Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 16. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Pored poslanika na sjednicu sam pozvao naše redovne goste: predsjedavajućeg i članove Predsjedništva BiH, predsjedavajućeg i članove Savjeta ministara BiH, predstavnike OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koji su izrazili interes da prisustvuju našim sjednicama i predstavnike određenih nevladinih organizacija. Zbog razmatranja njihovih izvještaja, na sjednicu su pozvani predstavnici Kancelarije za reviziju institucija BiH, predstavnici Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana, predstavnici Javnog radiotelevizijskog servisa BiH. Prije nego što krenemo na raspravu o dnevnom redu, dame i gospodo, zbog sutrašnjeg praznika i vjerskih obaveza dijela poslanika, Kolegijum, Prošireni kolegijum je zauzeo stav da danas radimo do 15 časova, da u tom vremenu pokušamo realizovati današnji dnevni red. U slučaju da to ne uspijemo, nastavak sjednice ćemo odrediti za neki drugi datum. Iz ovoga razloga, mi smo odlučili da korigujemo današnji dnevni red. Međutim, prije nego što pređemo na raspravu o dnevnom redu i da obrazložim šta je usaglašeno na Proširenom kolegijumu, predlažem da riješimo jedno prethodno pitanje. Radi se o inicijativi uvažene poslanice Mirjane Malić podnesene na prošloj sjednici. Podsjećam, gospođa Malić je predložila da Dom donese odluku da svi poslanici izdvoje najmanje po 100 KM kako bi se podržala kampanja Asocijacije udruženja za brigu o pacijenticama oboljelim od tumora dojke. Kolegijum je sa dužnom pažnjom razmotrio ovu inicijativu, napravio i sastanak sa predstavnicama ove asocijacije, izrazio stav da Dom nije nadležan da donosi odluku o izdvajanju novčanih sredstava poslanika već da je to dobrovoljna odluka svakog pojedinca ponaosob. U tom smislu, mi smo sačinili jedan formular koji će se ponuditi poslanicima da svojim potpisom odobre izdvajanje određenog iznosa od njihovog ličnog dohotka koji bi bio uplaćen na odgovarajući račun spomenute asocijacije. Mi smo već, nas trojica u Kolegiju, potpisali ispred nas lično; i ja mislim da je uvažena kolegica Malić saglasna sa ovakvim stavom i nadam se da će i ostali poslanici slijediti naš primjer. Zahvaljujem. Razlika u predloženom dnevnom redu koji ste dobili i ovaj dnevni red koji ste sad neposredno pred sjednicu dobili se razlikuje u sljedećem. Naime, u skladu sa Poslovnikom u 2 dnevni red su uvršteni zahtjevi za razmatranje po hitnom postupku, to je prijedlog Savjeta ministara: - Prijedlog zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera i - Prijedlog zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama po hitnom postupku. To je znači zahtjev Vijeća ministara, u skladu sa Poslovnikom ... član 127. Poslovnika. Evo, dobio sam i od službi izvještaj da je prisutno ukupno 33 poslanika. Iz Federacije BiH 21, iz Republike Srpske 12, znači imamo kvorum, možemo punovažno odlučivati. Istovremeno, Prošireni kolegijum je dogovorio da se skinu sljedeće tačke dnevnog reda: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH (Naime, nadležna komisija je zatražila produženje roka za razmatranje u drugoj fazi što je Kolegijum i odobrio); - Prijedlog zakona o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH; (Dobili smo obavještenje nadležne komisije da je otvorena javna rasprava u vezi sa ovim zakonom i ona će se održati naredni ponedjeljak); - Prijedlog zakona o vinu, rakiji i drugim proizvodima od grožđa i vina. (Nismo dobili izvještaj od naše komisije jer nije završena procedura. Automatski po Poslovniku, tu tačku dnevnog reda skidamo); - Prijedlog zakona o carinskoj politici BiH – predlagač: Komisija za vanjsku trgovinu i carine; (takođe nije završena procedura u Komisiji); - Prijedlog zakona o internoj reviziji u institucijama BiH; (Nadležna komisija za finansije i budžet je zatražila produženje roka razmatranja u drugoj fazi. Kao što znate, bila je javna rasprava. Ima veliki broj amandmana i Komisija je odlučila da zatraži produženje roka. I skinut je); - Izvještaj o radu Javnog televizijskog servisa BiH; (Ponovo na prijedlog nadležne Komisije za saobraćaj i komunikacije s namjerom da se sačeka da se završi procedura o Izvještaju o reviziji istog servisa tako da praktično sa dva izvještaja – Izvještaj nadležne Komisije za saobraćaj i komunikacije i Izvještaj Komisije za finansije i budžet razmatramo tu tačku dnevnog reda na sljedećoj sjednici); I na kraju: - Imenovanje članova Ad hoc komisije za imenovanje tri ombudsmena u Instituciju ombudsmena BiH; (Naime, u Kolegijumu smo imali jedan draft Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o ombudsmenima, ali smo odlučili da taj draft praktično proširimo na dodatne članove, tako da pretpostavljam da će za sljedeću sjednicu biti prijedlog, ispred Kolegijuma, izmjene i dopune Zakona o ombudsmenima, a nakon toga stavljanje ove tačke dnevnog reda, jer u slučaju da danas stavimo tačku tog dnevnog reda morali bi po starom zakonskom projektu, koji smo vidjeli kako je završen, nastaviti to). Vi ste na klupe dobili prijedlog dnevnog reda i ja sad otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Izvolite, ko se javlja? Uvaženi poslanik Bećirović. Izvolite. 3
Hvala. U vezi sa dnevnim redom, kojeg smo evo dobili pred početak zasjedanja, ja želim nekoliko pojašnjenja i nekoliko prijedloga da dam. Naime, kao tačka 20. današnjeg dnevnog reda predloženo je: Razmatranje realizacije programskih ciljeva sedam političkih stranaka, dakle onih koji su potpisali programske ciljeve 3. januara ove godine, s posebnim osvrtom na definisanje operativnog plana realizacije navedenog sporazuma. Dakle, to je predloženo kao 20. tačka dnevnog reda. U vezi s tim imam jedno pitanje da bi meni bilo jasno. Naime, kada sam ovu inicijativu ili ovu tačku predložio na prošloj sjednici da se uvrsti u dnevni red, nakon glasanja rezultat je bio sljedeći: 19 poslanika je bilo „protiv“ tog prijedloga, 15 „za“, a dva „suzdržana“. Ja ovdje imam listing koji sam dobio. Dakle, ponavljam još jednom: 19 poslanika je bilo „protiv“, dva su bila „suzdržana“, a 15 „za“. Ja nemam ništa protiv, dakle drago mi je da ovo razmatramo, ali samo podsjećam da je Parlament odbio tu moju inicijativu na prošloj sjednici. Ali, kako podržavam ideju da ovo pitanje raspravljamo, dužan sam da podsjetim kako integralno glasi prijedlog dopune dnevnog reda, koji sam uredno dostavio i vama u Kolegiju. Naime, kao integralni dio prijedloga ovog dnevnog reda stajalo je i sljedeće: Imajući u vidu važnost problematike, potpuni zastoj reformskih procesa u BiH kao i upozorenja međunarodnih predstavnika na neodrživost postojećeg stanja, predlažem da ovo pitanje bude prva tačka dnevnog reda 15. ili naredne 16. sjednice Predstavničkog doma. Dakle, ako želimo da razgovaramo o ovoj tome, a ja mislim da bi trebali, da je to jedno od suštinskih pitanja funkcionisanja vlasti, pogotovo na nivou BiH, predlažem da integralno onda prihvatimo inicijativu i da to bude, nakon usvajanja zapisnika, 2. tačka dnevnog reda današnje sjednice. Takav je i prijedlog, a vidim da ste prihvatili taj prijedlog. Dakle, to je pod broj jedan. Pod broj dva, mislim da bi današnji dnevni red trebalo proširiti sa novom tačkom dnevnog reda i ne znam zašto Kolegij nije već to uvrstio u dnevni red a to je: Inicijativa za povratak Fudbalskog kluba “Velež” na stadion pod Bijeli brijeg. Kao što znate, tu sam inicijativu podnio 6. septembra ove godine. Poslovnički je ispoštovan rok, jučer se očitovala i Komisija za ljudska prava i stekli su se svi uvjeti da to pitanje razmotri se i da se Parlament izjasni na današnjoj sjednici. I treće, šta želim reći prilikom formuliranja današnjeg dnevnog reda je sljedeće: Postavljam pitanje i mislim da bi to trebali prvo principijelno da razriješimo s obzirom da znamo šta propisuju poslovničke odredbe i s obzirom da smo svi kao poslanici dužni da provodimo odluke Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, a podsjećam da smo Odluku o TV prenosu zajednički izglasali prije dvije sjednice. Da li danas ova sjednica počinje u skladu sa Poslovnikom i počinje onako kako smo mi svi zajedno izglasali na prijedlog Narodnog kluba i Kluba SDP-a na prethodnim sjednicama, dakle čini mi se na 14. sjednici? Hvala.
Zahvaljujem. Prije nego što se ostali poslanici jave za raspravu o dnevnom redu, dužan sam da nekoliko pojašnjenja dam. Naime, propustio sam da kažem da je u Proširenom kolegijumu dogovoreno da poslanička pitanja i odgovori u današnjoj sjednici ne budu tačka dnevnog reda zbog onoga što smo se dogovorili da sjednica traje do 15,00 časova. Oni 4 poslanici koji imaju napismeno postavljena poslanička pitanja, mogu to da urade. Međutim, ta tačka dnevnog reda, u Proširenom kolegijumu je dogovoreno ... da bude skinuta. I samim tim, to je dio odgovora da se po Poslovniku radi, jer ta tačka dnevnog reda neće danas biti i televizijske ekipe praktično nisu obavezne, a u skladu sa zaključkom koji je ovaj dom donio da čitavu sjednicu prenosi BHT. Mi smo imali raspravu na Proširenom kolegijumu, došao je i direktor televizije i objasnio mogućnosti Javnog radiotelevizijskog servisa BiH i u skladu s tim smo praktično otvorili raspravu koja će se ponoviti kada bude došla rasprava o radu Javnog radiotelevizijskog servisa BiH na dnevni red sjednice, što smo mislili da će biti danas. Međutim, odgođeno je za 31. oktobar, tako da ćemo imati mogućnost svi kao poslanici da direktno pitamo ljude koji su zaposleni tamo: zašto ne mogu da ispuštuju zaključak Parlamentarne skupštine BiH da se prenosi praktično čitava sjednica ovoga doma? S druge strane, uvaženi poslanik Bećirović je rekao da je glasanje bilo u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. To je bilo tačno. Međutim glasanje se odnosilo, da pročitam: Nakon rasprave, predsjedavajući je dao na glasanje prvo prijedlog uvaženog poslanika Denisa Bećirovića da se na ovu sjednicu uvrsti iznesena tačka. To se znači mislilo na prethodnu sjednicu da se uvrsti kao tačka dnevnog reda, što su poslanici, praktično, onim načinom glasanja i onim brojem koji ste vi iznijeli tada odbili da bude tačka dnevnog reda, ali isto tako su prihvatili da to bude tačka dnevnog reda ove sjednice. Iz tog razloga je ta tačka dnevnog reda danas ovdje na sjednici. I evo, mislim da smo radili po Poslovniku. Ovo su bila samo dodatna objašnjenja. Ko se još javlja? Uvaženi poslanik Bećirović ima repliku. Izvolite.
Dakle, prvo oko TV prenosa. Mi smo kao Parlament razmatrali to pitanje i donijeli zaključak i ovdje je danas pitanje jesmo li mi u stanju da ono što izglasamo, kao najviši zakonodavni organ, i provedemo. Vi ste govorili o tome da se poziva televizija BHT, je li, da cijeli prenos ima. Mi nemamo nikakvog prenosa. Dakle, bio bi napredak kad bi to moglo biti i do 15,00, 15,30. Tada smo i na toj raspravi ukazali na činjenicu da smo jedini Parlament na jugoistoku Evrope i u Evropi koji nema TV prenosa i moram reći i ovo da imam informacije da nije do ljudi, do BHT televizije, dakle koji rade u BHT televiziji, već da se radi o pritisku određenih političkih krugova na BHT televiziju koji onemogućavaju prenos, kako građani BiH ne bi mogli da vide šta rade izabrani predstavnici za koje su oni glasali. I da rezimiram i ne otvaram veliku priču – tražim da procijenimo da li zaključke koje donosi ovaj najviši zakonodavni organ mi možemo realizirati ili ne možemo. Imamo li kapacitet barem to da obezbijedimo što su sve druge evropske zemlje obezbijedile. Ako je predratna Skupština BiH imala TV prenos, ako je i u ratu bio TV prenos, ako je ’96., ’97. i ’98., a znamo kakva je bila politička klima, bio TV prenos, sada kada treba da potpisujemo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, kad treba da idemo ka Evropi, ovaj parlament je ukinuo TV prenos. Ako se neko boji činjenice da građani vide šta rade njihovi izabrani predstavnici, to je drugo pitanje, ali ja se vraćam na zaključak Predstavničkog doma. I treća stvar je moj prijedlog vezano za dopunu dnevnog reda koji sam predložio još 6. septembra, a komisija se očitovala. 5
Zahvaljujem. Javio se uvaženi poslanik Izetbegović. Izvolite.
Dakle, predlažem da se tačka 20. ... Informacija o realizaciji programskih ciljeva sedam političkih stranaka definitivno skine s dnevnog reda, da ne bude ni na današnjoj sjednici ni na nekoj od budućih sjednica. Mislim ako sedam stranaka želi da razmotri svoje programske ciljeve da oni to trebaju sjesti onako kako su se i dogovorili. To nisu radili pred ovim parlamentom, ne vidim smisla i razloga da se i razmatraju ... i ne mislim da se to može kvalitetno i uraditi pred ovim parlamentom, jel’. Dakle, molim da se izjasnimo o ovome prijedlogu ... da se to definitivno skine.
Uvaženi poslanik Bećirović ima repliku.
Ja moram reći da prosto ne vjerujem da je kolega Izetbegović rekao ovo što je sada rekao. Cijela zemlja je u blokadi zbog toga i imamo upozorenja najviših evropskih i svjetskih zvaničnika kakvo je stanje u BiH, i imamo, dakle svi smo u blokadi i pozicija i opozicija, i svi građani ove zemlje upravo zato što se ne realizira ono šta su dogovorile vladajuće stranke 3. januara ove godine. I tražiti da se to skine s dnevnog reda je zaista neprimjereno situaciji u BiH.
Uvaženi poslanik Izetbegović: replika. Izvolite.
Dakle, na bazi ovoga, na bazi programskih ciljeva sedam političkih stranaka su izrađeni programi Vijeća ministara, rada Vijeća ministara, program rada ovoga tijela i mi te programe možemo razmatrati. Mi smo ih ovdje usvajali, mi ih možemo razmatrati. Ako ste zabrinuti za blokadu itd., ja vas razumijem što ste zabrinuti. Onda razmatrajte te stvari – rad institucija državnih, a ne programske ciljeve nekakvih stranaka. To se nikada nije radilo u parlamentima, pa ne vidim što bi se i ovaj put radilo.
Uvaženi poslanik Dokić. Izvolite.
... ja, ja bih podržao prijedlog gospodina Izetbegovića iz sljedećeg razloga. Za sedmicu dana mi ćemo imati zajedničku sjednicu oba doma na kojoj ćemo imati priliku da sve ministre pitamo šta su uradili. I mislim da je to zaista prilika onda da razgovaramo i o ovom dokumentu koji je potpisan 3. ... Današnja rasprava bi bila samo preklapanje onoga što ćemo i tada reći. 6 Ako ne budemo zadovoljni sa odgovorima koje ćemo dobiti direktno od onih koji su nam i predložili te planove, onda možemo, eventualno, i ponovo da raspravljamo o ovim pitanjima. Ali ono ... zbog čega sam se primarno javio je sljedeće. Moj prijedlog je da se Prijedlog zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, to je tačka 7., skine s dnevnog reda iz formalnih, ali, ako hoćete, i suštinskih razloga. Iz formalnih razloga zbog toga što se ovaj zakon dobrim dijelom preklapa sa Zakonom BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera i ako nešto treba da, ako nešto tamo nije definisano, a htjelo se napraviti ...
Molim vas malo pažnje!
... onda se to može napraviti kroz izmjene i dopune već postojećeg zakona koji tretira ovo pitanje. Suštinski razlog je u tome što je zaista ovaj zakon preuzeo mnoge stvari koje su već tamo definisane i praktično ćemo mi donositi zakon na zakon. Mislim da bi bilo bolje da se ovo vrati Savjetu ministara i ako oni smatraju da je zakon, postojeći Zakon BiH o izvršenju krivičnih sankcija, nepotpun da se onda naprave izmjene i dopune. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kalabić ... poslanik Bahtić. Izvolite
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, na tragu našeg dogovora da pokušamo raditi što racionalnije i svrsishodnije, a pri tom ne sporeći pravo poslanicima i poslaničkim klubovima da predlažu tačke dnevnog reda i pogotovo inicijative, mislim ... da moramo naći nekakav način zbog ovakvih situacija u koje dođemo, da ne može sve doći na dnevni red. A, a uz puno poštovanje i predlagača jer, pazite, ako ćemo, ako su političke partije formirale institucije i o čijim programima se razgovara i radu, razgovarati o sporazumu samo jednog dijela političkih partija, zašto ne kažemo onda hajmo sve sporazume i sve aktivnosti političkih partija parlamentarnih staviti na sto svih poslanika da vidimo ko šta radi. Mislim da je to neprimjereno. Političke partije imaju autonomno pravo da se dogovaraju i s jednima, s drugima i trećima i unutar. Ja namam ništa protiv. SNSD je glasao upravo da se i ove stvari vide na šta gubimo vrijeme, za TV prijenos. Ali mislim da moramo naći načina, jer zašto raspravljati o sporazumu političkih partija koje su formirale institucije i pri svim tim situacijama, kada, kada su na dnevnom redu sve ostale tačke, imamo priliku da se koristimo tim sporazumom protiv čega ja, zaista, nemam ništa ali sama tačka sporazum jer će nas sutra dovesti da ćemo sporazum o saradnji dvije mjesne zajednice staviti na dnevni red državnog parlamenta. Ako je neograničeno pravo, onda ćemo predizborno obećanje jedne političke partije u nekoj mjesnoj zajednici staviti na dnevni red. Mislim da moramo naći načina ... da sve to filtriramo, uz puno uvažavanje da ne dovedemo u pitanje pravo poslanika na inicijativu i ... na dnevni red. 7
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bahtić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, dragi gosti, sve vas srdačno pozdravljam. Prije svega želim da izrazim zadovoljstvo zašto je ova sjednica danas uopće i sazvana, iz razloga što sutra nama dolazi Bajram. Ja sam iz Krajine i nijedan Bajram nisam dopustio da nisam u Sanskom Mostu, tako će i večeras biti. Znači, broj jedan. I svim građanima islamske vjere čestitam dolazeće bajramske praznike – Bajram šerif mubarek olsun! Sad bih o dnevnom redu. Podržavam u potpunosti kolegu Izetbegovića. Mislim da ovo nije mjesto, mjesto gdje bi se raspravljalo o tački koju je predlagao gospodin iz SDP-a. Želim da ukažem na to da javnosti i nama je svima poznato da je kolega Bećirović poznat da na svakoj sjednici, svakoj, predlaže neke tačke koje nemaju ama baš nikakve veze sa ovim parlamentom. To je kolega Kalabić isto tako kazao. To je čisto toliko prozirno, pokušaj kupovine jeftinih političkih poena, čista demagogija SDP-a. Međutim, vidjeli ste da uvijek dobiju autogol. On izvršava samo neke naredbe koje dobije, kao papagaj ovdje ponavlja.
Molim vas da pričamo o dnevnom redu i da završimo ovo do 15,00 časova.
