Dame i gospodo otvaram 36. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo su opravdali Staša Košarac, Šemsudin Mehmedović i Jasmin Emrić, a poslanica Monika Tomić, Aleksandra Pandurević i Maja Gasal-Vražalica najavile su kašnjenje na današnju sjednicu. Prema informaciji Službe sjednici prisustvuje 32 poslanika. Znači, konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i za odlučivanje. Kao što je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih poslanici tim redosljedom i postavljati. Prije toga želim da vas obavijestim da nam je došlo i nekoliko dopisa od predsjedavajućeg Vijeća ministara Denisa Zvizdića da nije u mogućnosti prisustvovati zakazanoj sjednici zbog ranije preuzetih obaveza, od ministra pravde Josipa Grubeše zbog službenog puta u Republiku Tursku i zamjenika ministra pravde zbog službenog puta u Austriju, od ministra i zamjenika ministra inostranih poslova zbog obaveza i službenih putovanja. Prvo pitanje postaviće poslanik Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ne znam da li uopšte ima smisla da postavljam pitanje jer ovo već prerasta u nekakav, nekakvo pravilo da poslanici postavljaju a da Vijeće ministara ne radi svoj posao. Ali evo, ipak, radi forme, pitao sam ministra prometa i komunikacija da li je u proceduri donošenje Zakona o upotrebi i korištenju bespilotnih letjelica tzv. dronova. Nekakav odgovor sam dobio, pa evo ne znam šta ću danas dobiti. Hvala.
Hvala. Ima li ko iz Savjeta ministara? Ima zamjenik ministra transporta. Izvolite. 2
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, poštovani zastupnici. Ja koliko znam Ministarstvo komunikacija i prometa je pokrenulo tu inicijativu i BHDC, to je Direkcija za civilno zrakoplovstvo, radi na izradi izmjena Zakona, izradi i dopunama Zakona o zrakoplovstvu, a i biće, a dio toga Zakona biće i taj dio o bespilotnim letjelicama tzv. dronovima.
Hvala. Gospodine Mešiću hoćete li?
Dobio sam odgovor kakav sam i očekivao, bez ikakvog sadržaja, smisla, a radi se o izuzetno ozbiljnoj problematici. Pa ako to Ministarstvo smatra da nije važno, evo ne smatram ni ja.
Hvala Vam. Poslanica Dušanka Majkić, pitanje. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege. Ne vidim ovdje ministricu odbrane, a predpostavljam da je zamjenik ministra došao u to ime. Dakle, poznato je da je, da se u Republici Turskoj već 20 godina nalazi pet helikoptera i to četiri naoružana i jedan helikopter za obuku koji pripadaju Oružanim snagama Bosne i Hercegovine. Moje pitanje glasi – Kakav je status ovih naoružanih helikoptera, zašto se još uvijek nalaze u Turskoj i kakvi su planovi za njihovo rješavanje? Takođe zanima me – Zašto se u spisku neperspektivne vojne imovine, definisane Odlukom Predsjedništva BiH iz 2009. godine, vode samo helikopteri Mi-24, odnosno zašto navedenom Odlukom Predsjedništva BiH nije obuhvaćeno 125 ... borbenih sredstava i rezervnih dijelova koje je utvrdila Komisija Ministarstva odbrane koja je napravila uvid na licu mjesta u 2014. godini? Takođe – da li ovom, da li je o ovom raspravljala nadležna Komisija Ministarstva odbrane za rješavanje viškova pokretne vojne imovine i kakvi su prijedlozi za rješenje ove problematike? Hvala.
Hvala. Zamjenik ministra, gospodin Jerinić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvaženi poslanici. Vezano za ovu informaciju ili odgovor na ovo pitanje Informacija o ... uništenja pet helikoptera Mi-24 koji su zatečeni u Republici Turskoj, putem dopisa Ministarstva vanjskih 3 poslova BiH, od 29.01.2015., proslijeđena je Predsjedništvu BiH i Ministarstvu odbrane BiH. U tom dopisu Ambasada BiH u Ankari je, najavljeno da će uništenje tih helikoptera i sve pripadajuće opreme, znači naoružanja, početi 1. februara 2015. godine. Ministarstvo odbrane je formiralo posebnu komisiju koja je izvršila procjenu mogućnosti da se ta sredstva transportuju u Bosnu i Hercegovinu ili da se, eventualno, pronađe njihov kupac. Komisija je u svom Izvještaju predložila da se u dogovoru sa drugom stranom pristupi njihovom uništavanju bez dodatnih troškova po Ministarstvo odbrane BiH. Izvještaj je dostavljen i Predsjedništvu BiH koje je podržalo takvo rješenje. Temeljem zaključka Komisija za rješavanje viškova pokretne vojne imovine zatraženo je pribavljanje službene informacije od Ministarstva odbrane Republike Turske o statusu helikoptera Mi-24 koji su pripadali Bosni i Hercegovini a nalaze se u Republici Turskoj. Na zahtjev Ministarstva odbrane a vezano za status helikoptera Mi-24 u Republici Turskoj dana 14.07.2016. godine vojno-diplomatski predstavnik Bosne i Hercegovine u Republici Turskoj se sastao sa predstavnicima Generalštaba Oružanih snaga Republike Turske i Uprave za logistiku Oružanih snaga Republike Turske. Tokom sastanka turska strana je iznijela da Ratno zrakoplovstvo Oružanih snaga Republike Turske je pristupilo uništavanju svih sredstava sukladno sa Notom upućenom preko Ministarstva vanjskih poslova, te se ta Nota ujedno smatra i pisanim obavještenjem da će predmetna sredstva biti uništena u kapacitetima Turskih oružanih snaga. Ministarstvo odbrane BiH je dopisom od 05.08.2016. uputilo upit vojnom povjereniku Bosne i Hercegovine u Republici Turskoj kojim je zatraženo da se od Ministarstva odbrane Republike Turske pribavi pismena informacija o statusu helikoptera Mi-24. Uzimajući u obzir otežano funkcionisanje odbrane Republike Turske nakon događaja od 15.07.2016. i vojnog puča u Republici Turskoj od vojnog izaslanika Bosne i Hercegovine u Republici Turskoj smo obaviješteni da se u skorije vrijeme ne očekuje pribavljanje tražene informacije od Ministarstva odbrane Republike Turske.
