ću ih podržati i sve sam ih podržao i do sada. Razočaran sam što nema izvještaja o budžetu i što nema imenovanja delegacije. Tim sam razočaran. To je razlika u tome. Možda se nije dobro čulo. Hvala.
Ne mislim da Dom naroda nema potrebe da se bavi vašim razočarenjima ili oduševljenjima. Dali ste prijedlog, idemo dalje. Za riječ se javio gospodin Ibro Spahić. Ne može poslovnička intervencija. Ja vas molim ako hoćete predizbornu kampanju održite konferenciju za štampu. Izvolite. Ne može. Možete se pozivati našta hoćete.
Gospodin predsjedavajući i gosti, prvo bih htio da kažem da je sasvim prirodno da se sada odjednom napravila trakavica predlagača za ove zakone. Sada sam na stolu pročitao da se i Vijeće ministara nakon svega pridružilo kao predlagač ovih zakona. To me podsjeća na manir jedan ovdje u Parlamentu kada neko nešto predloži, onda se to blokira, a kasnije se pojavi novi inicijator sa istim tekstom i malo izmjenjenim. Npr. kao rezolucija o mladima. To sam bio oduševljen kada sam vidio kako je napravljen manifetluk u ovom parlamentu i koliko je utrošeno energije za to. Ali o tome ću govoriti kada bude na dnevnom redu, jednog dana do izbora i poslije. Inače i ja podržavam sve rezolucije o mladima. Ali ću pokazati kako administracija diktira odnose u Parlamentu i kako uspjeva da odigra parke karata za svoje predstavnike vlasti koji su je postavili ovdje u ovom parlamentu. E pošto ima zato 8 konferencija za štampu o tome ću govoriti javno. A sada ću nešto reći oko dnevnog reda još jednu minutu. Ove zakone koje sam ja predložio kao i kolege poslanici šteta je što ih nismo svi predložili pa vidim da nema predstavnika Kluba hrvatskog naroda i šteta je ja mislim da će oni isto tako se dati u časnu pionirsku riječ kao i gospodin Genjac da se pridržavaju ovim podrškama kao i Vijeće ministara itd.
Ja vas molim samo dajte oko izmjene dnevnog reda.
Da ne bi dali obećanje jedni drugima, predlažem da prosto usvojimo dnevni red koji je predložio Kolegij. Također da podrupremo prijedlog gospodina Mikerevića koji je već nama proslijedio juče ovaj zakon o kojem imaju danas vanrednu sjednicu.
Ja vas molim, to je prijedlog Kolegija Doma naroda, a ne gospodina Mikerevića
Dobro, onda i vaš prijedlog podržavam s tim što bi rekao da imam jedan prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, s datum koji je stigao jučer 24., a danas je 25., prema tome stavili ste mi na sto jedan prijedlog povodom kojeg se vodi rasprava u ovom trenutku i traži se vanredna sjednica. E dobro, pošto ima nekih izmjena još, dopuna i kreativnih stavova ja to podupirem od Kolegija i od VIjeća ministara. Znači neću praviti problem oko toga, podupirem i to da bude na dnevnom redu. Može u nastavku dnevnog reda, može dio dnevnog reda, može vanredna sjednica. Kako god Kolegij predloži. E sada, samo u vezi sa ovim što nam je na dnevnom redu. Ja mislim da nema smisla utvrđivati odgovornost o tome zašto nismo izabrali stalnu delegaciju u Parlamentu i ne slažem se s prijedlogom gospodina Genjca, nego predlažem prosto da se ispuni obaveza iz pisma Savjeta Evrope da na dnevnom redu ove ili naredne sjednice bude izbor delegacije i zamjenika članova delegacije kako je i predviđeno. U tom nema ništa sporno i to je mislim jasno kao dan. Jedino što se ovdje ne može prekinuti valjda ovaj sjednica i neće se dogoditi da nema kvoruma. Ja se nadam da će ljudi izdržati da se suoče s činjenicom da će se imenovati ta delegacija. Moj je prijedlog da se u dnevni red uvrsti dakle Izbor delegacije i zamjenika članova delegacije za Savjet Evrope, a da se ne prihvati prijedlog gospodina Genjca o određivanju odgovornosti, jer to nema nikakvog smisla po mom uvjerenju.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Riječ ima gospodin Dragutin Rodić, pa gospodin Divković. 9 Ja se izvinjavam samo dužan sma jedno objašnjenje, ovo što je gospodin Ibro Spahić rekao vezano je za izmjenu i dopunu Izbornog zakona Savjet ministara. Ja vas molim da materijale koje dobijete studiozno pročitate. Ne odnosi se to na posebno zasjedanje sjednice Doma naroda. Tačka 12. tu je predlagač Sejfudin Tokić, ali je Vijeće ministara kompletiralo sve izmjene i dopune koje je nametnuo Visoki predstavnik i naš prijedlogće biti da tačka bude vezana za materijal Savjeta ministara upravo pismom na koje ste se pozvali.
(?) Poštovane dame i gospodo ja želim da predložim dvije nove tačke dnevnog reda. Mislim da su obe komisije koje su usaglašavale jedinstven tekst zakona koji je u različitom tekstu usvojen u Predstavničkom domu i domu naroda završile svoj posao. To je izvještaj Komisije o usaglašavanju teksta Zakona o upravnom postupku i Zakona o upravnim sporovima i mislim da je to već bilo na sjednici Predstavničkog doma i mislim da nema potreba da to odugovlačimo kada možemo to danas ovdje usvojiti. Hvala vam.
Ja bi molio u pisanom pismeno, ja bi molio samo pisani materijal da nam dostavite zahtjev za tačku dnevnog reda. Dalje se javlja za riječ gospodin Ivo Divković. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući Predsjedništva, uvaženi predsjedavajući ovog doma, poštovane kolege ja sam izašao samo ispred Kluba Hrvata da kažem naš stav vezano za predloženi dnevni red, a rekao bi da nas je inicirala rasprava gospodina Spahića. Naime mi danas imamo ovdje na dnevnom redu paket od 10 zakona koji je proglasio Visoki predstavnik, a koji su na neki način bili u parlamentarnoj proceduri u ovom domu u ranijem periodu. Hoću odmah da kažem vrlo jasno i glasno da je Klub Hrvata i ranije, znači prije nego što je ove zakone i proglasio Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu bio spreman ih podržavao predložene zakone i mi ćemo i danas podržati ove zakone i znači podržavamo što su ti zakoni u dnevnom redu i uopće nas ne smeta što formalno pravno niko do Hrvata nije na spisku od predlagača ovih zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ako se ne javlja niko jel mogu dobiti riječ.
Riječ gospodin Špirić.
Dame i gospodo, ja hoću samo vezano za 12. tačku dnevnog reda da bismo se samo shvatili, vi ste kao predlog za 12. tačku dnevnog reda dobili Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po članu 100., predlagač Savjet ministara u zagradi 10 stoji predlagač Sejfudin Tokić. Naime gospodin Tokić kao predlagač je obuhvatio svojim predlogom samo dve izmjene koje je nametnuo Visoki predstavnik. Savjet ministara je obuhvatio sve izmjene koje se tiču korekcija Stalnog izbornog zakona po nalogu Visokog predstavnika i mi smo u Kolegiju razgovarali i donjeli odluku s obzirom da je Savjet ministara dakle komletno obuhvatio sve izmjene da današnja podloga za raspravu bude materijal Savjeta ministara, uzimajući u obzir naravno i zahtjeve gospodina Sejfudina Tokića koji su istovjetni u odnosu na dve izmjene, jer drugačija mogućnost nije ni postojala. Dakle samo da se zna da se danas izjašnjavamo naspram materijala Savjeta ministara imajući u vidu naravno i ono što gospodin Sejfudin Tokić zahtjeva o u svom prijedlogu. Što se tiče donošenja zaključka u roku o kojem ćemo raspravljati vezano za izvršenje budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2001. godinu, ja sam spreman ovaj zaključak gospodina Genjca podržati i utvrđivanje odgovornosti za vrh toga što nije kompletirana delegacija u Savjetu Evrope mislim da bi mi mogli barem bi trebali u ovom domu možda sa više ljubavi prema državi koju predstavljamo govoriti o nastupu naše delegacije koja je ja mislim radila u sklopu nastojanja institucija vlasti Bosne i Hercegovine da čim pre postanemo sastavni dio ujedinjene Evrope. Mislim da je naša komisija uspješno radila, ali takođe mislim da treba kompletirati i zamjenike stalne delegacije u Savjetu Evrope, ali ne mislim da to treba činiti na način, mislim da ne treba činiti na način na koji se to želi potencirati. Dakle to je moj stav. Naravno izjasniću se vezano za predložene tačke dnevnog reda. Hvala vam. Vezano je za šta intervencija? To je moj stav. Izvolite.
Prije svega bi želio reći da ne stvaramo mi zabunu. Moj je stav vrlo jasan. Ne postoji gospodine Špiriću ni gospodine Genjac institut odgovornosti poslanika niti bilo koje institutucije koja bi se mogla formulisati kao tačka utvrđivanje moralno političke odgovornosti. To je prošlo vrijeme. Ne znam koju vrstu odgovornosti očekujete od koga, od dva kolegija
Ne znam na šta se vaša diskusija odnosi.
Ne slažem se s tim ne podupirem prijedlog koji ste vi poduprli i jednom i drugi put da se formulira tačka odgovornost za neutvrđivanje delegacije imenovanje delegacije i zamjenika delegacije. Ja sam predložio tačku, napisao dnevni red. Protiv sam prijedloga gospodina Genjca. Ja samo predlažem da se normalno provede procedura izbora za članove i zamjenike. Nikada to nije urađeno nakon onog vremena kada je to trebalo uraditi. Potpis stoji samo gospodina Željka Mirjanića i gospodina Tokića. Tokića koji se odnosi na delegaciju koju on vodi kada je bio predsjedavajući, za ono zasjedanje kada smo primljeni i sada se pravi u javnosti tumačenja kako je to završen posao. To nije tačno. Tek i da je završen posao ne može Kolegij niti jedan niti drugi predsjedavajući u ime mene i drugih delegata raditi taj posao. Prema tome tražim tačku dnevnog reda, evo tu su kolege iz kluba srpskog, hrvatskog, bošnjačkog, tačka dnevnog reda – Izbor članova delegacije i zamjenika delegacije. A o odgovornosti njih kod kuće o tom po tom. To se zna. 11
Ja vas molim svi prijedlozi će biti stavljeni na dnevni red. Imaćete, naravno način glasanja će opredjeliti naš stav hoćemo li podržati tačku dnevnog reda ili nećemo. Ja ne bi da mi repliciramo, imaćemo dakle načina da se izjasnimo. Zaključujem raspravu vezano za. Za riječ se javlja gospodin Džaferović. Izvolite.
Poštovane kolege, dame i gospodo ja imam potrebu samo da razjasnimo jednu stvar kada je dnevni red u pitanju. Tačka 12. dnevnog reda Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po članu 100. Poslovnika o radu ovoga doma. Vi ste gospodine predsjedavajući kazali da je podloga za ovu tačku dnevnog reda materijal kojeg danas treba da dobijemo od Vijeća ministara.
Ne. To je ono na što sam gospodina Spahića upozorio da se materijali čitaju. Ovo su nametnuti, ono što je nametnuo Visoki predstavnik, gospodin Tokić je objedinio dve nametnute odluke, a Savjet ministara tri, a izmjene i dopune se odnose na izbor Vijeća naroda u Narodnoj skupštini Republike Srpske, Vijeća naroda u Federaciji i predsjednika i dvojice potpredsjednika u Federaciji.
Ja želim dakle samo da razjasnim tu situaciju. Ono što ćemo danas dobiti od Vijeća ministara to je zapravo postupak Vijeća ministara i nadležnih državnih organa nakon što su doneseni amandmani na ustave entiteta i uređuju se ona pitanja u Izbornom zakonu koja su ostala neuređena kada smo donosili Izborni zakon. Dakle niste bili precizni kada ste ovdje govorili. Ja hoću samo tu stvar dakle da razjasnimo, da znamo o čemu govorimo. A meni je jako dobro poznato da je Visoki predstavnik tri puta do sada intervenirao na Izborni zakon član 18.b. kod registracije političkih stranaka i kod kandidata, zatim višečlane izborne jedinice i druga, ovo je bila treća i druga izmjena onaj jedan dan pomjeranje roka za izbore i znam šta je gospodin Tokić obuhvatio svojim prijedlogom, ali je vrlo važno dakle kada ste govorili o podlozi za današnju raspravu o tekstu Vijeća ministara da to zapravo nije ovo što je sada u toku sjednice, što ćemo dobiti i što će biti predmet posebne rasprave. Dakle da tu stvar rasčistimo da ne bude zabuna. Zbog toga sam izašao za govornicu. Hvala vam.
Hvala vam lijepo. Riječ ima gospodin Genjac izvolite, je li to replika, krivi navod.
Kratko ću krivi navod jer dva puta je pomenuto moje ima. Naravno kategorije razočarenja, oduševljenja, ali i ljubavi su kategorije o kojima se mi izražavamo. Sad ako nećemo o razočarenjima, nećemo ni o ljubavi. A ja sam zato da pričamo puno o ljubavi prema Bosni i Hercegovini. Međutim, nije sporno rad delegacije znate i doprinos svakog pojedinca, ja sam zato da se on valorizira. 12 Međutim ja sam svoj prijedlog iznjeo na osnovu člana 17. Poslovnika u kome kaže da je Kolegij zadužen za ostvarivanje saradnje sa Zastupničkim domom uključujući održavanje zajedničkih sjednica oba doma na zahtjev i za održavanje zajedničkih kolegija. Zadužen za koordinaciju o načinu i rokovima rasprave glede odluka koje zahtjevaju odobrenje oba doma itd. Imenovanje delegacije BiH u Vijeću Evrope je evidentni i očiti eklatantni primjer posla koji oba kolegija oba doma treba da urade, koordinaciju treba Kolegij da uradi. Pismo gospodina Brune Halera koje je 18. juna stiglo u Sarajevo, a Bruno Haler je generalni sekretar Vijeća Evrope, navodi da mi imamo 5 delegata verificiranih u Vijeću Evropu, ali da li su oni članovi, da li su zamjenici, treba Parlamentarna skupština da odredi, da potvrdi. Prema tome nejasan je status. Iz tog razloga i evidentne činjenice da smo mi došli da ova plenarna sesija Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope se održava u takvim okolnostima, ja sam iznjeo ovaj prijedlog. Naravno, možemo mi danas ovdje nadglasati protiv ovog prijedloga, ali ne završava se priča time, jer ova rasprava i istraga ide i u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope. Bilo bi jako dobro da argumenti i odavde i naši stavovi stignu. jer neovisno od toga šta ćemo mi odlučiti, u Vijeću Evrope se vrši rasprava i istraga o ovome. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Nema, niko se nije dalje prijavio za raspravu. Zaključujem raspravu vezano za dnevni red. Idemo na izjašnjavanje. Prvo se izjašnjavamo dakle o zahtjevima za izmjenu dnevnog reda. Prvi zahtjev gospodina Genjca je bio donošenja zaključka o roku u kojem će Vijeće ministara dostaviti izvještaj o Izvršenju budžeta za 2001. godinu. Ima li predlagač rok? Ko je zato da ovo bude dopuna tačke dnevnog reda? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? – 2 Konstatujem da smo usvojili, pa ne može pisati, piše 11, a vi meni govorite 10. Dakle usvojen je prijedlog gospodina Genjca da ovo bude tačka dnevnog reda. Dakle biće posljednja na rednom mjestu, pošto predlagač nije predložio, ja predlažem da to bude tačka 22. dnevnog reda. Drugi predlog gospodina Halida Genjca je bio utvrđivanje odgovornosti za narušavanje ugleda BiH delegacije u Vijeću Evrope do kojeg je došlo nepotvrđivanjem, nekompletiranjem delegacije u potrebnom roku. Ko je zato da ovo postane tačka dnevnog reda? –2 za Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dva za, 8 protiv, 3 uzdržana. Konstatujem da ova tačka nije dobila većinu i ne može postati sastavni dio dnevnog reda. Izjašnjavamo se o predlogu gospodina Dragutina Rodića – Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o upravnom postupku kao i izvještaj Zajedničke komisije o postizanju o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o upravnim sporovima. Ko je zato da ove dvije tačke dnevnog reda se uvrste izvještaji?- 13 Jednoglasno, dakle postaje sastavni dio dnevnog reda. 13 Molim vas da strpljenje saslušamo jedni druge. Predlog Ibrahima Spahića – Izbor delegacije u Savjet Evrope i zamjenika u delegaciji. Ko je za? Ko je protiv? Četiri za, četiri protiv, Ko je uzdržan?- četiri uzdržana Konstatujem da ovo nije postao sastavni dio tačaka dnevnog reda. Dakle dame i gospodo predlažemo na izjašnjavanje o dnevnom redu i dopunama koje smo usvojili. Ko je za predloženi red i usvojene dopune? ___________________: [[govori s mjesta]] Ima još jedan prijedlog – skidanje rezolucije s dnevnog reda. Nemam ga u pisanom obliku, ali evo ako se delegati slažu izjasnićemo se. Dakle gospodin Genjac traži da se skine 20. tačka dnevnog reda. Ko je zato? - za su 3 Ko je protiv? – 9 protiv Ko je uzdržan? – 1 uzdržan Konstatujem da ovaj prijedlog gospodina Genjca nije prihvaćen. Izjašnjavamo se o dnevnom redu koji ste dobili u prijedlogu uz dopune koje smo usvojili. Ko je za ovakav dnevni red? – Jednoglasno Predlažem pauzu od 10 minuta da služba otkuca dnevni red kako smo ga usvojili. Nemojmo da nastavljamo dnevni red da dobijemo jednom moramo početi raditi kako treba. Dakle 10 minuta da dobijemo dnevni red na sto da idemo od tačke do tačke. [[pauza 10 minuta]] Imate...dnevnog reda. Predlažem da krenemo. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad. 1. Odgovor na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na prethodna postavljena pitanja dobili su delegati Nikola Špirić, Ibrahim Spahić i Dragutin Ilić. Naravno (Rogić) me je pitao da li smo zadovoljni sa odgovorima. Drugih odgovora nije bilo. Otvaram dakle tačku dnevnog reda za postavljanje novih delegatskih pitanja u sklopu ovog delegatskog sata. Izvolite. 14 Riječ ima gospodin Džaferović. Izvolite.