... Mi gubimo svake sjednice sat-dva vremena na neke tačke koje nemaju veze sa ovim parlamentom. Što se tiče TV-a, niko ne bježi. ... Ja sam za to da se prenosi, ja sam za to da se prenosi ... ali ako se stvore tehničke mogućnosti. A itekako imat ćemo kad bude izvještaj o TV. Ja bih volio, pošto ću biti u Americi, gledati 31., volio bih da sam tu, pa da se vidi baš izvještaj o TV i kako se radi u TV i pogotovo sa finansijske strane, tamo su gubici nemogući. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
U vezi sa inicijativom kolege Dokića samo da ... kažem da sam ja i na Ustavnopravnoj komisiji osporio i principe ali i ustavni osnov za ovaj prijedlog zakona o zavodu. Naime, zaista bih volio znati da li je nekada u nekoj državi donesen zakon o zatvoru. Dakle, poseban zakon o zatvoru. S obzirom da postoji Zakon o izvršenju krivičnih sankcija kojim je definisano formiranje ovog zatvora i s obzirom da je, koliko sam ja upoznat, Savjet ministara poduzeo niz već konkretnih mjera na realizaciji te odredbe zakona, dakle, bilo bi dobro, pošto ovdje ne znam da li ima neko iz Savjeta ministara, ali bilo bi dobro i moja je sugestija predlagaču da on, pošto ima pravo, znači, jednostavno proceduru na ovom zakonu zaustavi, a da se realizuje već propisana odredba u Zakonu o izvršenju krivičnih sankcija. 8
Zahvaljujem. Da li ima neko još u vezi sa dnevnim redom? Uvaženi poslanik Belkić, uvaženi poslanik Raguž, uvaženi poslanik Lagumdžija.
Evo, ja bih na neki način komentarisao ali zaista očekujem da će neko iz Ministarstva pravde argumentirati inicijativu za donošenje zakona o zavodu, o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija. Dakle, ovdje nismo sve rekli zbog čega je ova inicijativa potekla i ona je usaglašena na Vijeću ministara i ja ne vidim nikakvog razloga da je skidamo. Dakle, mi imamo danas ovaj zakon u prvom čitanju i mislim da ne treba ovu tačku dnevnog reda skidati.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju, uz iskrene čestitke svim zastupnicima i građanima islamske vjeroispovijesti povodom sutrašnjeg blagdana. Da se ne bi ponovila ista situacija koju smo danas imali da prekidamo rad u 15,00 sati, čini mi se da je naredna sjednica zakazana za 30., ja sam imao informaciju 30., sad mi kažu 31.
31., 31.
31. je ... to je uoči Dana mrtvih, situacija isto ... kad ljudi idu na grobove, obiteljski putuju daleko, mislim ... da se ne zakazuje. Molim da se ne zakazuje maksimalno do 30. ili nakon toga. Mislim da je to običaj. Evo, ja nisam vidio kalendar, jutros sam mislio da je 30. i ... da ne doživljavamo ovu situaciju ponovo. Želim samo reći jednu riječ oko zaključka o prijenosu. Mi smo donijeli taj zaključak kao Dom i mi trebamo ostati kod tog zaključka. Kolegij treba ... učiniti sve da se taj zaključak realizira i ako se to ne realizira, onda, evo ja kao klub, uime kluba kandidiram da to, prilikom rasprave o radu ...Upravnog odbora i svega onog što ćemo imati kao točku dnevnog reda Javnog RTV sustava, iskoristimo i definitivno završimo to pitanje, da ga ne koristimo na svakoj sjednici. I treća stvar, da se više ne javljam, trudit ćemo se da racionalno trošimo vrijeme kako ste vi kao Kolegij predložili. Rasprava o ovome što je gospodin Bećirović podnio je legitimna, ali samo u okviru onog što je Vijeće ministara i institucije i podržavam da se to tako formulira i raspravi i da onda stavimo na dnevni red. Evo, dakle zato sam da u toj formi. Hvala vam lijepa. 9
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Lagumdžija, izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Ja znam da danas imamo toliko obiman dnevni red da teško da ga možemo završiti u vremenu do kojeg je pristojno raditi i zato eventualno dodavanje novih tačaka dnevnog reda znam da bi naišlo na različita tumačenja, ali bih ja zamolio, gospodine predsjedavajući, vas i Kolegij, naime, postoje nekada neke stvari koje su urgentne, koje se dešavaju u vremenu koje mi nismo mogli planirati i kontrolisati. Vi znate, gospodine predsjedavajući, da smo mi u julu mjesecu na zadnjoj sjednici, u julskoj sjednici usvojili, a potom i na Domu naroda – Zakon o visokom obrazovanju. Vi također znate da je taj zakon stupio na snagu 15. augusta nakon objavljivanja u “Službenom listu” i da je stupio na snagu danom objavljivanja u “Službenom listu”, što znači da taj zakon je trenutno sada u primjeni. Vama je također, kao i svim poslanicima koji su glasali za taj zakon ili bili protiv njega, iz razloga koji su vjerovatno podrazumijevali da znaju o čemu glasaju, znaju da u tom zakonu je predviđen prelazni rok od šest mjeseci da se usklade zakoni entiteta i kantona. Trenutno, mogli smo čak da vidimo u sredstvima informisanja posljednjih dana nekoliko vrlo ozbiljnih problema koji se pojavljuju, pa su čak i predstavnici Ministarstva se očitovali na tu temu. Između ostalog, gospodine predsjedavajući, postoji jedna, neću da kažem, zbrka, ali postoji trenutno na različitim univerzitetima, u različitim sredinama različita tumačenja Okvirnog zakona o visokom obrazovanju koji rezultiraju, između ostalog, problemom da se ne zna da li se sada mogu raditi doktorati. I mi dolazimo u situaciju da u ovoj zemlji može biti tumačeno tako ... ... da se ne mogu prijavljivati doktorati dok se ne ... organizuje doktorski studij po ECT sistemu, odnosno po ovom novom zakonu, što ni tehnički nije moguće uraditi u narednih, makar, godinu dana. Drugim riječima, imamo problem. Također se u nekim sredinama Zakon o visokom obrazovanju pretvara u mehanizam da se, želim ovdje jasno da kažem, ukine autonomija Univerziteta. Molim vas – da se ukine autonomija Univerziteta! To stvara jedno veliko nezadovoljstvo, u dobrom dijelu, dobronamjerne prave akademske zajednice. Iz tih razloga, gospodine predsjedavajući, ja bih vas zamolio da ako je moguće već za sljedeću sjednicu ... sjednicu Parlamenta da nam zaista Vijeće ministara, nadležni ministar, izađe sa, ili da se eventualno, ako i mi kao Parlament u okviru neke nadležne komisije pripremimo neku ozbiljnu raspravu sa predstavnicima akademske zajednice o primjeni ovog zakona, jer to se sve fakturiše Parlamentu BiH. Dakle, jedan, jedna ... nepotrebnost oko koje sam siguran nema političkih razlika u ovoj zemlji ni entitetskih ni etničkih. I zato je moj prijedlog, gospodine predsjedavajući, umjesto da vam danas kandidujem tačku dnevnog reda, ja ću vam dati prijedlog tačke dnevnog reda i molim vas da razmislite kao Kolegij o tome da za sljedeću sjednicu se pripremi Informacija Vijeća ministara o primjeni.... ... Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH i aktivnostima na usaglašavanjima zakona na nivoima entiteta i kantona sa planom implementacije u prelaznom periodu od šest mjeseci. Vjerujem da će to biti nešto što će, siguran sam, prevazići sve moguće, eventualno političke, etničke i entitetske razlike koje postoje na drugim pitanjima. 10 Eto, izvinjavam se što sam možda uzeo nepotrebno vrijeme za današnju ali sam smatrao za shodno da je ovo trenutak u kojem bih vas mogao zamoliti da izađete u susret jednoj potrebi koja, siguran sam, postoji u ovoj zemlji. Hvala vam.
Zahvaljujem. Da li se neko možda još javlja u vezi sa raspravom o dnevnom redu? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ministarstvo pravde, iz Ministarstva pravde! ... ... Nije uobičajeno da Savjet ministara raspravlja o dnevnom redu, osim ako ćete se izjašnjavati da li da povučete taj zakon sa tačke dnevnog reda jer, ako ne, onda ćemo imati priliku da vas čujemo kada otvori se kao tačka dnevnog reda. S obzirom da je bio prijedlog, i o tome ćemo glasati, gospodina uvaženog poslanika Dokića, vi ćete znati da li je to tačka dnevnog reda ili nije. Prije nego što pređemo na glasanje o prijedlozima za izmjene i dopune dnevnog reda, dužan sam napomenuti da sve poslaničke inicijative Kolegijum stvarno razmatra sa izuzetnom pažnjom. I ovu vašu, uvaženi poslanik Lagumdžija, će isto tako razmatrati. Mi smo već dobili pisma iz sindikata i gledamo način na koji to možemo da stavimo na ... dnevni red, iako poslovnički nije striktno definisano da inicijativa, podnesena na jednoj sjednici, automatski je tačka dnevnog reda iduće sjednice. Mi u Kolegijumu se različito prema inicijativama odnosimo. Tako npr. inicijativu o kojoj je govorio uvaženi poslanik Bećirović, a koji traži da u saradnji sa nadležnim organima grada Mostara se odgovarajućim mjerama i potezima omogući da stadion pod Bijelim brijegom ravnopravno koriste FK “Velež” i NK “Zrinski” – mi smo tu inicijativu uputili našoj Zajedničkoj komisiji za ljudska prava koja treba da nam da odgovor u vezi sa time i onda da ... tu inicijativu ... ... proslijedimo ili kao tačku dnevnog reda ili kao vama odgovor u vezi sa time. Znači, različito se u vezi sa inicijativama Kolegijum određuje, tako da vašu inicijativu, zajedno sa sindikatom, ćemo vidjeti da li će to biti moguće napraviti kvalitetan materijal da bude tačka dnevnog reda ... iduće sjednice. S druge strane, imali smo nekoliko inicijativa za izmjenu i dopunu dnevnog reda i sad ja stavljam na glasanje prvo inicijativu uvaženog poslanika Izetbegovića. Molim vas, Džaferoviću, samo da možemo da glasamo u vezi sa inicijativom predsjednika vašeg kluba, a prijedlog je Da se tačka dnevnog reda pod 20. Informacija o realizaciji programskih ciljeva sedam političkih partija ( SNSD, SDA, SBiH, HDZ, HDZ 1990, PDP i NS Radom za boljitak) od 3. januara 2007. godine skine s dnevnog reda. Pozivam.
nije uključen mikrofon
Uvaženi poslanik Bećirović: poslovnički. Izvolite. 11
Koliko sam ja vas, gospodine predsjedavajući, razumio u ovom uvodnom dijelu, vi ste nama vrlo jasno rekli da smo se mi kao Parlament izjasnili o toj inicijativi. Dali ste mi takvo tumačenje. Ako jesmo, a izgleda da jesmo na prošloj sjednici, onda nema smisla da se Parlament izjašnjava protiv svoje odluke sa prethodne sjednice, jer vi iz Kolegija niste slučajno ovo uvrstili u dnevni red, te stoga pozivam kolegu Izetbegovića da povuče ovaj svoj prijedlog.
Mislim da poslovnički radimo ispravno, da smo prošli put odlučili da to bude tačka dnevnog reda, ali trenutno, zbog toga što smo odlučili da radimo do 15,00 časova i zbog toga što je poslanik imao pravo po Poslovniku da napravi izmjene i dopune dnevnog reda, ja moram to staviti kao tačku dnevnog reda, a Parlament će se odlučiti da li će da pogazi ono što je prošli put izglasao ili će ovaj put da to ostavi. Prema tome, meni Poslovnik ne daje mogućnost da drugačije odlučim.
nije uključen mikrofon
Izvolite. Poslovnička intervencija.
Prvo, mi ovdje svi smo svjesni da današnji dnevni red ima 22 tačke dnevnog reda, te stoga sasvim je jasno da mi do 15,00 sati koliko je planirano ...
Nemojte prejudicirati, nemojte prejudicirati.
...nećemo, pa nećemo sasvim sigurno, ne treba biti previše pametan pa to prejudicirati. Dakle, to je jedna stvar. A druga stvar je da to razjasnimo, ako je to moguće i ako je to praksa ikad do sada bila. Dakle, gospodin Izetbegović i svi mi poslanici smo glasali na prethodnoj sjednici da ovo bude tačka dnevnog reda danas. A danas ćemo opet, na prijedlog poslanika koji je to glasao na prošloj sjednici, predlagati da poništimo ono za šta smo glasali i za šta je kolega Izetbegović glasao. Ako je i to neka praksa koju treba inaugurirati ovdje u Parlamentu, onda bih volio i to da vidim kako izgleda.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bećirović! Mi ćemo, izvinite molim vas samo da vam ... predložim, ako može, prije vaše replike. Znači, ja ću pozvati Parlament da se izjasni o tome 12 što sam ja predložio da to stavimo na glasanje. Ako se Parlament izjasni, onda ćemo to staviti na glasanje. Je li to u redu tako? Da ne ispadne da glasamo, da kršimo Poslovnik. Znači, ja pozivam Parlament da stavimo prijedlog. Imate nešto?
Imam.
Uvaženi poslanik Izetbegović. Izvolite.
... a da sad kaže da smo to prihvatili. Prema tome, ... nejasna je ovo jedna situacija. Ja molim da se izjasnimo. Ja mislim da ćemo to evo sad raščistiti vrlo lako, jel’.
Evo, molim vas da, da. Uvaženi poslanik Bećirović, replika ili ispravka netačnog navoda.
S obzirom na ovo o čemu je govorio kolega Izetbegović, evo, ja zvanično sad tražim od vas iz Kolegija da nam kažete o čemu smo se mi izjasnili na prošloj sjednici. Da prvo to budemo načisto. Molim vas, prvo, nemojte dobacivati s mjesta, javite se za riječ, postoji Poslovnik za sve poslanike kako se dolazi do riječi i kako se može neko obraćati. Ja se vraćam još jednom na ono o čemu je govorio kolega Živković, predsjedavajući Predstavničkog dom, a on nam je vrlo jasno, na početku današnje sjednice, rekao da smo se izjasnili da, dakle, da smo bili protiv na prošloj sjednici i da je zbog toga i Kolegij stavio ovo na današnju sjednicu. Slijedeći to tumačenje, predlažem ovo što sam predložio maloprije.
Molim vas da skratimo ovu raspravu u želji da danas ipak završimo dnevni red današnje sjednice. Znači, mi smo kao Dom aklamacijom prihvatili da to bude tačka dnevnog reda i u Zapisniku, molim vas, kao što ste vidjeli nema o tome da smo glasali da to bude današnja tačka dnevnog reda. Ima u Zapisniku da smo glasali da to ne bude na prošloj sjednici tačka dnevnog reda. Ja ću sad pozvati Dom da se izjasnimo o mom prijedlogu: da glasamo o prijedlogu uvaženog poslanika Izetbegovića o tome da li će ovo biti ili neće biti tačka dnevnog reda. Molim vas da se pripremite za glasanje. [[zajednička diskusija]] Nadam se da ne treba pojašnjavati. Znači, pozivam Parlament da se izjasni „za“, „protiv“ ili „suzdržan“, u skladu sa Poslovnikom – da li ćemo staviti na glasanje prijedlog 13 uvaženog poslanika, da li ćemo se izjašnjavati o njegovom prijedlogu ili nećemo, da bi bilo u skladu sa Poslovnikom. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Izvolite. „Za“ 28, „protiv“ osam, „suzdržan“ jedan, sa dovoljnom entitetskom većinom – Dom je prihvatio da se glasa o prijedlogu uvaženog poslanika Izetbegovića da se skine sa dnevnog reda 20. tačka, da je ne ponavljam. Pozivam Dom da se izjasnimo o prijedlogu uvaženog poslanika Izetbegovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 29, „protiv“ osam, „suzdržan“ jedan, sa dovoljnom entitetskom većinom – konstatujem da je tačka 20. skinuta sa dnevnog reda. Istovremeno smo imali identičan zahtjev uvaženog poslanika Dokića Da se tačka broj 7. Prijedlog zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera skine sa dnevnog reda.
nije uključen mikrofon
Zašto? Prvo čitanje.
nije uključen mikrofon
Imam urgenciju od sekretara Doma koji po Poslovniku smatra da je nemoguće da se Dom izjasni s obzirom da je ovo obavezna tačka. Prošla je svu proceduru, imamo Izvještaj Komisije i stoga možemo da se odredimo prema tom zakonu kada to bude tačka dnevnog reda. Prema tome o ovome ne možemo da glasamo. S obzirom da više nije bilo prijedloga za izmjene i dopune dnevnog reda, konstatujem da je za 16. sjednicu usvojen sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika 15. sjednice Predstavničkog doma; 2. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH – predlagač Komisija za spoljnu trgovinu i carine (zakon u prvom čitanju); 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlozima zaključaka poslanika 14 a) Adema Huskića u vezi sa razmatranjem Informacije o stanju na tržištu rada BiH od juna 2006. do juna 2007. godine, b) Joze Križanovića u vezi sa izmjenama i dopunama Poslovnika Predstavničkog doma – predlagač poslanik Milorad Živković; 4. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 5. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 6. Prijedlog zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine – Zakon br. 01-02-9-47-107 od 12.9.2007. (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač Drago Kalabić (prvo čitanje); 12. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o Agenciji za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje; 13. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o Okvirnom zakonu o predškolskom vaspitanju i obrazovanju u Bosni i Hercegovini; 14. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o Zakonu o radijacionoj i nuklearnoj bezbjednosti u Bosni i Hercegovni; 15. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o izvršenoj reviziji u 2006. godini sljedećih institucija a) Arhiva BiH, b) Centra za uklanjanje mina, c) Centralne banke BiH – spoljni dug, d) Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH, e) Državne regulatorne komisije za električnu energiju, f) Konkurencijskog savjeta BiH, g) Ministarstva finansija i trezora BiH, h) Ministarstva odbrane BiH, i) Odbora državne službe za žalbe; 16. Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u Bosni i Hercegovini za period od 31.1.2007. godine do 31.7.2007. godine, sa Prijedlogom zaključka; 17. Informacija o racionalizaciji DKP mreže u Bosni i Hercegovini, donesene odluke, kriterijumi za njihovo donošenje, efekti donesenih odluka, te dalji koraci u ovoj oblasti – prijedlog poslanika Momčila Novakovića; 15 18. Prijedlog Kluba poslanika SDP-a Bosne i Hercegovine za rekonstrukciju Savjeta ministara Bosne i Hercegovine preko smjene gospodina Svena Alkalaja, ministara inostranih poslova u Savjetu ministara Bosne i Hercegovine; 19. Informacija Savjeta ministara BiH o realizaciji zaključaka sa 59. i 73. sjednice Doma prethodnog saziva povodom razmatranja Prijedloga zaključka Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o rezultatima rješavanja predstavke Udruženja decertifikovanih policajaca Federacije Bosne i Hercegovine i Udruženja decertifikovanih policajaca Republike Srpske – predlagač poslanik Zlatko Lagumdžija; 20. Prijedlog zaključka Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost a) za rješavanje pitanja viška malog i lakog naoružanja i municije u Bosni i Hercegovini, b) za rješavanje problema u radu Granične policije Bosne i Hercegovine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma o ekonomskoj i tehnološkoj saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke, b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Islamske Republike Pakistan o saradnji u oblasti odbrambene industrije, c) Konvencije Savjeta Evrope o sprečavanju terorizma, Varšava, 16. maj 2005. godine, d) Konvencije Savjeta Evrope o borbi protiv trgovine ljudima, e) Konvencije Savjeta Evrope o pranju novca, otkrivanju, privremenom oduzimanju i konfiskaciji dobiti stečene kriminalnim radnjama i finansiranjem terorizma, Varšava, 16. maja 2005. godine. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Zapisnik sa 15. sjednice Predstavničkog doma vam je telefaksom proslijeđen 8. oktobra. Ja ću vas obavijestiti da se potkrala jedna greška. Naime, u 22. tački graškom je napisano da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama usvojen u prvom čitanju. Mislim da ovaj prijedlog zakona nije dobio entitetsku većinu, pa će se provesti usaglašavanje u Kolegijumu kao komisiji. Ova ispravka je već izvršena u Zapisniku i molim vas da ovo uvažite. Ima li možda drugih primjedaba ili dopuna Zapisnika? Otvaram raspravu. Uvaženi poslanik Križanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Na stranici 5. stoji da sam i ja postavio neka poslanička pitanja i želio bih tu upravo napraviti intervenciju. Naime, u prvom pitanju koje je postavljeno, radi se o zanovljenom pitanju u vezi sa državnom
Molim vas, samo malo sklonite papir da se čuje. Izvolite. 16
Dakle, u zanovljenom pitanju koje se odnosi na izbor teksta državne himne, ja sam to zanovio pitanje, pozivajući se na članak 155. našeg Poslovnika tačka (5), u kojoj stoji: Ako subjekt ne dostavi odgovor u navedenim rokovima, podnositelj pitanja može tražiti od Kolegija da pitanje koje zahtijeva usmeni odgovor obavezno uvrsti u dnevni red sljedeće sjednice Doma. Dakle, može se vidjeti iz stenograma da sam ja, postavljajući ovo pitanje, tražio primjenu ove tačke Poslovnika i evo zanavljam to i molim da se napravi korekcija u Zapisniku i da se uvaži ova intervencija, s namjerom da se ovo pitanje uvrsti u narednu sjednicu Doma. Hvala.