Hvala. Gospođa Dušanka Majkić. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Sljedeća je poslanica Maja Gasal-Vražalica, a ona je najavila da će kasniti izvjesno vrijeme. Ukoliko dođe do kraja ove tačke dnevnog reda daćemo joj riječ. Poslije toga Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dobar dan gospodine predsjedavajući, pozdravljam Vas i kolege, dakle sve nazočne ovdje u dvorani, goste. Naime, ja sam mislio da doskočim Tužiteljstvu koje mi uporno ne odgovara preko godinu dana na neka pitanja, i eto opet nisam izgleda uspio, sad mi pobjegli i ministri. Šalim se. Znači, ja uvažavam da su oni imali nekih obveza, ali ja ću pročitati pitanje i očekujem da mi se sljedeći put, eto kad bude ovako javno, odgovori od ministarstva, a pitanje bi glasilo – Zašto Tužiteljstvo BiH ne odgovara na postavljena pitanja zastupnika? Da je tako navodim i primjere postavljenih pitanja koja vam u primitku dostavljam, to sam, dakle Kolegiju. Prvo pitanje je bilo u svezi 4 istrage ubojstva povratnika i policajaca u Općini Travnik postavljeno 07.07.2015., pitanje o svjedocima postavljeno 07.09.2015., pitanje postavljeno 02.12.2015., urgencija na pitanje o svjedocima postavljeno 18.12.2015., pitanje o tijeku istrage o zločinima u Općini Travnik postavljeno 28.12.2015., pitanje o ubojstvu Ive Ivoša postavljeno 13.01.2016. Dakle, ja ni na jedno od ovih pitanja, zapravo ni na jedno koje sam Tužiteljstvu postavio nisam dobio odgovor. Ja ću iskoristiti pravo pošto ovo nije, jeste točka dnevnog reda, ali nije formalna, dakle u onome sazivu dnevnog reda, pa ću kod one točke o pitanjima i odgovorima predložiti jedan zaključak. Dakle, meni se čini da naš Poslovnik o radu, kad je ovo u pitanju, ne valja. Dakle, jednostavno tamo, ja kad sam malo dublje ušao u razmatranje onih odredbi Poslovnika, one kažu da se nama treba odgovoriti. Meni se čini da bi mi trebali samo postavljati pitanja Vijeću ministara i da nama ministri nađu ove odgovore koje mi tražimo. Ovako mi postavljamo pitanja, tad ću vam još govoriti o pitanjima, na koja nisam dobio odgovore, onoj instituciji, onoj instituciji, dakle nitko ništa ne odgovara. Ja ću biti slobodan prije svega da predložim neke zaključke kod te točke gdje se, po meni, može predložiti zaključak kada je u pitanju Poslovnik i te odredbe kad su u pitanju postavljanja pitanja i da vidimo možemo li mi unaprijediti taj proces ..., on ovako stvarno nema smisla. Dakle, ne znam, evo neko je rekao prije i kolege su govorile, dakle govorimo, niko ne odgovara, a posebice ne odgovaraju nam institucije koje mi kobiva možemo pitati, recimo Federalna televizija, ali to ću kod one točke dnevnog reda. Postavlja se pitanje čemu onda to uopće kao odredba tamo ako nema nekakvih mogućnosti da, da tako kažem, pod znacima navoda, natjeramo institucije kojima postavljamo pitanje da nam odgovore, a odgovoriti se može i da ne znaju odgovor, a ne ovako ignorirat nas kao da ne postojimo. To nema više smisla. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Lovrinoviću. Sljedeći je poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas i zamjenike, sve kolegice i kolege i ostale prisutne. Mi znamo da je u fazi usvajanja Zakon o bezbjednosti saobraćaja. Prije više od godinu dana sam predlagao drastično povećanje kazni u ovom Zakonu za određene prekršaje, naveo sam tada iskustva iz regije i zemalja EU. Moram istaći da je Istraživaki sektor Parlamentarne skupštine BiH sačinio, po meni, jako dobru analizu, na moj zahtjev, koja mi je poslužila kako bih dao ove prijedloge. Tada sam govorio, kao ilustraciju, o maksimalnim kaznama koje se u Austriji kreću oko 3.600 eura, 11.000 eura u Belgiji za vožnju pod uticajem alkohola pod posebnim okolnostima. Nešto od sugestija o kojima smo tada govorili, dakle prije godinu i po, je prihvaćeno i na modifikovan način je našlo svoje mjesto u Nacrtu ovog zakona o kome će Parlament raspravljati. Međutim, ono što nije našlo mjesto u tom Zakonu, i što je sadržaj mog pitanja, je definicija, odnosno prekršaj objesne vožnje, kako kažu naše komšije, ili bahate vožnje, kako kažu naši susjedi, koji su to uvrstili u svoje zakonodavstvo, za šta je zaprijećena kazna do 3 godine zatvora. Dakle, objesna ili bahata vožnja se nalazi u zakonodavstvu zemalja regije. I u to vrijeme sam smatrao da treba uvrstiti i u naše zakonodavstvo, budući da ubistva na cesti koja se dešavaju iz objesti su sve češća i češća. Moje pitanje je – Da li u Ministarstvu razmišljaju da i ovo regulišu zakonom i šta su ostale aktivnosti, pored onoga što su u izmjenama Zakona naveli, što imaju namjeru mijenjati u Zakonu o bezbjednosti saobraćaja ali i Krivičnog zakona kako bi bar malo sklonili ili ublažili uticaj ubica na ulici? Hvala vam. 5
Hvala. Zamjenik ministra, gospodin Dalipagić. Izvolite.