Poštovane kolege, dame i gospodo, između dva zasjedanja ovoga doma jedna grupa poslanika i delegata SDA konkretnije delegati u ovom domu dr Genjac i ja i poslanik u Predstavničkom domu prof Neimarlija, imali smo potrebe da u Parlamentu, koristeći svoja prava poslanika i delegata održimo jednu press konferencju. Na toj press konferenciji mi smo javnost upoznali o nekim neprincipijelnostima koje su se po našem sudu desile vezano za predstavljanje Bosne i Hercegovine u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope i dva dana nakon toga ja sam bio zaista zaprepašten sa činjenicom da je trojici poslanika, odnosno delegata odgovore sa te press konferencije uputio Odjel za odnose sa javnošću ovog parlamenta. Ja, postojanje Odjela za odnose sa javnošću u ovom parlamentu razumjevam, prije svega u kontekstu da taj odjel javnosti bude dostupan sa svim činjenicama koje se odnose na rad Parlamenta. Nikada i nikako nisam mogao razumjeti i za mene je to potpuno van pameti da jedan odjel moga parlamenta u ime Parlamenta vodi raspravu sa mnom kao članom tog parlamenta. Nakon što sam pročitao to saopćenje u novinama i taj navodni odgovor Odjela ja sam sebi postavi pitanje – ili ja nisam delegat ovoga doma ili taj odjel nije odjel ovog parlamenta? Ne može taj odjel voditi polemiku u ime Parlamenta sa članom Parlamenta. To je suprotno demokratskim principima na kojima je utemeljen ovaj parlament i ja sam izašao ovdje za govornicu radi toga da ovo saopćim javnosti, jer ukoliko nastavimo sa ovom praksom, ili vi koji ste to kreirali ukoliko nastavite sa tom praksom onda se upuštate u jedan jako opasan rizik, u rizik da ovaj parlament ustanovi jednu potpuno antidemokratsku praksu. Ja tražim od Kolegija ovoga doma da u saradnji sa Kolegijom Predstavničkog doma razmotri ovu situaciju i želim da me do iduće sjednice obavijestite kako se to u našem parlamentu moglo dogoditi. Ponavljam nakon tog saopćenja za mene dilema glasi – ili ja nisam član ovog parlamenta ili taj odjel nije služba ovog parlamenta. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Ja bi ga molio da delegatsko pitanje u pisanoj formi dostavi.
Ja se izvinjavam ako mogu dobiti riječ? Sam sam došao za govornicu. Hvala vam. Mislim gospodine predsjedavajući da nema potrebe da ja vama bilo šta pišem. Ovo je naša unutarnja komunikacija pred očima javnosti, na sjednici Parlamenta. Ovo, vi ste dali nama tumačenje da ne možemo postavljati pitanja članovima Kolegija. Ja se sa tim ne slažem, ali eto poštujem to, jel, zbog toga ovo nije delegatsko pitanje , ovo je jednostavno zahtjev mene kao člana ovoga parlamenta u okviru mojih prava prema vama kao predsjedavajućem, trenutno predsjedavajućem u ovom domu da uradite to za delegata ovoga doma. Toliko. 15
Ja se zahvaljujem naravno. Nemam razlog, niti hoću da polemišem. Tačka dnevnog reda su odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja sve druge inicjative mogu biti posebna tačka dnevnog reda. Dakle ne mislim ja, nego Poslovnik je stvar koji moramo svi poštovati i ja i svi delegati. naravno da nema razloga da se ne odgovori na svako postavljeno delegatsko pitanje, barem se ja sdušno zalažem za to. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Rodić, pa gospodin Ilić. Izvolite.
Obzirom da ja nisam dobio odgovor na delegatsko pitanje koje sam postavio prije dvije sjednice, a i danas nema ovdje Ministarskog savjeta, ovo što ću sad reći molim vas samo da se evidentira u stenogramu, inače sam ja to u pismenoj formi dostavio prije dvije sjednice. Naime, radi se o vrlo jednom osjetljivom pitanju i do dan danas nema odgovora na njema. Naime između fondova PIO Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine bio je 99. godine potpisan ugovor o međusobnim pravima i obavezama. Taj ugovor je Upravni odbor fonda za PIO jednostavno skinuo. Međutim do danas nema nikakvih inicijativa od strane Ministarskog savjeta i Vlade Federacije Bosne i Hercegovine da se sjedne i da se određene stvari pokušaju razrješiti na način kako treba da se razrješe. Moram da vam kažem da je to jedna vrlo ozbiljna tema, jer se tu radi o ostvarivanju prava povratnika i u Federaciju Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i mislim da u najskorije vrijeme treba nešto preduzeti oko toga. Jedina mogućnost je ovako da se postavi neko delegatsko pitanje. Inače praksa je da vrlo malo dobijamo odgovore na postavljenja pitanja i čini mi se da se ta praksa kako je to bilo do sada i dalje nastaviti. Hvala.
Zahvaljujem. Ja vas molim da se delegatska pitanja postavljaju u skladu sa Poslovnikom, dakle u pisanoj formi, da ovo ne bude delegatska tribina, inače bi je tako zvali. Dakle u pismenoj formi. Dakle ali opet mora biti zamoljen zahtjev u pismenoj formi da tražite odgovor. Hvala vam lijepo. Delegat, gospodin Ilić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati, uvaženi gosti. Ja rijetko postavljam delegatska pitanja i moram izraziti svoje negodovanje što ni na jedno do sada delegatsko pitanje nisam dobio adekvatan odgovor. Postavio sam na 15. sjednici vrlo konkretna dva pitanja na koja su mogla da se dobiju i konkretan odgovor, a pitanje je glasilo: - Koliko stanova je bilo u vlasništvu Skupštine Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine? - Ko je danas korisnik tih stanova? 16 - Da li je Parlamentarna skupština BiH pravni slijednik Skupštine SRBiH i ako jeste, da li je preduzela mjere da predmetne stanove vrati u svoj posjed? Ja sam dobio tako jedan nemušti odgovor ovdje iz koga se apsolutno ništa ne može zaključiti. Odgovor je potpisao sekretar Zajedničke službe gospodine Vedran Hadžović. Zaista još jedno pitanje moje koje sam postavio odnosilo se na ove imovinske zakone koje su na jednoj strani ispravili nepravdu prema ljudima koji su nasilno ostali bez svoje imovine, a na drugoj strani je napravljeno nasilje nad onima koji su stvarni vlasnici imovine, a to su državna preduzeća, odnosno tada društvena preduzeća i ustanove koji su kupovali i gradili stanove za svoje radnike. Danas imamo situaciju da se ti ljudi koji su legalno od svojih institucija dobili stanove izbacuju na ulicu, vraćaju se ljudi, stanarsko pravo ljudima koji su otišli prije rata iz Bosne i Hercegovine i oni danas sa tim stanovima špekulišu, prodaju i bogate se na račun društva, a ti ljudi idu na ulicu. Niko od političara u Bosni i Hercegovini, koliko mi je poznato nije ništa učinio da se taj jedan neselektivan zakon koji je donjeo Visoki predstavnik izmjeni u tom dijelu i da se ta nepravda ispravi. Ja još jednom koristim ovu priliku, pošto nisam dobio adekvatan odgovor na ovo pitanje, a smatram da Skupština Bosne i Hercegovine, da Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine mora da vodi računa o svojoj imovini kao i svaka druga institucija da se i ovo pitanje još jednom, molim posebno gospodina Belkića, člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine da i Predsjedništvo o ovom pitanju, jer sam i njima između ostalih to pitanje naslovio, još jednom vide šta se može uraditi da se ta nepravda ispravi i da se spriječi ovo bezočno manipulisanje i stvaranje uslova za bogaćenje nekih ljudi koji ničim nisu to zaslužili, a s druge strane ostavljamo ljude na ulici koji su ni krivi ni dužni kao stručnjaci tih preduzeća ili ustanova dobili na legalan način te stanove.
Zahvaljujem delegatu Iliću. Za riječ se javio gospodin prvi zamjenik predsjedavajućeg Ilija Šimić, pa gospodin Jusufović. Izvolite.
Uvažene kolege, poštovani gospodine Belkiću i dragi gosti,
Ja molim da saslušamo govornike, pa da pauzu iskoristimo za časkanje.
Čekaću ja nije problem, sve u redu. Dakle na kratki izgovoreni ovdje tekst da tako kažem gospodina Džaferovića koji nije pitanje, nudim također kratki tekst koji nije odgovor. Hoću reći da čueđenje gospodina Džaferovića potpuno dijelim i kada je izašlo u novinama saopćenje kao odgovor trojici izaslanika, poslanika imao sam istu dilemu, odnosno nije uopće bila dilema, ali bila bi veća šteta da sam javno reagirao. Nisam znao kao član Kolegija za takav odgovor i još neki članovi Kolegija u množini nisu znali. Ne znam ko je autor teksta, odnosno zna se da je služba koja je potpisala i kao član Kolegija imam puno razumjevanje i mislim da nam se takve stvari ne mogu dešavati i da službe moraju se odnositi prema javnosti i prema zastupnicima sukladno Poslovniku u stavu i u običajenom javnom komuniciranju. 17 Mislim, zbog javnosti zbog koje je govorio i gospodin Džaferović, gospodine Spahiću dakle mislim zbog javnosti zbog koje je govorio gospodin Džaferović, jer se radi o javnoj činjenici morao sam i imam potrebu i želju da ovo javno saopćim. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Šimiću, djelim njegovo viđenje problema koji je istakao dakle Džaferović. Nema potrebe da se upuštam u ovom, imaćemo ovo na Kolegiju Doma naroda. Ja vas molim dakle da ne otvaramo repliku, ovo je pitanje, izvolite.
Dakle gospodine predsjedavajući želim da se zahvalim članu Kolegija gospodinu Šimiću na korektnosti. Šefik Džaferović nije izašao za ovu govornicu radi sebe. Ja sam tu stvar već prebolio. Ja sam za govornicu izašao radi ovog parlamenta i moguće loše i ružne prakse koja može se nastaviti u ovom parlamentu. I ja vas molim da ovakve stvari spriječite i još se jedanput zahvaljujem na korektnosti gospodinu Šimiću. Toliko.
Zahvaljujem. Kada bi se mnoge stvari mogle spriječiti koje bi ja htio sasvim bi to drugačije izgledalo, ali nažalost izgleda u ovoj državi su mnogo složeniji odnosi nego što nam se čini. Za riječ nam se javio gospodin Munib Jusufović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodine predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine, kolege delegati, dame i gospodo. Ja ću postaviti pitanje koje sam već postavljao u jednom navratu, ali se situacija oko toga nešto izmjenila, a tiče se pitanja graničnog prelaza u Brčkom. Naime kratko da pojasnim o čemu se radi. Prije nekoliko mjeseci došlo je do zatvaranja graničnog prelaza Brčko koji je inače granični prelaz prve kategorije iz određenih tehničkih razloga, bar tako je navedeno. Ustvari radilo se o jednostranom tako da kažem jednostranoj odluci Republike Hrvatske koja je zatvorila taj granični prelaz pravdajući to određenim tehničkim pretpostavkama oko nosivosti. Mjesecima je oko toga trajale su aktivnosti gdje je u dobrom dijelu uključen OHR, odnoso Ured OHR-a u Brčkom supervizor, Vlada Distrikta Brčko pa i SFOR. Na koncu ta stvar je rješena na obostrano zadovoljstvo u jednom pravcu tako što su određeni eksperti utvrdili da prethodna odluka nije u skladu. Izvršene su određene rekonstrukcije tako da je to pitanje sad nosivosti skinuto sa dnevnog reda i razrješeno to pitanje između organa Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Međutim, sa tim stvar apsolutno nije riješena. Riješeno je pitanje nosivosti, ali niko više nije pominjao pitanje da se vrati transport roba visoke tarife. Ostalo je znači tečna goriva i sva ostala visoka tarifa. Jednostavno to pitanje je zaleđeno. Na nekoliko upornih pokušaja supervizora za Brčko, odnosno OHR-a i Vlade Distrikta Brčko Ministarsko vijeće nije oko toga pitanja poduzelo nikakve aktivnosti. 18 Moje je pitanje ustvari – Šta je u međuvremenu Ministarsko vijeće, odnosno određeno ministarstvo poduzelo na tom pitanju i pored upornih insistiranja, znači i OHR-a i SFOR-a itd. i Vlade Distrikta Brčko, jer je budžet Distrikta Brčko značajno narušeno, preko 30%? Ovdje bi iskoristio priliku i da zamolim gospodina Belkića kao predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, takođe da utiče na Ministarski savjet, Ministarsko vijeće s ozbirom da je Distrikt kao teritorija pod direktnim suverenitetom Predsjedništva. Toliko.
Zahvjaljujem.
Predsjedavajući Špirić ima postaviti pitanje.
Dame i gospodo, ja sam u više navrata postavljao pitanja institucijama, različitim institucijama Bosne i Hercegovine, jer su ta pitanja suviše teška, pa ne mogu dobiti odgovor, ili ona možda zadiru za nešto što nije dobro da se i o čemu nije dobro da se priča u Bosni i Hercegovini. Nažalost, moram da kažem da nisam zadovoljan odgovorima na do sada postavljena pitanja. Ali evo danas ću postaviti pitanje koje se tiče ove zgrade. Dakle ne moraju daleko ići da provjeravaju informaciju da bi dali odgovor. Postavljam pitanje Službi za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine – Na koji način je rješeno obezbjeđivanje ugostiteljskih usluga u zradi institucija Bosne i Hercegovine? - Ko je davalac usluga? - Da li su radnici zaposleni na određeno ili određeno vrijeme? - Da li su radnici uredno prijavljeni i plaćaju li im se propisani doprinosi, odnosno jesu li im obezbjeđena ostala prava po osnovu radnog odnosa, godišnji odmor, topli obrok, naknade za prevoz i ostale pripadajuće naknade? Nažalost dame i gospodo, ovo je institucija ili ovo je zgrada u koje je prisutan rad na crno. Ovo je institucija u kojoj se preko tog procesa pere novac. Ima li stvarno smisla da preko te sirotinje koja obezbjeđuje ovdje rad, to se dešava pred očima parlamentaraca i Parlamentarne skupštine. Jako me interesuje zašto 20 radnika različitih profila ovdje mjesečno neko plača gotovinom, a da se ne zna jesu li to sredstva iz budžeta, da li im je uplačen radni staž, da li je to ugovorom o djelu i na koji način su ti ljudi uopšte zaposleni. Ovo je zgrada koja mora biti primjer, ovo je institucija koja mora biti primjer ostalim u Bosni i Hercegovini. Način na koji se radi nije dobar i ja dajem svoj glas u prilog zaštite prava ljudi koji su na takav način zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine. Dakle interesujem me odgovor i mislim da im ne treba mnogo vremena da ovo provjere i da ovo napišu. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Postavlja pitanje gospodine Ibrahim Spahić. Izvolite. 19
Gospodine predsjedavajući, htio bi samo da podsjetim da je istekao rok Vijeću ministara Bosne i Hercegovine da odgovori na interpelaciju o ekonomskoj i socijalnoj situaciji u Bosni i Hercegovini koju je Kolegij jednoglasno koliko znam proslijedio Vijeću ministara BiH. Molio bi da Kolegij još jednom inzistira da vidimo kada će stići odgovor na to kakva je ekonomska i socijalna situacija u Bosni i Hercegovini i šta su preduzeli od prošle godine. Želim samo da jednim primjerom ilustrujem.
Ja vas molim dajte delegatsko pitanje.