Zahvaljujem. Da li ima neko još u vezi sa Zapisnikom? Ako nema, predlažem Domu da, uz sugestiju koju je predložio uvaženi poslanik Križanović, prihvatimo Zapisnik. Pozivam Dom da se izjasni o Zapisniku. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati sad! Konstatujem da je jednoglasno, sa 36 „za“, usvojen Zapisnik, uz ove izmjene. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: Ad. 2. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH – predlagač: Komisija za spoljnu trgovinu i carine Zakon je u prvom čitanju. Vi ste dobili Izvještaj o usaglašavanju. U Kolegiju nije postignuta saglasnost. Napominjem da idemo na glasanje u drugom krugu. Svi glasaju. Računaju se glasovi „protiv“. Molim Parlament da se pripremi. Možete da glasate sad! Na prijedlog Kluba SDP-a, ponovićemo glasanje. Molim vas, znači, znači, molim vas, svi glasaju. Kada se glasa u drugom krugu, kad Kolegij nije postigao saglasnost, računaju se glasovi „protiv“. ... ... Odlučuju glasovi „protiv“, u slučaju da bude znači u RS 10 „protiv“, odnosno u Federaciji BiH 19 „protiv“, tako. Molim vas da se pripremite, možemo ...
nije uključen mikrofon 17
Molim vas, pa nije nam prvi put da glasamo u vezi sa saglasnosti koju ... Kolegij. Glasa se u drugom krugu. Računaju se glasovi „protiv“. Molim vas da se pripremite za glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 25, „protiv“ osam, „suzdržanih“ dva, sa dovoljnom entitetskom većinom – ovaj zakon je prošao u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 3. dnevnog reda: Ad. 3. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlozima zaključaka poslanika: a) Adema Huskića u vezi sa razmatranje Informacije o stanju na tržištu rada BiH od juna 2006. do juna 2007. godine Sad ste dobili Izvještaj o usaglašavanju o predloženom zaključku; o Prijedlogu zaključka je Kolegijum postigao saglasnost i glasamo u skladu sa članom 79. Poslovnika. Sadržaj zaključka imate u Izvještaju. Je li potrebno da čitam sadržaj zaključka? Ako nije, molim Dom da se izjasni za zaključak. Možete da glasate. Sad! „Za“ 31, „protiv“ nije bilo, šest „suzdržanih“, dovoljna entitetska većina – konstatujem da je ovaj zaključak usvojen. O Prijedlogu zaključka uvaženog poslanika Joze Križanovića, članovi Kolegija nisu postigli saglasnost. Sadržaj zaključka takođe imate u Izvještaju i sada glasamo u drugom krugu o prijedlogu ovog zaključka. Molim Dom da se pripremi. Možete da glasate sad! „Za“ 21, „protiv“ 13, „suzdržanih“ tri. S obzirom da je iz entiteta RS bilo 10 „protiv“, ovaj zaključak nije dobio većinu i nije prošao. Prelazimo na tačku 4. dnevnog reda: Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera po hitnom postuplu, u skladu sa članom 127. Poslovnika 18
Hvala lijepo. Srđan Arnaut, zamjenik ministra. Dakle, na prošloj sjednici smo imali i izmjene i dopune Krivičnog zakona i tad sam obrazložio ustvari da je Visoki predstavnik nametnuo više zakona, dakle u paketu, otprilike sedam zakona koji se odnose na sličnu materiju. Ovim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija se praktično regulišu odredbe koje se odnose na pritvor izrečen od strane Suda BiH, pitanje oduzimanja putnih isprava i tako dosta je o ovome već bilo informacija. Dakle, da bi uopšte mogli imati zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija i eventualno njegove kasnije izmjene, moramo imati usvojene izmjene koje na privremenoj osnovi je nametnuo Visoki predstavnik. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zamjeniku iz Ministarstva pravde gospodinu Srđanu Arnautu. Otvaram raspravu o Zahtjevu Savjeta ministara. Da li ima neko da se javlja? Ako nema, zaključujem raspravu i pozivam Dom da se izjasni o Zahtjevu Savjeta ministara. Molim vas da glasate. Sad! „Za“ 29, „protiv“ četiri, jedan „suzdržan“ i s dovoljnom entitetskom većinom – Zahtjev Savjeta ministara je usvojen. Prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera po hitnom postupku. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 30, „protiv“ četiri, „suzdržana“ dva, sa dovoljnom entitetskom većinom, konstatujem da je ovaj zakon usvojen. Prelazimo na tačku 5. dnevnog reda: Ad. 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama po hitnom postupku 19 Imamo istu situaciju kao u prethodnoj tački. Savjet ministara je Prijedlog zakona dostavio 8. oktobra. Radi se takođe o zakonu koji je donio Visoki predstavnik. Molim predstavnika iz Savjeta ministara uvaženog ministra Novića da obrazloži Zahtjev. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvaženi narodni poslanici, kao što vam je poznato, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH koji je nametnut od strane visokog predstavnika reguliše, prije svega, način oduzimanja putnih isprava, u cilju sprečavanja aktivnosti kojim se opstruiše ili prijeti i opstruira proces provedbe mira koji se odvija pod okriljem Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH. To je jedan razlog zbog čega nam je bitno da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. A drugi, zbog toga što slijede nove izmjene Zakona o putnim ispravama zbog uvođenja biometrijskih pasoša pa je zbog toga nužno dakle da uđemo u proceduru i izmjena ovog zakona i roka koji smo sebi postavili za biometrijske pasoše. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Otvaram raspravu u vezi Zahtjeva. Ako nema, zaključujem raspravu. Pozivam Dom da se izjasni o Zahtjevu Savjeta ministara. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 30, „protiv“ četiri, „suzdržan“ jedan, sa dovoljnom entitetskom većinom – konstatujem da je Zahtjev prošao. Sada pozivam Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama po hitnom postupku. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 30, „protiv“ četiri, „suzdržan“ jedan, dovoljna entitetska većina – konstatujem da je ovaj zakon usvojen. Prelazimo na tačku 6. dnevnog reda: 20 Ad. 6. Prijedlog zakona o sportu u BiH (drugo čitanje) Na 13. sjednici Prijedlog zakona o sportu usvojen je u prvom čitanju, kojom je prilikom usvojen i prijedlog iz rasprave da se provede javna rasprava o Prijedlogu zakona o sportu i da se amandmanska faza produži do održavanja sjednice Ustavnopravne komisije na kojoj će se razmatrati Prijedlog zakona u drugoj fazi. Izvještaj Ustavnopravne komisije smo vam proslijedili 8. oktobra kao i Dopunu izvještaja koju smo dobili 10. oktobra. Komisija je kao što ste vidjeli iz Izvještaja i Dopune izvještaja usvojila 24 amandmana. Nažalost, u plenarnoj fazi smo dobili veliki broj amandmana kojim se osporavaju amandmani koje je ova komisija usvojila. Takođe smo dobili i veliki broj amandmana koji poslanici ponovo žele braniti u plenarnoj fazi. A ja ću vas podsjetiti koji su amandmani podneseni u plenarnoj fazi po redoslijedu kako su pristizali. Uvaženi poslanik Jozo Križanović podnio je dva amandmana koje brani i u plenarnoj fazi. Uvaženi poslanik Denis Bećirović: 10 amandmana koje brani u plenarnoj fazi. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković je podnio amandmane kojim osporava 12 amandmana Komisije i ujedno četiri amandmana koje brani u plenarnoj fazi. Živković podnio šest amandmana koje brani u plenarnoj fazi. Lazar Prodanović, uvaženi poslanik, podnio je amandmane kojim osporava 11 amandmana Komisije, a amandmani koje je podnio u plenarnoj fazi su identični sa mojim amandmanima, pa se o njima neće glasati. Molim vas, samo da vam napomenem da su amandmani uvaženog poslanika Novakovića i Prodanovića – imaju amandmani kojim osporavaju iste amandmane Komisije, pa ćemo o istim amandmanima jedinstveno glasati. Mi smo zbog toga sistematizovali amandmane, amandmane Komisije, kako bi se lakše provelo glasanje, a, o amandmanima koji su pristizali u plenarnoj fazi, glasaćemo po redoslijedu kako su pristizali. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o sportu u drugom čitanju, što naravno podrazumijeva raspravu o amandmanima. Izvolite. Uvaženi poslanik Bećirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, predstavnici medija, ja prvo želim reći nekoliko riječi u prilog amandmana koje sam podnio u predviđenom roku. Naime, sport je dio nevladinog sektora i u tom smislu država ne bi smjela da utiče na bilo koji način na odvijanje sportskih procesa, već bi to trebalo prepustiti isključivo sportskoj populaciji. Vidite kako je ovaj zakon koncipiran i kako je napravljen. On uglavnom kopira multipliciranu državnu administraciju koju svi ocjenjuju da je skupa, da je troma, da je neefikasna. Ali ta državna administracija ima barem zagarantiran novac od poreskih obveznika za svoje potrebe, pa se prvo postavlja pitanje ko bi platio i iz kojih izvora bi platio multipliciranu, tromu, neefikasnu i skupu sportsku administraciju i da li je to ono što mi želimo. Naravno, neću 21 ponavljati ono što sam govorio prilikom prvog čitanja Prijedloga zakona o sportu, međutim evidentno je da su građani BiH, posebno sportisti i mladi ljudi, bili jedini na ovom kontinentu koji nisu imali zakon o sportu, a ako se usvoji ovakav tekst Zakona o sportu, bit ćemo ponovo jedini, ali po tome što imamo najgora zakonska rješenja u cijeloj Evropi. Nakon toliko čekanja ovog zakona, toliko potrošenog novca poreskih obveznika ove zemlje, sasvim sigurno je da smo trebali dobiti bolji tekst zakona. No, nažalost, nakon vrlo loših zakona o visokom obrazovanju, srednjem stručnom obrazovanju i niza drugih zakona, evo, ponuđen nam je i ovako loš Zakon o sportu. I što je najgore u svemu tome, često se postavlja jedna lažna dilema i pred poslanike i pred cijelu javnost, a to je – da li je bolje da imamo bilo kakav zakon ili da nemamo nikakav zakon. Osim te dvije dileme, postoji, ili opcije, postoji treća najbolja opcija a ona glasi da imamo Zakon o sportu BiH i da imamo dobar Zakon o sportu BiH. Ja moram reći ovdje: prvo, da je ovo najrestriktivniji zakon u Evropi u pogledu preciziranja prava sportista u BiH. I postavljam pitanje - zašto smo ..., odnosno zašto nam je predloženo to na takav način i da li je to u interesu sportista u cijeloj BiH, posebno mladih ljudi? Neću ponavljati šta smo predlagali u pogledu prava sportista i šta bi se trebalo usvojiti da bi ovaj zakon ličio na zakone koji su na sceni u razvijenim zemljama Evrope. Posebno smo ukazivali na činjenicu, na obaveznost zdravstvene zaštite. Zdravstvena zaštita sportista ne može se ovako šturo definisati, niti ostaviti na volju nižim nivoima vlasti, da ovaj segment uređuju kako hoće. Barem je zdravlje sportista, svih ljudi u ovoj zemlji, moglo biti zajedničko u ovom zakonu. Također, kada je riječ o usklađenosti s Evropskom konvencijom, ovdje se govori da organizacija sportskih takmičenja i sportskih priredbi mora biti u skladu sa preporukama Evropske konvencije o suzbijanju nasilja i nedoličnog ponašanja gledalaca na sportskim priredbama, posebno na nogometnim utakmicama. Ovo stoji u članu 50., a iznenađuje da u članu 68. nisu predviđene u ovom zakonu nikakve sankcije, nikakve kaznene odredbe za fašistička i nacionalistička divljanja i obilježja na sportskim terenima, što naravno, ako ostane ovakav tekst, i dalje omogućava da se na tribinama različitih sportskih terena u BiH i dalje slobodno i nesmetano ističu uvredljive poruke i sadržaji. Kada je riječ o finansiranju sporta, jedan od najkrupnijih nedostataka ovog zakona je činjenica da ćemo i u pogledu finansiranja, ako prođe ovakav tekst zakona, biti jedina država koja, prvo, neće znati šta su njene javne potrebe u sportu na državnom nivou. Pa, ako hoćemo da budemo još precizniji, od 100% BiH, kako su nam neki obećavali prije godinu dana, ama baš ni 1% finansiranja BiH nema na državnom nivou. Dalje, poražavajuća je činjenica da u ovom prijedlogu zakona nema čak ni posebnih članova, iako sam o tome govorio i u prvom čitanju da su sve razvijene, posebno razvijene sportske nacije ugradile poglavlja u svoje zakone, a mi ne možemo ni članove, dakle – prvo, nemamo nijednog člana koji govori o studentskim sportskim udruženjima. A podsjećam, većina evropskih zemalja ima čitavo poglavlje koje reguliše ovu oblast. Koji je to bio razlog, koja je to bila prepreka da se nije moglo jedno poglavlje napraviti o studentskim sportskim udruženjima, sportskim takmičenjima studenata itd., čiji je to nacionalni interes da onemogući 22 studente, recimo, u realiziraju ovih svojih prava koja koriste svi njihovi vršnjaci i u susjednim i u svim drugim evropskim zemljama. Posebno krupan nedostatak ovog zakona je činjenica – nemamo nijednog člana zakona koji govori o školskom sportu. Sve razvijene sportske nacije u Evropi ovom pitanju posvećuju veliku pažnju, jer se upravo iz tog školskog sporta kasnije regrutuju uspješni sportisti itd. Mi nemamo čak nijednog člana, a sve druge zemlje, podsjećam, imaju posebna poglavlja o tome. Zašto to nismo ugradili u ovaj zakon, iako sam ja o tome govorio i u prvom čitanju? Naravno, neću ponavljati sve one primjedbe koje smo iznijeli i tada, pokušali smo, sada govorim uime Kluba SDP-a: da putem amandmana barem ublažimo ovako loš zakon koji je ponuđen na usvajanje. Ovaj zakon, sasvim sigurno, treba depolitizirati pod broj jedan, i on mora postati stručni akt. A ja još jednom i na ovoj sjednici pozivam i sve kolege u Predstavničkom domu da, barem kada je sport u pitanju, napravimo jedan iskorak u interesu mladih ljudi u ovoj zemlji, u interesu sportista i da barem napravimo jedan, da ga tako nazovemo, čestit zakon koji će ličiti na nešto. Vidjeli ste kakav je Zakon o visokom obrazovanju, kakav je zakon – to su sve neki truli kompromisi koji su napravljeni isključivo da se zadovolji forma, ali od suštine tu nema ništa. Ne moramo mi uvijek biti taoci nekih unutrašnjih stega stranačkih, entitetskih, nacionalnih itd. Barem u sportu, sportistima, ljudima u ovoj zemlji mogli smo ponuditi jedan zakon, pa evo, ako hoćete da kažem – barem onakav zakon kakav imaju naši susjedi. Ja zaista ne mogu shvatiti zašto ljudi koji žive ovdje u BiH, u državi BiH, ne žele da ova država ima barem zakon kakav ima, recimo, Republika Srbija i Republika Hrvatska. Šta to fali Bosancima i Hercegovcima, Srbima, Hrvatima, Bošnjacima i ostalim sportistima, mladim ljudima da i oni imaju jedan zakon kakav imaju njihovi vršnjaci ili kolege sportisti u susjednim državama! Mi čak imamo situaciju da mi u BiH, volio bih kada bi mi neko mogao objasniti, ne možemo da ponudimo sportistima i mladim ljudima ni ona zakonska rješenja koja su, recimo, naši susjedi već usvojili, iako oni predstavljaju, u dobrom dijelu sportova, sportske velesile. Dakle, ponudili smo, ja sam konkretno ponudio na šest stranica amandmane i ne bih ih ponavljao, s obzirom da su dostavljeni, ja mislim, i u pisanoj formi svim poslanicima. U suštini, radi se o stvarima koje bi barem korigovale ili popravile ovaj loš tekst zakona. Ovdje se definiše, prije svega, evo, recimo, u članu 49. ja sam želio ovim amandmanom da osiguramo i zadužimo organizatore da osiguraju nesmetano i bezbjedno održavanje sportskih priredbi i takmičenja. Vidjeli smo svi kakva je praksa i šta se događa u BiH na sportskim terenima. Zato taj amandman ima za cilj da definiše i zaduži organizatora da je dužan da preduzme mjere koje omogućavaju predupređenje rizika nastanka štete za učesnike, gledaoce i treća lica kao i ovaj dio upozorenja isticanja zabrana, davanja itd. Podsjećam da ova rješenja koja sam ponudio u amandmanu već ima niz drugih evropskih zemalja i nema razloga zašto mi ne bi i na ovaj način doveli malo u red ovu problematiku. Recimo u članu, odnosno Amandmanu VIII., u članu 64. vrlo jasno je predloženo koje su to javne potrebe u sportu na državnom nivou. Nijedna država nema zakon o sportu, a da nije definisala koje su njene javne potrebe u sportu. Ovdje je predloženo, pa barem oko toga bi se mogli složiti, da to bude podsticanje i afirmisanje sporta, posebno sporta djece, mladih, studenata i osoba sa invaliditetom, zatim podsticanje planiranja i izgradnje sportskih objekata, briga o vrhunskim sportistima itd., itd. Ja mislim da je to onaj minimum oko kojeg bi se u ovom parlamentu trebao naći konsenzus i dogovor da to definišemo u ovom zakonu. 23 Također, predložio sam poseban amandman koji sam razradio, je li, u tri člana, a koji se odnosi na uvođenje državne nagrade za sport. I predložio sam da se državna nagrada za sport zove: Državna nagrada za sport „Mirza Delibašić“. Zašto Mirza Delibašić? Zato što je i službeno proglašen za najboljeg sportistu 20. stoljeća u BiH. Ja mislim da sportisti u ovoj BiH, kao i sportisti u drugim zemljama, imaju pravo na državnu nagradu kada postignu vrhunska ostvarenja. To je regulisano i u susjednim državama, i u drugim evropskim državama, i ne znam zašto bi to bili sporno da i u BiH i sportisti u BiH imaju priliku kada ostvare vrhunska sportska dostignuća ili ostvarenja da dobiju državnu nagradu za sport. Naravno, o ovom bi se moglo još govoriti, ali u ovom trenutku, evo s obzirom i na poslovničko ograničenje vremena, ja ću završiti sa ovim dijelom. A procjenit ću, naravno, da li će biti potrebe još za diskusijom.