Poštovani. Kada je riječ o Zakonu o sigurnosti prometa na cestama sva ova pitanja mogli ste postaviti na ovoj javnoj raspravi koja je bila u prethodnom tjednu ovdje u Parlamentu. Dakle, ja nemam informaciju da će se raspravljati baš to što ste Vi danas pitali, da je to planirano – objesna vožnja. A što se tiče kaznenih zakona Ministarstvo komunikacija i prometa nije nadležno da te zakone donosi, zna se ko je, to je, onaj, Ministarstvo pravde, odnosno Parlament i dalje. I taj Zakon će biti u drugom čitanju u parlamentarnoj proceduri, pa možete onda reagirati i postavljati to pitanje vezano za objesnu vožnju. Mi smo stavili sve one neke stvari koje su, koje smo smatrali da su bitne u taj Zakon i da, ... rasprava, tako da je moglo da se i to, ako ... upita. Međutim, eto niste Vi bili možda na toj raspravi pa niste mogli ni pitati ovo. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine Magazinoviću. Izvolite.
Meni je žao što ministar nije tu jer vjerujem da bi dobio iole smisleniji odgovor. Dakle, ja nisam zamjenika ministra pitao gdje sam ja trebao biti i gdje sam ..., nego sam njega upitao nešto na šta on nije znao dati odgovor. I to je meni u redu. Svjedoci smo ovih dana da mnogi ljudi na odgovornim funkcijama ne znaju dati odgovor na ono što ih ljudi pitaju. Nije Vijeće ministara postalo onda kada ste Vi došli u njega, ovo je tema o kojoj se i u Vijeću ministara i u ovoj sali govorilo prije više od godinu i po dana. I ako ste me dobro pratili čak sam pokušao i da pohvalim dio Zakona gdje ste uvažili sugestije i poslanika i javnosti i postrožili kazne i upitao Vas – šta ste uradili sa jednom od, za mene, bitnih stvari, a to je definisanje objesne ili bahate vožnje. Vi kao zamjenik ministra ste, po meni, trebali znati odgovor na to pitanje pa reći – nismo, planiramo, ne planiramo. Ali Bože moj, razumijem, takva nam je zemlje, pa eto, tako je.
Hvala. Poslanica Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. ... nekad ne znam kome da postavim pitanje, pa i ovo vezano za zaštitu autorskih prava je zapravo naslovljeno Institutu za intelektualno vlasništvo BiH, ali Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa će vjerovatno dati neki odgovor na ono što kanim postaviti ovdje kao pitanje. Dva su zapravo pitanja, tiču se iste materije, glase ovako – Da li su zakonski propisi kojima je regulirana zaštita autorskih prava u Bosni i Hercegovini usklađeni sa evropskim 6 direktivama iz oblasti zaštite autorskih prava? A drugo je – Da li je Institut za intelektualno vlasništvo i Agencija za muzičke stvaraoce, mislim da se tako zove, dostavio Godišnji izvještaj o primjeni ovih zakona u Bosni i Hercegovini za period poslije 2012. godine? Naime, jedno od pitanja koje je bilo postavljeno, mislim da je kolega Novaković, ako se ne varam, postavio pitanje vezano za nadležnosti Asocijacije muzičkih stvaralaca BiH. Ja sam malo istraživala taj dio naših obaveza i Parlamentarna skupština BiH je u 2010. godini usvojila dva zakona. Jedan je Zakon o zaštiti autorskih i srodnih prava, Zakon o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava putem kolektivnih organizacija. Oba zakona su na snazi od 2010. godine, no u međuvremenu su još tri direktive usvojene u EU i na snazi je Direktiva iz 2009. godine koja govori o zaštiti računarskih programa, Direktiva iz 2011. godine koja govori o trajanju zaštite autorskih prava ... srodnih prava i Direktiva iz 2012. godine koja govori o nešto što je malo specifično, a to su djela, tzv. djela siročadi, kada je autor, odnosno ... nepoznat ili pak nije dostupan onima koji naplaćuju, odnosno definiraju naknade za korištenje različitih intelektualnih djela. Asocijacija kompozitora muzičkih stvaralaca AMUS je ovlaštena od strane Instituta za intelektualno vlasništvo BiH za obavljanje djelatnosti kolektivnog [[poslanica se upozorava na vrijeme]] ostvarivanja prava autora muzičkih djela, ja ću samo još vrlo kratko, i u tom smislu su već 2012. godine dali jedan izvještaj koji je, na neki način, Vijeće ministara ... i usvojilo kao izvještaj koji je prihvatljiv i koji donosi određeni red u ovoj oblasti. ... i ja definitivno ne postavljam pitanje potrebe zaštite autorskih prava, jer to je nešto što je normalno i u cijelom civilizovanom svijetu se tako treba da radi, ali ono što bih htjela da naglasim jeste da bi AMUS kao jedna od ovlaštenih, jedina ovlaštena asocijacija za obavljanje te djelatnosti, morala malo imati više sluha kada je u pitanju definiranje kriterija za nadoknade koje moraju plaćati turistički i ugostiteljski objekti za korištenje muzičkih djela koja zapravo su u funkciji ... njihovih prihoda. Kriteriji nisu do kraja definirani na način koji bi bio realan, objektivan i omogućio da poslovanje ovih inače prilično kritično [[poslanica se upozorava na vrijeme]] mogućnosti ostvarivanja prihoda bude olakšano na neki način. I htjela bih da zapravo podsjetim da su osim veličine objekta i zone u kojoj objekat, turistički, hotelski, itd., djeluje bilo bi normalno da se uvaže, uzme u obzir i popunjenost objekta koja nije ista u toku cijele godine. To zaista jeste uzeto u obzir kod recimo objekata koji su na području ...