Jeste ja molim, ja sam delegatsko pitanje postavio, vi ste proslijedili interpelaciju i oni imaju rok da odgovore na tu interpelaciju u skladu sa poslovničkom materijom. Ja dakle podsjećam na to da vi urgirate sa Sekretarijatom Doma naroda da se taj odgovor stavi na raspolaganje u pismenoj formi, naravno usvojen odgovor na zahtjev iz interpelacije. To nije delegatsko pitanje, samo podsjećam na obavezu. Ovo su pitanja, prijedlozi i delegatska pitanja. Drugo. Da li je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine spremno dati odgovore pred Parlamentom Bosne i Hercegovine u vezi sa otvorenim pitanjem sa susjedima? Ovdje je gospodin Belkić kao predsjedavajući Predsjedništva BiH i u javnosti smo dobili različite informacije koje nisu kontraverzne, ali su značajne da i Parlament formalno dobije tekst sa različitih sastanaka sa susjedima sa Istoka i Zapada. Koja su otvorena pitanja i šta Parlament BiH u tom pogledu ima u vezi sa svojim ovlašćenjima i odgovornostima? Za mene je to značajno zato što ima mnoštvo tih pitanja koja su riješena pozitivno. Jedan dio pitanja uopće nije kako bi rekao u prilici da se sada realizira i s ozbirom da je primarno za međunarodnu saradnju stabilnost u regiji, saradnja sa susjedima smatram da bi to bilo korisno za Parlament BiH i na ekonomskom i na političkom, dvojnom i svakom drugom planom. I treće pitanje koje je djelom vezano za debatu koja je jednom otvorena, a nikada nije faktički prezentirana – Šta je sa popisom imovine kojom državne institucije Bosne i Hercegovine raspolažu i na koji način državne institucije Bosne i Hercegovine u vezi sa državnom imovinom kojom raspolažu različite institucije bilo Parlament, bilo Predsjedništvo ili Vijeće minitara? Ima danas informaciju kako se tom imovinom upravlja i ko u ime, jeste, dakle vrijeme je kratko, ali ja ne tražim da se odmah odgovori, ja tražim da se formalno pokrene procedura. Evo usvajamo odluku o Sudu BiH, gospodin Špirić podupire tužilaštvo i pravobranilaštvo i druge institucije. Ja mislim da je vrijeme da se evidentirana imovina državnih institucija BiH i države BiH u zemlji i u svijetu konačno stavi pod dobro upravljanje državnih institucija Bosne i Hercegovine kao odgovornog vlasnika. Mislim da su pitanja vrlo precizna. 20 Ovo treće pitanje da bi imalo adresu upućujem na dvije, tri institucije. 1. Vijeće ministara, 2. Predsjedništvo BiH, ne zbog značaja, nego redosljeda i sam 3. Parlament Pošto se zna da tu postoji od stambenih jedinica do velikih objekata zemlje itd., mislim da je vrijeme da se oko toga na neki način i javno pozabavi Parlament. Nema ko drugi. Ne treba se odricati onoga što pripada državi BiH i ne bi trebalo da to nestane u raznim procesima privatizacije i restitucije. Volio bih da Parlament BiH dobiju delegati i poslanici informaciju popis te imovine i kako će se i na koji način to koristiti. Ko će upravljati tim dobrima. To je što se tiče današnjeg susreta sa delegatskim pitanjima.
Ja vas molim da delegatska pitanja dobijemo u pisanoj formi, a ko šta podupire, valjda svako ima snage da kaže šta podupire, šta ne podupire. Ja vas molim da to izostavite iz delegatskih pitanja. Da, moje su diskusije inače sjajne, ja što vrijeme više protiče nadam se da će Ibro iz njih nešto naučiti. Idemo ko se dalje javlja za riječ? Nema. Zaključujem dakle raspravu i delegatski čas postavljanja delegatskih pitanja. Prelazimo na drugi tačku dnevnog reda. Ad. 2. Zapisnik sa 18. i 19. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Ko se javlja za riječ? Ima li neko primjedbi na zapisnik? Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da usvojimo zapisnik sa 18. i 19. sjednice? Dakle jednoglasno usvojen. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda. Ad 3. Izjašnjavanje Doma naroda o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o zaštiti potrošača Dobili ste izvještaj. Zajednička komisija je postigla sporazum, dakle došla je do zajedničkog rješenja. Mi danas trebamo da se izjasnimo. Ko je za? Ko protiv? Ko uzdržan? Dakle nema rasprave, rasprava je zaključena. 21 Pozivam vas da glasanjem se izjasnimo Ko je za? – Jednoglasno. Konstatujem da je zakon usvojen u istovjetnom tekstu i da se može objaviti u Službenom glasniku. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda. Ad 4. Zakon o državnoj službi institucija Bosne i Hercegovine po članu 100., predlagači delegati Ibrahim Spahić, Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić Radi se o zakonu koji je nametnuo Visoki predstavnik. Delegati koji su predlagači ovog zahtjeva nisu čekali izjašnjenje Savjeta ministara. Sami su predložili proceduru, 100. je druga procedura. Ne postoji. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja zaključujem raspravu. Pozivam da se izjasnimo pre svega Ko je zato da o ovom zakonu raspravljamo po članu 100.? – Jednoglasno. Predlažem da se sada izjasnimo o zakonu o državnoj službi. Ko je zato, ko je za zakon? – Jedoglasno. Zahvaljujem se. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda. Ad 5. Zakon o Obdusmenu BiH član 100., predlagači delegati Ibrahim Spahić, Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić Sa istim obrazloženjem. Dakle otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pozivam da se izjasnimo Ko je zato da se ovom zakonu izjasnimo u skladu sa procedurom člana 100. Poslovnika? – Jednoglasno Pozivam vas takođe da se izjasnimo o zakonu. Ko je za zakon? Jednoglasno. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda. Ad. 6. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama Bosne i Hercegovine po članu 100., predlagači delegati Ibrahim Spahić, Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić Takođe isto obrazloženje. Otvaram raspravu. Ko se javlja? Niko. Zaključujem raspravu. Pozivam vas da se izjasnimo 22 Ko je zato da o ovom zakonu raspravljamo po članu 100. Poslovnika Doma naroda? - Jednoglasno Pozivam vas da se izjasnimo dakle o ovom zakonu u skladu sa članom 100. Ko je za zakon? – Jednoglasno. Zahvaljujem. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda. Žao mi je što nema gospodina Džaferovića da vidi kada je dobar sporazum, ne Džaferovića, Genjca kada je dobar sporazum da se zakoni usvajajaju. Prelazimo dakle na sedmu tačku dnevnog reda. Ad 7. Zakon o administrativnim taksama i tarifa administrativnih taksi, takođe po članu 100., predlagači delegati Ibrahim Spahić, Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić Isto je obrazloženje. Traži se procedura člana 100., jer je nametnut zakon od Kancelarije Visokog predstavnika. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Evo zadovoljstvo mi je da prvi put glasam. Jeste. Ko je zato da po članu 100. se izjasnimo da raspravljamo? – Jednoglasno. Pozivam vas da glasamo o ovom zakonu? Ko je za usvajanje zakona?- Jednoglasno. Fantastično. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda. Ad. 8. Zakon o Sudu Bosne i Hercegovine, član 100., predlagači Ibrahim Spahić i Sejfudin Tokić Otvaram raspravu. Nema javljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se o ovom zakonu izjasnimo po članu 100.? – 11 za Ko je protiv? Ko je uzdržan?- Nema uzdržanih Konstatujem da je ovaj zakon usvojen, dakle procedura je usvojena sa 11 za, 1 protiv, bez uzdržanih. Prelazimo na izjašanjavanje o zakonu. Ko je za usvajanje za ovog zakona? – 11 za Ko je protiv? – 1 Ima li uzdržanih? – Nema Sa zadovoljstvom konstatujem da je i ovaj zakon usvojen. 23 Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda. Ad. 9. Zakon o osnovama Javnog radio televizijskog sistema i o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine, član 100., predlagač delegat Ibrahim Spahić, Sejfudin Tokić Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Predsjedništva, uvaženi predsjedavajući, kolege delegati, meni je žao što ću izgleda pokvariti ovako kako je krenulo fino i bez rasrpave i bez diskusija, samo glasanje, ali prelijepo je da bi dugo trajalo. Naime, kada se radi o zakonu o kome raspravljamo u ovoj tačci dnevnog reda, a to je Zakon o osnovama Javnog radio televizijskog sistema i o javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine koji je takođe proglašen od strane Visokog predstavnika, moram vam reći da delegati iz reda srpskog naroda imaju ovdje poziciju utvrđenu na Narodnoj skupštini RS, a koja jasno obavezuje nas delegate da za ovaj zakon glasamo samo ukoliko dođe do izmjene određenih odredaba. S obzirom da član 100. ne omogućuje izmjene i s obzirom da zakoni Visokog predstavnika se uglavnom znači i uvijek ustvari predlažu po članu 100., to želim da obavijestim ovaj dom da Klub delegata iz reda srpskog naroda ne može glasati za proceduru po članu 100. kod ovog zakona. Takođe želim da kažem i razloge zbog čega to ne može. Osim navedenog, dakle stava Narodne skupštine, vidimo da zakon ima dva dijela. Dio koji se odnosi na sistem i dio koji se odnosi na servis. Dio koji se odnosi na sistem je problematičan i dira u ustavne nadležnosti propisane dakle Dejtonskim Ustavom. U ovom dijelu neophodno je dakle da se obezbjede takva zakonska rješenja u kojima se ne ugrožava urednička nezavisnost institucionalna samostalnost entitetskih javnih servisa, kao naravno i monopolski položaj javog RTV servisa. S ozbirom da ova zakonska rješenja u tom pravcu ne nude zadovoljavajuće, dakle nisu zadovoljavajuća Kluba delegata iz reda srpskog naroda neće podržati raspravu po članu 100., odnosno neće podržati zakon po članu 100. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Za riječ se javio Ibrahim Spahić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, želio bi samo reći da ovaj prijedlog zakona o osnovama Javnog radio televizijskog sistema i Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovne koji je donesen odlukom Visokog predstavnika ne samo da je dio ovoga logičnog sistema izjašnjavanja u Domu naroda, nadam se i u Predstavničkom domu, nego upravo omogućava krugu bilo srpskog, bilo bošnjačkog, bilo hrvatskog naroda u Domu naroda da usvajajući ovaj zakon po hitnom postupku pokrene adekvatne prijedloge i amandmane na izmjene. Ukoliko bi se danas blokirala rasprava o ovom dokumentu, ovom zakonu, bilo kakvom argumentacijom i bilo koji predstavnik je svjestan da ovaj zakon je snazi da se on poštuje i da ne postoji način da se nekim drugim sredstvima političkim iznuđuje rješenje 24 mimo procedure koja je predviđena na temelju upravo ovog dejtonskog mirovnog sporazuma, a to da je vrhunski arbitar Visoki predstavnik ukoliko nema Parlament rješenja za određena pitanja da ih riješi putem zakona. Zato bih htio apelirati na Klub koji predstavlja gospodin Novaković da u najboljem interesu onih koji smatraju da rješenje u ovom zakonu nisu adekvatna danas podupru, prije svega izjašnjavanje po proceduri po hitnom postupku i kako je predviđeno Poslovnikom i podrže ovaj zakon i usvoje ga kao naš zakon da bi moglo doći do normalne parlamentarne debate i amandmana na ovaj zakon. U suprotnom ovo je tzv. auto diskvalifikacija, jer se time onemogućava upravo politički interes ukoliko ga ima ili bilo koji drugi interes ili opravdani ili više ili manje opravdani zahtjevi da bi došli u parlamentarnu proceduru. Dakle želio bi samo razložno poduprijeti pravo svakoga u Parlamentu BiH da amandmanima reagira na zakonske projekte, ali kada ti projekti budu uslovno rečeno vlasništvo i odluka samoga Parlamenta. Pošto je to poznato i pošto smo sve zakone koje smo prethodno usvojili praktično stavili u poziciju da mogu da se dorađuju, dograđuju i mjenjaju, ja bi želio pozvati još jednom dakle kolege da ovom pristupu u najboljem interesu onih koje predstavljaju podrže ovu proceduru i prihvate ovaj zakon. To je prva stvar. Što se tiče problematičnosti sistema dijela ovog zakona koji kaže – prijedlog zakona odnosno Javnog radio televizijskog sistema i o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine, a odnosi se na izjavu koja se problematizira riječima da je kada je riječ o sistemu to problematično sa stanovišta Ustava i stanovišta pozicija nezavisnosti uredništva i uopće argumentaciju koju smo sada imali prilike čuti, želim reći što se moje argumentacije tiče, da je to potpuno obrnuto, sasvim određeno. Dakle mi možemo u toj argumentaciji izlagati kada budemo imali priliku da vidimo vaše amandmane u parlamentarnoj proceduri. Nećemo ih nikako imati ukoliko vi budete blokirali usvajanje ovog zakona, barem ne u ovom sazivu. Zato je to moja argumentacija, nije potrebna da bi ja sada ponovo uspostavio drugu vrstu argumentacije kojom bi podupirao sam zakon. Pozivam vas u najboljem interesu dakle vaših organa i organizacija pojedinaca, ljudi koji stoje iza takvog jednog političkog stava da se izjasnimo pozitivno o prijedlogu koji sam dao i koji je koliko vidim kolega Tokić Sejfudin takođe podupro, koji je danas odsutan. I mislim da je sasvim jasno da ta argumentacija nije baš sasvim čvrsta koju smo čuli, proizilazi iz pisma koje je na našem današnjem zasjedanju stiglo sa datumom 19. 6., a odnosi se na sjednicu Vijeća ministara. Predsjedavajući gospodin Dragan Mikerević koji dolazi iz istoga političkog ambijenta preporučuje u ime Savjeta Evrope donošenje ovog zakona po hitnom postupku u skladu sa članom odgovarajućim Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine ističući svu argumentaciju koja je mene rukovodila kao i kolegu Tokića da preporučimo da se ovaj zakon usvoji. Pošto postoji dakle potpuni politički koncezus u Vijeću ministara i pošto logika parlamentarne procedure stvara uvjete kada se izjasni pozitivno o ovakvom jednom prijedlogu i ovakvom jednom zakonu da se može otvoriti debata o člancima, amandmanima itd., ja sam imao potrebu da ove dvije činjenice također kao i gospodin Novaković, služeći se argumentacijom koja je potpuno logična, parlamentarna, utemeljena u odnosima u Bosni i Hercegovini i stvara uvjete za stvarni rad Parlamenta. Eto, mislim samo toliko. Hvala lijepa. 25
Zahvaljujem gospodine Spahiću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu po ovoj tačci dnevnog reda. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se o ovom zakonu izjašnjavamo u skladu sa procedurom člana 100. Poslovnika Doma naroda? – 8 za Ko je protiv? – 4 protiv Ostaje da idemo na usaglašavanje, pošto trećeg člana Kolegija nemamo, usaglašavanje ćemo provesti u skladu sa poslovničkom procedurom i o tome Dom naroda obavjestiti. Idemo na desetu tačku dnevnog reda. Ad. 10. Zakon o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o privatizaciji preduzeća i banaka u Bosni i Hercegovini, član 100., predlagač delegat Sejfudin Tokić Otvaram raspravu. Ko se javlja? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se o ovom prijedlogu izjasnimo u skladu sa procedurom člana 100.? – 12 za Ko je protiv? – Nema Uzdržanih? Nema Dakle jednoglasno. Pozivam vas da se izjasnimo o zakonu u skladu sa procedurom člana 100. Ko je za zakon? Zahvaljujem. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda. Ad. 11 .Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o popunjavanju upražnjenog mjesta člana Predsjedništva BiH, član 100., predlagač delegat Sejfudin Tokić Otvaram raspravu. Javlja se gospodin Džaferović. Izvolite.
Poštovane kolege, dame i gospodo, ovo je zakon koji je na snazi. Dakle njega je proglasio Visoki predstavnik. Mi smo po tom zakonu već jedanputa postupali ovdje u Parlamentu i ja ću glasati za taj zakon. Ali, ne mogu odšutiti jednu stvar, hoću da je kažem dakle ovdje da nakon što danas usvojimo ovaj zakon, ja predlažem i Predsjedništvu Bosne i Hercegovine i Vijeću ministara i Parlamentu da krenu odmah u promjenu ovog zakona i u njegovo usklađivanje, zato što tekst ovog zakona, on je pravljen pred izbore, pred prošle izbore, mjesec ili dva dana prije, nakon odlaska predsjednika Izetbegovića sa funkcije člana Predsjedništva i potpuno je jasno da su oni koji su kreirali ovaj zakon kreirali ga tako da kandidat SDA ne može doći na tu poziciju. Dakle to je potpuno jasno. Mi smo ukazivali na tu stvar, jer pazite mislim nije uopće normalno, nije logično da dva parlamentarna doma imaju 26 različite uloge u ovom procesu. Ovaj zakon daje prioritet i prednost Predstavničkom domu i nije uopće normalno da se jedan parlamentarni saziv isključuje recimo tri ili četiri mjeseca, ja sad ne znam tačno koji je to rok, čini mi se da je to 120 dana. Ako je 120 dana prije izbora da taj parlamentarni saziv nema pravo da donosi odluke. To naravno je bilo napravljeno tada od onih koji su to narpavili sa ovim ciljem. Ja ću danas glasati za ovaj zakon kako bi ga osnažio ovaj parlament samo zbog toga da bismo odmah nakon toga mogli ući u proceduru izmjena zakona i bili u mogućnosti donjeti jedan zakon koji će omogućiti jedan normalan demokratski izbor funkcionera na koje se odnosi ovaj zakon. Toliko. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Spahić.