Zahvaljujem. Ja trenutno na displeju imam uvaženog poslanika Novakovića, uvaženog poslanika Raguža, prijavljene za diskusiju. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, gospodin Bećirović i ja se slažemo u jednom: ni on ni ja nećemo glasati za ovaj zakon ukoliko ne budu prihvaćeni naši amandmani. I to je, dakle, sadašnja pozicija oko ovog zakona. Ne slažemo se jedino u amandmanima. Naime, moji i njegovi amandmani su sasvim suprotni. Slušajući ovu diskusiju, a i neke diskusije prošli put, pa ako hoćete i diskusiju u javnoj raspravi, stekao sam dojam da mi ni nemamo sporta uopšte u BiH i da ga nećemo imati ukoliko ne usvojimo zakon. To čime se sada mladi ljudi tamo bave, vjerovatno se ne zove sport, zato što nemamo zakona na državnom nivou. Naravno, radi se o pogrešnom postavljanju stvari. Prije svega i potpuno jasno je defnisano u čijoj nadležnosti se nalazi sport. Predlagač zakona je napravio pokušaj da izbjegne te ustavne prepreke i da pri tom dobijemo zakon o sportu. Je li on to dobro uradio ili nije, to je naravno ocijenjeno kroz ove amandmane i ocijenjeno kroz dosadašnju parlamentarnu proceduru. Činjenica je da je Ustavnopravna komisija prihvatila jedan broj amandmana koji su suštinski promijenili početnu verziju zakona, odnosno Prijedlog zakona. Naravno, potpuno legalno i potpuno legitimno, većinom, potrebnom većinom glasova. I nije to sporno, ali jeste sporno što je usvajanjem tih amandmana dovedeno u pitanje usvajanje zakona. Bolje reći, dovedeno je ... u pitanje pokušaj Savjeta ministara da ovoj zemlji obezbijedi Zakon o sportu, naravno, kroz naše djelovanje u Parlamentu. Valjda kolege koje su predlagale ove amandmane i koji su glasali za ove amandmane su potpuno svjesni bili ove činjenice. E sad, koliko je njima stalo do Zakona o sportu, govori i ta činjenica i taj način glasanja u Ustavnopravnoj komisiji i pored upozoravanja, znači od strane nekih poslanika, da to može imati loše posljedice. Zbog toga sam ja predložio, u skladu sa članom 118. tačka (1) Poslovnika, grupu amandmana koji usvojene amandmane, znači usvojene amandmane, poništavaju i vraćaju tekst zakona u ovim članovima na početnu verziju. I to je jedan od uslova da razmišljamo o podršci ovom zakonu. 24 Druga grupa amandmana su amandmani, u skladu sa članom 118. tačka (2) koji govore, to su samo četiri amandmana, koji u principu pokušavaju, po nama, neke odredbe zakona koje su ipak u suprotnosti sa Ustavom dovesti u ustavnu poziciju. Posebno kad se radi o amandmanima II, III i IV gdje smatramo da entiteti trebaju zadržati ono što im je Ustavom i predviđeno. U protivnom, ovaj zakon bi zahtijevao sasvim drugu proceduru do ovog doma, a koja do sada, kao što svi znamo, ... nije se desila, odnosno nije ispoštovana. I da ne duljim dalje, uvažavajući zaista potrebu da ovu sjednicu završimo efikasno, Klub poslanika SDS-a će se u zavisnosti o glasanju o amandmanima iz tačke iz ... ...poslovničke tačke 118. tačka (2), opredjeljivati o ovom zakonu, a ukoliko se ne ponište amandmani usvojeni na sjednici Ustavnopravne komisija navedeni u ... ... grupi, ... u Amandmanu I, znači po 118. tačka (1), mi ćemo biti protiv usvajanja ovog Zakona o sportu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Raguž. Izvolite.
Hvala lijepa. Bez obzira na značaj svih ovih točaka koje su danas na dnevnom redu, mislim da je ova stvarno važna i da ... trebam, ...u okviru ovog vremena koje nam na raspolaganju, pokušati iskoristiti racionalno. Ja sam se javio ovdje da uime stranke, znači uime HDZ 1990, kažem par riječi o značaju ovog zakona, jer smatram da usvajanjem ovog zakona mi opravdavamo svoju ovdje poziciju u jednoj važnoj društvenoj oblasti, ... koja u modernom svijetu i u globalnim odnosima ... postaje izuzetnog značajna za otvaranje perspektive uopće življenja u jednoj državi u jednoj zemlji. Toliko mladih ljudi, toliko očekivanja, toliko poruka i ne vidim da trebamo politizirati toliko s ovim zakonom. Ne mislim ja da se ovdje nešto entiteti oštećuju, država jača, ovdje se samo ... traže instrumenti da se ta oblast regulira da se može doći do izražaja u ... toj važnoj oblasti. Zbog toga, u odnosu na ono što je kolega Bećirović rekao, jesam za zakon, pa makar i nesavršen. Znači, važno je ... da imamo taj zakon. A što se tiče ovih ocjena gospodina Novakovića, on to uvijek na originalan način neke stvari kaže kao što zna. Međutim, ovdje se ne radi o tome da sad neko – bar moj amandman koji je usvojila Ustavnopravana komisija – ni na koji način ne dovodi u pitanje entitetske nadležnosti u sportu. On predviđa ovdje osnivanje Državnog vijeća za sport kao stručnog tijela. Molim vas, kako vi možete ove zahtjeve, ... u smislu stvaranja uvjeta za razvoj sporta – selekcioniranje, standarde, takmičenja, reprezentativne selekcije, korespondenciju na izuzetnim međunarodnim takmičenjima – zadovoljiti ako nemate jedno stručno tijelo. Ja vas uvjeravam: ovo je podrška, ovaj amandman ima opću podršku javnosti sportske u BiH, u svakom dijelu, on ne oduzima ništa entitetima. I ne vidim zašto bi trebalo ovaj amandman, sad, koji je usvojen, eleminirati da bi se usvajao zakon; mislim tu nema nijednog ozbiljnog argumenta i opravdanja. Na koncu, Sektor za sport koji je predviđen ovdje, odnosno Ministarstvo civilnih sportova, ... ... kao nadležno ministarstvo za provođenje ovog zakona, ima svoju ulogu koja je propisana ovim zakonom i Državno vijeće za sport će mu samo u stručnom smislu pomagati i tom 25 sektoru da kvalitetnije elaborate ima, kvalitetnije projekcije. Mi u ovom trenutku nemamo nijednu reprezentativnu selekciju BiH koja ima riješeno pitanje finansiranja na jedan argumentiran, ozbiljan i samoodrživ način, ni 12 godina nakon Dejtona. Ajde, ako je moglo prve, druge, treće godine biti opravdanja za to, pa danas, danas zaista nema opravdanja za to, zaista nema opravdanja za to. Onda moramo znati ... koja takmičenja trebaju biti sponzorirana i financirana iz proračunskih sredstava. Ko će raditi te kriterije? Pa to znaju ljudi ... koji su dušom i tijelom i iskustvom u sportu i koji mogu dati svoj stručni doprinos, tako da mislim da naravno da znam gdje su nadležnosti ... u smislu zakonodavne i da ... najveći dio i jeste na nižim entitetima i ostat će, nije to sporno, ali mi ne možemo! Pa pogledajte gdje su parametri, u kakvom ... nam je stanju sport; naravno da se sport odvija, ali evo taj sport je na zadnjim ljestvicama u svim segmentima, pa ne možemo ispuniti olimpijske norme, ne možemo! Mislim, moramo se pozabaviti tim pitanjem. Odu ljudi vani odavde i najuspješniji su i u nogometnim, košarkaškim i drugim klubovima. Znači, pitanje je sustava. I ja zaista mislim da nema nijednog razloga da se ovakve pozitivne inicijative i amandmani vežu ... da je nekom tendencija da nema zakona, zaista nema, mislim, argumentirano pričam. Dakle, jeste za to da danas uradimo napor da dođemo do zakona, pokrenemo to s mrtve točke, pa ćemo u proceduri primjene i u nekim drugim elementima moći raditi dodatne, dodatne promjene ... ali da ne budemo više mi barijera jednom važnom pitanju, jednoj važnoj oblasti ... ovdje u ovom domu. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Genjac je prvo, osim ako nije, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege, uvaženi gosti, naravno, kao i kod svih zakona kad uložimo amandman, radimo to sa namjerom da poboljšamo zakon, da dobijemo što je moguće bolji zakon i, iz tog gesta ulaganja amandmana, ja dozvoljavam samo da se ta namjera iščitava, a namjere u smislu da li je nekom cilj oboriti zakon itd. – to je ipak špekulacija i ... ne bih tu dozvolio, pogotovo kad se radi o mojim amandmanima. Zakon je u prvobitnom prijedlogu zaista ispunjavao nekoliko zahtjeva koji su potrebni kad se radi o Zakonu u sportu. Uvažavao je i nadležnosti ustavnopravne strukture u BiH, administrativnih nivoa organiziranja, realnu potrebu do koje je moguće doći, uvažavao je i neke od međunarodnih akata ... na kojima je zasnovana međunarodna utemeljenost ovog zakona i to nije sporno i to je dobar pokušaj. Međutim, zakon je neke stvari u prvobitnom prijedlogu u značajnoj mjeri vezao za administrativne načine organiziranja BiH na jedan vrlo rigorozan, striktan način i na način nedozvoljiv u skladu sa aktima na koje se poziva. A pri tome mislim na međunarodu Povelju o sportu UN-a, mislim Zakon o udruženjima i fondacijama u BiH, pa i na Evropsku konvenciju o ljudskim pravima i slobodama čija su prava zagarantovana našim Ustavom, svim našim građanima, među kojima je i jedno od bitnih – pravo slobodnog udruživanja i mirnog okupljanja. Prema tome, predložio sam nekoliko amandmana i Ustavnopravna komisija je usvojila i ti amandmani ni u jednom slučaju, apsolutno ni u jednom slučaju, ne znače dokidanje, 26 zakidanje ili zabranjivanje postojećih prava entitetima i drugim nivoima administrativnog organiziranja. Dakle, omogućavaju to i dalje da ostaju prava nadležnosti sve kako je to, .... ali, ali uklanjaju zamku da se neke regule striktno vezuju za ono što je protivno onim aktima na kojima se poziva zakon. Ja ću vas podsjetiti samo da je u članu 90. bilo npr. predviđeno da se Sportski savez BiH osniva u skladu sa ovim zakonom, ovim zakonom, Zakonom o udruženjima i fondacijama BiH, na osnovu odluka entitetskih sportskih saveza o dobrovoljnom udruživanju. Prvo, ja zaista ne znam da je igdje i u jednom zakonu navedena odredba o dobrovoljnosti, o dobrovoljnom udruživanju. Drugo, poziva se i na Zakon o udruženjima i fondacijama koji kaže da je BiH dovoljno tri subjekta da se osniva asocijacija, udruženje i tako dalje. A onda se kaže: u skladu s tim Zakonom o udruženjima i fondacijama, a onda tek kad se entitetski savezi dobrovoljno odluče da se formira savez. To je ta zamka koja je bila. Eliminisanje ove odredbe ostavlja i dalje entitetskim savezima da rade svoj posao u skladu sa nadležnostima i entitetima da rade u skladu sa nadležnostima, ali dovodi u sklad i sa Konvencijom i sa Poveljom UN o sportu i sa Zakonom o udruženjima i fondacijama u BiH itd., itd., tako da bez obzira na procjene – ako se nešto uvaži, mi ćemo tek razmisliti da li da podržimo, što nije ipak, mislim, primjereno za parlamentarnu raspravu. Ja mislim da treba pažnju i energiju usmjeriti na stvarni sadržaj i amandmana i samog zakona i same svrhe zakona. Još bih samo se osvrnuo na diskusije prethodne u kojima je govoreno o zakonu. Imam utisak da je u pojedinim diskusijama bilo govora o zakonu kao da nisu usvojeni neki amandmani. Vrlo je značajno razmatrati usvojene amandmane na Ustavnopravnoj komisiji kad se govori o kontekstu, suštini i sadržaju zakona. Itekako usvojeni amandmani govore o školskom i univerzitetskom sportu. Itekako govore o javnim interesima i ciljevima među kojima je poticanje, organiziranje i finansiranje javnog cilja i interesa, u smislu, u oblasti školskog i univerzitetskog sporta je itekako istaknuto i u obavezama Sportskog saveza. A jedan od ključnih argumenata da se usvoji ... amandman, u pogledu finansiranja u oblasti sporta, je bilo upravo stanje u školskom i univerzitetskom sportu. Dakle, to je bio razlog da se usvoji amandman koji se odnosi na finansiranje, na budžetiranje sporta, i ispunjavanje sportskih ciljeva i tada smo imali u vidu da se u osnovnim i srednjim školama obrazuje preko 340 hiljada učenika i oko 100 hiljada studenata. I, naravno, imali smo u vidu da je oko 18 hiljada invalidnih osoba u raznim asocijacijama i bave se različitim sportskim aktivnostima. Imali smo također u vidu i jedno istraživanje koje je obavljeno na nivou Kantona Sarajevo gdje je ... na oko 1.600 učenika ustanovljeno da preko 60% učenika ima tjelesne deformitete. To su dakle bili argumenti i razlozi što smo ... izjašnjavali se za amandman koji se odnosi na finansiranje, jasno definisanje amandmana koji se tiče finansiranja u sportu. Tako da mislim da apeliram na kolege da učinimo ipak dodatni napor i da imamo u vidu i poboljšanje zakona i da imamo u vidu da nijedna nadležnost i mogućnost entiteta i drugih nivo u oblasti sporta ovim amandmanima nije ni ugrožena ni dokinuta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zorić, pa uvaženi poslanik Jovičić, pa uvaženi poslanik Huskić. 27 Izvolite. Molim vas da se prijavite elektronski.
Ja ću samo kazati par rečenica, a to je da za mene sport nije političko pitanje i protivim se politiziranju sporta. Usput želim čestitati reprezentativcu BiH Markici Dodigu koji je dvostruki prvak svijeta i organizatorima Svjetskog prvenstva koje se održalo u BiH, kako su prenijele neke televizije izvan ove zemlje, na besprijekorno organiziranom Svjetskom prvenstvu. Tako su oni kazali. A kolega će Bećirović, vjerojatno, jednog dana reći da organizatori nisu dali televiziji da prenosi te događaje isto kao što optužuje vodstvo Parlamenta da ono ne da prenositi ove sjednice. Dakle, televizija BiH kao ni televizija Federacije BiH nisu htjele, rekle su da ih ne zanima Svjetsko prvenstvo koje se održava u BiH, a ja i pored toga koristim ovu priliku čestitati i organizatorima i osvajačima medalja. Ono što sam htio reći o ovom zakonu je da smo mi kad smo o nekim drugim zakonima raspravljali, a evo sjećam se o proračunu, da nismo dozvoljavali ovakve amandmane, da se jednim amandmanom briše 12 amandmana, kolega Novakoviću, pa bih volio da to uvažimo, da to uvažimo kad budemo se izjašnjavali o ovom amandmanu ili ovim amandmanima jer ja mogu biti: da se brišu dva amandmana, da se 10 ne briše. Dakle, volio bih da to postupimo isto kao što smo postupali dosad. Samo sam se zbog tog javio. Ovaj uvod shvatite da je to moj osobni istup i moja osobna čestitka.
Zahvaljujem. Evo u ime Kolegijuma i mi se pridružujemo čestitkama. Što se tiče glasanja o amandmanima, mi smo to već razdvojili, tako da će se ići glasanje jednog po jednog amandmana, a ne u paketu. Sljedeći za diskusiju se javio uvaženi poslanik Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, dragi gosti iz nevladinog sektora i naravno predstavnici medija, kada smo imali u prvom čitanju prijedlog ovog zakona, tada sam rekao da ovaj zakon će biti manjkav ako u njemu ne sadrže se krivične sankcije protiv ljudi koji prave ogromne izgrede na sportskim terenima. I nisam nikako mogao biti zadovoljan da to već postoji u krivičnom zakonu ili da će se raditi neki podzakonski akti. Postojali su krivični zakoni i prije nas u Engleskoj, pa, dok oni nisu donijeli Zakon o sportu i tamo predvidjeli za izgrednike šta im se dešava, huligani se nisu smirili. No, zašto sam se danas javio? Dakle, Zakon o sportu? Sportista je hiljade, desetine hiljada, i nije bitno koji su brojevi, masovnost je dobra, ali na stotine hiljada navijača i simpatizera i baš sam tada govorio o raznim varijantama kakvi se prave neredi. I nisu to samo krivična djela uništavanja imovine ili nanošenja štete ljudima, pa čak i sa smrtnim 28 posljedicama, nego to je lanac krivičnih djela od izazivanja nereda i onda kasnije rušenja određenih objekata i da ne nabrajam sve šta je tu bilo. Ali sa žaljenjem konstatujem kakva smo mi država i ovaj primjer ilustrativan je. Umro je predsjednik RS, pokojni Milan Jelić, i koliko mi poštujemo institucije BiH! Evo zanemarićemo da je bio predsjednik RS, ali bio je predsjednik Fudbalskog saveza BiH i najviše je radio na ujedinjavanju dva entitetska saveza. I liga je krenula, premijer, krenuli su drugi što je odlučna stvar bila. Mi danas nismo se sjetili da minutom ćutanja odamo pomen tom čovjeku. Ali dobro. Ali ono što me je najviše razočaralo, i upravo tražim da u Zakonu o sportu budu te krivične sankcije, jeste dva sajta koja sam vidio. Jedan sajt, čini mi se, zovu fanatikosi a oni su nacionalistički fanatici. I šta oni tamo pišu? Da je ova država normalna, prvo bi sajt sutra bio zabranjen. Tužilaštvo bi se pobrinulo o tim stvarima, sud bi reagovao. Međutim, sve je ovde moguće. Volio neko, ne volio neko nekoga, nije dozvoljeno da na takav način ispoljava sve ono što je najgore, najcrnje prema jednom čovjeku, a njega su vidjeli kao predstavnika srpskog naroda što je očito jasno. Moram danas da kažem to. To je ogorčenje izazvalo kod brojnih Srba koji su me zvali danima i rekli da li je moguće da se u ovoj zemlji tako nešto dešava. Ne daj Bože suprotno, ne bi ni došao na sjednicu Parlamenta, nego bih išao i tražio prvog tužioca da ga odmah nađem i kažem šta će raditi. Zato vas molim, Zakon o sportu neće regulisati ko će ga finansirati ni kako, nego zašto se mi ne učimo na našim greškama i znamo da su se, prvo, u onoj bivšoj Jugoslaviji sportisti podijelili, pa tek onda vojska i policija. Znate, od sporta je sve počelo. Nemojte da dozvolimo ovdje, nema utakmice koja se igra na bilo kojem terenu, zavisi od timova i čija je dominantna tamo publika, da ne vrijeđa onu drugu i ne samo što je vrijeđa nego cijelu ulicu u Lukavici sruše, po nesreći bošnjačkih kuća, i porazbijaju – svi navijači Sarajeva. Sve bošnjačke prozore porazbijali, što je nevjerovatno, ljudi, zato je nemoguće napraviti bilo kakav zakon o sportu i sportistima. To ne bi čak ni trebalo, nego napraviti zakon sa krivičnim sankcijama protiv huligana i protiv onih koji prave ogromne nerede, koji ne dozvoljavaju da sportisti zaista se bave sportom i da sport bude predstavnik ove zemlje i mladi ljudi da se integrišu u te strukture, bez obzira kako će se zvati koja institucija, savez, hoće li neko ući dobrovoljno ili neće. Zato vas molim, ovaj zakon je manjkav, i naravno da ću se izjasniti u skladu sa prijedlogom, kako će to izgledati ali, po meni, on nije sve u sebi sadržao što je trebao da sadrži bez ovih, rekao sam, krivičnih sankcija, on je manjkav i ništa neće riješiti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom poslaniku Jovičiću. Evo da to prihvatim da je greška što nisam pozvao Dom na početku sjednice da minutom ćutnje odamo poštu preminulom predsjedniku RS, ali mislim da je momenat kada pričamo o sportu da to uradimo sad. I molim vas ... i pozivam Parlament da minutom ćutanja odamo počast. /odavanje počasti/ 29 Neka mu je vječna slava i hvala. Uvaženi poslanik Bešlagić: replika. Izvolite.
U članu 50. je predviđeno da organizacija sportskih takmičara i sportista, priredbi, mora biti u skladu sa preporukom Evropske konvencije o suzbijanju nasilja na sportskim terenima. Ova konvencija je ratificirana, ali postoji jedan problem – ona nije objavljena u „Službenom glasniku BiH“ i mislim da je potrebno da se to uradi, a onda, po toj konvenciji imamo mogućnost da upravo ovo o čemu ste pričali apsolutno suzbijemo, sve ove huligane koji nam rade u sportu i o glavi u tom sportu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Huskić, kao zadnji koji se prijavio. Ako neko još ima želju. Izvolite.