Gospođo Beganović, već je dvije minute kako je vrijeme isteklo.
Evo na kraju ću samo podsjetiti da, pored ovoga što sam spomenula, mi imamo pred sobom i pregovaračko poglavlje broj 7 koje se bavi intelektualnim vlasništvom, intelektualnom svojinom i imaćemo obavezu da to svakako usaglasimo. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Od ministara, ministar Šarović, evo. Izvolite gospodine ministre.
Hvala predsjedavajući. Dame i gospodo sve vas pozdravljam. 7 Ja moram priznati da ja od Savjeta ministara ni od Vas nisam dobio ovo pitanje, nije ni iz oblasti koje pokriva Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, možda samo jednim malim dijelom. Moj prijedlog je da se ovo pitanje uputi Savjetu ministara pošto je agencija, odnosno institucija na nivou Bosne i Hercegovine koja se bavi ovim pitanjem i Savjet ministara će dostaviti odgovor u pismenoj formi. Nemam šta drugo da odgovorim zaista. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Znači, ovdje imamo dopis kojim je dostavljeno ovo pitanje Savjetu ministara, očigledno je da je, postavljeno je Savjetu ministara, a ne određenom ministarstvu. Molim vas da u Savjetu ministara vidite gdje je otišlo to pismo i date pisani odgovor. Gospođo Beganović imate li potrebe da komentarišete. Izvolite.
... [[nije uključen mikrofon]] i inače sva četiri instituta su pitanje kome su pripali u nadležnost.
Hvala. Poslanik Amir Fazlić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim Vas, cijenjene kolege, medije i ostale prisutne. Moje pitanje je adresirano Ministarstvu komunikacija i prometa BiH. Pitanje glasi – Ko u Bosni i Hercegovini provodi ispite za sticanje stručne osposobljenosti upravitelja prijevoza, ... stručno osposobljavanje, na koji način i u kojem postupku je izabran, te na koji način vrši i koliko puta je Ministarstvo izvršilo nadzor i kontrolu nad radom izabrane organizacije, počev od davanja odobrenja za obavljanje tih poslova? Da podsjetim pitanje se odnosi na međunarodni cestovni prevoz, te osposobljavanje i vozača. Hvala.
Hvala. Zamjenik ministra, gospodin Dalipagić. Izvolite. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Pa niste trebali čuti, trebali ste dobiti pa pripremiti odgovor na pitanje. Znači nemamo odgovor na pitanje. Jedino da zamolimo za iduću sjednicu. Izvolite. 8
Dobro, ja nisam baš dobro ni čuo pitanje zbog tona, ovaj, a nisam obaviješten da će biti pitanja. Ja ću, pismeno ću dostaviti odgovor na ovo pitanje.
Dobro, hvala. Gospodine Fazliću ima li komentar? Izvolite. Ne znate šta da komentarišete?
Znam šta da komentarišem, dugo sam poslanik. Zahvaljujem se zamjeniku ministra što je bio iskren da nije čuo moje postavljeno pitanje. Inače dosad su svi čuli moje pitanje, svi ministri u Vladi kojima sam postavljao i ne ljutim se. Biću zadovoljan ako dostavite u predviđenom roku pisani odgovor. Pitanje je sasvim jasno, mogu Vam ga uručiti, a mislim da ste ga dobili na vrijeme u Ministarstvu. Evo, ništa, znači prihvatam da zamjenik ministra nije čuo i da ću dobiti odgovor u pisanoj formi.