Gospodine predsjedavajući, raduje me da smo dobili ovo zadnje tumačenje da ćemo imati podupiranja ovog zakonskog rješenja s obrazloženjem da će se pokrenuti ona procedura o kojoj sam u prethodnom zakonu. Ali, povodom prvog dijela želio bi samo da kažem nešto. Sasvim je prirodno da u Ustavu Bosne i Hercegovine, kao i u zakonima koje prate taj ustav stoji pozicija različita ova dva doma, jer ona postoji u svezi kako bi rekli Vijeća ministara, pa i u vezi sa političkom voljom birača. Prema toj političkoj volji birača ona se izražava u Predstavničkom domu i uvijek kada se promjeni politička volja birača legitimno je verificirati promjenjenu volju političkih birača. Nisu vlasnici mandata stranke ni pojedinci, nego je volja građana Bosne i Hercegovine. Volja građana Bosne i Hercegovine u konkretnom slučaju odnosila se na izraženi savez koji je bio formuliran nakon ovih izbora. To nije bio pred izborni savez, nego post izborni savez. Ako bi u politici napravili ekskluzivno pravo stranci i pojedincu da određuje nasljednike i da utvrđuje pozicije onda bi obesmislili izborni proces. To je moje duboko uvjerenje. Prema tome nije to nikakva odluka kojoj bi se sada želio da vračam da govorim o njoj šire, ali opet bi ponovio, pošto ste iznjeli gospodine Džaferoviću prijedlog, stav da ćete glasati da bi pokrenuli tu proceduru, biće mi zadovoljstvo, kao nadam se i ostalim poslanicima i delegatima da tada izložimo obostrano argumentaciju i da o tome razgovaramo tim povodom. A što se tiče ovog zakona, ista logika koju ste vi kao pravnik sjajno formulirali jeste vezano zato da mi treba da pustimo zakon u proceduru svojom voljom da bi ga ukoliko bude odnos snaga drugačiji mogli mjenjati. To je ono što je pravo svakoga.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću, ja vas molim evo ako mogu. Izvolite, gospodin Džaferović da privodimo.
Pa naravno, da privodimo kraju. Ja sam rekao dakle da ću glasati za ovaj zakon. Što se vaših navoda gospodine Spahiću tiće nemojte se ljutiti, ali ja se bojim da niste razumjeli ono o čemu sam ja govorio. 27
Gospodin Dragutin Rodić se javio za riječ i da zaključimo raspravu. Izvolite. Da saslušamo delegata Rodića.
Obzirom da je sve jasno oko ovog zakona i da on ide po proceduri člana 100., ali moram da kažem zbog onoga što će uslediti posle u izmjenama i dopunama ovoga zakona, određene nelogičnosti i šta se nama dešava kada dođemo u priliku da nam se ovakvi zakoni serviraju koje mi onda moramo da usvajamo. Evo reći ću vam samo kako će se kada ovo prođe i kako će biti primjena ovog zakona. Evo reći ću nešto o članu 6. Nakon imenovanja u Predstavničkom domu imenovanog potvrđuje većina delegata u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, u daljem tekstu Dom naroda koji pripadaju istom konstitutivnom narodu kao imenovani. Ako Dom naroda dva puta odbije da potvrdi imenovane koje predloži Predstavnički dom u trećem krugu glasanja imenuje se član Predsjedništva iz reda članova Predstavničkog doma većinom glasova delegata u Domu naroda koji su iz istog konstitutivnog naroda kao i imenovani. Ako znamo kakav mi imamo Poslovnik i kako mi vršimo glasanje ovdje u Domu naroda, onda je sve jasno kakav je ovo predlog. Hvala.
Zahvaljujem delegatu Rodiću. Ko se javlja dalje za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo. Ko je zato da se ovaj zakon razmatra po članu 100. Poslovnika Doma naroda? – Jednoglasno. Zahvaljujem. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu. Ko je za ovaj zakon? Jednoglasno. Zahvaljujem. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda. Ad. 12. Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, član 100., predlagač Savjet ministara Naravno to smo kod usvajanja dnevnog reda rekli da je baza dakle materijal Savjeta ministara koji smo dobili i predlozi gospodina Tokića, ona dva predloga koji su istovjetni. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se o ovom zakonu izjasnimo u skladu sa procedurom člana 100.? Molim delegate da prisustvuju glasanju. Jednoglasno. Nema protiv, nema uzdržanih. Zahvaljujem. 28 Predlažem da se izjasnimo o zakonu. Ko je za zakon? Jednoglasno. Zahvaljujem se delegatima. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda. Ad. 13 .Zakon o pravnoj pomoći u službenoj saradnji u kaznenim stvarima između Federacije BiH i Republike Srpske i Distrikta Brčko, član 100., predlagači delegati Nikola Špirić, Dragutin Rodić, Goran Turjačanin i Sejfudin Tokić Radi se dakle o istom obrazloženju kao o ostalim zakonima, nametnutim rješenjima bivšeg Visokog predstavnika. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izvjašnjavanje. Ko je zato da se o ovom zakonu izjasnimo u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda? Dakle jednoglasno, 12 za, niko protiv, niko uzdržan. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu. Ko je za ovaj zakon? Ja bi molio kada mi se kaže jednoglasno da se kaže broj delegata službu koja opslužuje. Dakle 13 delegata za, niko uzdržan, niko protiv. Ovaj zakon je usvojen. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda. Ad. 14. Izjašnjavanje Doma naroda o razmatranju po članu 99. Poslovnika Doma naroda Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu BiH, predlagač Savjet ministara Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da o ovom zakonu Dom naroda odlučuje u skraćenoj proceduri, dakle član 99. Poslovnika? - 9 za Ko je protiv? – 3 protiv Dakle ima većinu ide na usaglašavanje. Nema entitetske većine. Predlažem da što nemamo trećeg člana Kolegija da usaglašavanje izvršimo u skladu sa procedurom Poslovnika. To ćemo učiniti i o tome obavjestiti Dom. Dakle, prelazimo na 15. tačku dnevnog reda. Ad. 15. Izjašnjavanje Doma naroda o razmatranju po članu 99. Poslovnika Doma naroda Zakona o veterinarstvu BiH, predlagač Savjet ministara 29 Otvaram raspravu. Ne javlja se niko za raspravu. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo. Ko je zato da po skraćenoj proceduri se izjašnjavamo o ovom zakonskom projektu? – 12 Dakle jednoglasno. Predlažem da se sada izjasnimo ko je za zakon? A, ide u skraćenom postupku, izvinjavam se. Lapsus, greška moja. Dakle donjeli smo odluku jednoglasno da ovaj zakon raspravljamo po članu 99. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda. Ad. 16. Ugovor između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Njemačke o postizanju i međusobnoj zaštiti investicija sa protokolom, predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine Dakle od nas se traži da ratifikujemo ovaj sporazum. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da ratifikujemo ovaj ugovor, odnosno sporazum između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Njemačke o postizanju i međusobnoj zaštiti investicija na predlog Predsjedništva Bosne i Hercegovine? – 12 za, niko uzdržan, niko protiv. Dakle izvršili smo jednoglasno ratifikaciju ovog sporazuma. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda. Ad. 17. Sporazum o amandmanu na Ugovor o zajmu datiran 2. novembra 2000. između Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj i Bosne i Hercegovine, predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine Uz jedno obrazloženje da je Parlament Republike Srpske izvršio ratifikaciju ovog amandmana i nemam informaciju da li je Parlament Federacije. Ja mislim da jeste. Mislim da je bi, da je to za delegate dovoljan znak, ako su i entitetski parlamenti izvršili ratifikaciju da i mi to učinimo. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za ratifikaciju ovog sporazuma? – 12 Dakle konstatujem da smo jednoglasno izvršili ratifikaciju Sporazuma o amandmanu na Ugovor o zajmu datiran 2. novembra 2000. godine između Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj i Bosne i Hercegovine. 30 Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda. Ad. 18. Sporazum između Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o međunarodnom cestovnom prevozu putnika i tereta, predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Novaković, pa gospodin Ilić.
Kolege delegati moja diskusija nije usmjerena na osporavanje odredaba ovog sporazuma i on za mene nije sporan. Ono što jeste sporno ovdje jeste terminologija koja je korištena, a koja nije ustavna terminologija za naše uslove naravno. Mi smo nekoliko puta upozoravali da i tražili da se koristi ustavna terminologija za naše institucije, a između ostalog i za instituciju Savjeta ministara ili Ministarskog savjeta ili Vijeća ministara. Zavisi kako je mi ovdje i na koji način zovemo. Ovo je drugi sporazum u posljednjih mjesec dana koji je ušao u proceduru, a gdje se pominje termin Vlade Bosne i Hercegovine. Nemamo mi ništa protiv da termin kada bude ustavan da se koristi naravno. Obrazloženje koje smo dobili povodom prethodnog protokola i osporavanja na Komisiji za finansijske i administrativne poslove od strane nekih institucija mene nije ubjedilo da je to neophodno i da je to samo stvar prevoda. Jer da jeste onda sila ovih drugih sporazuma bi na isti način tretirali to, pa i onaj malo prije u 16. tačci dnevnog reda ne bi bio sporazum između Bosne i Hercegovine, nego između Vlade i ne znam ni ja itd. itd. Očito je da to nije tako. Ono što je meni indikativno je da je iza prethodnoga iza ovoga u potpisu stoji gospodin Zlatko Lagumdžija. Dakle da je to za vrijeme dok je on bio predsjedavajući Vijeća ministara. Zbog toga što ostali dio teksta nije sporan mi nećemo osporiti i zbog značaja samog sporazuma i ovoga nećemo osporiti sporazum. Ali još jednom želim da upozorim sa ovog mjesta da se na naš jezik prevodi na terminologiju koja se koristi u našem ustavu. Nije za nas sporno ako će na Njemačkom jeziku pisati vlada, ali neka na našem jeziku piše Savjet ministara. To bar možemo i to ne bi trebalo biti sporno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem delegatu Novakoviću. Riječ ima gospodin delegat Dragutin Ilić.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati ja bi samo podsjetio na stav Komisije za spoljnju i trgovinsku politiku. Mi smo upučujući ovaj sporazum u dalju parlamentarnu proceduru donjeli jedan zaključak i zatražili od nadležnog ministarstva Savjeta ministara informaciju o načinu izdavanja i uslovima izdavanja dozvola za prevoz kako za teretne tako i za putnički. Nažalost još nismo dobili to, a bio je uslov da Komisija podrži ovaj sporazum da do sjednice Doma naroda se to pripremi. Znači za današnju sjednicu. Ja ne mogu sada u ime Komisije tražiti, ili jedino da zatražimo pauzu pa da se Komisija, obzirom da nismo dobili izvještaj izjasni po ovom pitanju, ali po onome zaključku, po ovome zaključku kako smo ga formulisali Komisija ne bi mogla stajati iza ovog sporazuma. 31
Ja se zahvaljujem. Ja bi molio, naravno ako možemo vezano za ovaj sporazum izbjeći političke priče. Ukoliko se izjašnjavamo o spremnosti da ratifikujemo sproazum dajte da to učinimo, a da svu drugu priču ostavimo van ovog sporazuma. Ja vas molim, time ćemo najbolje dati do znanja da, biće nam najveći doprinos. Molim gospodina Novakovića da ne replicira. Nisam mislio na njega, nego sam mislio na najavljene diskusije. Ako je već rečeno da će se glasati za ratifikaciju, a sugerisano organima da vode računa, mislim da je to dovoljno da danas ne otvaramo političke priče. Ja vas molim da zaključimo, ako može. Zahvaljujem vam se svima koji ste odustali. Zaključujemo raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Molim. Zaključujemo raspravu. Ko je zato da izvršimo ratifikaciju ovog sporazuma? Ko je za? On je diskutovao, nije odustao od diskusije. Zaključena je rasprava. Ko je za ratifikaciju sporazuma molim vas? Ko je za ratifikaciju? Ja vas molim dakle da.
(govori s mjesta)
Mogu li ja. Nema nikakvih problema. Onaj ko traži pauzu, ima pravo na pauzu. Dobili smo objašnjenje OHR-a i dobili smo različita objašenjenja. Dovoljno je sugestija izvršićemo ratifikaciju sporazuma i poslije pauze. Zato mislim da je dobro da to sada učinimo. Evo pauza, koliko 10 minuta. [[pauza]] Predlažem da nastavimo rad. Imamo kvorum. Komisija je tražila pauzu. Molim izvještaj Komisije. Predsjedavajući Komisije da podnese izvještaj da bismo mogli završiti ovu tačku dnevnog reda.
Gospodine predsjedavajući Komisija za spoljnju i trgovinsku politiku je održala konsultaciju i zaključila da podrži ratifikaciju sporazuma uz zaključak da se ispoštuje naš zahtjev i da Ministarstvo za civilne poslove i komunikacije dostavi traženu informaciju o uslovima i načinu izdavanja dozvola za prevoz u teretnom i putničkom saobraćaju. 32
Zahvaljujem predsjedavajućem Komisije. Prelazimo na izjašnjavanje nakon ovog ohrabrujućeg stava Komisije. Ko je zato da izvršimo ratifikaciju sporazuma između Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke u međunarodnom cestovnom prevozu putnika i tereta. Ko je za? – 12 za Ko je protiv? Nema Uzdržanih? Nema Dakle jednoglasno smo izvršili ratifikaciju ovog sporazuma. Piše Vlade, ja moram čitati kako piše. Tako sam naučen, a imali smo danas diskusije i sugestije i nadam se da će mjerodavni izvući pouku iz rasprave. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda. Ad. 19. Informacija o stanju u oblasti imigracija i azila na teritoriji Bosne i Hercegovine, predlagač Savjet ministara Otvaram raspravu iako predlagača nema. Zauzeti su raspravom vezano za izmjene i dopune Izbornog zakona, što ih donekle opravdava. Dobili ste materijal. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Izvolite. Gospodin delegat Halid Genjac.
Poštovane kolege, uobičajena praksa da se razmatra informacija o realizaciji Aneksa VII korisna,
Informacija o izbjegilicama i azil, nije Aneks VII.
Izvinjavam se.
Nema problema. Dobro. Zahvaljujem gospodinu Genjcu. On je imao raspravu na drugu tačku dnevnog reda. Doći ćemo do nje. Zaključujem raspravu. Ko je zato da usvojimo Informaciju? – 13 Dakle Informaciju o stanju u oblasti imigracije i azila u Bosni i Hercegovini smo jednoglasno usvojili. 33 Prelazimo 20. tačku dnevnog reda. Ad. 20. Rezolucija o izvornom finansiranju institucija i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine, predlagač delegat Sejfudin Tokić Otvaram raspravu. Za riječ se javio gospodin Jerko Ivanković predsjedavajući nadležne komisije, pa gospodin Ibrahim Spahić. Možda Ibro odustane poslije stava Komisije.
Poštovani predsjedavajući, predsjedavajući Predsjedništva, kolege izaslanici, uvaženi gosti. Komisija za finansije i administrativne poslove Doma naroda je razmatrala Rezoluciju i donjela amandman na rezoluciju koju ste dobili u pisanom obliku. Zatim je zakljuila da Rezoluciju o izvornom finansiranju institucija i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine čiji je predlagač Sejfudin Tokić s prihvaćenim amandmanom Komisije koji je postao sastavni dio rezolucije uputi u daljnju parlamentarnu proceduru i predlaže Domu usvajanje Rezolucije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem predsjedavajućem Komisije. Ima li potrebe dalje za diskusiju? Gospodin Spahić, pa gospodin Novaković.
Gospodine predsjedavajući, želio bi da kažem da je ovo odlična rezolucija, da je amandman Komisije vrlo precizan i istovremeno da se nadam da će prije isteka mandata ovi zakoni posebno zakon o porezima, zakon o sudskim taksama i dalje biti na dnevnom redu ovoga doma i jednog i drugog i želio bi snažno poduprijeti operativni rad na nekoliko ovih zakona. I izražavam uvjerenje da ćemo mi kao Ustavno-pravna komisija dobiti bilo od Vijeća ministara, bilo od Komisije za finansijska pitanja prijedloge ovih zakona što je moguće prije.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Rijeć ima delegat Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, kolege delegati izvještaj, prokomentarisaću izvještaj Komisije s obzirom da u izvještaju Komisije stoji da je Komisija znači ovakav izvještaj usvojila sa 5 glasova za, dakle i jednim glasom protiv. S obzirom da sam ja bio taj glas protiv, onda želim na ovaj način taj svoj glas da obrazložim. Naime, u posljednje vrijeme je prisutna pojava silnih rezolucija koje se dostavljaju na ovaj dom, odnosno koje se dostavljaju u proceduru i na takav način izražavaju politički stavovi, da li pojedinaca, da li pojedinih partija. Meni se čini da smo ušli u proces predizborne kampanje i da je to sada izgleda vrlo ovako aktuelno. Kada se radi o konrketnoj rezoluciji, obrazložiću zbog čega je ona za mene ne prihvatljiva. Prvo ne prihvatljivo je bilo kakvo prelivanje prihoda iz budžeta entiteta u bdužet institucija Bosne i Hercegovine. Zašto? Situacija u budžetu entiteta je takva da oni i sa 34 ovakvim prihodima ne mogu izvršiti sve obaveze koje se pred njih postavljaju. Uzimanje dijela prihoda bi tu situaciju daleko pogoršalo i naravno onemogućilo normlano funkcionisanje. Na takav način uzeta ustvari sredstva bi umanjila mogućnost onog drugog oblika, a to je dotacija sredstava od strane entiteta. Tako da bismo na jednoj strani nešto dobili, što bismo naravno na drugoj strani onda izgubili. Ako nam je, polazimo od toga da nam je motiv da uzmemo sredstva, a da nije motiv politika. Ja se bojim da je ovdje motiv politika. Jer kako drugačije obrazložiti potrebu za rezolucijom ako ne naravno kao politički stav gospodina Sejfudina Tokića koji ja mogu, ovaj uvažavam. Ali, ako se uzme čak i nakon izvještaja, dakle nakon promjene njenog sadržaja da mi dajemo nalog institucijama koje su po prirodi posla zadužene da taj posao rade, a to je da donose zakone, onda ova rezolucija ima sasvim drugačiji prizvuk. Niko ne brani gospodo Savjetu ministara da Savjet ministara predlaže ove zakone. To je njegovo normalno u sastavu njegovoga rada. Ako oni to ne žele, a obrazloženje na Komisiji je bilo da to Savjet ministara ne želi pa mi malo da ga podupremo, onda mi treba da se zapitamo zbog čega oni to ne žele, a ne da ih mi podupiremo i tjeramo na to. To su pitanja sada nova koja otvara ova rezolucija. Nova pitanja odakle sredstva. Nema novih gospodo sredstava. Nema novih taksa, ili ima. Hoćemo li uvoditi nove takse? Ako ćemo uvoditi nove takse, odnosno povećavati postojeće takse, onda ja nisam za to. A ako institucije novoformirane na nivou Bosne i Hercegovine treba da uvode takse onda im zato ne treba rezolucija. Oni to mogu da uvode, odnosno da se donose ovdje zakoni kojima će se te takse uvoditi. Ovo je više ovako jedna, jedna politička igra, politička utakmica. Nama naravno ovdje trebaju zakoni, a ne predizborna kampanja i ja bi sada mogao da okrenem diskusiju u nekom drugom pravcu pa da pričamo neku drugu priču, šta je u skladu sa Ustavom, je li nije itd. itd., kome treba, kome ne treba ovo i ne znam ni ja. Sve su to sad političke priče o kojima ne želim da govorim. Ono što želim da kažem jeste da ja neću podržati iz navedenih razloga ovu rezoluciju, to sam rekao i na Komisiji, nisam je podržao ni na Komisiji i očekujem da će se broj rezolucija smanjiti, a da će se broj kvalitetnih rješenja usaglašenih među nama povećati. Ja sam rekao na Komisiji, to želim i ovdje da kažem, rezolucija bi bila prihvatljiva da je neko ovdje napisao da će se sredstva obezbjeđivati ili povećavati porez ili takse ili carine itd. u dogovoru između entiteta. Ili mi to želimo da uzmemo, a da ih ništa i ne pitamo. Zbog toga i već navedenog neću znači podržati ovu rezoluciju. Naravno finansiraće se institucije Bosne i Hercegovine sa i bez rezolucije, ali neće bez zakona i to je ono što mi trebamo. Hvala.