Ne znam imam li pravo da se zahvalim kolegi Jovičiću. Mislim da je bio korektan ovaj njegov istup i vi ste korektno reagovali i mislim da je gospodin Jelić zaslužio ovakav tretman u Parlamentu. Ja ću prije nego što pođem govoriti, a govorit ću kao član ove komisije i kao bivši sportski radnik, nešto se i ja kao nešto razumijem u sport. Htio bih reći vezano za ove priče oko huliganstva. Ja mislim da nije neophodno da ovaj zakon sankcioniše hiliganstvo. Ali, da ga treba sankcionistati, to je sasvim sigurno. I evo, ja sad pokrećem inicijativu, dajem prijedlog, pošto je ministar ovde, mislim da trebamo donijeti poseban zakon o sprečavanju huliganstva na sportskim terenima, kao što su radile neke druge države koje su imale Zakon o sportu, ali je situacija diktirala da se donesu posebno takve vrste zakona i oni su to uradili, mislim, dosta uspješno. Nekada je, nekada su neki sportovi bili sportovi intelektualaca, sad su postali sportovi ljudi sa najniže društvene ljestvice, i mislim da tu moramo kao društvo i kao država nešto radikalno uraditi. Što se tiče samog ovog zakona o sportu, ja mislim da je i Ministarstvo radilo na sportski način kao slalomaš da su prolazili, a da nigdje, vozili su trku, a da nigdje kapiju ne zakače i mislim da su oni uradili najviše što su mogli. Isto tako mislim da je Ustavnopavna komisija, čiji sam i ja član, uradila najviše što je mogla. I ja sam, žao mi je što su rezultati glasanja bili onakvi kakvi su bili, nisam sretan zbog toga, ali vjerujte ovdje želim da uvjerim kolege sa kojima se nisam slagao na ovoj komisiji da sam polazio sa pozicije sportista, ... ... što manje da se politika oslikava kroz ovaj zakon o sportu, a što više da se zastupe interesi sportista. Naravno, tu nije moguće postići i jedno i drugo, tako da neke stvari, da kažem, koje su 30 političke naravi, nisam smatrao bitnim u odnosu na ove. I u potpunosti podržavam kolegu Zorića i Raguža i Genjca u tom smislu kako su govorili – ja se u potpunosti slažem. Ja mislim da je ovaj zakon dobar i da ne možemo u ovom momentu napraviti ništa više. Pitanje je možemo li i ovo! I da bismo napravili, da bismo usvojili zakon, ja ću u najkraćem zamoliti kolege koji su podnijeli amandmane da ih povuku, da bismo došli do zakona, jer ... amandmani tako, ustvari, odražavaju dva koncepta shvatanja ovog zakona, da ne kažem i drugih nekih shvatanja, da su oni međusobno suprotstavljeni i isključuju se. Znači, najbolje bi bilo da usvojimo ovo što je usvojeno na ovoj komisiji i da imamo zakon koji, ponovo kažem, nije savršen ali je bolje da ga imamo i nije ni tako loš da bi ga trebalo odbaciti. Ono što nije dobro u tom zakonu ili što, da kažem, na neki način uslovno rečeno, politički nije prihvatljivo, vjerovatno će vrijeme donijeti takav ambijent da će i zakon biti prihvatljiv i da će se i poboljšati. Znači, da skratim cijelu priču, predlažem da usvojimo Izvještaj ove komisije, da usvojimo ovaj zakon. Mislim da je to najbolje rješenje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kalabić i uvaženi poslanik Niko Lozančić. I na kraju, uvaženi poslanik Bećirović, a onda ćemo dati priliku i ministru ako bude trebao nešto da obrazloži. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ovaj zakon i problematika sporta dozvoljava takvu situaciju u kojoj bi mogli satima voditi raspravu i gotovo ne postoji tema da se preko sporta ne dotaknemo i to je tako kako jeste. I ja ću pokušati to da izbjegnem, jer mislim da, bez obzira kakva ta rasprava bila, ne bi u ovom momentu dala nikakav rezultat. Reći ću stav Kluba SNSD-a po ovom pitanju i osvrnuti se na par napomena iz prethodnih diskusija. SNSD je bio zadovoljan ulaskom ovog zakona u proceduru i smatrali smo da je on, s obzirom da je usaglašen na Vijeću ministara i da političke partije koje su imale priliku, na neki način da daju, za razliku od drugih koje nisu imale svoje primjedbe, da on ima obezbijeđenu većinu u ovom parlamentu, i poštujući određene rokove i značaj o kome se danas ćuti da mi nedonošenjem ovog zakona imamo problema sa određenim rokovima i prema evropskim asocijacijama, mi smo smatrali da je to na pragu donošenja i bili smo to spremni podržati. Smatrali smo pogotovo od onih političkih partija čiji su ministri u Vijeću ministara da neće se ići u tom pravcu da se promijeni suština ovog zakona i da on ne dobije, odnosno, da dobije sasvim drugačiji smisao, u odnosu na tekst koji je Ministarstvo i Vijeće ministara predložilo. To se desilo na Ustavnopravnoj komisiji, da ne otvaramo polemiku, da ako kažemo riječ preglasavanje – da nije sporno samo preglasavanje, koliko je sporno da ono da rezultat da ne dobijemo zakon. To je najspornije u svemu tom. I pored upozorenja, i pored toga što smo svjesni situacije u kojoj se nalazimo, mi ne možemo živjeti u nekom idealnom svijetu ne uvažavajući realnosti, iako neki imaju, pokušavaju, imaju pravo na to, ali realnost je takva kakva jeste i mi smo pokušali da nađemo 31 ono što je potrebno u ovom momentu da dobijemo zakon koji je bio državni zakon, uvažavajući sve ono što je doprinijelo da on bude takav kakav jeste. Međutim, nakon onoga što se desilo na Ustavnopravnoj komisiji, stava Ministarstva i na toj komisiji – ako danas ne budu usvojeni, da ih tako nazovem 'kontraamandmani' i ne bude to popravljeno u smislu onog usaglašenog teksta u Vijeću ministara, mislim da ćemo teško doći do zakona. Ja bih volio da nije tako i mislim da mi tu malo bježimo od stvarnosti kada kažemo da jednim dijelom sport nije i političko pitanje. Sve ono što se nađe u Parlamentu, sve ono što se nađe pred izabranim predstavnicima, pogotovo donošenje zakona, normalno da je političko pitanje. Ja bih volio da ima nekakav čip, pa da isključimo, ne znam ni ja, da čovjek ne bude politički faktor nego da bude sportski, međutim to nije tako. Priča i o zakonima i ovim propisima svima nama je jasna, svi mi znamo kakvo je stanje u društvu. I bogate i moćne zemlje, prije uspjeha u sportu, riješile su mnoge druge probleme i onda je odraz toga stanja bila i uspješna sportska nacija i ono što im se dešava. Zato ... neke zemlje koje su u problemima ni blizu nemaju to stanje, upravo zbog tih problema. Mi to ne možemo, ne možemo prenebreći. Činjenica da država Engleska onog momenta kad je donijela odluku, političku odluku da se obračuna sa huliganima, instrument te odluke je bio jedan zakon, ali i da nije bilo tog zakona računajte na to da bi se oni obračunali sa tim, jer su donijeli odluku da to urade. Ja ne mogu prihvatiti nikada da zato što je neko idući sa stadiona razbio prozor da to nije posao za policiju, jer to ima veze sa sportskom utakmicom, ima veze sa sportom, a mi nemamo tamo nešto regulisano i taj prozor, eto, ostaje razbijen u nekom posebnom ambijentu. Suština je da u sportskim klubovima, sportskim organizacijama, sjede političari ove zemlje, sjede predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova, i ne znam ni ja čega sve, i da je to stanje takvo kakvo jeste i vjerovatno će i tu kad-tad politika morati povući odlučujuće poteze da donese, je li, to u obliku još jednog dodatnog zakona ili drugih političkih odluka da se sa tim stanjem obračuna koje je takvo kakvo jeste. RS, ja bi podsjetio, da ima Zakon o sportu i mislim da je uvaženi kolega Bećirović, prije pozivanja na Srbiju, trebao da kaže da ta pitanja određena su regulisana tim zakonom. Nismo bili smetnja drugima da donesu zakon, ali mi smo donijeli Zakon o sportu i znajući specifičnost situacije, znajući i ustavne nadležnosti i, ponovo kažem, ne potcjenjujući situaciju da sport prati određena zbivanja u BiH. Priča da smo došli da u državnom parlamentu rješavamo pitanje vraćanja jednog kluba „Veleža“ i „Zrinskog“, priča koja se tiče Mostara, da nije političko pitanje ne bi došlo u državani parlament. E, ona se ne tiče ni RS, ali to je problem, problem je koji mi uvažavamo i nimalo ga ne potcjenjujemo i prema njemu se trebamo ozbiljno odnositi jer, da je to samo sportsko pitanje, vjerovatno bi to ... do sada bilo riješeno. Međutim nije a onaj ko hoće da shvati tu suštinu sporta i tog problema kada pročita intervju Envera Marića i kada pročita intervju Duška Bajevića i to dvoje spoji, shvatiće potpuno situaciju u sportu u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zorić: ispravak netačnog navoda. Izvolite. 32
Ja nisam rekao da sport nije političko pitanje, nego da za mene nije političko pitanje i ja ostajem pri tome. Dakle, kolega Kalabić i javnost može sasvim suprotno od mene misliti, ja i dalje tvrdim i ostajem pri tome da za mene sport nije političko pitanje.
Zahvaljujem. Sljedeći se javio uvaženi kolega Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja se, evo na početku ovog svog istupa, priključujem čestitkama i, evo, najnovijem državnom, odnosno, svjetskom prvaku iz BiH, ali bih, evo, iskoristio prigodu pa čestitao svim onima, svim sportistima, koji u različitim takmičenjima nastupaju za boje BiH ili klubova iz BiH za rezultate koje postižu u doista, evo, skoro nemogućim uvjetima Ovo na početku, a složio bih se isto tako sa mnogim od današnjih govornika, iako su imali različite pristupe ovom pitanju. Želim još jednu čestitku uputiti i resornom ministarstvu i Vijeću ministara što je, evo, nakon ne znam ni je koliko godina, da ne računam godine, ipak ovdje u ovaj parlament dostavilo nekakav Prijedlog zakona o sportu. Ja vjerujem da ste svi vi imali prigodu razgovarati ili slušati ili biti pitani od različitih predstavnika, različitih asocijacija, različitih udruga sportista, sportskih radnika itd. - šta je to, kad ćete jednom donijeti taj zakon o sportu. I ja, uistinu, ne vidim nijedan razlog da mi danas već ovdje u ovom domu ne donesemo Zakon o sportu. Složit ću se evo i sa onima koji misle da sport ne bi trebalo politizirati, ali i sa onima koji kažu da je, ipak, i sport političko pitanje, jer evo čim se nalazi ovdje, međutim razlika između političkog pitanja i politiziranja nečega je za mene i previše velika. Želim isto tako svima onima koji su, evo, i organizirali javnu raspravu o prijedlogu ovog zakona, koji su, evo, uzeli sebi u zadaću i uložili napor, pa nam ponudili i neka nova razmišljanja kroz amandmane, isto tako čestitati, ali želim apelirati, ne želim uopće se opredjeljivati o konkretnim prijedlozima ovih predlagatelja različitih amandmana, želim apelirati na sve nas da danas, uistinu, nađemo načina da donesemo Zakon o sportu jer, evo, za mene, a i za mnoge druge koje sam imao prigodu slušati, važi jedno pravilo – bolje i lošiji zakon nego nikakav zakon. Mi na razini BiH nemamo znači nikakav zakon o sportu i mislim da danas trebamo naći načina da donesemo Zakon o sportu BiH, ne sporeći da taj zakon mogu imati i entiteti i kantoni pa, ako hoće, i općine donositi nekakve odluke o sportu. Nisam za to da im smetamo. Dobro bi bilo da svi uložimo puno napora da uistinu ova važna društvena oblast ima tretman stvarno i stvarno našu brigu, a ne samo deklariranu od prilike do prilike. Kako bismo došli do nekog rješenja, a da i ovaj zakon ne pretvorimo u poligon za različite svađalačke retorike ili, ne znam ni ja, prikupljanje bilo kakvih poena evo, gospodine predsjedatelju, ja predlažem da nakon okončanja rasprave da se, hajde da ga ovako, ne znam kako bi, .... da se formira jedna ad hoc radna grupa, jedna ad hoc radna grupa, možda na čelu, evo gledam uvaženog predsjedatelja Ustavnopravnog povjerenstva, gospodina Džaferovića i da evo možda, kažem, nisam, ne mora biti ... da sa predlagateljima amandmana pokuša naći 33 kompromisno rješenje oko svih amandmana, a što je moguće prema članku 118.. Ja vjerujem da će kolege u Kolegiju prihvatiti mogućnost novih amandmana, u skladu sa članom 118. stavak (3) točka pod b), ... i da s tim prijedlogom izađu sa jedinstvenim prijedlogom ... pred nas ovdje i da pokušamo, znači uistinu bez politiziranja, uvažavajući da je političko pitanje, danas donijeti Zakon o sportu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bećirović. Izvolite. Molim vas samo da imate, znači da ste već jednom diskutovali u vezi sa amandmanima, da ograničite svoju diskusiju, da bi i ostalima, vidim da se prijavio i uvaženi poslanik Okolić, dali mogućnost da raspravljaju. Izvolite.
Pa ja, prije svega, želim reći da je ovo Parlament BiH i da mi danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o sportu BiH. Zašto to govorim? Zbog toga što ova zemlja sa ovim zakonom o sportu ide u svijet, zbog toga što sportisti ove zemlje sa ovim zakonom idu u svijet i oni u svijetu neće predstavljati niti entitet Federaciju BiH niti entitet RS već će predstavljati državu BiH i stoga mislim da treba govoriti i poboljšati tekst zakona BiH o sportu. Kada je riječ o „Veležu“, kolega Kalabić se osvrnuo na ovu moju inicijativu, ja moram reći da smo jučer na sjednici Komisije za ljudska prava, upravo je,
Molim vas samo malo da se slušamo, molim vas!
...upravo je kolega iz SNSD-a, iz Doma naroda, čini mi se, gospodin Jovičić je rekao da ga je ta inicijativa vratila u neka bolja vremena. Ja samo želim reći da iako SDP ovdje nema parlamentarne većine ali barem pravo da se bori za neka nova bolja vremena, a konkretno, kada je riječ o ovim stvarima, ja mislim da je vrijeme u ovoj zemlji da mi prekinemo sa prodavanjem magle. Ja sam to postavio u prvom čitanju, u prvoj diskusiji, evo u drugoj diskusiji još nemam odgovora na ovo pitanje, a javno ga još jednom ponavljam Zašto sportisti u BiH ne bi imali kvalitetna zakonska rješenja kako to, recimo, imaju njihove kolege u susjednim državama? Ja na to pitanje nemam racionalnog odgovora. Zašto bi to sportisti u Beogradu, recimo, imali bolju zakonsku podlogu od sportista u Banjoj Luci, od sportista u Tuzli, Bijeljini itd.? Mi ne trebamo usvajati samo zakone da bi se opravdali nekome za nešto, mi trebamo početi donositi zakone radi nas, radi ljudi koji žive u ovoj zemlji. Ja sam vrlo jasno govorio o tome da u ovom ponuđenom tekstu, drago mi je da će poslije mene javiti se neko iz Vijeća ministara, nema nijednog člana i nijednog poglavlja koje govori o školskom sportu, o studentskim sportskim takmičenjima i studentskom sportu. I žao mi je što nema ovdje kolege Halida Genjca koji je govorio da ima. Nema ovo o čemu ja govorim, a ima samo dvije riječi u Amandmanu XXVII. tačka d), jer sam ih pažljivo proučio i koji uopšte ne govore o ovome o 34 čemu ja govorim. Ja pitam vas u Vijeću ministara Kako ste mogli da profulate preko 150 hiljada studenata i školske omladine u ovoj zemlji, a da ne regulišete pitanja razvoja školskog sporta, pitanje razvoja studentskog sporta itd? Kolega Jovičić je, i s njim se potpuno slažem, kada je govorio o potrebi sankcionisanja izgreda na terenima i protiv divljanja na sportskim terenima i sve to što je govorio kolega Jovičić ja sam pretočio, između ostalog, u Amandman X. koji doslovce glasi Ako neko organizira sportsko takmičenje i sportsku priredbu u BiH a ne ispunjava uvjete iz člana 50. ovog zakona, bit će sankcionisan. A da budemo precizni, član 50. je taj član koji govori o Evropskoj konvenciji o suzbijanju nasilja i nedoličnog ponašanja gledalaca na sportskim priredbama, posebno nogometnim utakmicama. Dakle, ako mi imamo iskrenu namjeru da stanemo ukraj takvim negativnim pojavama, evo ... Amandman X. gdje ćemo vidjeti kakva nam je zaista namjera i opredjeljenje u tom pogledu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kalabić: replika. Izvolite.
Ja mislim da se mi nismo razumjeli ali Denisovo, uvaženog kolege Bećirovića, je pravo da ne mora da razumije stvar. Jer ja ako njega razumijem, on kaže ovako 'čim uvažimo ove moje prijedloge i donesemo zakon, u Kaknju će se roditi Jelena Isimbajeva i preskočiće sutra 5,12 u skoku s motkom.'
nije uključen mikrofon
Neće, ne možete natjerati da preskoči 5,12 samo time što ćete to riješiti zakonom i mi smo to napravili. Jer vi preskačete mnogo stepenica prije toga, vi ne želite da spomenete RS koja je pola BiH, ona je tu takva kakva jeste. Ima svoj Zakon o sportu koji isto tamo pomaže, da ja sad ne nabrajam i otvaram teme, i šta je uskraćeno nekome tim zakonom. Ništa. Licemjerno je vaše pozivanje, bar vaše pozivanje na Srbiju. Protiv te Srbije ste toliko puta ovdje i, kad sam vas ja ubjeđivao da je Srbija mnoge stvari riješila dobro, vi ste tek sad na sportu skontali da je Srbija riješila dobro. Jeste, ali sport je dio sistema. Riješila je i neke druge stvari dobro i riješila je evo i sport. Ja o tome govorim. Nije sporna vaša inicijativa i mene vraća na ... vremena „Veleža“ ali bi trebali da znate sastav „Veleža“ tada – svih 16 igrača. Ako nađete samo sedam iz koje hoćete: evo, ja mogu da kažem od Tucea pa nadalje, pa do Skočajića, do Vladića i, kako hoćete, kompletan sastav. Ali to vrijeme koje je bilo tako i da vratite ovo što vi želite, tu ste pomiješali mnogo stvari. Ja zato kažem: nećemo na taj način, ja sam govorio o realnosti. Ja nemam ništa protiv da to čak bude u nekim drugim, ali je tako kako jeste, i da je došlo do ove inicijative oko „Veleža“ i oko stadiona, znači da je to vrlo složeno pitanje koje do sada nije riješeno, nije riješeno, ne ulazeći, ta apsolutno mi ne pada napamet ko je i zašto i, ne znam, i mene vraća u vrijeme. Znam kad je „Hajduk“ gubio redovno dole, sa 4:1 35 je zadnji put bilo u Mostaru. Svi smo navijali za taj „Velež“. Nije to bilo sporno, ali na ovaj način da prilazimo zakonu, ja sam insistirao na jednoj realnosti, na jednoj realnosti. Neće zakon sam po sebi riješiti sve probleme u sportu, jer mi ubjeđujemo ljude da ćemo time, a pogotovo u ovoj situaciji, kad smo mi došli u situaciju da do juče nikakvog zakona nemamo. Ja bih vas podsjetio, ako hoćete, maloprije sam govorio o policiji, o društvenoj volji da se obračuna sa tim. Pa bilo je vrijeme i Alijanse, bilo je i u ono vrijeme, sjećate se s kojim snagama je bilo ujutro ... jedna policijska akcija ujutro je bila odlično organizovana i ona je riješena ... I zato su bile spremne i snage i sve što je trebalo. Ali na stadionu nema volje. Ista ta uprava koja komanduje jednom i drugom i trećom policijom i na stadionu i na nekim drugim mjestima!
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kalabić. Samo polako, molim vas. S obzirom da ćemo imati raspravu u vezi sa ovim zakonom i da imamo jedan prijedlog kvalitetan koji je predložio uvaženi kolega Lozančić, molim vas da se ograničite na raspravu o ovome zakonu, odnosno o amandmanima, s obzirom da smo u drugoj fazi. Uvaženi poslanik Zorić je prvi tražio poslovničku intervenciju. Izvolite.
Pa nije baš poslovnička nego je intervencija. Ako nam je prihvatljiv, većini, prijedlog gospodina Lozančića, ja bih volio da se izjasnimo, jer ćemo ovo opet ponovo sve pričati, a danas smo u stisci sa vremenom i treba poštivati to vrijeme. Ako je prihvatljivo, ovo je sve nebitno što ćemo ispričati.
Evo, uvaženi poslanik Zorić, ja sam to napomenuo prije nego što sam vam dao riječ ali jednostavno ne mogu da ne dam riječ ljudima koji traže ... riječ ali ih upozoravam da bi bilo dobro da ne otvaramo raspravu o nekim pitanjima koja se manje tiču sporta, tiču se svega ostaloga i da pokušamo završiti ovu tačku dnevnog reda sa tim prijedlogom. Ali evo, uvaženi poslanik Bećirović traži repliku. Izvolite.