Hvala na razumijevanju. Poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, imam pitanje o kojem govorim ovo je četvrta godina, sad će pune četiri godine u Parlamentarnoj skupštini BiH. Znači, prošlom predsjedavajućem Vijeća ministara, kad sam bio poslanik ovdje u Parlamentu, podnio sam inicijativu i govorim o tome da trebamo promijeniti odnos vođenja i razvoja zemlje Bosne i Hercegovine kroz sistemsko rješenje koje znači donošenje zakona o ravnomjernom regionalnom razvoju i ulaganjima na prostoru cijele Bosne i Hercegovine. I evo, ja ću sad postaviti pitanje, a onda ću poslije toga prokomentarisati, zapravo dati neko viđenje, dati neki put šta mislim da trebamo uraditi da budemo bolji. Dakle pitanje – Šta Vijeće ministara BiH u ovom mandatu, šta je u ovom mandatu konkretno uradilo i šta trenutno radi da osigura ravnomjeran razvoj, uravnoteženu implementaciju projekata i balansirana ulaganja na prostoru cijele države Bosne i Hercegovine, te pozivam da javnosti prezentira sve odluke koje je Vijeće ministara iz oblasti imenovanja, raspodjele finansijskih sredstava i kreditnih zaduženja izvršilo u ovom aktuelnom mandatu? To je pitanje, volio bih čuti odgovor od nekog, nema predsjedavajućeg, volio bih čuti odgovor, a onda ću prokomentarisati poslije toga.
Zahvaljujem. Ne znam, ja vidim ovdje da je pitanje, je li ima neko spremljen odgovor? Znači, predsjedavajućeg nema, a zamjenici predsjedavajućeg nisu spremili odgovor. S obzirom da je pitanje juče dostavljeno Parlamentu na protokol tako da predpostavljam da nisu ni imali prostora da pripreme odgovor na njega. Ali evo, nisam ja advokat Savjeta ministara. Pošto nema niko, izvolite imate još jedan komentar. Izvolite gospodine Šepiću. 9
Pa dakle, nisam bez razloga rekao kad sam postavljao pitanje, četiri godine govorim o ovome gospodine predsjedavajući, dakle četiri godine govorim o ovome. Da je iole, kako se zove, odgovornosti, da je iole političke spremnosti da nešto promijenimo moglo je se to do sada uraditi jako puno puta. Dakle, kratko obrazloženje: Ovo je Parlamentarna skupština BiH, ja postavljam pitanje našoj državnoj vladi, to je Vijeće ministara, naša državna vlada, dakle, i ono bi moralo predstavljati čitavu državu Bosnu i Hercegovinu, osigurati taj uravnotežen život i standard za sve krajeve, svaku općinu, svaki kraj, svakog čovjeka u državi Bosni i Hercegovini. Dakle, ja tako doživljavam nas ovdje u Parlamentarnoj skupštini, doživljavam vladu Bosne i Hercegovine. I zato je pitanje, dakle, znaju li oni uopće kolika je razlika u plaćama za isti posao, kolika je razlika recimo u paketu zdravstvene zaštite, u naknadama za porodiljsko, u raznim drugim davanjima i beneficijama na prostoru recimo države Bosne i Hercegovine i od određene općine do općine, od doređenog kantona do kantona. Znaju li koli je debalans u imenovanjima i koliko se sebično vodi politika kadroviranja u aktuelnom Vijeću ministara zaobilazeći mnoge krajeve [[poslanik se upozorava na vrijeme]] mnoge regije, mnoge kantone. Dakle, ponvaljam, ovo je Parlament BiH i u tom smislu moramo osigurati taj, kako se zove, razvoj. Ne znam znaju li ljudi uopšte koliko je do sada kredita, koliko smo se mi kao Parlament zadužili, koliko smo kredita podigli i u koje su krajeve recimo otišli ti krediti. I evo, kratko, nisam na onome prvom dijelu govorio duže, ja godinama tražim da se promijeni taj ..., tražim zakon o ravnomjernom i regionalnom razvoju. Dakle, bez osiguravanja zakona mi ćemo biti zajednica i bićemo država u kojoj ćemo, dakle, imati političke stavove najvažnijih ljudi da kažu kako je neka općina važnija od nekih drugih ... Da ne bi imali takvu situaciju [[poslanik se upozorava na vrijeme]] u Bosni i Hercegovini moramo konačno doći u poziciju da napravimo sistemsko rješenje, da napravimo zakon i da na takav način počnemo ozbiljnije i odgovornije voditi državu Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Hvala. Poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Moje pitanje je upućeno ministru vanjskih poslova, gospodinu Crnadak, oblast je sljedeća. Znači od ranije je poznato da je Ministarstvo vanjskih poslova u prvoj polovini 2013. godine izradilo Nacrt zakona o vanjskim poslovima i dostavilo ga Predsjedništvu BiH na dalje razmatranje. Obzirom da se nalazimo evo u oktobru 2016. godine a da Zakon o vanjskim poslovima do sada nije upućen u parlamentarnu proceduru, kao i da je državna Kancelarija za reviziju institucija BiH u godišnjim revizorskim izvještajima za '13, '14. i '15. godinu u osnov za mišljenje sa rezervom u izvještajima o finansijskoj reviziji Ministarstva vanjskih poslova skrenulo pažnju na nedonošenje ovog Zakona, pitam ministra vanjskih poslova BiH – Koji je suštinski razlog neupućivanja Zakona o vanjskim poslovima u parlamentarnu proceduru i da li je 10 moguće, evo koristeći usluge Parlamentarne skupštine, otkočiti trenutni zastoj u donošenju ovoga Zakona? Hvala.
Hvala. Pitanje Ministarstvu inostranih poslova, je li tako, ministru ili zamjeniku? Pošto imamo obavještenje da nema niko, je li nema niko ko je ovlašten, možete sad dati komentar na nikakav odgovor ili sačekati sljedeći put.
... evo jedino da mi neko da adresu ministra gdje se on trenutno nalazi pa da mu pošaljemo, jer u par navrata smo imali ovo pitanje i nikad ministar, ja mislim da nikad nije ovdje sjedio u ovim poslaničkim klupama. Ali evo, šalu na stranu, ovaj, zakon ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas reda malo.