Zahvaljujem delegatu Novakoviću. Riječ je tražio predsjedavajući Predsjedništva gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, poštovani delegati ja želim da informišem Dom naroda o nekim aktivnostima koje je Predsjedništvo kao institucija dakle vodilo. Apsolutno ću se suzdržati da tako kažem, odnosno izbjegavati svaku politizaciju stvari. U nekoliko navrata je Predsjedništvo koncezusom pokretalo zahtjev prema Vijeću ministara za zakonsko regulisanje finansiranja institucija Bosne i Hercegovine u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine koji to 35 i omogućava. Suština cijele stvari, ja na neki način se slažem sa gospodinom Novakovićem i sa gospodinom Spahićem. Dobro je došla deklaracija da se podupru određene aktivnosti itd. Suština je u sljedećem mi smo posljednju informaciju dobili od VIjeća ministara u kojoj nam je rečeno da podršku evropske komisije i obezbjeđenje ekspertne pomoći i finansijske pomoći, radi se projekat, odnosno studija izvodljivosti za donošenje zakonskog projekta. To je ogroman posao, vjerovatno, sa stanovišta potrebe sveobuhvatnog posmatranja ukupne javne potrošnje i javnih prihoda u BiH uopšte i tu je gospodin Novaković potpuno u pravu. Cijela javna potrošnja i javni prihodi se moraju kao sistem sagledati i vidjeti koliko ova država može,uopšte, izfinansirati javne potrošnje i u tom kontekstu doći će se do zaključka vrlo brzo, jer mi moramo kompletnu reformu uprave u državi BiH uraditi, počev od opština, kantona, entiteta itd. Dakle, za vašu informaciju Vijeće ministara radi na ovom projektu, Predsjedništvo to prati i stalno podupire i traži. Dobro je do i ... konsenzus da je potrebno to uraditi, međutim, jako je važno da se to sistemski radi da se ne spadne uproblem. Još jednu stvar želim vam reći da je Predsjedništvo upozorilo i ukazalo na jednu potpunu logičnost koje se mi ne držimo. Niko to ne prati, niti analzira, vjerovatno zbog nesređenosti sistema. Kada se prenese određena funkcija sa entiteta nje više tamo nema. Dakle, sve ono što su entiteti trošili mora se transparentno i jasno prenijeti na državu i ljudi i sredstva itd. Šta se nama desi. Prenese se određena funkcija na državnu instituciju nešto ostane u entitetima i finansira se i nikako da na jednom mjestu pregled imamo šta je to što je prestalo da se troši u entitetima, je li to država u potpunosti preuzela ili nije. Mi imamo sada situaciju, vidjet ćete, Sud BiH će preuzeti određene stvari koje su radili entiteti. Agencija za zaštitu i informisanje će preuzeti poslove koje su radili entiteti i ja ne vidim nekih ekstra novih troškova. Dakle, samo je bitno cijelu stvar posmatrati i tražiti od Vijeća minsitara da se entitetskim vladama, aposlutno, precizno prati prenošenje određenih funkcija na državu. Dakle, ja sam želio samo nekoliko informaicja da vam dam, da imate na umu šta se čini preko Predsjedništva i u Vijeću ministara kad je u pitanju finansiranje institucija držve BiH. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedavajućem Predsjedništva gosodinu Belkiću.
Riječ ima predsjedavajući Špirić.
Dame i gospodo, kada je u pitanju rezolucija o izvornom finansiranju institucija BiH, ja želim da kažem da ja ne sporim legalnost ili legalitet predlagača da predloži rezoluciju. No, ono što bih u ovom trenutku moglo biti sporno da rezolucije koje plediraju da budu politički dokumenat, mogu nanijeti više štete nego koristi projektima koji su u toku u BiH. Finansiranje institucija BiH je složen posao. On zadire u reformu administrativnog aparata BiH, na štoje snažno upozorio na plenarnom zasjedanju Parlamenta BiH novi visoki predstavnik gospodin Eždaun. Način i da imamo izvorne prihode BiH kako kreator rezolucije misli nisu dovoljni da izfinansiraju sve ono što BiH od administrtivnog aparata ima. 180 vlada, ministrstava, ne znam 10-15 vlada od nivoa kantona, entiteta itd. i taj proces će zahtijevati mnogo truda, mnogo rada i mnogo političkih dogovora i mnogo političkih 36 kompromisa. Način nakoji mi rezolucijom neposredno pred izbore želimo izdati nalog onima koji su odgovorni da rade svoj posao nije dobar. Ja bih volio da smo mi nezadovoljni načinom rada predlaganjem zakonskih projekata u ovoj oblasti pokrenuli inicijativu odgovornosti onih či je to zadatak. To bi pokazivalo i ozbiljnost ovog parlamenta. Zato mislim da nije dobro, s obzrom da se radi i mislim da međunarodna zajednica ulaže velika sredstva u finansiranje tih projekata da jednostavno politički ne dolijevamo ulje na vatru i ja mislim da ozbiljan parlament će cijeniti, pre svega, ozbiljnost onih koji nam pomažu i žele da izvedu reformu administrativnog aparata do kraja. Mislim da će tu trebati, naravno, mnogo razgovora i sa entitetima. ti razgovori se već sada vode i mislimd a su ljudi svjesni da pojedine aktivnosti, ovo o čemu je gospodin predsjedavajući Predsjedništva govorio koje se prenesu na nivo BiH, zahtijevaju prenos finansijskih sredstava da bi se ta aktivnost i ljudi i sredstava da bi se ta aktivnost finansirala. Zato ja nisam spreman da, kad god kome padne na pamet da definiše neku rezoluciju a ne razmišljajući hoće li rasprava o njoj, a ne usvajanje nanijeti više štete od koristi. Ja mislim da institucijama BiH treba dati šansu da rade svoj posao a da mi uovoj predizbornoj kampanji učinimo sve da održimo radni kontinuitet Doma, da usvajamo neophodne zakonske projekte. Čini mi se da smo danas uradili dobar dio posla usvajajući ove zakonske projekte koji su nametnuti i, nadam se da će i naredno zasjedanje biti produktivno, jer imamo niz zakonskih projekata koje smo usvojili da raspravljamo o skraćenoj proceduri. Ukoliko naredno zasjedanje bude produktivno kao današnje, ja vjerujem da će potrebe za rezolucijama biti sve manje. Eto, to je moj stav. Dakle, neću, jednostavno da raspravljam ni o suštini rezolucije, jer mislim da ona nije došla u dobro vrijeme, kada se čine ozbiljni napori, ozbiljni razgovori da se dođe do kompromisa, kada međunarodna zajednica snažno finansira projekte i želi da dođemo do reforme i administrativnog i ostalih sistema u BiH da sad, tobože, rezolucijom želimo da fasciniramo sve. Ja msilim da mi u BiH rezolucijama nikoga ne možemo fascinirati nego radeći na usvajanju zakonskihprojekata. Hvala vam lijepo i to će biti moj definitivni stav vezano za rezoluciju. Hvala lijepa.
Prije svega želio bih gospodo predsjedavajući da kažem kada jedna komisija Parlamenta, kao što je Komisija za finansijska pitanja, materijalna komisija za međunarodne odnose ili Ustavno-pravna komisija stane iza nekog dokumenta, raspravi ga i mi smo ovu rezoluciju imali u proceduru smo je vratili na Komisiju, Komisija je o njoj razgovarala i donijela uz glasanje kako jeste odnos snaga u tom parlamentu stav da preporuči Domu naroda da usvoji tu rezoluciju. Mi bi trebali jednom da počnemo poštovati samo poštovati svoja radna tijela i ta komisija, naravno, mogla je da kaže i ne. Mogla je da kaže imamo mnogo problema itd. Ali, mi smo ovu rezoluciju vratili jednoj ndležnoj komisji da kaže svoje mišljenje. Ona je rekla pozitivno mišljenje. Ja sam ustao, nakon izjave predsjednika te komisije da poduprem ovaj proces, nemajući namjeru da ulazim u ono što ste svi ušli diskutujući nakon toga. Ja moram jasno reći da je lijepo što Visoki predstavnik i ekopa oko njega radi na reformama cjelokupne dministracije u BiH itd. tu nema spora nikakvog, ali moram da podsjetim, temelj parlamentarnog života jeste da su zakoni u našim rukama. Ja sam rekao, predlažući da se podupre ova rezolucija, da, ili Komisija za finanska pitanja ili Vijeće ministara ili Predsjedništvo ili svako od nas pojedinačno delegata izađe što je moguće sa jasnim zakonskim prijedlozima. Naravno da Visoki predstavnik koji ima finansije međunarodne kao partner potpomoći taj proces i taj rad. Prema tome ja to ne sporim, ali želio sam da kažem da duh ove rezolucije je nešto drugo od noga o čemu sada razgovaramo. Ovo je rezolucija o izvornom finansiranju. Htio bih samo gospodinu Novakoviću da kažem da se ne radi o 37 prelijevanju sredstava iz entiteta u državu BiH nego o izvornom finansiranju institucija BiH. Danas je to Sud na dnevnom redu. Sutraće biti Tužilaštvo, Pravobranilaštvo, Centralni zatvor i druge interesantne institucije i u tom smislu mislim da će kao korisnici tih usluga bilo Centralnog zatvora bilo Pravobranilaštvo, Tužilaštvo, građani BiH biti zainteresirani da budu humani uvjeti rada, jednako u Centralnom zatvoru kao u Ustvnom sudu. Ja mislim da mi razgovaramo o suštini rezolucije. Ovo je izvorno finansiranje i pošto nije tu predlagač rezolucije, a ja sam iskreno podupro ovajprijedlog Komisije i dalje želim da skrenem pažnju na istu činjenicu koju smo rekli. Ova rezolucija nikoga politički neće uzdrmati, nikome neće donijeti nove političke poene. Nikakva ovo nije kampanja predizborna. Nemojmo od toga da prvimo problem. Vi ste divno govorili gospodine Špiriću o potrebi promjena u tim ministarstvima svim itd. Pa vi znate da sam ja pobornik da imamo tu jednu vladu i mislim na veliki grad od tri i po miliona i sa 500.000-600.000 do 800.000 ljudi napolju da imamo jednog dobrog gradonačelnika jednu vladu sa jedno 12 pomoćnika ministara i da to sve fino funkcioniše. Ovo što smo mi uradili od države ne treba nam valjda analize i studije da nam dokaže Visoki predstavnik, međunarodna zajednica i eksperti, da živimo u monstruoznom sistemu administrativno-pravnom. Vi kao stručnjak iz te oblasti i sami znate da je ovo jedan korektan napor, da se funkcije koje suprirodne koje su državne finansiraju izvornim prihodima. To je jedna sasvim normalna, legitimna pozicija. Drugo, molim da kad se nešto konstatuje, kad god se uvodi sistem i kada god neko instituciju državnog ili drugog nivoa svodimo na servis interesa građana, odmah se stvore politička pitanja. Ja jako dobronamjerno želim da kažem da ovdje se radi o karakteru rezolucije koja upozorava riječ kao izvornom finansiranju i da se konačno uspostavlja sistem u kojem ćemo mi biti servis a nikako neka ... organizacija, makar ... ili Visoki predstavnik ili neko drugi. Ja ne bih pao u nesvijest uopće zbog toga što radi Visoki predstavnik, nego bih rekao. Naša obaveza kao Parlamenta da pravimo zakone, pripremamo te zakonske projekte sa Vijećem ministara i Predsjedništvom i da rasteritimo tog visokog predstavnika i te eksperte silne, nego da ovdje ove komisije koje predlože nešto podržimo. Ja, dakle, još jednom podržavam da naša komisija koja je poduprijela ovaj prijedlog ima jedan autentičan i dobar stav i ja ću glasati kao što ste vi rekli unarpijed za šta će glasati, onako kako sam javno poduprio ovaj prijedlog. On je vrlo razuman, vrlo razložan. Nikakve politike, nikakvog politiziranja on nema. U ovoj rezoluciji ne nosi se nikakva predizborna kampanja, radi se, svi argumenti koje smo čuli su vrlo razložni od svih učesnika u diskusiji i mislim da bi bilo korektno poduprijeti jednu rezoluciju koja kaže.Državnim institucijama BiH trebaju zakoni koji će uvesti izvorno finansiranje, čime se jednom emancipujemo od priča u svakom trentukuo svemu. Bog dao biće sistem poreski reformiran. Biće samnjem broj ministrstava itd. i ja potpuno ovaj pristup gospodna Špirića podupirem i baš zbog suštine, dakle, obrnuto od onoga što je gospodin Špirić rekao i ja podržavam ovu rezoluciju. Potpuno obrnuto, jer moja argumentacija je, upravo na tome da ovdje nema ništa od toga na što se mi pozivamo i zbog čega smo protiv diskusije o suštini o rezoluciji itd. Suština rezolucije je izvorno finansiranje držanvih institucija ovdje i kako se do njih doći na koji način? Kojim sistemom zakona? Ko će biti predlagač? Kako ćemo to gurati? Ko će biti u tome aktivan a ko pasivan? Ko će držati ruke što može brže uvis kad dođe prijedlog Visokog predstavnika? Tu su, narvno, opet realne stvari nisu ... i u tome ćemo mi živjeti ovaj saziv ili neki drugi, ali je rezolucija, kako bih rekao, sa odbrim namjerama i ne vodi nikakvim putem do pakla. Vodi do jedne normalne, racionalne politike, na koju je, jednostavno, jedan poslanik apelirao putem izjave, jer nema drugog načina. Ne može da diskutuje o zakonima koji nisu na dnevnom redu. Jedini način da izrazi svoj stav rezolucijom. Možemo mi to osporiti, ali je činjenica da je to legitimno pravo da kaže rezolucijom šta misli o jednom problemu i u tom smislu ga potpuno podržavam i komisiju, podvlačim, bez obzira kakav je unutrašnji raspored snaga bio a uvažavam i različite 38 argumente koji su izneseni povodom rezolucije, ali bih volio da poštujemo malo svoja rdna tijela više. Hvala.
Gospodin Špirić ima riječ.