Ja moram reći, kada je kolega Kalabić govorio, da li me je dobro razumio – da me nije razumio! Pričao je o nekim stvarima o kojima ja nisam govorio niti mislio na njih. Ali to je opet njegovo pravo. Ja ovdje i kolegu Kalabića i sve druge pozivam da se mi u Parlamentu BiH ponašamo kao poslanici države BiH, državljani i građani BiH. I ovo nije ni Parlament Federacije BiH niti Skupština RS da govorimo o entitetima već ... ovdje govorimo o zakonu s kojim će naši sportisti ići u svijet i predstavljati ovu državu u svijetu. Moja je želja, i na to imam pravo, da ovaj zakon bude bolji i kad sportista iz ove zemlje ode na bilo koji merdijan ili paralelu ove planete da ode sa pristojnim zakonom kako to rade i njihove kolege iz drugih zemalja. 36 Šta je to? To je, je li, tajna ili ne treba reći i pozvati se na pozitivna iskustva onih zemalja koje su riješile određene dobre stvari. Ja se uopšte ne bojim reći kada Srbija neku stvar dobro reguliše zakonski da je to dobro kao što se ne bojim reći ni nešto što smatram da je pogrešno i štetno i za Srbiju i za njeno okruženje. Ali suština je sljedeća. Naravno da mi nećemo sa ovim zakonom, ni bez njega ni sa njim, dobiti nekoga ko će preskakati 5 m, je li, sa motkom ili bez motke. Toliko još nije niko skočio, je li? Ali šta hoćemo dobiti? Stvorit ćemo zakonsku podlogu, zakonski preduslov kakav imaju sportisti i u Srbiji, u Hrvatskoj, cijeloj Evropi da eventualno jednog dana se neki talent pomoću i ovog zakona, između ostalog, razvije u nekog vrhunskog sportistu. I u tome je suština. Dakle, čitava priča se može svesti na to hoćemo li i sportistima u BiH omogućiti zakonsku podlogu na bazi koje se mogu razvijati kao što to rade sportisti u drugim zemljama. I podsjećam – govorim isključivo o zakonu na nivou BiH s kojim sportisti BiH idu u Evropu i svijet.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite. Ja se izvinjavam, uvaženi poslanik Okolić je trebao, ali hoćete da pustite njega ili ćete vi?
Naravno, naravno.
Izvolite, uvaženi poslanik Okolić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja ću, cijeneći vrijeme i s obzirom na ovo amandmansko djelovanje, veoma kratko pokušati dati svoje mišljenje. I ja bih volio da nema politike u sportu, međutim to je moja želja i želja nekih koji su se ovdje izjasnili, ali nažalost moram konstatovati kako će se većina složiti da nje ima u sportu kada je to jedan od važanih segmenata svake države. I možda smo pošli pogrešnim metodom i htjeli smo da napravimo jedan zakon o sportu, a da kažem da tu nema upletene politike, da nema prisutne politike i vjerovatno smo došli u jedan loš momenat, gdje ja nisam siguran kakav će biti ishod glasanja o ovome zakonu o sportu, za koga i ja bih volio da bude što prije usvojen i da bude onakav kakav bi bio za čitavu BiH prihvatljivim. Zato predlažem da se pokuša politika usaglasiti oko ovoga zakona o sportu jer je svakako ima i možda nisu loši ovi prijedlozi da se usaglase predlagači amandmana i da vidi se šta se može od tih amandmana usvojiti, a šta se može jednostavno povući. Ukoliko to ne budemo uradili, onda ćemo pretpostaviti ishod prilikom glasanja o ovome zakonu a ja bih želio da ovaj zakon dođe što prije na svjetlo dana, ali vam ja tvrdim, odnosno to je moje mišljenje – da on bez političkih usaglašavanja neće moći biti usvojen. Hvala vam lijepo. 37
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja ću reći jednu stvar koju mi do sada nismo imali običaj da kažemo ovde u Parlamentu. Ja sam dužan, mislim, da se zahvalim ministru Sredoju Noviću na načinu na koji on prati sudbinu zakonskih projekata koji dođu iz njegovog ministarstva preko Vijeća ministara u Parlament BiH. Ja sam to rekao prošli put na ovoj komisiji: ovo je peti ili šesti zakon koji se razmatra iz tog ministarstva i svaki put na sjednici ove komisije po nekoliko sati sjedi neposredno ministar i brine oko toga. Ja želim da to javno kažem, pošteno je da to javno kažem ovde. I to ću, naravno, za svakog drugog kazati koji se bude na taj način ponašao. Druga stvar koju želim da kažem je da ovaj zakon ima najmanje dva vrlo ozbiljna problema zbog kojih se moralo intervenirati amandmanima. Ja osobno mislim da bi bilo dobro kada bismo u BiH mogli da usvojimo zakon na način kako se to ovde zagovara, između ostalog i uvaženi kolega Denis Bećirović. To za mene ništa nije sporno, niti za dobar dio ovoga parlamenta, možda i za većinu ovog parlamenta, ali odluke se donose tako kako se donose i treba tražiti odgovarajuće rješenje koje će sa jedne strane zadovoljiti makar minimum onoga što treba da bude uređeno, a sa druge strane imati prohodnost u Parlamentu, imajući u vidu način odlučivanja. I zbog toga ja žalim što smo mi u takvom stanju. Tu ne mogu promijeniti ništa. Ono što želim da kažem je da ovaj zakon ima dva problema koji ga čine neprihvatljivim ili neću kazati nemogućim, da se nije reagiralo amandmanima na zakon. Prvi je problem koji se tiče načina nastanka institucija, državnih institucija. Ovaj zakon po prvi put, i to je jedan od rijetkih zakona u BiH koji predviđa tzv. derivativni ili izvedeni način nastanka institucija, umjesto originarnog načina nastanka institucija, umjesto da institucija nastane samim zakonom, zakon promovira obavezu nekih drugih institucija da njihovom odlukom nastane institucija koju mi osnivamo zakonom. To je nešto što je, kada se sa pravnog aspekta posmatra, neprihvatljivo, kada je u pitanju uspostava ovih državnih institucija. Nema, ne može postojati, kada se zakon donosi, ovaj derivativni ili izvedeni način nastanka institucija nego samo isključivo originarija. Mi smo ti koji donosimo odluke. To je problem, ozbiljan problem na kojeg je ukazano amandmanima i mi smo popravili taj nedostatak amandmanima Ustavno- pravne komisije koji prati čitav set ovih amandmana. I druga stvar je kontinuitet. Pazite, ovaj zakon, onako kako je predloženo, nije riješio kontinuitet institucija, dakle onih institucija koje postoje. Napravio je vakum što je vrlo ozbiljno pitanje. Mi kao zakonodavac ne možemo svojim zakonima proizvoditi gore stanje od stanja kojeg imamo sada. Ta stvar bi, može biti, mogla proizvesti čak i gore stanje da se nije reagiralo amandmanima. Ostavilo bi se, ostavilo bi se nešto u nekoj neizvjesnosti. O tome je, ja mislim, dr. Genjac govorio ovdje, o tome se mora voditi računa kada se pišu zakoni. Zbog toga se reagiralo amandmanima i u pogledu te tačke. Ja sam imao potrebu da kažem ovih nekoliko rečenica da se zna zbog čega smo se mi, evo osobno ja ili većina u čijem sam i ja sastavu bio, opredijelili da postupimo na ovaj način. 38 Međutim, ja vidim također da zakona nema, jel' ... mi možemo sada prepustiti stvar glasanju, prepustiti ... toj proceduri u kojoj će, vjerovatno, amandmani biti odbijeni ili ... će možda neki od njih proći, ali mislim ovi su sasvim sigurno odbijeni ili vjerovatno odbijeni i na kraju toga neće postojati odgovarajuća većina da se zakon usvoji. Zbog toga ja mislim da ne bi bilo dobro... da se ide sada dalje u ovu fazu odlučivanja, da se proba razmotriti, razmotriti sudbina ovog zakona na tragu onoga o čemu je zamjenik predsjedavajućeg Lozančić govorio. Ali nemojte da to bude Ustavnopravna komisija. Uzmite vi kao Kolegij, mi smo do sada kazali šta mislimo i nemojte da ponovo ... mi to radimo, uzmite to vi kao Kolegij ili formirajte jednu grupu od tri čovjeka koji će sjesti i razgovarati sa podnosiocima amandmana i vidjeti da li mogu konsenzusom, dakle konsenzusom, naći neko rješenje. Ja nemam, recimo, ništa protiv toga da vidimo tu još jednu mogućnost, još jednu šansu kako ne bi danas ... došli u situaciju da Zakon o sportu u BiH nije usvojen. Toliko i hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ako nema prijavljenih, ja bih dopustio mogućnost da uvaženi ministar Nović, ako ima potrebu, nešto kaže u vezi ovoga, ako ne. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi narodni poslanici, teško je imati nešto mudro reći pred ovako autoritativnim skupom i bilo bi pretenciozno da ja mogu da promijenim mnogo šta od onog što sam danas, i ne samo danas već mnogo mjeseci već, rekao bih, i slušao, pratio i analizirao. Ja želim da budem vrlo jasan. Ovaj zakon vrlo dobro znate da je nastajao u uslovima koji su u BiH upravo onakvi kakva jeste BiH. U uslovima da se oko mnogo čega nije moglo dogovoriti, pa ni početne faze donošenja ovog zakona, i pokušalo se da se dođe do jednog projekta zakona koji može zadovoljiti i interese BiH i sportista, prije svega, ali da poštuje i ustavnopravno određenje trenutno BiH, kakva ona jeste. Želim da vam kažem da je... ta radna grupa bila sastavljena od entitetskih ministarstava sporta, od autoriteta onih koje su ta ministarstva imala i da brojni od ovih danas amandmana i uloženih amandmana su bili predmet razmatranja i tada. Naravno, ima nekih koji su i potpuno novi prijedlozi itd. i da tada nije, nije, se uspjelo doći do jednog konsenzusa da bi zakon bio predložen zajedno sa svim onim brojnim prijedlozima koje su drugi predlagali. Na takav tekst, takav tekst zakona je upućen Savjetu ministara koji je jednoglasno prihvatio i nije bilo primjedaba od bilo kog člana Savjeta ministara na tekst sam zakona. No, naravno, bez pretenzija da čovjek kaže da je ovaj ili onaj tekst dobar, upravo zbog toga i postoje parlamenti da ljudi koji sjede ovdje kreiraju politiku, donose zakonske propise i mogu, i jesu kvalifikovani, da predlažu različita rješenja. Na vama je da se opredjeljujete i sa političkog, ali i drugog stanovišta šta je u BiH i moguće i potrebno. Nažalost, mnogo puta smo vidjeli da su nam potrebe jako velike, a mogućnosti jako male. Ja bih bio, ne želim da komentarišem amandmane jedan po jedan, ali moram ... da se samo na neke osvrnem. Ne treba biti pretenciozan i misliti da je Zakon o sportu sveobuhvatan, koji može razriješiti sva ovozemaljska pitanja sporta. Zašto pretendujemo da Zakon o sportu rješava pitanja nasilja na sportskim terenima. To je jedan ogroman kompleks pitanja koja treba riješiti. Neće riješiti jedan član, dva, ni pet članova. Ja lično mislim da treba donijeti potpuno 39 poseban zakon o sprečavanju sportskog nasilja, jer on je već u fazi kad ne možemo čekati taj zakon. I danas sam čuo i ovdje prijedloge i sa dužnom pažnjom će naše ministarstvo to razmotriti i ući sigurno u proceduru da ponudimo jedan od tih tekstova. Dakle, valja sveobuhvatno sagledati jednu problematiku. Znate, ne mogu da lako prihvatim, možda i zbog struke koja mi jeste, da Zakon o sportu reguliše naknadu štete sportistima koji će ... prelomiti nogu na sportskom terenu. Nije to stvar Zakona o sportu. Mi moramo da shvatimo da su neke stvari riješene Zakonom o obligacijama i to su studenti prava učili, na drugoj godini već, šta je sport i kako se u sportskim takmičenjima ako dođe do povrede da li je on dobrovoljno pristao da igra jer itd., itd., da ja sad vama to – ne bi bilo korektno – ekspliciram još nešto. Na samom kraju da vam kažem: ja ću jako žaliti ako bi Zakon o sportu, ako ne bi bio usvojen. Ne zbog mene, ne zbog mog ministarstva niti Savjeta ministara, pa ni zbog vas, već zbog onih zbog kojih vi danas govorite ovdje, zbog hiljada sportista BiH koji željno čekaju taj zakon i ne slažem se, apsolutno, s onima koji kažu da je ovo nikakav zakon, da je ponuđen nikakav zakon. Uvažavam mišljenje svačije ali iznosim i mišljenje, mišljenje svoje. Dakle, ja apelujem na vas da sagledate još jednom, u okviru parlamentarne procedure koja vam je na raspolaganju – nemojte propustiti priliku da iskoristimo svak svoje sposobnosti i fleksibilnosti i političke mudrosti i ono što javnost BiH, prije svega sportska, očekuje od vas, očekuje od svih nas koji nešto značimo u BiH na različitim nivoima, nivoima vlasti. Bio bih jako zaprepašten ako nam se desi da Prijedlog zakona o sportu doživi sudbinu reforme policije. Sve ili ništa u BiH nikad nije dobro. Ja cijenim da moramo ići korak po korak, jer da smo možda i u uz reformu policije prije četiri godine usvojili ono oko čega su se tada mnogi slagali, danas bi već ušli u neku novu fazu razgovora. Evo samo toliko i hvala na dužnoj pažnji.
Zahvaljujem ministru na obrazloženju i na vremenu koje je, očigledno, upotrijebio za dolazak na ovu sjednicu i ako znamo da je sjednica i Savjeta ministara. Jedan prijedlog je išao u pravcu da napravimo pauzu, pa da se pokušaju usaglasiti predlagači amandmana. Mislim da je bolji prijedlog da Ustavnopravna komisija, radeći kao potkomisija, u sastavu uvaženi poslanik Genjac, uvaženi poslanik Kalabić i uvaženi poslanik Raguž, sa predlagačima amandmana i sa Savjetom ministara, pokuša do sljedeće sjednice da nađe načina da se vidi koji od ovih amandmana može da se prihvati, koji može da se prihvati. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? Mislim da je neophodno da kažemo da je to potkomisija Ustavopravne s obzirom da ako ćemo formirati ad hoc komisiju, onda ćemo morati da damo zadatke ad hoc komisiji, to je već poslovnička procedura. Ovako bi lako izašli iz ovoga da ako ne budemo morali, znači, sad da o tome vodimo raspravu. Ali evo, uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite. 40
Mada otežavam, dakle to na kraju, ja podržavam da to budu doktor Genjac, gospodin Kalabić i gospodin Raguž. Dakle, to nije sporna stvar i suština, dakle, uopće nije sporna, ja samo molim da sada nekom neodgovarajućom formom ne upropastimo sadržaj. I zato vam kažem formirajte jednostavno, odnosno predložite nam, ja ću za to glasati da formiramo tročlanu radnu grupu sastavljenu od ove trojice ljudi koji će sjesti sa podnosiocima amandmana i sa predstavnicima i sa ministrom i konsenzusom nam probati doći do nekog rješenja, vrlo jednostavno. Nema Ustavnopravna komisija potkomisije, niti komisije imaju potkomisije, nemojte da upadamo u problem. Eto toliko, hvala vam.
Imaju komisije i podkomisije, ali nije bitno. U svakom slučaju, da li se slaže Dom? Pozivam Dom da se organizuje, formira radna grupa u sastavu koji sam naveo, u sastavu u kojem sam naveo i da do iduće sjednice radeći kao radna grupa ... Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
Pa, ja bih samo molio za taj prijedlog poslovničko uporište. Imamo ga negdje, to? Ako imamo u Poslovniku, ja ću podržati, naravno, da dođemo do rješenja.
Naravno da sam očekivao da neko od poslanika traži poslovničko uporište. Poslovničko uporište ovdje je dobra volje. Dobra volja koju su svi u svojim izlaganjima pokazali da ne glasamo o amandmanima trenutno, nego da pokažemo dobru volju da ova radna grupa sjedne zajedno sa ovim ministarstvom, a i sam ministar je pokazao dobru volju da to uradimo. Naravno, samim svojim glasanjem ovdje o tom prijedlogu ćemo vidjeti da li postoji poslovničko uporište ili ne postoji. Ali, evo uvaženi poslanik Džaferović je tražio riječ. Izvolite.
Ama, naravno da postoji poslovničko uporište. Zna to i kolega Novaković. Dakle, sva pitanja koja nisu uređena ovim poslovnikom uređuju se odlukom ovoga doma. Mi smo ti, bolan, koji donosimo Poslovnik; dakle, ima odredba tamo ..., ja ću vam je pokazati, koja kaže: Da sva pitanja koja nisu uređena, Dom o njima ... odlučuje ad hoc. Prema tome, ništa se ovom domu ne može kazati da nije urađeno poslovnički. Mislim, nemojte biti djeca, ukoliko, dakle, postoji. Toliko i hvala. 41
... uvaženi poslanici, ako nema niko više u vezi sa Poslovnikom? Je li uvaženi poslanik Okolić u vezi sa Poslovnikom? Izvolite.
Ja predlažem da umjesto ove komisije bude to Kolegijum. Uvažavam i vaše opterećenje i zauzetost, ali mislim da to zaslužuje pažnju zato što se radi o jednom ozbiljnom zakonu, zakonu koga svi očekujemo i možda da to bude Kolegijum da on pokuša usaglasiti sa ulagačima amandmana ovo i da na sledeću skupštinu to dođe.
Zahvaljujem na vašem prijedlogu. Međutim, glasaćemo prvo o onome prvom prijedlogu. Ako on dobije većinu, onda ćemo glasati o vašem prijedlogu. Pozivam Dom da se izjasni o prijedlogu koji je maloprije bio elabiran. Molim vas da se pripremite za glasanje. Da glasate sad! „Za“ 26, „protiv“ pet, „suzdržanih“ dva, s entitetskom većinom – konstatujem da je prijedlog prošao. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) Prijedlog ovog zakona u proceduru je dostavljen 12.9.2007. godine. Predlagač je Savjet ministara. Razmatra se u redovnom postupku. Nadležna je Ustavnopravna komisija. Mišljenje smo dobili 8. oktobra 2007. godine. Vidjeli ste da je ova komisija konstatovala da postoji valjan ustavnopravni osnov za donošenje ovoga zakona, jer je podržala principe ovog zakona. Otvaram raspravu o ovome zakonu. Međutim, prije rasprave molio bih predlagača, ispred predlagača ovdje vidim zamjenika ministra uvaženog gospodina Srđana Arnauta, da nam obrazloži Prijedlog zakona.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući i poštovani poslanici, Zakonom o osnivanju Zavoda BiH za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i dugih mjera, zapravo se osniva nova institucija BiH, koja će, koja bi služila za izvršavanja krivičnih sankcija u BiH, znači ono što presudi Sud BiH. Naravno, potrebno je odmah u početku reći da 42 postoji Zakon BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera o čemu je govorio poslanik Dokić. Taj sistemski zakon sa preko dvjesto članova ... reguliše mnogobrojna sistemska pitanja pritvora i izdržavanja kazne zatvora. Dakle, onim jednim relativno kratkim zakonom od četrnaestak članova, mi utvrđujemo da se osniva Zavod za izvršenje kao upravna organizacija u sastavu Ministarstva. A šta je specifičnost baš ovakve institucije? Ministarstvo možete osnovati, zakupiti poslovni prostor, zaposliti ljude i da ministarstvo počne raditi. Međutim, ne možete na taj način osnovati Zavod za izvršenje krivičnih sankcija. Znači, zatvor se mora napraviti, pa tek onda da on počne raditi. Zbog toga, ako izuzmemo opšte odredbe ovog zakona ... koje govore o sjedištu zavoda i gdje je on situiran u pravnom sistemu, ove druge odredbe su manje-više vremenskog karaktera i regulišu sam postupak izgradnje zavoda, a na kraju se konstatuje da će Vijeće ministara utvrditi datum početka rada. Znači, kad se sve završi i kad se investicija privede kraju da će utvrditi i početak rada ove institucije. Zbog toga smo se opredijelili za jedan kratak sadržajan zakon koji, da tako kažem, dvije trećine nakon završetka izgradnje praktično prestaju da postoje. Zato nismo teretili ili opterećivali sistemski zakon. Hvala ljepo.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Vidim da se prijavio uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja moram reći da mogu uvažiti razloge da u ovoj zemlji imamo Zavod za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, dakle i te razloge smo uvažili usvajanjem Zakona o izvršenju krivičnih sankcija. Mislim da nije česta pozicija ovdje u Parlamentu da ostavite Savjetu ministara da nešto uradi, a da on neće to da uradi, nego hoće da to Parlament uradi, odnosno da on ovlaštenja koje ima daje Parlamentu. A ovaj zakon mu je dao ovlaštenje da ovo pitanje riješi bez novog zakona. Šta je u svemu ovome simptomatično ili šta je nepotrebno? Evo, ja bih volio da vidim da li su sadašnji zatvori, da na naš jezik to prevedemo, osnovani zakonima. Svi ovi koji postoje u BiH? Ili zamislite da smo formirali SIPA-u, onda donijeli zakon o pravljenju zgrade za SIPA-u! Ili da imamo vojsku, a da donosimo zakon o kasarni i za svaku kasarnu po jedan zakon! Ja bih volio kad bi neko mogao da mi kaže koliko ima ovakvih kao što je ... slučajeva u svijetu, odnosno koliko zatvora je u svijetu formirano posebnim zakonom. Dalje, postoje neke stvari koje je Savjet ministara poduzeo i uradio po Zakonu o izvršenju krivičnih sankcija. Pa recimo: isplaćeno je milion i po maraka za infrastrukturu tamo gdje će biti Zavod i prije ovog zakona, pa je formiran Nadzorni odbor i prije ovog zakona, pa je formirana Jedinica za implementaciju ili, ne znam, kako se već zove i gdje postoji neki direktor za izgradnju ovoga. Sve je to Savjet ministara već uradio, a onda nakon toga predlaže zakon kojim će to uraditi, što je već uradio ili je možda problem sastava odbora ljudi koji već tamo rade pa je to onda jednostavnije riješiti usvajanjem zakona, pa onda popunjavanjem – u 43 skladu sa novim zakonom – Nadzornog odbora itd. Ja mislim da zaista Ministarstvo vrlo teško može naći opravdane razloge za upućivanje ovog zakona u proceduru i ja bih molio kolege da ne zaustavljamo proces koji već teče, a to je proces izgradnje Zavoda, u skladu sa odlukama Savjeta ministara koje su donesene. Ako se nekome nešto ne sviđa tamo, ovaj Savjet ministara može to promijeniti pa, ako mu se ne sviđa ime i prezime, promijene ime i prezime; nije im prvo. Pa mijenjaju ambasadore, a da ne možemo mijenjati članove nadzornog odbora. Dakle, bilo bi dobro da ne zaustavljamo ovaj proces nego ga nastavimo da bi realizovali i napravili ovaj zavod, a da ovaj zakon predlagač povuče iz procedure; može, u skladu sa Poslovnikom i da naravno ne dovodimo sada sebe u pitanje, tj. u pitanje već ranije usvojene zakone u kojima smo ovo definisali. Hvala.