Samo malo molim vas, šalu na stranu, Zakon o vanjskim poslovima bi bio, znači donošenjem tog Zakona bi napravili jedno sistemsko poboljšanje i onda bi, i evo i kad je Ministarstvo u pitanju, izvještaji državne revizije bili daleko kvalitetniji, evo da ne pričamo o nekim drugim stvarima, pošto nema ministra. Hvala. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... da li će Ministarstvo ući u rješavanje ovog problema, da li će zajedno sa Predsjedništvom ...
Pa nisam Vam onda trebao dati riječ za komentar, ja Vas pitam hoćete li sad ili ćete ponovo insistirati kad bude ministar, ali evo Vi ste iskoristili svoje pravo na komentar, to je priča, ja se sjećam tog zakona koji je počet 1998. godine ili '99., prema tome to nije nova priča. Molim vas nastavljamo dalje, poslanica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam sve koji prate rad današnjega zasjedanja. 11 Moje pitanje je naslovljeno Vijeću ministara, a zapravo, jer zapravo nisam znala kome da ga uputim konkretno budući da je uključeno u ovaj problem, uključeno više agencija, više odgovornih, dakle nabrojala sam Ministarstvo vanjskih poslova, Graničnu policiju, Upravu za indirektno oporezivanje, Federalnu upravu za inspekcije, a pitanje se odnosi na uvoz, uvoz komunalnog otpada sa poluotoka Pelješac, dakle iz susjedne Republike Hrvatske i njegovo odlaganje, deponovanje u Neumu. Budući da ovaj podatak imam sa terena i djelimično iz nekih medijskih napisa, pitanje glasi – Na osnovu kojeg međunarodnog ugovora ili domaćeg propisa službe za graničnu kontrolu, dakle i Granična policija i ostali koje sam nabrojala, već godinama svakodnevno omogućavaju uvoz komunalnog otpada, smeća, u našu državu i njegovo odlaganje u zaleđu Neuma i to toliko blizu gradske uprave, ko god je boravio ljeti tamo morao je nekad imati problem sa požarima koji tamo, i dimom, i ugrožavanjem životne okoline, jer je to redovna prateća pojava ljeti? Drugo pitanje je, ako se zna da je zakonom zabranjen uvoz smeća, a regulirano je recimo članom 40. Zakona o upravljanju otpadom, federalnog zakona – Šta će Vijeće ministara BiH poduzeti da se prestane sa ovakvom praksom? Voljela bih da mi se osim usmenog odgovora dostavi i cjelovita pisana informacija, a naravno sada usmeno, vezana za pravni osnov uvoza, načina, uslova i količine odlaganja komunalnog otpada, odnosno načina kontrole uvezenog otpada i uređenja deponije, budući da se ovo sve odnosi i na ugrožavanje, odnosno pitanje zaštite životne okoline. Hvala.
Hvala. Ima li neko od, izvolite, ministar Šarović.
Hvala. Moram priznati da sam jutros od Savjeta ministara dobio ovo pitanje i nastojaću da vam iznesem ovih nekoliko činjenica, iako mislim da bi možda jedan cjelovit odgovor bio najpotrebniji. Ne postoji zakonski propis u Bosni i Hercegovini koji tretira ili dozvoljava ovakav način prekograničnog prometa, ne postoji ugovor sa susjednom Republikom Hrvatskom koja dozvoljava ovaj prekogranični promet, ne postoji ni međunarodni ugovor na koji bi se ovakva praksa mogla osloniti i naravo evropsko zakonodavstvo, odnosno EU AKI ne dozvoljava prekogranični promet komunalnog otpada u druge države, odnosno njegovo pretvaranje u sanitarne deponije. Ono što je možda za ovaj odgovor potrebno reći da je Bazelskom, doduše Bazelskom konvencijom dozvoljen prekogranični promet opasnog otpada samo u slučajevima kada u zemlji u koju se taj otpad transportuje, ako u toj zemlji postoji postrojenje za reciklažu otpada. Konkretno, to je pitanje akumulatora, legura i to pitanje je Savjet ministar regulisao u skladu sa Bazelskom konvencijom. Bosna i Hercegovina sa susjednom Hrvatskom 27. aprila ove godine potpisala je Sporazum o saradnji u oblasti zaštite prirodne okoline i to je pitanje koje se takođe može delegirati na ovu adresu. Sva pitanja oko odlaganja komunalnog otpada u ovom slučaju vodi Komunalno preduzeće Neuma. A možda za kompletiranje, rekao bih saznanja po ovom pitanju treba reći da je iz IPA-e komponente u 2011. godini Bosna i Hercegovina dobila 1.140.000 eura za sanaciju deponije u Neumu. Trenutno ove aktivnosti su u toku i vodi ih Federalno ministarstvo za zaštitu prirodne okoline i turizma. Mislim da zaista ovo pitanja zaslužuje pažnju, dobićete pismeni odgovor, mislim da bi ono moglo da posluži i kao dobra inicijativa i da se uljuči Savjet ministara i riješi ovo pitanje i 12 sve u taj, tu proceduru da se uključe i sve ove institucije koje ste vi naveli i Uprava za indirektno oporezivanje i Granična policija, Komisija za integrisano upravljanje granicom i, naravno, Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Hvala vam.
Hvala. Gospođo Vajzović izvolite.