Dame i gospodo ja mislim da poštivanje radnih tijela znači saslušati stav tog radnog tijela i imati ga u vidu kod izjašnjavanja. Ne vidim razloga da niko ovdje ima nešto protiv stava radnih tijela Doma naroda Parlamentarne skupštine. Želim da kažem da je izvorno finansiranje institucija BiH ustavna kategorija a ne stvar koja se definiše rezolucijama. Gospodin Spahić to, također, dobro zna. Da bi došlo do promjene toga, mora doći do izmjene Ustava. Do izmjene Ustava se dolazi na mnogo drugačiji način i nije to nemoguće. Pokazali smo da u BiH to moguće, sigurno će, a naravno tu je potreban politički dijalog, potreban je kompromis na različitim nivoima. Ja želim da kažem da rezolucija neće ništa riješiti nego će doliti ulje na vatru. Deficit budžeta institucija BiH za prošlu godinu je 50 miliona. Znate iz kojih razloga. Zato što svi imaju pravo da zamišljaju BiH. Ali se ona mora razvijati u skladu sa realnim izvorima, pa smo imali potrebu za Graničnom službom koju smo podržali, pa je rečeno da će međunarodna zajednica donirati u prvoj godini a u drugoj godini rekla izvolite gospodo zatvorite iz budžeta, nema sredstava. Znam i koliki je finansijski get u BiH. Dalje, reator rezolucije je došao do tog podatka pa kaže. Da bi se finansirale postojeće institucije BiH nedostaje 100 miliona ili 200 miliona. Da bi to dobili u kesu BiH moramo otvoriti politički dijalog pa reći koji izvorni prihod pripada BiH. To bi za mene bila rezolucija istraživački dio i ono što treba BiH a da mi ovdje politički dajemo naloge bez argumenata bez cifara, bez toga da ne znamo kako ćemo deficit budžeta zatvoriti za prošlu godinu, gospodo, to je razvaljivanje onoga što smo postigli. Ispričat ćemo mi lijepe priče grđanima. Znate, treba da se razvije ova institucija, treba ona institucija, a tu je, sve kad saberemo ko treba da plati, odakle sredstva to se ne može riješiti rezolucijom. Dajte da izađemo iz tog ćorsokaka. To je ustavna kategorija ponavljam. Nije zabranjeno da se Ustav mijenja, ali, mislim, u predizbornoj kampanji ići rezolucijama na svaku stavku koja otvara političke priče nije dobro. Ja bih poštivao, dakle, da je predlagač rekao koji je to finansijski ... koji se mora zatvoriti i na koji način, a to mi svi znamo da se moraju institucije finansirati. Vidjet ćete kad budemo došli na tačku dnevnog reda izvršenje budžeta za prošlu godinu a usvojili smo prijedlog gospodina Genjca danas, do kakvić ćemo analiza doći. To će biti negativan odgovor na pokušaj da se rezolucijom, tobože, nešto rješava i građanima BiH javno s govornice poručuje kako smo mi zabrinuti za njihove sudbine, a ptorošili smo gospodo za postojeće institucije 50 miliona više nego što je bilo realnih izvora. Niko ne spori da ljudi predlažu rezolucije a da vidimo šta dobijamo. I, rezolucije, također, moraju imati dio istraživačkog u sebi. Ne može biti spisak političkih želja pa da smo mi toliko sretna držva pa da se o svemu možemo dogovoriti ne bi bilo rezolucija. I, naravno, za svaki izvorni prihod BiH će trebati mnogo dijaloga u skladu sa Ustvom BiH. Zašto taj dijalog nije otvoren ranije mene nemojte pitati, ali, način na koji mi želimo riješiti probleme BiH putem rezolucija je priča maglovita priča za one koji danas prevrću kontejnere i traže koru hljeba. Ja nisam za takvu priču. Hvala vam lijepa. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Džaferović. 39
Poštovane kolege, dame i gospodo, mi od prilike dva ili tri mjeseca ovdje za ovom govornicom predložio sam našem domu da usvoji jedan zaključak koji bi, od prilike značio podršku Vijeću ministra na izradi projekta, jer ja mislim da je to projekat koji se tiče izvornog finansiranja institucija države BiH. Moj prijedlog nije prihvaćen tada u ovom domu. Čini mi se da i tada predsjedavajući Doma gospodin Tokić nije glasao za taj prijedlog, vjerovatno samo zbog toga što sam ja bio predlagač tog zaključka. Ako bih se danas ja ponašao nanačin na koji se tada ponašao Tokić, vjerovatno bih i ja danas trebao biti protiv ove njegove rezolucije, međutim, ja neću biti protiv te rezolucije samo zato što je njen predlagač gospodin Tokić, koji tako, eto, usput i bez ikakvog razloga svoje kolege iz ovog parlamenta javno na televiziji naziva kriminalcima i lopovima. O tome ćemo gospodin Tokić i ja raspraviti na odgovarajućem mjestu. Ja ću o ovoj rezoluciji danas govoriti s aspekta interesa ove države i neću se osvrtati ko je nejn predlagač. Izvorno finansiranje institucija BiH je potrebno. To je spori niko ovdje od nas prisutnih i ja mislim da je bilo mnogo bolje da se onda usvojio onajzaključak i da je Vijeće ministara kao stručna institucija ušla u izradu projekta, koji će značiti izvorno finansiranje institucija BiH. Ova rezolucija ne znam da li će pomoći, ali nije višak i ne škodi i ja ću zato glasati za ovu rezoluciju. Mislim da će u BiH, kada je upitanjiu, raspodjela javnih prihoda, carina, poreza, morati doći do odgovarajuće preraspodjele, kako bi se isfinansirale institucije koje su neophodno potrebne državi BiH. Do toga, jednostavno, mora doći, jer ja ne mogu prihvatiti tezu koju je maloprije za govornicom iznio gospodin Špirić da institucije BiH možemo razvijati onoliko koliko imamo para. To je za mene ne prihvatljiva teza. To je teza koja preferira status kvo. Mi moramo imati normalnu funkcionalnu državu sa svim potrebnim institucijama i sredstava za to će biti i ima ih, jer ako mi budemo kvalitetno finansirali Držvnu graničnu službu i budemo zatvorili preostali dio nezatvorene državne granice BiH i budemo zatvorili preko četiri stotine tajnih prijelaza kroz koje ulaze robe u BiH biće onda novca za finansiranje institucija BiH. Ukoliko mi u BiH napravimo jednu carinsku službu. Mi imamo jednstvenu carinsku politiku i carinsku tarifu u BiH. Imamo entitetske carinske službe, kroz koje se može provući zbog toga što ne postoji jedinstven mehanizam funkcioniranja u naplati carine. Mnogo što šta, biće novca za finansiranje institucija BiH.
Ja se izvinjavam gospodinu Spahiću mora ostati jer gubimo kvorum. Poslvonik je jasan kad izgubimo kvorum prekidamo.
Mogu li ja nastaviti?
Može, može, izvinjavam se.
Prema tome ne možemo ovom pitanju pristupiti samo sa formalne strane, ili sa formalne tačke gledanja. Moramo gledati i moramo posmatrati suštinu. Onoliko novca koliko 40 se, zbog toga što nemamo organiziranu državu na način na koji ona treba biti organizirana odlijeva u privatne džepove i u neke druge fondove i izvore, dakle, toliko novca, ako se mi potrudimo i organiziramo državu kakva ona treba da bude će doći u državu i omogućiti finansiraje njenih institucija. To je naš zadatak ovdje i to je suštinsko postmatranje ovog problema i ove stvari. Zbog toga ću ja, imajući u vidu da ova rezolucija ne škodi podržati ovu rezoluciju i glasaću za nju. Toliko.
Ja imam repliku.
Replika gospodin Špirić.
Čini mi se gospodin Džaferović me nije razumio ili je neki nesporazum u pitanju. Ja sam rekao da će se institucije BiH razvijati koliko bude novca i toje tako. Tu nema spora. Da li treba više novca i na koji način ga obezbijediti toje pitanje o kojem mi razgovaramo, ali ne može gospodo u BiH biti potrošnja van budžeta. To se zove kriminal. Ne može neko anticipirati potrošnju iz ove godine za narednu. To ni u jednoj državi svijeta nema. A hoćemo li postići politički dogovor unutar BiH to zavisi od nas. Dakle, nemoguće je da se institucije finansiraju ako sredstava nemaju a na koji ćemo doći do sredstava, naravno, kao ozbiljni ljudi ćemo otvoriti dijalog i vidjeti na koji način se, narasle institucije, dakle moraju finansirati. Ova je njegova nedovoljna. Ali, nemoguće je finansirati zatoš to neko želi i zamišlja da bi dobro bilo imati sve što ima Britanija, Amerika, Francuska itd. i nemoguće je gospodo finansirati, što god više prelaza zatvori Granična služba BiH koja je najefikasnija služba, mi smo danas svjedoci da se otvara afera za aferom. Dakle, mi ćemo, izgleda, demantovati, nažalost i to na prostoru BiH. Evo, intenzivno Granična služba preuzima sve prelaze, ali nas intenzivno serviraju podacima da je kriminal i korupcija u BiH sve snažnija i ja sam zato, naravno, da se Granična služba zauzme sve prelaze da se ona podrži. Mislim da to danas ni za kog u BiH nije sporno, ali i ona mora dijeliti sudbinu države BiH. Džaba mi konstatujemo da nedostaje za Graničnu službu 40 miliona. Moramo reći odakle ih namiriti. Dakle, priča o izvornim prihodima je, ponavljam, ustavna stvar. O njoj se moraju da sve institucije u BiH odgovorne povesti raspravu i doći do rješenja. Nećemo mi to riješiti rezolucijama. Hvala vam lijepa.
Gospodin Divković a dalje će nastaviti gospodin Špirić.
Vidim da je ova rezolucija izazvala rekao bih političke rasprave sa jakim akcentom na rijeme u kojem se nalazimo, odnosno rekao bih predizborno vrijeme. Malo se vratimo suštinama rezolucija. Rezolucija su osnovni izraz političke volje ovog doma ili nekog drugog doma u kome se predlaže da neko pitanje potencira, odnosno da traži njegovo rješavanje ili da ga inicira itd. i ja tako doživljavam ovu rezoluciju. Ja je doživljavam kao izraz političke volje. Ona je ovdje jasno u prijedlogu, biće izraz političke volje ovog doma ako je prihvatimo. Ako je ne prihvatimo onda i nije izraz, a cijenim da bi trebalo biti izraz političke volje ovog doma da se finansiraju institucije BiH, pri čemu, uopće, nemam nikakve pretenzije da ulazim sad u 41 kreiranje budžeta države ili kreiranje budžeta entiteta itd. znači, da definiram izvore tog finansiranja na način kako sam to ja sad slušao u raspravama kako sam ja to sad slušao u rasprvama do sada ovdje itd. Mi ne možemo kao Dom ostati, rekao bih nijemi ni gluhi na činjenicu da institucije BiH se razvijaju u posljednje vrijeme, u ostalom i ovaj dom donosi odluku o nihovom formiranju itd. Sasvim je prirodno da te institucije koje se razvijaju traže odrežena sredstva. Iz kojih izvora i kako, to se moramo dogovoriti, ali valja pokazati političku volju da se ne formiraju institucije koje nemaju definisane izvore finansiranja to je prirodno. Mi smo i danas evo imali jedan zakon koji nam je jako važan bio. Dugo smo mi o tome raspravljali a danas smo ga, imamo ga ovdje, donijeli smo odluku da se o njemu raspravlja po članu 99. Ja ću reći jedna primjer, odnosno reći ću dva. Ovdje imamo dva zakona. Zakon o veterinatstvu itd. Viznate dazbog nedostatka tog zakona, odnosno institucija mi ne možmo izvoziti meso i mesne prerađevine i o tome se raspravlja mjesecima. Formiraćemo neke institucije i valja vidjeti kud i kako ih finansirati. Imamo i zakon o zrakoplostvu koji je, traži određene institucije, ali to su izvori sredstava. Zna se kolike su takse na zračni promet, zna se ko ih sad naplaćuje, zna se ko sad kontroliše zračni promet nad BiH itd. Znači, dajte da se vratim i ja na početak i vas zamolim da ovu rezoluciju shvatimo kao izraz političke volje ovog doma i da ne ulazimo u detlajne rasprave, vezano za, eventualne implikacije. Veliko je pitanje kakve su implikacije da bi pokazali jasno dobru volju da razvijamo institucije BiH. Ja se slažem u skladu sa Ustavom i Dejtonskim mirovnim sporazumom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću na korisnim sugesitjama i molio bih da se držimo rezolucije. Možda neka diskusija i ode van onoga što je predmet rasprave, ali molio bih da se držimo korisne sugestije. Zar iječ se javio gospodin Ilić pa iza toga gospodin Genjac.
Zaista, čuli smo suprotstavljene stavove, koji opet, po meni, imaju jedinstven cilj. Niko ne spori da BiH i njene institucije trebaju da funkcionišu i da se, da bome i finansiraju. Ja sam kao član Komisije intervenisao na osnovni tekst ponuđene rezolucije i zbog toga želim da kažem da ću glasati za ovu rezoluciju isključivo kao izraz političke volje Doma naroda da kaže svoj stav da je potrebno da BiH, odnosno njene institucije imaju izvorno finansiranje, ali, zaista ni jednog trenutka ne ulazeći u nadležnosti institucija koje trebaju da nađu izvore finansiranja i predlože te izvore finansiranja. Sigurno je, i to sam nekoliko puta ponovio sa ove govornice da BiH ne može u ovom ekonomskom trenutku sa ovakvom ekonomskom moći izdržavati ovako razvođen sistem vlasti i da je na političarima u BiH da nađu najracionalniji model funkcionisanja te vlasti i to je ono što mi moramo ma koliko to nekome izgledalo nemoguće, to je vrlo moguće i vrlo brzo to se mora uraditi. Ja se nadam da ćenova generacija političara koje će narod izabrati na ovim izborima, to biti u stanju uraditi i zbog toga i ja se pridružujem mom kolegi Divkoviću sa molbom da mi se izjasnimo oko ove rezolucije, ali bi, zaista bilo dobro da smo imali ove zakone koje ova rezolucija predlaže ili neke druge prijedloge kako doći do izvora finansiranja, nego da imamo rezolucije, jer ako budemo imali inflricju rezolucija a deflaciju zakona onda nismo ništa uradili.
Zahvaljujem gospodinu Iliću. Riječ ima gospodin Halid Genjac. 42
Poštovane kolege sve ovo što je predmet rasprave biloje poznato i početkom prošle godine, koja je, interesantno zbog jednog novog početka. Dakle, bilo je poznato da BiH ima svoj budžet, da taj budžet se usvaja, da je taj budžet usvojen i da u tom budžetu postoje stavke i one su zakon. S druge strane bilo je poznato da BiH treba više da se institucije BiH razvijaju, da se uspostve nove institucije, da se javljaju sve veće i veće potrebe, da BiH ne može biti zavisna isključivo od volje entiteta i niko ne spori da su potrebni i izvor i način. To je sve bilo poznato početkom prošle godine. Imajući te dvije stvari u vidu, bilo je nužno da se budžet koji je usvojen i koji i koji je zakon poštuje, jer kršenje tog budžeta je krivično djelo, dakle, to jekažnjivo. Nije se po svoj prilici poštovao budžet. Budžet je kršen i to ćemo imati priliku da vidimo kad budemo razgovarali o izvršenju budžeta. Izgleda da su trošena sredstva na svake načine i preko svake mjere. S druge strane, umjesto da se politička volja izrazi na način da se nađu načini dodatnog finansiranja, donošenja posebnih zakona, uspostavljanja mehanizama da se osigura izvorno finansiranje, između ostalog, i donošenje zakona koji su ovdje nabrojani. Ništa od toga nije urađeno, mandat prošao i nama se sad nudi rezolucija da ćemo mi kao Dom naroda dati časnu riječ da ćemo ove zakone u narednih šest mjeseci usvojiti, odnosno tražit ćemo od Vijeća ministara da dostavi ove zakone. E, sad, za šest mjeseci pitanje je kako će Vijeće ministara i Predsjedništva. Možda će neko doći u Predsjedništvo kome neće trebati rezolucija da ovo riješi. To je jedna stvar. Druga stvar, svakoj instituciji zakonodavnog nivoa postoji formulsiana, konfigurisana većina koja izabere svoju vladu, svoje Vijeće ministara i onda se komunikacije između te većine parlamentarne i Vijeća ministara odvija na produktivan način, na način da se politička volja parlamentarne većine u jednom zakonodavnom tijelu manifestira donošenjem zakona. Vladajuća većina političku volju manifestira donošenjem zakona, jer njen je insturument Vijeće ministara koji je tom većinom uspostavljen i izabran. Politička volja vladajuće većine se ispostavlja rješavanjem problema, a ne ispostavljanjem rezolucija. Imajući to sve u vidu, ja smatram da neke štete od ovoga, ipak, može biti, ne prevelike od donošenja, ne može biti neke koristi, ali iz svih navedenih razloga, ja smatram da je ovakva rezolucija u predizbornom periodu, na kraju mandata uvreda zdravog razuma i zato ću ja iskoristiti mogućnost koja po Poslvoniku postoji jednostavno da glasanjem ne sudjeluješ u nečemu i molim vas da uvažavate to. Hvala vam.
Zahvaljujem delegatu gospodinu Genjcu. Za riječ se javio gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, ja ću samo nekoliko riječi reći vezano za ovu rezoluciju i nastojat ću da budem brlo kratak i jasan. Prije svega, ovdje smo čuli mnogo argumenata za i protiv zašto je potrebna rezolucija a zašto nije, međutim, činjenica je jedno da ovo nije nimalo jednostvno pitanje, jer da je jednostvno pitanje ne bi bila potrebna rezolucija. Kada bi mi izražavali svoj politički stav o vrlo bitnim političkim pitanjima, socijalnim, ekonomskim itd. oko svakog pitanja i da ubjeđujemo jedni druge da li je to potrebno ili nije potrebno onda bi donošenje bilo kojeg zakonskog projekta uvijek trebalo donositi određene rezolucije da mi 43 sami sebe obavežemo da ćemo donijeti određene zakonske projekte. Evo, ja sad kažem za ovom govornicom, da smatramo da je nas 15 vrlo ozbiljnih ljudi i da smatram da u jednom zakonodavnom postupku, koji će prethoditi svemu ovome možemo da dođemo do kvalitetnih rješenja, kada su u pitanju ovi izvorni prihodi, ali isto tako smatram da nisu potrebne rezolucije kojima ćemo se mi obavezivati da ćemo nešto donositi u vremenu koje će biti pred nama ili oni koji dođu poslije nas. Zato ja ono što mogu da kažem da Vijeće ministara i oni koji su nadležni Predsjedništvo ponude zakonske tekstove koje ćemo mi u redovnoj parlamentarnoj proceduri imati mogućnosti da učestvujemo a ovo kako je danas smatram da nema potrebe da usvajamo rezoluciju, jer mislim da je ovo jedan politički pamflet koji, jednostavno, u ovoj predizbornoj kampanji služi da se mi zaklinjemo pred nečim što je imaginarno i koje tek će, možda, u sledećem vremenu biti aktuelno.