Zahvaljujem. S obzirom da nema više prijavljenih, da ne bih; ima uvaženi poslanik Ajanović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, ja ću biti vrlo kratak. Ovo što je prethodnik moj govorio, u suštini ne mogu naći izraz, ali to nije prava istina. Da bi se bilo koja ustanova formirala, pa i zavod, mora postojati zakon o formiranju toga, jer ko će biti titular toga nego osnivač. Prema tome, to je, logično je da ovaj zakon ide u proceduru i logično je da se donese u parlamentarnoj proceduri. Uzmite vi bilo koji klinički centar u BiH, nalazio se on u RS-u ili se on nalazio u Federaciji, nalazio se on u Doboju ili u Maglaju ili ne znam gdje, mora se donijeti određeni propis o osnivanju i osnivaču. Prema tome, ovaj zakon o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija i da ga ne čitam dalje, on, ova skupština je ovlaštena i ona tad treba da donese ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Novaković: replika, netačan navod, nešto?
Pa, vidite, kratka jedna replika. Pazite, samo još treba da kažemo kako ćemo usvajanjem ovog zakona dobiti srećne zatvorenike. Znate, oni će biti srećni što će biti u ovom zatvoru, a neće u nekom drugom zatvoru, jer .. ovaj zatvor ima svog osnivača. Pazite, mislim da argumentacija zaista ne stoji, niko nema ništa protiv da postoji Zavod na nivou BiH; postoji Sud, postoji Tužilaštvo, biće izrečene krivične mjere, ljudi će ležati u zatvoru, definisano ... Zakonom o izvršenju krivičnih sankcija; Savjet ministara je sve uradio da realizuje tu odredbu zakona. E, sad šta tu nije jasno meni stvarno; e, sad meni nije jasno zna li se ko je osnivač – valjda se zna. 44
Zahvaljujem. S obzirom da imamo poslovničku mogućnost o kojoj je govorio uvaženi poslanik Novaković da Vijeće ministara ima pravo da i predlagač povuče do kraja završetka rasprave ovaj zakon, ja ću dati mogućnost uvaženom zamjeniku da se izjasni u vezi sa tim prijedlogom da bi mogli da zaključimo raspravu i glasamo. Izvolite.
Hvala lijepo. Mislim da ne treba stvari karikirati, je li, o sretnim i nesretnim zatvorenicima, jer situacija u kaznenom sistemu BiH, barem prema Izvještaju Evropskog komiteta za prevenciju torture, nije nimalo dobra. Dakle, tačno je da postoji Zakon o izvršenju krivičnih sankcija, kao što je tačno da taj zakon nije konkretnije odredio osnivanje i pravni status zavoda, njegovo sjedište i druga pitanja vezano za uspostavu zavoda i počinjanja sa radom. Znači, nije odredio titulu s koje je taj ko to osniva. To, ovo sad što sam pročitao, je mišljenje Ureda za zakonodavstvo pri Vijeću ministara. Dakle, kad govorim o investiciji, radi se o investiciji otprilike petnaestak miliona eura, četrnaest i po miliona. Dakle, ulazimo u jednu ozbiljnu investiciju i vi ste u pravu: kupljeno je zemljište, krenulo se, međutim, na kraju, mora postojati institucija, a, po zakonima BiH, ne postoji institucija, ukoliko je niste osnovali. Mi samo govorimo da se osniva Zavod, da ćemo uložiti 15 miliona eura i da onog momenta kad se Zavod završi, kad se završi s radom, Vijeće ministara će reći - Zavod je završen, odnosno zatvor je završen, institucija počinje da djeluje. Ne želite valjda da uložimo 15 miliona eura, pa da onda otvorimo pitanje o osnivaču i osnivanju Zavoda. Dakle, jednostavno, mi smo u razgovoru sa donatorima obrazložili naš stav, podržano je donošenje zakona u razgovoru sa visokim predstavnikom, isto tako obrazložili naš stav i imamo pozitivna mišljenja Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva finansija, imamo pozitivno mišljenje, na kraju, Ustavnopravne komisije i zaista bi bilo lakše da je Vijeće ministara, ako je htjelo, promijenilo Upravni odbor. Uopšte se kroz ovaj zakon nikakva nova personalna rješenja niti vide, niti žele, barem ja ne znam za njih. Dakle, to što je, da tako kažem, neko rekao - Evo hoće da promijene ... Jedinicu za implementaciju ili članove Upravnog odbora - apsolutno nije cilj ovog zakona. Da se htjelo promijeniti, to bi već bilo urađeno. Dakle, mi smo zaista obećali donatorima ... da ćemo ovaj zakon donijeti i zaista ne vidim razloga zašto ne bi donijeli zakon gdje imamo pravni subjekt. Ako ovaj parlament misli da se može ići u investiciju od 15 milona eura, a nemati pravni subjekt, onda je to problem.
Zahvaljujem. Iz vaše diskusije sam zaključio da predlagač ne namjerava povući ovaj zakon. I, ako se niko ne javlja, zaključujem raspravu i pozivam Parlament da se izjasni o Prijedlogu zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera. Molim vas da se pripremite za glasanje. 45 Možete glasati. Sad! „Za“ 15, „protiv“ tri, „suzdržanih“ sedam, sa nedovoljnom entitetskom većinom. Kolegij nije u mogućnosti trenutno da obavi usaglašavanje. Parlament će biti u zakonskom roku obaviješten. .... Zahvaljujem se. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine Prijedlog ovog zakona u proceduru je dostavljen 12.9.2007. godine. Predlagač je Savjet ministara. Razmatra se takođe u redovnom postupku. Nadležna je Ustavnopravna komisija; dobili ste Mišljenje 8. oktobra 2007. godine i ova komisija je konstatovala da postoji ustavnopravni osnov za donošenje ovog zakona. Ja bih zamolio predlagača – otvaram raspravu – da ako u ime predlagača ima neko potrebu da obrazloži ovaj prijedlog zakona. Je li ima neko u vezi? Izvolite.
Uvaženi predsjedatelju, uvaženi poslanici, razlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u činjenici da je Zakonom o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu Ured za suradnju s Interpolom predviđen kao osnovna organizaciona jedinica te agencije. Iz navedenog razloga bilo je neophodno u ovom zakonu brisati odredbu u kojoj je propisano da je i Ured za suradnju s Interpolom posebna služba u sastavu Ministarstva sigurnosti i činjenicu da je u međuvremenu osnovana Služba za poslove sa strancima, a nije definirana u ovom zakonu, da je u sastavu Ministarstva sigurnosti kao upravna organizacija i činjenici da je Državna granična služba promijenila naziv da je sada Granična policija BiH.
Zahvaljujem. Da li se neko javlja za raspravu? Uvaženi poslanik Matić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, štovani gosti, uvažene kolegice i kolege zastupnici, iz obrazloženja ovog zakonskog prijedloga, odnosno iz razloga za donošenje, ne može se baš reći da se vide suštinski argumenti o potrebi baš ovakve ... izmjene Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH. Mislim da ovakvi razlozi koji su ovdje pobrojani i ovakvo obrazloženje, prije svega, otvaraju ... niz drugih pitanja. 46 Prvo se postavlja pitanje: Zašto Zakon o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, kao takav, nije usklađen sa Zakonom o ministarstvima i drugim tijelima uprave? Zašto u njemu nije napravljena izmjena? Ne nude se argumenti da bi ovakav ustroj kad ovaj Ured za suradnju sa Interpolom postaje samo dio Agencije za istrage i zaštitu, a ne organizaciona cjelina ministarstva, da je to funkcionalnije, da je praktičnije i da će rad Ureda biti efikasniji. Naprotiv, držim da bi funkcionalniji i efikasniji pristup bio da Ured za suradnju sa Interpolom postane samostalna upravna organizacija ovog ministarstva, s obzirom da podatke i informacije za svoj rad treba crpiti i od Agencije za istrage i zaštitu i od Službe za poslove sa strancima kao i od Granične policije. Trebala bi, po meni, imati isti tretman i istu razinu organiziranosti kao i ove cjeline pri ovom ministarstvu. Evo, s obzirom da je ovo prva faza, prvo čitanje, držim da bi predlagatelj ovakvih izmjena trebao ponuditi odgovore i na ova pitanja i obrazložiti zašto je ovakav ustroj funkcionalniji i zašto se nije prišlo rješavanju ove zakonske kolizije, jer se očito radi o koliziji u dva različita zakonska prijedloga obrnutim redoslijedom. Hvala.
Zahvaljujem. ... Uvaženi poslanik Kalabić. Izvolite.
Pa evo takođe da se malo dotaknemo, s obzirom da je ovo obrazloženje bilo malo šturo, i mislim da su članovi 6., 7., 8. i 10. na neki način sporni jer, isto tako, ja smatram da je moguće ovo rješenje promijeniti i da nadležnu Kancelariju za saradnju sa Interpolom ne bi trebalo vezivati samo za Agenciju za istrage i zaštitu, jer mislim da i ostali policijski organi imaju potrebe za ravnopravnim tretmanom i takvom vrstom saradnje i ja očekujem da će u ovoj amandmanskoj fazi ovo ministarstvo ... imati razumijevanja za ove stavove i promijeniti ih u ovom zakonu.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja želim samo da upozorim na jednu činjenicu, s obzirom da raspravljamo o ovom zakonu u prvom čitanju i s obzirom da ovo isto što ću sada reći vrijedi i za ove zakone o kojima raspravljamo poslije ovog zakona. Naime, radi se o jednoj novoj praksi Savjeta ministara da ustavni osnov ne definiše. Naime, i ovaj a i naredni zakoni govore da je ustavni osnov sadržan u članu IV 4.a) Ustava BiH kojim se daje, znači, pravo Parlamentarnoj skupštini da usvaja zakone. Kad to ovako napiše Savjet ministara, onda stičem dojam da bi oni najrađe nama i uzeli to pravo, jer ga oni potenciraju ovdje kao jedini ustavni osnov za sve ove zakone. Nije valjda da zakone koje smo do sada usvojili, a jedan od njih je i ovaj, nije imao ustavni osnov i nije valjda bilo teško prepisati, ako ništa drugo, ustavni osnov kad smo usvajali zakone iz onog zakona, jer smo tada podržali ustavni osnov za zakon. I, vidite, to sad imamo i na sljedećoj grupi zakona. Ja ne znam jesmo li mi u Parlamentu spremni 47 da na takav način ubuduće raspravljamo o zakonima u prvom čitanju ili je potrebno da upozorimo Savjet ministara da mora navesti ustavni osnov zakona, prije nego što ga predloži na Ustavnopravnoj komisiji. Znate, mi smo na Ustavnopravnoj komisiji vrlo jednostavno to riješili tako što smo stavili potrebu za zakonom iznad ustavnog osnova i rekli: ovaj nam zakon treba. Jedni su se opredijelili da je za njih dovoljno i ovo što ne piše, drugi su se opredjeljivali da je za njih malo i ovo što piše i na takav način smo mi došli, znači, do zakona, odnosno do ustavnog osnova za ove zakone. Sljedeća moja primjedba se odnosi opet na ovaj, da ne bih govorio, i na slijedeće zakone, što bi bilo korektno; nije obaveza, ali bi bilo korektno od predlagača da uz tekst izmjena zakona dostavi članove osnovnog zakona na koji se izmjene odnose, kako mi poslanici se ne bi našli u situaciji da moramo listati službene glasnike od prije nekoliko godina. To, prvo, nije težak posao i, drugo, olakšalo bi nama i odnos prema zakonu, znači, i razumijevanje ove materije, tim prije što najveći broj nas nema neke arhive, u kojima ima službene glasnike od prije tri, četiri, pet ili više godina. Čini mi se da nemamo ni potrebu da to imamo ako imamo predlagača zakona, kada je u pitanju Savjet ministara. Da je u pitanju poslanik, onda bi mogao razumjeti, ali zaista Savjet ministara, na ovaj način kad predlaže, ne razumijem. Hvala.
Zahvaljujem. Ako nema više prijavljenih, ja bih dopustio zamjeniku, uvaženom zamjeniku ministra sigurnosti gospodinu Miji Krešiću da kaže nešto u vezi sa ovim. Izvolite.
Pa pazite, upravo ovaj zakon je vezan za sljedeća dva zakona o kojima trebamo ... koji su ovdje danas na dnevnom redu. Ovdje kad je u pitanju ustavni osnov: osnovni tekst je na ustavnom osnovu definiran i evo i prošlo je Ustavnopravnu komisiju koja je dala pozitivan stav naspram ovog zakona. A ovo se slažem, evo, da je propust, da smo trebali dostaviti osnovni, znači osnovni tekst izmjena; radi se o izmjeni jednog članka, članka 14. gdje je stajalo, znači, da je u sastavu ovog ministarstva kao upravne organizacije su Državna granična služba i Služba za istrage i zaštitu i Ured Interpola kao samostalna služba. Znači to je ... izvorni tekst, a sada bi to glasilo u ovom predloženom obliku koji je dat ovdje u ovom zakonu.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Sada glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH – Zakon br. 01-02-9-47-1/07 od 12.9.2007. godine. Pozivam Dom da se pripremi za glasanje. Možete da glasate sad! “Za“ 18, „protiv“ nije bilo, osam „suzdržanih“. Zakon je dobio potrebnu većinu i usvojen je. 48 Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Savjet ministara je 17. septembra 2007. godine dostavio Prijedlog zakona iz ove tačke. Razmatra se u redovnom postupku. Ustavnopravna komisija je 8. oktobra dostavila Mišljenje o ustavnopravnom osnovu. Nadležna je Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost. Mišljenje nadležne komisije o principima Prijedloga zakona dostavljeno je 8. oktobra ove godine. Komisija je, kao što ste vidjeli, podržala principe ovog prijedloga zakona. Otvaram raspravu o ovom zakonu i pozivam predlagača, ako ima potrebu, da obrazloži Prijedlog zakona. Uvaženi zamjenik ministra gospodin Mijo Krešić. Izvolite.
Kad je u pitanju Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH, razlozi za donošenje ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH proizilaze iz činjenice da je dosadašnja primjena odredbi ovog zakona pokazala i istakla određene nejasnoće, odnosno određene smetnje u efikasnoj primjeni istih. Uočeni problemi ... su umanjivali efikasan i transparentan rad policijskih službenika u policijskim tijelima. S tim u svezi odredbom članka 1. Zakona, a kao nabrajanja sredstava prisile, dodati su i službeni psi. Poznata je praksa da korištenje posebno dresiranih pasa u policijskom smislu je neizostavno, odnosno sva policijska tijela ih koriste radi uspješne borbe protiv raznih vrsta i oblika kriminala. Odredbom članka 2. Zakona izvršeno je usuglašavanje s odredbama Zakona o zaštiti osobnih podataka. Trenutno rješenje obrade osobnih podataka koje je dato u zakonu je neprihvatljivo s pozicije policijskih tijela, i to u smislu adekvatnog obavljanja poslova i zadataka na suzbijanju kriminala. Donošenjem Zakona o zaštiti osobnih podataka dat je opći okvir pravila za obradu osobnih podataka, a sve u skladu s Konvencijom Vijeća Europe o zaštiti osoba, s akcentom na automatiziranu obradu osobnih podataka kao i u skladu sa smjernicama Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti fizičkih osoba u kontekstu obrade osobnih podataka, te sa slobodom kretanja i korištenja tih podataka. S tim u vezi bilo je nužno i usuglašavanje s preporukom Vijeća Europe, određivanju korištenja podataka u policijskom sektoru, a čije ispunjavanje je ujedno i uvjet za članstvo u Šengejskoj grupi kao i članstvo u EUROPOL-u. U tom kontekstu izvršena je izmjena članka 33. Zakona, obrada osobnih podataka. Dodati su novi članci kojima se detaljnije, odnosno preciznije, regulira pitanja kao što su obrada osobnih podataka u policijske svrhe, korištenje osobnih podataka, prava nosioca podataka, obrada osobnih podataka umrlih, objavljivanje osobnih podataka. 49 Odredbom članka 3. Nacrta izmjena i dopuna Zakona je pojašnjena i precizirana odredba koja se odnosi na način popunjavanja upražnjenih mjesta policijskih službenika u činu mlađeg inspektora, sa namjerom da se učini operativnijim način popunjavanja upražnjenih radnih mjesta za čin mlađeg inspektora. Isto tako su tako u pogledu izmjena članka 48. i 63. Zakona koji se odnose na imenovanje Komisije za izbor i vršenje probnog rada – ista se predlaže radi stvaranja uvjeta za efikasan rad, za provođenje izbora kandidata za policijske službenike, vršenja probnog rada policijskih službenika. Bitno je napomenuti da su u vezi navedenih izmjena i dopuna ovog zakona provedene konzultacije s ovlaštenim predstavnicima policijskih agencija. Isto tako izvršene su konzultacije i usuglašavanja navedenih izmjena i dopuna s predstavnicima međunarodnih organizacija koje nadziru rad i pružaju stručnu pomoć policijskim agencijama u BiH, kao i stručnim institucijama BiH iz određenih oblasti (Komisija za zaštitu osobnih podataka).