... se zahvaljujem uvaženom ministru Šaroviću na kvalitetnom odgovoru, iako valjda jedini nije ovdje nabrojan od koga očekujem odgovore. U svakom slučaju mislim da jeste krupno pitanje, zaleđe Neuma se bavi i poljoprivredom, ta deponije nije uređena, a da ne kažem pitanje sigurnosti, mogao se uključiti i ministar sigurnosti, dakle pitanje sigurnosti, bilo je slučajeva, i to sam iz medija čitala, pitanje šta se to prevozi preko granice. Naprosto nije moguće graničnu kontrolu kvalitetno napraviti. Hvala lijepa.
Hvala. Pošto imamo još pitanje poslanice Maje Gasal-Vražalica, ona nije stigla do kraja ove tačke dnevnog reda i ja zaključujem poslanička pitanja i odgovore i prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Hvala ministrima i zamjenicima ministara koji su davali odgovore na ova pitanja u prethodnoj tački. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice napominjem sljedeće. Sa dnevnog reda skinute su: Tačka 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-1950/16, od 18.07.2016. (drugo čitanje), na zahtjev Komisije za finansije i budžet. Tačka 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju Programa razvoja konkurentnosti u ruralnim područjima (RCDP) između Bosne i Hercegovine i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj, broj: 01,02-05-2-2243/16, od 18.08.2016. godine. Tačka 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum o finansiranju (Projekat registracije nekretnina) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, broj: 01,02-05-2-2462/16, od 21.09.2016. godine, na zahtjev Komisije za spoljne poslove. Dopunjene su: Tačka 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. godine, skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. 13 Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1854/16, od 07.07.2016. godine, skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Tačka 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1855/16, od 07.07.2016. godine, skraćeni postupak sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Na dnevni red dodate su: Tačka 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o saradnji u vojnoj obuci, broj: 01,02-05-2-2567/16, od 04.10.2016. godine. Tačka 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o kolokaciji diplomatsko-konzularnih predstavništava, broj: 01,02-05-2-2568/16, od 04.10.2016. godine. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio Denis Bećirović. Izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, dame i gospodo. Ja predlažem da predlagači tačke 13. današnjeg dnevnog reda, poslanici HDZ-a, povuku ovu tačku danas s dnevnog reda. Dakle, postoji mogućnost da to oni urade ili eventualno vi u Kolegiju u razgovoru sa njima da vidite, jer ova tačka jednostavno nije prikladna za sjednicu Predstavničkog doma danas. Pod broj jedan, samo džaba gubimo vrijeme na današnjoj sjednici, s obzirom da nema nikakvih šansi da prođe jedna takva inicijativa. A pod broj dva, kada sam čuo u prethodnim danima skandalozno obrazloženje predlagača u vezi s ovom tačkom onda je još više jasno da ovo ne treba biti ni u dnevnom redu, jer nikada ne vjerujem da može postojati sastav takav u ovom Parlamentu koji može izjednačiti vijećnike ZAVNOBiH-a, vijećnike ZAVNOH-a, vijećnike AVNOJ-a sa zločincima Ante Pavelića. A ovom inicijativom i po riječima predlagača želi se staviti znak jednakosti između toga. To je apsolutno nemoguće, to nikada neće proći u ovom Parlamentu, stoga bolje da to povučemo a da svim snagama koje tako i takve stvari predlažu poručimo „no pasaran“.
Hvala. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa evo, ja ću samo u ime predlagatelja ove točke dnevnog reda reći vrlo jasno da ne planiramo mi povući ovu točku sa današnje sjednice s dnevnog reda. A ovo što je sada kolega Bećirović rekao ja odgovorno kažem, u ime kolege Lovrinovića i u moje ime, jednostavno nije istina. Znači, ovo što je on rekao da smo mi rekli, mi nismo rekli, bez nekog dodatnog da sad nije ovo nikakvo pravdanje, nego jednostavno da vrlo jasno kažemo da, da, ja zaista molim kolegu Bećirovića da ne iznosi navode koji ne stoje o kolegama u Parlamentu, da ne govori da smo rekli 14 ono što nismo rekli. Mi ćemo u raspravi kada ova točka dnevnog reda dođe, i ako dođe na dnevni red, vrlo jasno kazati razloge za donošenje, za predlaganje ove Inicijative i dakako i naše stavove o ovoj Inicijativi. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda Denis Bećirović. Izvolite.
Ja sam čovjek koji nikada ništa ne govori bez čvrstih argumenata. Jedan od predlagača ove Inicijative, postoji video zapis, nije problem da se to pusti, je javno rekao da je vođa antifašista na ovim prostorima, dakle čovjek koji je predvodio i vijećnike i ZAVNOBiH-a i AVNOJ-a jedan od najvećih zločinaca u istoriji ljudskog roda. Prema tome, jasno je šta ta rečenica znači i kakve su njene konsekvence. A ko ne vjeruje evo ima masa televizija koja može pustiti taj video snimak.
Hvala. Hanka Vajzović, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam samo htjela u vezi s mojim zahtjevom za uvrštavanje nove tačke dnevnog reda kazati da ću povući ovo, budući da me, da sam dobila upozorenje nešto nije proceduralno u redu, odnosilo se na stavljanje van snage jednoga zakona, zakon kojim je osnovan po mom sudu kao neuspjeli eksperiment Nezavisni odbor, a sve u svijetlu ovih dešavanja sada i na kantonu, dakle ni na jednom nivou nije se pokazao svrsishodan i to mi je bila namjera ovdje, ali je, pripremiću to za neku narednu sjednicu, iako ne razumijem šta je proceduralno, ali snaću se, raspitaću se i evo za ovaj put to skidamo. Hvala.