Zahvaljujem gospodinu Rodiću. Rijeć ima prvi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Šimić i gospodin Jusufović i nema više prijvljenih.
Poštovane kolege, ja mislim da se ovdje radi kako bi autor ove rezolucije često volio reći o zamjeni teza. Odista se ovdje radi o zamjeni teza. Ja sam rezoluciju podržao na komisiji, obrazložio zašto i podržaću je i ovdje. Od nje štete nema, koristi ima ja idem dalje, sigurno ima koristi a je li ona inspirirana predizbornom kampanjom ili nije u to, uopće, ne bih ulazio. Potpuno je legitimno voditi kampanju na legitiman način, ne narušavajući dostojanstvo Parlamenta. A gdje se, zapravo, radi o kampanji to je ta zamjena teza, da mi jedan akt koji je posve čitak, posve jasan, posve pozitivnih namjera i svi smo u diskusijama rekli da našoj zemlji treba omogućiti izvorne prihode, treba restruktuirati ovu ovako, kako je Spahić rekao monstruozno uređenu zemlju, ja to adresiram njemu, ja neću baš tako reći, ali je naša zemlja užasno komplicirana, uređena i ovo je jedan slabašan korak, zaista, je svaki korak slabašan ali je, ipak, korak u tom pravcu. Dakle, u povodu jednog akta ili bilo kojeg, mi ovim raspravama defakto vodimo kamanju i to je zamjena teza. Ako mi zakon ili rezoluciju posmatramo pozitivno onako kako je ponuđeno i o tomu vodimo raspravu, onda taj dokument ne bi se mogao ispoljiti kao propagandistički ili elementa vođenja kampanje. Mi mu našem vođenjem kampanje dajemo tu dimenziju. Ja sam za rezoluciju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Šimiću. Riječ ima gospodin Jusufović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, ja lično mislim da oko ove rezolucije i oko nekih drugih rezolucija, mada one jesu, aposlutno, legitimne, znači, to ne treba sporiti. Ali, čini mi se da previše vremena gubimo. Postoje mnogo značajnije stvari, ali evo ja ću izreći jedan svoj sud i o ovoj i o nekim drugim rezolucijama koje su bile prisutne. Znači, ne sporeći, aposlutno, da je to legitiman način da svakid elegat pa i politička stranka može izraziti svoj svoje mišljenje, bez obzira koliko se to kome dopadalo ili se razilazili, imali različitu argumentaciju. Ja u suštini se zalažem za zakone, znači, za uređenje države, njene organizacione strukture na osnovu zakona. Kad ovo kažem onda ništa novo neću reći. Evo i ja 44 ću jednu rečenicu koja, evo istinski da me shvatite nema nikakvu političku pozadinu. Ona je realnost, mada je danas ovdje bilo dosta politike u ovoj rezoluciji, pa možda, evo neću da kažem da je i sam način podnošenja, odnosno motiv bio to, ali o njemu ne treba govoriti. Što se tiče ovog mog stava, poznato je da još od '97. godine Stranka za BiH i dr izašao sa nekih stotinjak zakona. Fala bogu da su oni kroz različitu formu najvećim dijelom ili dobar dio njih je usvojen. Meni je drago kad vidim da ima inicijatora i potpisnika i nekakvih što ja znam već bog sami zna. Znači, bitno je na zakonima zasnivati tu unutrašnju strukturu. Također se slažem sa kolegom Špirićem koji je rekao da je ovo komplikovano i mnoge druge kolege složena oblast. Ulazi se u temeljite reforme. Prema tome, to je stvar Ustava i dogovaranja i pregovaranja i to je dalje u proceduri kako će ići, ne osporavajući i to čini mi se niko nije činio ovdje da danas, ako bi raspravljali o funkcionalnoj nekakvoj ravni da je neosporno država BiH mora imati funkcionalnu organizaciju, mora imati institucije, pa evo u zadnje vrijeme se dešava prenos nadležnosti itd. to treba pratiti i sve. Međutim, ako dođe ovdje danas, evo kolega Špirić je pozvao na govor, prvi nastupni govor ovog visokog predstavnika gospodina Eždauna, koji je rekao što mi znamo, ništa nije otkrio toplu vodu da je u BiH totalno nefunkcionalna organizacija, preskupa itd., kad se uzme u obzir samo Federaciju koliko ima kantona itd. Znači, radi se o jednoj temeljitoj reformi koja je u toku i spsolutno treba tim slijedom reći. Što se tiče rezolucije mogu samo kratko konstatovati da ja ne vidim ni neku posebnu štetu, o koristi ne bih govorio da li ima ili nema kakve, ja i dalje mislim da treba zakonima rješavati a ne rezolucijama.
zahvaljujem gospodine Jusufoviću. Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje o rezoluciji. Ko je zato da se rezolucija o izvornom finansiranju i međunarodnih obaveza BiH – predlagača gospodina Sejfudina Tokića usvoji? Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da sa 9 za – 3 protiv – 1 uzdržan, ovaj predlog rezolucije ide na usaglašavanje nije dobio entitetsku većinu. Ad.21. Informacija o realizaicji Aneksa VII Okvirnog sporazuma za mir u BiH – predlagač Savjet ministara Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Halid Genjac.
Ja sam maloprije bio malo preuranio, poštovane kolege mislim da je ova praksa dostavljanje informaicja o realizaciji Aneksa VII na Parlamentarnu skupštinu BiH izuzetno korisna i, rekao bih, važna i mislim da tu praksu treba pohvaliti. Ja ću u nizu pitanja koje problematira ovu problematiku.
Ja bih molio delegate da saslušamo kolegu Genjca kad govori. 45
Hvala gospodine Špiriću. Ja bih pored niza pitanja koje problematizira ova informacija, osvrnuo se na jedno specifično pitanje. Na kraju informacije, tretira se pitanje dodjele zemljišta za rješavanje problema izbjeglih i raseljenih osoba u BiH. Navodi se, između ostalog, da se i Ministarstvo za ljudska rpava i izbjeglice vrlo često informiše o učestalim pojavama dodjele zemljišta u cilju rješvanja pitanja izbjeglica i raseljenih osoba. To se navodi u informaicji da nisu pokazatelji prikupljeni, uspjelo se dio toga prikupiti, ali sa sigurnošću se može utvrditi da je kroz ovu aktivnost dodijeljeno preko 10 hiljada placeva u oba entiteta a korist je ostvarilo vešestruko veći broj korisnika. Uglavnom, radi se o jednoj pojavi nelegane i protiv zakonite dodjele placeva državnog zemljišta izbjeglicama i raseljenim licima u cilju rješvanja pitanja tih ljudi, na način koji je protiv zakonu, koji je pritivan postojećim propisima i, koji konačno ima izuzetno štetne političke posljedice u smislu etničke ... i u krajnjem ometanja povratnika na svoja prijeratna ognjišta. Prema nekim informacijama sa kojima se u javnosti raspolaže i do kojih sam ja došao, radi se o daleko većem broju placeva. Pominje se oko 90 hiljada placeva, od toga 80 hiljada i više placeva u RS koji su dodijeljeni netransparentno, možda protiv zakonito i za koje je potrebno odobrenje kancelarija visokog predstvnika. Uglavnom je to područje Kotorskog, Prijedloga, Janje itd. Budući da u tekstu koje nam je dostavilo nadležno ministarstvo iz Vijeća ministara. Ova problematika se tretira na način da se opisuje problem i nude neka rješenja koja ne vide garanciju da će se problem efikasno riješiti. Ja predlažem da uz ovu informaciju usvojimo i zaključak sljedećeg sadržaja. Da se u narednih mjesec dana zakaže vanredna plenarna sjednica Parlamentarne skupštine BiH oba doma do koje bi Vijeće ministara zajedno sa OHR- om, CRA, i ostalim nadležnim institucijama u entitetima pribavili informacije o ovom pitanju i pripremili prijedloge zaključaka kako da se ovo pitanje riješi na najblji način. Dakle, zakazivanje plenarne sjednice posebne, posvećene, isključivo, nelegalnoj dodjeli državnog zemljišta na prostorima širom BiH. Predlažem, dakle, uz ovu informaciju da usvojimo i ovaj zaključak. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Za riječ se javio gospodin Spahić. Izvolite. Mogu li samo zamoliti gospodina Genjca da pismeno ovaj zaključak da dobijem.
Gospodine predsjedavajući, želio bih da kažem da je ova informaicja značajna za Dom naroda i šteta je što nema niko iz ministarstva i ne vjerujem da baš svi rade i zamjenici tako predani, ako ne može ministar na poslovima koji se tiču Izbornog zakona, izmjena Izbornog zakona. Ali, to je nije valjda postavljen ministr za Parlament. Htio bih tim povodom da kažem nešto tri mjesta koja sam imao prilike posjetiti ovih dana. Prvo, povodom ove informacije. Najčešći oblik kršenja prava ljudi jesu, naravno, imovinska prava i njihovi zahtjevi, ali najčešći oblik razaranja praktično potencijala koje ulaže društvo u povratak ljudi kućama i legitimno održivi povratak jeste vezan zato što je taj povratak kao što konstatuje informacija, kao što konstatuju svi mediji, kao što konstatuje 46 svako ko ima veze sa izbjeglicama i raseljenim licima. Mi fakat imamo povratak onog dijela generacije koja ni na koji način ne može obezbijediti revitalizaciju pojedinih prostora i povratak u normalni život, uslovno rečeno da sam sebi privređuje za život da formira porodicu da ima uvjete za školovanje, normalnu komunikaciju itd. i, u tom smislu ilustrativan je primjer prošle subote u vezi sa organizacijom tog međunarodnog dana izbjeglica, koje je organizirao UNHCR, to je bilo vrlo dirljivo u Trnovu i to je bilo baš tamo na prostoru između jedne općine koja je bila nekad jedinstvena, sada ima različite nazive ima nekakvu ... tablu i granicu koja je nepostjeća, ali ona se, kao podrazumijeva. Postoje pet pitanja na koje se mora dati hitno odgovor kad je riječ o Ministarstvu za izbjegice i raseljena lica i djelatnost ovih ...
Ja vas molim. Na redu je informacija da raspravljamo o informaicji.
Nema odgovora na pitanja koja suključna. Šta je pod jedan održivi povratak, po mišljenju tog ministarstva šta i kolike i kakve definicije i koji zakoni se moraju mijenjati sa održivim povratkom? Dva. Kako se misli uopće planirati razvoj sredina kao što su recimo: Derventa, Srebrenica, Stolac i neke druge općine, Trnovo npr. i u kakvim to razvojnim planovima se oni nalaze ovdje? Treće. U kom smislu se misli konačno suočiti sa činjenicom da ovakvo se pod ovom politikom povratka podrazumijeva samo formalno prihvatanje uvjeta u kojima ljudi žive, u kojima su, recimo, oni najmlađi koji se uključe u takav jedan proces povratka pored staraca nađu ... desetine i desetine kilometara moraju ići do svoje prve škole do svoje prve zdravstvene ustanove, do prvog komunalnog, rekao bih, servisa koji mu je potreban za normalan život. To je jedan proces u kojem, stvarno, imate onemogućen praktično održivi povratak i uopće povratak i kad se ljudi vrate, navest ću primjer u Trnovu ... oni se u stvari dekoraziraju da se zadrže tu, nego se stimuliraju da prodaju tu imovinu, da je razmijene, što je, također, legitimno pravo, ali mi smo rekli da je legitimno i osnovno da se ljudi vrate kući i da imaju održive uvjete života i obrazovne i radne itd. Ima jedna vrlo dobra inicijativa u okviru Jugoistične Evrope. Želio bih reći da je ovo ministarstvo sjajno bilo redstavljeno u Istanbulu na prvom radnom stolu o ljudskim pravima i demokratizaciji, podnijelo jednu inicijativu UNHCR-u da se razmijene informacije o izbjeglim i raseljenim u regiji, ... misli na susjed. Ova informacija, nažalost, još uvijek blokira stvarno realiziranje interesa koji su vezani za sve građane BiH, koji se posebno nalaze u regiji izvan svojih domova. I, na kraju, zato što smatram da je vrlo korisno da je ova informacija ovdje na dnevnom redu, ja mislim da bi bilo na jednom drugom primjeru koji sam jedanput pominjao, pokušati razriješiti jednu centralnu dilemu. Tiče se lokalne i regionalne demokracije i tiče se pozicije lokalnih vlasti koje su suočene najžešće s ovim problemom. U Srebrenici, npr. želim to pokrenuti ponovo, povodom ove informaicje, postoji zahtjev o tome sam govorio i na Komisiji za ustavno-pravna pitanja općinskih vlasti da se nadležnosti koje pripadaju normalno svakoj općini i lokalnoj vlasti vrate srebreničkoj općini i da oni mogu početi da rade na rješavanju problema povratka ljudi i razvoja tog kraja. Moram 47 da kažem ni na koji način ne postoji operativno i bilo na koji način deklarativno reagiranje organa vlasti na držvnom nivou, ovog ministarstva, niti na nivou RS o čemu je javnost više puta izviještena kao i drastičnim primjerima osustva tih ljudi u trenutku kada se vodi rasprava o donatorskim sredstvima za Srebrenicu i okolne općine. To je sve poznato javnosti. Pošto će biti početkom ovog idućeg mjeseca održana donatorska konferencija, također, u Srebrenici i pošto se sada javnost ponovo koncentrira na takva pitanja, ja bih želio skrenuti pažnju na činjenicu da bi možda bilo dobro da i visoki dom Parlament bilo sa predstavnicima različitih klubova Bošnjaka, Hrvata i Srba, Kolegij ili pak sama komisija zajednički, mislim, udruženim naporom bude nazočna i da raspravi o toj poziciji kako u jednoj konkretnoj općini kao što je Srebrenica dati poticaj osim usvajanja formalno informacija razvoju lokalne demokracije i vlasti koja je jedina. Eto to bih ja želio da vam preporučim, pa mislim ta posjeta bi jako odjeknula a ne kao formalno obećvajuća, nego kao nešto što bi provjerila navode iz informacija koje mi imamo. Naime, sve informacije su uopćene, korektne formalno-pravno, ali kod njih nedostaje ono što se zove realni život i o tome, jednostavno ne želi da se govori ni u zemlji,niti se želi da se govori na pravi način u okviru ovkavih institucija i sasvim je logično da onda ti ljudi osjećaju da te nadležne državne institucije ministarstva i entitetska ili regionalna ili kantonalna u suštini neće da se bave problemima nego formalno odrađuju posao koji je davno negdje dobro projektovan.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Za riječ se javio delegat gospodin Novaković. Ja vas molim samo da informaciju tumačimo sa stanovišta nadležnog ministrstva, koje je pisalo u skladu sa svojim mogućnostima i nadležnostima. Takve su kakve jesu. Mislim da je informaicja korektno napisana. Druga je stvar i želja i osjećaj delegata da li procesi idu sporije, brže, da li su obuhvatili sve ono što je nadležnost lokalnih organa vlasti itd. Zato mislim da bi danas trebalo rasprvljati o informaciji.
Neću, zaista, mnogo pričati o informaciji. Mislim da je uloženo dosta truda i na kraju krajeva u pisanju ove informacije i silni ovi podaci koji ovdje dolaze govore o tome da je nadležno ministrstvo pokušalo na jedan sveobuhvatan način da prikaže ovu problematiku, ali ne mogu a da ne prokomentrišem dvije stvari kad se radi o ovoj informaciji. Prvo, mislim da u dijelu na strani 35. dijelu koji govori o zakonima o zdravstvenom osiguranju je, na jedan nekorektan način tretirana ista problematika za Federaciju i za RS. Naime, u dijelu koji se odnosi na RS, sasvim jasno je rečeno da povratnici nemaju na adekvatan način riješeno zdravstveno osiguranje. Ta konstatacija je vješto izbjegnuta, izbjegnuta dakle, da se pomene da li imaju ili nemaju u Federaciji. U tom smislu je bilo neophodno da informaicja ima taj nivo korektnosti pa da se kaže imaju li ili nemaju i zbog čega imaju ili nemaju u ovom drugom dijelu BiH. Drugo što sam izašao da prokomentarišem jeste, prijedlog gospodina Genjca, koji je, naravno, ne mislim osporavati ili ne osporavati, ali u svakom slučaju želim prokomentarisati. 48 Neću ja ponavljati da svako ima pravo da izabere mjesto gdje će da živi. Znači, o tome i ne mislim da govorim. To jesu li negdje dodjeljivani placevi ili nisu, govorim sada o državnom zemljištu. Dakle, ne govorim o onim privatnim, ono koje je podležno restituciji, nego o državnom. To je mnogo problematično da li ima pravo neko da spriječi ili ne i to neću komentarisati, ali hoću prokomentrisati činjenicu da je mnogo više, odnosno ovdje izrečeno da je mnogo više placeva dodijeljeno u RS a ne u Federaciji. Vrlo jednostvnog ospodo. Ova informacija sadrži neke podatke a to su: da je u Federaciji biH 76% anketiranih izbjeglica se izjasnilo da se vrati u predratne domove, 8% ne želi da se vrati a ostalih 24% nije sigurno da li želi ili ne želi da se vrati. U RS 17% je za povratak u Federaciju, 60% je za ostanak u RS i ostalih 23% nije sigurno šta od tog dvoje želi. Gospdo, pritisak raseljenih lica u RS na lokalne i republičke vlasti je znatno izraženiji, imajući u vidu njihovu želju da ostanu tu. Neću komentarisati zašto to raseljeno lice iz RS neće da se vrate u Federaciju. Neću jer bi to izazvalo političke rasprave ovdje danas i to mi nije namjera. želim samo da kažem da su prinuđene i lokalne i republičke vlasti da rješavaju ta pitanja. U nedostatku finansijskih sredstava, za dodjelu kuća, prvljenje kuća, stanova itd. traže se rješenja u dodjeli placeva. Na ovaj način se ostvaruje i volja tih ljudi, znači, njihovo prvo da izaberu gdje će da žive, bez, naravno, analize, uzroka i razloga zbog čega oni žele da tu urade. Iz navedenog razloga, mislim, da bi plenarna sjednica, o kojoj je govorio gospodin Genjac, dala sasvim suprotne efekte od onih koji se žele postići sa ovim prijedlogom.