Zahvaljujem. Od prijavljenih, uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
Vidite, ja bih volio ... da ovaj zakon malo prođe i proceduru naše Komisije za ljudska prava. Nisam, nisam stručnjak u ovoj oblasti, pa ne mogu govoriti o ovom članu 33.a) sa te pozicije, ali mislim da bi bilo dobro sagledati, prije svega, zato što policija, kao i svaka druga policija, znači, nastoji, pa i ova, znači, nastoji da obezbijedi što više podataka, pri tome često i ne birajući sredstva, a ponekad ugrožavajući i ljudska prava. Znači, bilo bi dobro da se i ovaj segment, sa pozicije te komisije, malo sagleda. Drugo, mislim da, recimo, u član 33.a) d) kaže (... recimo u zadnjoj rečenici): skupljanje ovih ličnih podataka može biti provedeno samo ukoliko je neophodno za potrebe određene istrage. Ko je taj ko kaže da je neophodno ... za to? Dakle, morali bi jasno definisati ko je taj ko kaže da je neophodna ta određena istraga, kako bi policijski službenici imali pravo da prikupljaju te podatke, a da pri tome, rekao sam, ne ugroze neko drugo pravo definisano evropskim konvencijama. Takođe u amandmanskoj fazi djelovati na član 33.b) gdje su stavovi (2), (3), (4) i (5), mislim, trebali biti izdvojeni kao poseban član prije člana 33.a) kako bismo imali sistematizovano prikupljanje, korišćenje, odnosno upotrebu podataka. Ali to je nešto što je za amandmansku fazu. Nisam se zbog toga javio nego prije svega da sugerišem Kolegiju da bi bilo dobro da ovaj zakon se sagleda, znači i u ovoj komisiji, kako bismo ... kao nadležna, kad bude nadležna komisija dostavila izvještaj, dobili i taj izvještaj. Hvala.
Zahvaljujem. Ako nema ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 50 Samo malo, samo malo. Imamo 21 prisutnog, potreban je još jedan poslanik da bi imali kvorum. Zamoliću službe da pozovu poslanike kako bi mogli da glasamo, da ne pravimo pauzu jer, kao što smo se dogovorili, radićemo do 15,00 časova. Molim vas da se strpite. ... poslanika Novakovića da i naša Zajednička ... ... komisija za ljudska prava razmatra o ovom, međutim ona i poslovnički ima, ima mogućnost da, da kao nenadležna komisija ulaže amandmane u vezi sa time, pa evo sugerisaćemo ovom prilikom da i ona kao nenadležna komisija učestvuje u raspravi o ovome zakonu. S obzirom da je uvaženi poslanik Kadrić došao, sad imamo, i Jovičić, sad imamo kvorum. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasamo sad! Vidim, kako se izašlo. „Za“ 23, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ dva – konstatujem da je ovaj zakon usvojen. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (prvo čitanje)
Sukladno odredbama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH, u proteklom periodu, Ured za suradnju s Interpolom je funkcionirao kao samostalna služba u sastavu Ministarstva sigurnosti. Potpisivanjem Sporazuma o policijskoj suradnji između BiH i EUROPOL-a kao i ostvarivanjem međunarodne policijske suradnje u drugim oblastima (SEKE, SIRENA) stvorile su se međupretpostavke da se omogući centraliziranje međunarodne policijske suradnje, znači Interopol, EUROPOL, SEKE i drugi oblici ako se u međuvremenu pojave, u jedinstvenu organizacionu strukturu u državnom policijskom tijelu, a što predstavlja standardnu europsku praksu. S tim u svezi, izmjene i dopune ovog zakona, u cilju obavljanja zadataka međunarodne policijske suradnje, ne samo s Interpolom već i s EUROPOL-om i 51 SEKA-om, predlaže se organizaciono premještanje Interpola u Državnu agenciju za istrage i zaštitu koja bi organizaciono, koji bi funkcionirali kao jedno posebno odjeljenje. Takvo odjeljenje bi se zvalo Odjeljenje za međunarodnu policijsku suradnju. Zbog specifičnosti poslova koje obavljaju određeni državni službenici i zaposlenici u SIPA-i, a koji su neposredno vezani za poslove koje obavljaju policijski službenici, ukazala se potreba da se radno-pravni status određenog broja državnih službenika i zaposlenika urede na drugačiji način od onoga kako to predviđa Zakon o državnoj službi BiH i Zakon o radu u institucijama BiH. Predlaže se da direktor SIPA-e Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji utvrdi određeni broj radnih mjesta državnih službenika i zaposlenika koji će, zbog specifičnosti tih radnih mjesta i njihove uske povezanosti s poslovima koje obavljaju policijski službenici, imati dodatnu novčanu naknadu. Visinu dodatne novčane naknade utvrdit će direktor posebnom odlukom. S obzirom da je u proteklom periodu SIPA imala određenih problema prilikom popunjavanja navedenih radnih mjesta, mišljenja smo da će ovakvim rješenjima to pitanje riješiti što će još više utjecati na efikasan rad ove agencije. Pored toga, izmjenama i dopunama zakona neophodno je bilo uskladiti odredbe koje se odnose na imenovanje direktora i zamjenika direktora SIPA-e, te iste uskladiti s odredbama Zakona o policijskim službenicima BiH. Predloženo je da se postupak imenovanja direktora i zamjenika direktora vrše sukladno odredbama Zakona o policijskim službenicima BiH i Zakona o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Vijeća ministara i drugim imenovanjima BiH. Za razliku od dosadašnjih rješenja, predlaže se da ... ubuduće direktor SIPA-e ... ... raspoređuje pomoćnika direktora Kriminalističko-istražnog odjela i pomoćnika direktora za unutarnju kontrolu. S obzirom da SIPA, u okviru obavljanja poslova iz njene nadležnosti, ima potrebu da raspolaže određenim financijskim sredstvima iz Programa posebne namjene, bilo je neophodno predvidjeti mogućnost da direktor SIPA-e donese odgovarajući propis na temelju kojeg će se regulirati način korištenja tih sredstava. Naime, u proteklom periodu SIPA je imala određenih problema prilikom korištenja ovih sredstava i u nekim slučajevima je bila u situaciji da ne može ostvariti svoje, zakonom utvrđene, nadležnosti, a što je otežavalo njen rad na rješavanju pojedinih slučajeva.
Zahvaljujem uvaženom zamjeniku ministra sigurnosti gospodinu Miji Krešiću na iscrpnom obrazloženju. Uvaženi poslanik Okolić se javio. Izvolite.
Svakako da ima potrebe za izmjenama i dopunama ovakvog jednog zakona, međutim ovdje je potrebno amandmanski djelovati, zato ja upozoravam, pošto je ovo prvo čitanje, na nekakve stvari koje su možda dale previše slobode ili previše ... direktoru ove agencije. Prvenstveno mislim to kada je u pitanju stimulisanje određenih službenika i prevođenje službenika u policijske da je to potrebno, ali možda tu treba definisati tačno ko to sve može raditi, da ne bude to po mogućnosti i volji jednoga čovjeka – direktora. Možda to treba definisati na koje načine i na čije prijedloge itd., ukoliko će on donositi krajnju odluku, zatim takođe na popunu ovih određenih radnih mjesta i to je problematično – da li dati tolika prava samo direktoru da on vrši popunu bez određenih konsultacija ili određenih prijedloga i takođe 52 je potrebno definisati tačno ovaj poseban fond koji je potreban SIPA-i. Ja to tvrdim da je potreban, ali je potrebno ga definisati na koji način ga formulisati, koja visina i ko može vršiti kontrolu tih sredstava. Inače, u određenim zemljama Evropske unije je diskutabilno tamo gdje nema kontrole nad ovim sredstvima to da li je potrebno ili nije, ide se ka tome, u veoma malom broju zemalja, da se može vršiti kontrola i toga fonda od određenih ili komisija ili institucija ili ljudi ispred parlamenta. U tom smislu će vjerovatno trebati amandmanski djelovati, a ovaj zakon u principu može da prođe.
Zahvaljujem. Ja na displeju nemam više prijavljenih poslanika za diskusiju. Zaključujem raspravu i pozivam Parlament da se izjasni o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate sad! „Za“ 21, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ dva, sa dovoljnom entitetskom većinom – konstatujem da je ovaj zakon prošao u prvom čitanju. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: uvaženi poslanik Drago Kalabić Zakon je u prvom čitanju. Poslanik Drago Kalabić je 21. septembra 2007. godine u proceduru dostavio Prijedlog zakona. Redovni je postupak. Ustavnopravna komisija je nadležna za razmatranje ovog zakona i dostavljeno vam je Mišljenje 8. oktobra kojim je ova komisija konstatovala da postoji valjan ustavnopravni osnov i prihvatila principe predloženog zakona. Otvaram raspravu o ovom zakonu u prvom čitanju i pozivam predlagača, ako ima potrebu, da obrazloži Prijedlog zakona. Izvolite.
Vrlo kratko. Vi ste vidjeli šta je cilj ovog zakona: da jednu praksu koja je inače prisutna u ostalim zakonskim rješenjima gdje Vijeće ministara postavlja na određene pozicije i imenovanja; mi smo ovdje imali, ne ulazeći u motiv dosadašnjeg rješenja, da se direktor Direkcije za ekonomsko planiranje da se njegovo postavljenje potvrđuje u ovom parlamentu. Mi smatramo da za tim nema potrebe već da ima potpuno isti status kao i ostali funkcioneri i da to radi Vijeće ministara. Eto, hvala. 53
Zahvaljujem. Ako se niko ne javlja, zaključujem raspravu. Pozivam Parlament da se izjasni o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o Savjetu ministara BiH. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate sad! „Za“ 21, „protiv“ jedan, „suzdržanih“ nije bilo, s dovoljnom entitetskom većinom – konstatujem da je ovaj zakon usvojen. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: Ad. 12. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o Agenciji za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje Podsjećam: 8. oktobra Izvještaj smo dobili Zajedničke komisije o usaglašavanju Prijedloga zakona. Komisija je usvajanjem sedam amandmana usaglasila istovjetan tekst Zakona o Agenciji. Otvaram raspravu u vezi sa Izvještajem. Ako nema prijavljenih, zatvaram raspravu. I sada glasamo o Izvještaju: ako Izvještaj dobije većinu, odnosno prođe, tako smo dobili ovaj zakon. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate sad! „Za“ 18, „protiv“ dva, „suzdržanih“ četiri, sa dovoljnom entitetskom većinom – konstatujem da je usvojen Izvještaj i da je usvojen ovaj zakon. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Ad. 13. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o Okvirnom zakonu o predškolskom vaspitanju i obrazovanju u Bosni i Hercegovini
Tako je. Ja ću samo kazati da mi imamo još, ostalo svega, 12 institucija. Znači vrlo kratko: mi smo poslali svim ovim institucijama preporuke revizora i oni su dužni da za ostale nedostatke obavijeste Komisiju i ovaj parlament. I mi ćemo, nakon ovih zadnjih 12, napraviti jednu detaljnu analizu koju ćemo dostaviti Parlamentu i Vijeću ministara. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bešlagić. Izvolite.
Pa ja ću samo se osvrnuti, jer sam otprilike znao da će biti zaključak, da ćemo imati ... zajednički sabrano sve o izvještajima i ja znam da ćemo mi onda reći da određene institucije koje, hajde, nisu ispoštovale revizorska mišljenja – da se treba taj materijal proslijediti i Tužilaštvu. Ja vam moram reći da sam bio ovdje na seminaru oko, upravo, uspostavljanja vlasti u BiH i kad smo to pitanje postavili jer su tu bili i tužilac ... i dobili smo odgovor da to ne treba prosljeđivati Tužilaštvu nego treba proslijediti policijskim i istražnim organima. Pa bi vas zamolio da u tim raspravama, kad bude bila i ova komisija, jednom prebaci taj teret sa Tužilaštva. I oni kažu: mi onda tražimo istragu od policije, SIPA-e i ostalih, a SIPA i ovi bi trebali faktički da daju mišljenje da li treba davati ili ne treba davati ove institucije. Pa zato bi samo zamolio da zaključak u tom smislu: kad budu završni, ono što se treba i ... u šta se sumnja, nek ide na pravo mjesto. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ja mislim da je ovo korektan, korektan prijedlog. Ako nema više prijavljenih, ja pozivam Dom da se izjasnimo o tome da glasamo o Izvještaju naše komisije i o ukupnim izvještajima o svim revizijama, da ne bi trošili vrijeme na pojedinačne izvještaje. Molim vas da se pripremite za glasnje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 22, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ jedan, sa dovoljnom entitetskom većinom – konstatujem da je prihvaćen prijedlog da glasamo u paketu. I sad glasamo o izvještajima Kancelarije za reviziju, sa Izvještajem i zaključcima Komisije i sa ovom dopunom koju je uvaženi gospodin poslanik Bešlagić dodao. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! 56 „Za“ 23, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ dva, sa dovoljnom entitetskom većinom – usvojili smo Izvještaj Kancelarije za reviziju sa Izvještajem i zaključcima Komisije. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: Informacija o racionalizaciji DKP mreže BiH, donesene odluke, kriterijumi za njihovo donošenje, efekti donesenih odluka, te dalji koraci u ovoj oblasti – prijedlog Pardon, pardon, preskočili smo jednu tačku dnevnog reda. Ad. 16. Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u Bosni i Hercegovini za period od 31.1.2007. godine do 31.7.2007. godine, sa Prijedlogom zaključka Dobili ste od ove komisije određene materijale. Da li ima neko od ove komisije da obrazloži? Ako ne, otvaram raspravu u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. Izvolite. Uvaženi poslanik Bešlagić. Izvolite.
...evo vidite, ovaj zadnji dijagram ovdje gdje se govori o broju oduzetih, ajde da kažem, državljanstava i imate jedan interesantan podatak, kaže: broj oduzetih, oduzete i nije bilo razloga za oduzimanje. Ovo: nije bilo razloga za oduzimanje! Da li bi se moglo dobiti pojašnjenje: Zašto nije bilo razloga, ali mu je oduzeto!? Mislim da je jako interesantno, jer to je suština. Ja bih volio da to dobijem. Da, da, zadnji, zadnji dio.
Zahvaljujem. Nažalost, moramo konstatovati da trenutno nema nikoga iz ove komisije. Evo, pozvan je predstavnik, ako u međuvremenu dođe, možda da vam odgovori na to pitanje. Mi bi nakon rasprave trebali da glasamo, znači o Izvještaju same Državne komisije, s obzirom da se radi o Izvještaju i o zaključcima naše Zajedničke komisije, koju ste dobili kao Izvještaj. Možemo, znači, napraviti pauzu od pet minuta da sačekamo ako neko od ove komisije dođe. Ali, molim vas, s obzirom da je radno vrijeme do 15,00 časova, da smo već u cajtnotu –da to bude pet minuta. Pet minuta pauze. [[PAUZA]] 57 Molim vas da zauzmete svoja mjesta, imamo kvorum. Predstavnik ove komisije, uvaženi zamjenik ministra, pomoćnik ministra je došao, Pandurović. On bi mogao da odgovori na pitanje uvaženog poslanika Bešlagića. Izvolite. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ma evo, mislim da na zadnjoj stranici, na krajnjoj stranici vašeg izvještaja u grafikonu koji kaže ovako: broj oduzetih i nije bilo razloga za oduzimanje. Pa se čak vidi na nekim mjestima da je broj oduzetih i nije bilo razloga isto, kao što je, naprimjer, Ministarstvo pravde i ... uprave BiH, broj oduzetih i nije bilo razloga da je isto. Jer, to se odnosi na, jer to sad se dvoje sabere, pa se dobije ili je to: da je ovima kojima nije bilo razloga da se oduzima vraćeno državljanstvo. Nije jasan dijagram, zadnji dijagram.
Zahvaljujem. Molim vas izađite za govornicu da odgovorite na ovo pitanje. Izvolite.
Hvala. Naime, iako mi na izvjestan način nije baš jasno pitanje koje je gospodin Bešlagić postavio, ali mogu samo reći ovo: dakle, u ukupnom broju, u ukupnom broju predmeta koje je ova komisija uzela u razmatranje ... su sadržani brojevi, dakle određeni broj predmeta gdje je ova komisija donijela rješenje o oduzimanju i određeni broj predmeta konstatovano da nema razloga ...
Hvala. Dali ste mi pojašnjenje.
To je to. Ukupno je to, u tom broju, jeste.
Zahvaljujem. Ako nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu i predlažem da se Dom izjasni o Izvještaju Državne komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! 58
Sa zaključcima.
Naravno, podrazumijeva se sa zaključcima naše komisije. „Za“ 19, „protiv“ nije bilo, sedam „suzdržanih“, dovoljna entitetska većina – konstatujem da je usvojen Izvještaj Državne komisije, sa zaključcima naše Zajedničke komisije. I sad mi u Kolegiju smo razmatrali kako da nastavimo ovu sjednicu. Prijedlog je da idemo na glasanje o 21. i 22. tački dnevnog reda, dvije zadnje tačke dnevnog reda. Da završimo ono što nije sporno, a da prekinemo onda sjednicu i taj nastavak naknadno počnemo. Znači, ... ... pitam Dom da li se slaže sa prijedlogom Kolegijuma da na takav način nastavimo rad ove sjednice. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 23, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ tri, dovoljna entitetska većina. Znači, Dom se odlučio da na takav način ovu sjednicu privedemo kraju. Sada smo na 20. tački dnevnog reda: Ad. 20. Prijedlog zaključka Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH: a) za rješavanje pitanja viška malog i lakog naoružanja i municije u BiH, b) za rješavanje problema u radu Granične policije BiH Vi ste dobili Prijedlog zaključaka Zajedničke komisije. Otvaram raspravu. Ako nema prijavljenih, molim da se izjasnimo i pod a) i pod b) o zaključcima naše Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Molim vas da se pripremite za glasanje. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li bilo a) i b)?
Ja bih zamolio ukoliko bi mogli da vi kao predsjedavajući i Kolegij date odgovor nakon ratifikacije, znači kad se završi sva ratifikacija: Ko daje saglasnost da se ratifikacioni sporazumi objave u „Službenom listu BiH“? Jer prema propisu sve dotle dok se ne objave u „Službenom listu“, ovi ugovori za nas faktički ... ne važe. To govorim iz razloga što ... upravo na nekim, a to će biti i moje pitanje kad budemo imali zajedničku sjednicu, nekim važnim ugovorima koji su ratifikovani, a nisu objavljeni, mi danas ne možemo, naprimjer, da dobijemo pravnu pomoć iz Evrope, odnosno iz Vijeća Evrope. Zato bih vas zamolio – nemoj, to nema veze s ovim; ali je vrlo bitno da znamo – ako ratifikujemo, ako on prođe sav proceduru ratifikacije: Ko daje nalog za štampanje u „Službenom listu“ i, odnosno, ko je odgovoran ako se on ne objavi u „Službenom listu“? Eto, hvala vam.
Zahvaljujem. Evo da iskoristim priliku da se zahvalim uvaženom ministru spoljnjih poslova gospodinu Svenu Alkalaju što je danas ovdje sa nama i ako može neko iz njegovog ministarstva ili on sam da da odgovor na ovo pitanje. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, poštovani poslanici, da, vrlo kratko odgovorit ću na ovo pitanje. Nakon ratifikacije, provođenja postupka ratifikacije, Ministarstvo inostranih poslova preko Stručne službe Skupštine, koja je dužna odmah dostaviti, dostavi sve sporazume za objavljivanje, oni prosljeđuju „Službenom glasniku“, „Službeni glasnik“ objavljuje. Međutim, evo da bi malo pojasnio: veliki broj sad ugovora čeka na objavljivanje u „Službenom glasniku“ iz razloga zato što su preopterećeni i 60 zato što je bio veliki broj ratifikacija u posljednje vrijeme. Oni se objavljuju u „Službenom glasniku“ u posebnom izdanju: Međunarodni ugovori. Štampali su neke ugovore kao što je CEFTA koja je na nekih 700 strana bila i očekujemo da objave sve. Što se tiče Ministarstva, Ministarstvo je proslijedilo preko Stručne službe sve ugovore koji su ratifikovani ... i uputilo na dostavljanje „Službenom glasniku“. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom ... savjetniku gospodinu Bogdanoviću. Ja mislim da je ovo obrazloženje bilo sasvim dovoljno. Ako se ne javlja niko za raspravu, zaključujem raspravu i pitam Dom da li se slaže da glasamo u paketu o svim? Znači, molim vas da glasamo u paketu o davanju saglasnoti za ratifikaciju svih sporazuma od a) do e). Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 28, nije bilo glasova „protiv“ i „suzdržanih“. Konstatujem da je od a) do e) data saglasnost za ratifikaciju svih sporazuma. Molim vas da vam kažem još nešto. Želim da uputim iskrene čestitke svim građanima BiH koji proslavljaju sutrašnji praznik Ramazanski bajram, sa željom da ga slave u miru, blagostanju i najljepšim osjećanjima. Da, sad prekidamo današnju sjednicu i po Poslovniku ćemo Dom da obavijestimo kada će biti nastavak. Najvjerovatnije 30. Zahvaljujem. Sjednica je završena u 14,45 sati. 61