Dame i gospodo, ja ću, naravno, pokušati kratko. Hoću javno da kažem da spadam u onu kategoriju ljudi koji misli da nije dobro i da niko nema pravo da traži rješenje da mimo zakona rješava svoj izbjeglički status. To što se neko opredijeli da živi u jednom entitetu, neželeći da se vraća nedaje mu za pravo da mu vlast na nelegalan način dodjeljuje zemlju koja je sporna, a hoću da kažem da je nepošten odnos entitetskih vlasti bio prema izbjeglicama. Ima toliko zemlje u BiH koja ni po čemu nije sporna. Da li je ikad iko postavio pitanje, zašto se izbjeglicama dodjeljuje upravo sporne lokacije, da bi se na homogenizaciji straha dobijali i gubili izbori, to je moja poruka izbjeglicama. Ona vlast koja želi da riješi izbjeglički problem će dodjeljivati lokacije koje ni po čemu nisu sporne. Ne može to biti zemlja ni Srpske pravoslavne crkve ni Islamske vjerske zajednice, ni zemlja koja je nacionalizovana, ni Katoličke crkve, dakle, apsolutno stavljam i Jevrejske zajednice, aposlutno stavljam u istu ravan. Prema tome, igra vlasti na različitim nivoima je, nažalost, samo usložila nesreu izbjglih i rasljenih lica. Ja želim danas da podržim informaciju koje je pisalo Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. Ono je pisalo sa nivoa, dakle, njihovih ovlaštenja i njihovih nadležnosti, naravno, ostaje nadležnost lokalnih organa vlasti i ostalih nivoa vlasti da ovaj problem rješavaju. Ne mislim da je loš zaključak gospodina Genjca da različiti nivoi vlasti Vijće ministra, pre svega kancelarija OHR-a utvrdi ako ima nepravilne dodjele zemljišta da se ti ljudi dodatno ne drže u agoniji. Nema veće nesreće za izbjeglice nego da mu se nelegano dodijeli zemlja pa da tobože vlast sad stoji iza njega, časno stoji a da ljudi pod vedrim nebom stanuju. Nije to pomoć izbjegličkoj populaciji ni u Federaciji ni u RS i u tom smislu, ukoliko je Vijeće ministara ili OHR spremni, dakle, ne da analiziraju posebne lokacije, pa recimo interesantnu lokaicju u RS i Federaciji nego sve lokacije i da izađe sa tom informacijom ja sam spreman da to podržimo i da plenarno raspravljaju oba doma. Ne mislim ja da je tu bilo šta loše i mislim da to ide u prilog rješvanja izbjegličkih problema. 49 Dakle, danas da ne žirim raspravu ću se izjasniti za informaciju Svjeta ministra, odnosno ndležnog ministrstva. Hvala vam lijepa.
Prvo, Munib ima netačan navod, pa Genjac replika ako dozvolite predsjedavajući.
Ja ću pokušati kratko dva dijela ovo što je kolega Novaković govorio da iskoristim ovu poslovničku mogućnost. Prvo, vodeći računa o anketama koje supomente ovdje uinformaciji ne treba ih komentristati ja sam u dva navrata prije u Skupštini RS vrlo dobro znam stav RS i vlasti o budžetskim pozicijama ... kakvo je raspoloženje bilo. Prema tome, nije čudo statistike ovakve podaci, one se sad malo kao podasuti i ohrabrujući sa 17 procenata, ali mi smo bili u prilici kada smo usvajali budžet u RS koji mi je, izuzetno, poznat da stavka za ostanak nije jedno vrijeme nikako ni prikazivana na skupštini nego na posebnim samo klubovima itd., ali o tome neću pričati. Međutim, interesantno je ovo što i sad, evo ja danas koristim nekoliko puta da se pozovem, možda mi to baš neće dobro doći političkom ... sa kolegom Špirićem, ali jeste činjenica da je ovo, što je sad izrečeno, ovo jeste istinska činjenica. Ja ću to potkrijepiti a radi se na obje strane, samo zavisi gdje više. Ja ću potkrijepiti jednim primjerom u Brčkom gdje je, prije nego što je proglašen distrikt srpske vlasti, znači, tada je bila ona podjela u Distriktu, izgradili su crkvu na privatnom, ili dali odobrenje nezakonito na privatnom zemljištu u mjesnoj zajednici gdje je 99% ili 98% bošnjačko stanovništvo. Znači, tu se radilo, isključivo, o manipulaciji. Međutim, ono što hoću da kažem kolegi Novakoviću. Čini mi se da svjesno pokušavate manipulišuću sa sobom ili sa nama. Primijetio sam tri puta kad punim ustima govorite republičke vlasti, vjerovatno svjesno. Znajući ukupnu državnu konstrukciju, da tako kažem, ili pravnu konstrukciju u BiH, ja vama ne zamjeram, vi, očito, niste pravnik pa pretpostavljam da to ne znate, ali bi trebali znati kad tako govorite sa punim ustima republičke, republičke, da Republika Srpska osim prefiksa, tog prefiksa koji sadrži ime republika ništa drugo niti ima niti može imati ukupnog u sklopu odnosa u BiH. Bolje bi bilo da tu zabludu koju naglas sebi ubacujete da i vi sami je sebi iz glave izbacite.
Ja vas molim da se držimo tačke dnevnog reda da ne ulazimo. Za riječ se javio gospodin Genjac pa onda gospodin Novaković. Ja vas molim da se držimo informacije da ne ulazimo u političke vode, da se čuvamo što je moguće više.
Vrlo kratko. Budući da je kolega Novaković pomenuo i poimenično. Dakle, bilo da je kakva volja građana u bilo kojem entitetu, ta volja građana ne može se provoditi i ispunjavati kršenjem zakona. U Kotorskom je 220 duluma zemljišta koje je pripadalo Bošnjacima dodijeljeno za izgradnju protivno svim zakonima. Dakle, ovakav način zakoni drumom praksa šumom, ponašanje entiteta kako hoće i kako smatraju da se ostvaruju neki ciljevi ne rješava pitanje tih nevoljnika. Ti nevoljnici su time na nesigurnom, neizvjesnom i njihova nevolja nije 50 umanjena nego je veća. Ja, zaista, smatram i uz argumentaciju koju je gospodin Novaković iznio da objedinjavanje te rasprave na nivou Parlamentrne skupštine BiH, uz učešće OHR-a može doprinijeti da se pitanje dijagnosticira i u krajnjem da se vidi način rješavanja tog problema.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Gospodin Novaković.
Prvo, na nisam govorio o nezakonitoj dodjeli zemljišta, pogotovo nisam govorio o dodjeli zemljišta privatnog zemljišta. Ja sam govorio o državnom zemljištu koje nije podložno restituciji. Mislim da sam potpuno bio jasan i smatram da takvo zemljište, po meni nije sporno. Ne govorim o dodjelama privatnim, ali kad smo već kod toga gospodo, onda bi mogli malo da pričamo i o Sanskom Mostu i o Ključu, a ne samo o Brčkom i izgradnji crkve u Brčkom nego i o mnogo čemu još toga, ali to nije predmet ovog današnjeg. Ima još tih podataka mnogo podataka. Nažalost, na obje strane, ja kažem, nažalost, u oba entiteta je bilo dodjela privatnog zemljišta na nezakonit način i to nije sporno i ja sam protiv toga. Komentarisati izlaganje, odnosno komentar gospodina Jusufovića, ne znam, zaista, imali ikakvog smisla ili ne, ja sam govorio o republičkom ministrstvu za izbjegla i raseljena lica jer se zove RS, jer je ono republičko. Nisam ni jednom komentarisao izjave nekih ovdje delegata, koji pojam BiH ne mogu upotrijebiti bez prefiksa država. Nisam to komentrisao.
Ja vas molim da se držite dnevnog reda gospodine Novakoviću.
Tako da bih mogao i to da komentrišem ali neću.
Ima riječ Dragutin Rodić i da privodimo rasprvu kraju.
Ja želim da kažem samo nekoliko riječi oko ove rezolucije i to s aspekta jednog koji mi se čini da je ona inforacija, koja je prilično sveobuhvatna i tretira sve oblasti društvenog života. Međutim, imam jedan utisak koji mi se čini da je prisutan da je rezolucija u mnogim svojim segmentima već prevaziđena, informacija izvinjavam se. Obzirom da je ta informacija pisana još u martu mjesecu o.g. Vijeće ministara raspravljalo u aprilu, nama došlo u nadležnost u maju mjesecu ove godine i, obzirom da usvajamo informaciju, a ja lično smatram da je tretirala kvalitetno mnoge oblasti. Međutim kada je danas usvojimo vidjet ćemo da usvajamo nešto što je već prevaziđemo i što je u praksi sasvim drugačije. Evo, ja ću reći samo jedan segment, a to su ocjene, recimo saradnja između BiH i Republike Hrvatske u pogledu ugovora i sporazuma o socijalnom osiguranju između te dvije države. Naime, ovdje stoji da još nisu razmijenjene ratifikacione note, to govorim s aspekta da je to jedno vrlo pitanje oko izbjeglica koje se nalaze i u Republici Hrvatskoj i u BiH i mogu da konstatujem da je to ugovor jedan od prvih ugovora koji se maksimalno primjenjuje na prostorima bivše Jugoslavije. Ali, obzirom da su ovdje korektni zaključci koji se predlažu, 51 mislim da može se podržati ova informacija i mislim da, ukoliko bi nastavili da određene započete aktivnosti koje predlaže ova informacija dovedemo do kraja, doći ćemo do jednog vrlo kvalitetnog rješenja u mnogim oblastima. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Rodiću. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za usvajanje informaicje o realizaciji Aneksa VII Opšteg okvirnog sporzauma za mir u BiH – predlagač Savjet ministara? Ko je protiv? Uzdržanih nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili informaciju o realizaciji Aneksa VII. Imamo i prijedlog zaključka gospodina Genjca da Vijeće ministra zajedno sa OHR-om i nadležnim entitetskim institucijama pripremi informaciju o nelegalnim podjelama državnog zemljišta i predloženim rješenjima. Informacija bi se razmatrala na posebnoj plenarnoj sjednici Parlamentarne skupštine BiH od mjesec dana. Stavljamo vaj predlog na izjašnjavanje, s tim što bi, možda moja sugestija bila dobro, da rok, ne znam da li je rok dovoljan, samo u tom smislu da razmislimo da možda damo dva mjeseca Vijeću ministara i OHR-u da obuhvati kompletno područje BiH, ako se predlagač zaključka slaže. Slaže, u roku od dva mjeseca. Ko je za ovakav zaključak. Zašto ne bi. Ja sam za plenarnu sjednicu. Ko je za? Zašto ne plenarna sjednica o gorućem problemu? – 12 za. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Sa 12 za i 1 uzdržanim usvojili smo i zaključak gospodina Halida genjca uz korekciju da bude to u roku od dva mjeseca. Ad.22. Zaključak o roku u kome će Savjet ministara dostaviti izvještaj o izvršenju budžeta za 2001. godinu – predlagač ove tačke dnevnog reda je gospodin Genjac Ja bih ga molio da predloži koji je to rok.
Ja koliko imam informacije vođene su određene aktivnosti oko izrade izvještaja i Predsjedništvo je po Poslovniku dužno, nakon dobijanja Izvještaja od Vijeća ministara da uputi u parlamentarnu proceduru, pošto je dio te procedure završen, ja mislim da je realan rok od 15 dana i predlažem vrlo jednostavan zakljuačk da se obaveze Vijeće ministara da u roku od 15 dana dostavi u prlamentarnu proceduru izvještaj o izvršenju budžeta za 2001. godinu.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ima li neko da se javlja za raspravu. Ja mislim da je zaključak logičan, s obzirom da ćemo i zasjedanje Doma naroda imati i treba nam procedura da taj izvještaj prođe nadležne komisije i to bi bilo dovoljno da u roku od 15 dana dobijemo. Gospodin Ivo Divković. Rasprva je otvorena. 52
Ja sam glasao za tu tačku dnevnog reda kada je bilo usvajanje dnevnog reda i ne sporim potrebu da se ovo, da Vijeće ministara dostavi izvještaj,u ostalom to je njegova i obaveza. Međutim, kad je u pitanuju rok, tu, zaista,- ne mogu podržati rok od 15 – 10 ili ne znam 20 dana, jer, ja, zaista ne znam, možda gospodin Genjac zna, on kaže da ima nekakve informacije, ja nemam nikakve. U kojoj je fazi u Vijeću ministara priprema tog izvještaja i ja bih molio da se da, ne znam, ili neki realniji rok ili da mi tražimo za narednu sjednicu ili neku drugu taj izvještaj ali da se ne ograničavamo nekim rokom 10-15 dana jer bojim se da ćemo doći u situaciju da jednostavno ljudi ne mogu odraditi taj posao u roku koji smo im dali.
Dame i gospodo, ja u potpunosti podržavam prijedlog gospodina Genjca. Da je koje sreće, da je koje sreće ponavljam, ne bi se moglo desiti da usvojimo budžet za ovu godinu a da nismo usvojili izvršenje budžeta za prethodnu godinu. Pa zato smo došli u situaciju da imamo ... od 50 miliona. Pa je li vi mislite da gospodin Genjac to traži što nema dovoljno informacija, šta se dešavalo sa budžetom i zato mislim da jeste velika nesreća da Savjet ministara, danas je 25. juni i još uvijek nije izašlo sa dokumentom o izvšrenju budžeta za prošlu godinu a Predsjedništvo, napominjem, u obavezi da prijedlog budžeta za narednu godinu dostavi do 15. oktobara ove godine a mi u julu još nećemo usvojiti izvršenje budžeta za prošlu godinu. To govori o traginom načinu rada izvršene vlasti, do duše koju mi ne biramo nego Predstavničko vijeće i zato snažno podržavam zaključak da izvšrenje budžeta nam Savjet ministara dostavi u rokuod 15 dana. Ako ne mogu dostaviti u junu mjesecu izvršenje budžeta za prošlu godinu u roku od 15 dana, onda ja ne znam šta nam mogu dostaviti ono što je njihov zadatak i zato snažno stojim iza ovog prijedloga i mislim da je rok od 15 dana dovoljan. Hvala vam lijepa. Ima li još neko za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se usvoji ovaj zaključak gospodina Genjca? Ja vas molim da dignete ruku. Što stidljivo dižete? 10 za. Ko je protiv? – 2 Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da je ovaj zaključak gosodina Genjca usvojen sa 10 glasova za – 2 protiv – 1 uzdržan. Molim Službu da ovaj zaključak promtno uruči Savjetu ministra da radi na izvještaju ako nije gotov. Ad.23. Izjašnjavanje Doma naroda o izvještaju Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o upravnom postupku Dobili ste izvještaj. Komisija za usaglašavanje je postigla dogovor i sporazum danas treba da se izjasnimo za ovaj zakon. Ko je za? Jednoglasno. Konstatujem da je ovaj zakon, sporazum o jedinstvenom tekstu Zakona o upravnom postupku usvojen i da semože objaviti u Sužbenom glasniku. 53 Ad.24. Izvjašnjavanje Doma naroda o izvještaju Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o upravnim sporovima Također je postignuta saglasnost u okviru Zajendičke komisije. Ko je za ovaj zakon? – 13. Ko je protiv? protiv nema. Nema uzdržanih. Konstatujem da je i ovaj zakon usvojen, odnosno da je Zakon o istovjetnom tekstu usvojen u oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Gospodo, ovim zaključujem redovno zasjedanje sjednice, 20. sjednice Doma naroda. Mi smo razgovarali da ćemo poslije ovoga napraviti pauzu i održati vanredno zasjedanje sejdnice Doma naroda sa jednom tačkom dnevnog reda to je izmjene i dopune Izbornog zakona BiH član 100. Predlagač Savjet ministra. Dame i gospodo, javnosti radi želim da skrenem pažnju. Mi smo, Kolegij oba doma Parlamentarne skupštine bili pozvani na zajednički razgovor OHR-a, Izborne komisije BiH. Kao parlamentarci smo dali saglasnost da ćemo zakazati vanredno zasjedanje i usvojiti ono što nam Savjet ministara dostavi. Nažalost, danas je Savjet ministara imao vanrednu sjednicu. Imam informaciju da nisu došli do jedinstvenog prijedloga zakona. Ja molim samojavnost BiH da shvate u kakvom se ambijentu Parlament nalazi. Nije dobro da nam svaki put idu sa prijedlogom tačke 100 uzmi ili ostavi. Zahvalan sam vam na spremnosti što ste bili spremni da imamo vanredno zasjedanje. Danas ga neće biti. Bićete informisani hoće li ga,uopšte, biti do drugog jula, a želim da vas informišem da ćemo novo redovno zasjedanje imati između 20. i 25. jula. Hvala vam lijepo. Sjednica je završena.