Znači, gospođo Vajzović da Vas informišem da je Kolegij razmatrao Vaš zahtjev za tačkom dnevnog reda u kome se traži da se zaključkom ukine jedan zakon. Znači, zakon možete ukinuti samo zakonom o ukidanju. Prema tome, sugerisali smo, nismo Vas upozorili nego sugerišemo na tu činjenicu i zato nije bilo na ovoj sjednici uvršteno u dnevni red. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ponovo u ime sebe i kolege govorim da gospodin, kolega iznosi neistine. Dakle, nismo mi govorili o vijećnicima ZAVNOBiH-a, ni u jednom snimku to nemate, a reći ću šta smo govorili, to ću reći i potvrditi ponovno. Dakle, mi smo kao predlagači prije dva mjeseca, kad je 15 to bilo primjereno, 23. kolovoza predložili da se tragom Rezolucije Evropskog parlamenta iz 2009. godine uvrsti usvajanje Dana sjećanja na žrtve totalitarnih režima. Dakle, to je bila namjera mene i kolege, i to možete vidjeti iz materijala koji smo tad dostavili. Sad je to, dakle, odlukom Kolegija prije svega stavljeno u zadatak komisiji, Povjerenstvu za ljudska prava i ono je, dakle, imalo tu obvezu i odradilo je svoj dio posla i reklo je šta je reklo. Dakle, ta, ova točka dnevnog reda je sada po prijedlogu zapravu Kolegija još prije dva mjeseca, mi nismo uopće za ovu sjednicu to predlagali, ali je jasno da se to nekad mora dogoditi. Dakle, tada u snimku, o kojem ste Vi rekli, govorilo se o, dakle, Josipu Brozu Titu i rečeno je da je jedan od deset najvećih, odnosno trinaest najvećih zločinaca u povijesti, dakle, totalitarnih režima i fašističkih režima. Dakle, nije rečeno o vijećnicima ZAVNOBiH-a, a to jest rečeno, dakle to ne poričem.
Znači, ja vas moram upozoriti da vodite raspravu o tački dnevnog reda i to je još jedan razlog da u budućnosti razmislimo o promjeni Poslovnika kad je u pitanju dnevni red, izmjene i dopune, jer mislim da je ovo ipak zloupotreba Poslovnika. Vodite raspravu o tački dnevnog reda, znači umjesto po tački dnevnog reda ta rasprava se vodi o utvrđivanju dnevnog reda. Izvolite, ja ću dati, prema Poslovniku, Denisu Bećiroviću, ispravak krivog navoda.
Pa, kolega Lovrinović je upravo u svojoj zadnjoj rečenici potvrdio šta misli o vijećnicima ZAVNOBiH-a i čovjeku koji ih je predvodio. Zaboravlja na sve moguće činjenice u vezi s tim, zaboravlja da je taj čovjek, o kojem on govori kao najvećem ratnom zločincu, imao najveću sahranu 20. stoljeća. Zaboravlja da su tog čovjeka primila čak ili čak pet američkih predsjednika, da ga je 1971. godine ugostio čak i poglavar rimokatoličke crkve, da je bio rado viđen gost i kod engleske kraljice Elizabete i na drugi niz načina. Ja sam mislio kolega Lovrinoviću da ste Vi pogriješili, da ste Vi mislili reći da je Ante Pavelić jedan od deset najvećih zločinaca. To što jednog od najvećih svjetskih antifašista, kojem je to zapadna civilazicija priznala da je bio, pokušavate da je na takav način difamirate to je zaista nešto što ne može a da se ne ukaže ovdje na sjednici Predstavničkog doma, jer temelji ove zemlje su u antifašizmu, temelji moderne Evrope su u antifašizmu. To je čovjek koji je bio u svjetskoj antihitlerovskoj koaliciji i to ne može nikada ni jedan poslanik više negirati.
Hvala. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Pošto nije bilo prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda, konstatujem da 36. sjednica Doma ima izmjenjeni i dopunjeni dnevni red: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 35. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije - „E“ – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1361/16, od 09.05.2016. i 10.06.2016. godine (drugo čitanje), skraćeni postupak; 16 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2091/16, od 02.08.2016. godine (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. godine, skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1854/16, od 07.07.2016. godine, skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1855/16, od 07.07.2016. godine, skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016. godine (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016. godine (prvo čitanje); 11. Izvještaj o zbrinjavanju lica pod međunarodnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-41- 1987/16, od 22.07.2016. godine; 12. Informacija o prihvatu i integraciji bosanskohercegovačkih državljana koji se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu na osnovu Sporazuma o readmisiji za period 01.01.2015 – 31.12.2015 – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03- 41-1986/16, od 22.07.2016. godine; 13. Inicijativa poslanika Predraga Kožula i Nikole Lovrinovića za razmatranje tačke: „Evropski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima“, akt broj: 01-50-1- 2269/16, od 24.08.2016. godine; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Kipar, broj: 01,02-05-2-2229/16, od 15.08.2016. godine; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Savjeta Evrope u vezi sa regionalnim programom stambenog zbrinjavanja, broj: 01,02-05-2-2240/16, od 18.08.2016. godine; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Slovenije o sprovođenju Sporazuma između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji lica koja borave bez dozvole, broj: 01,02-05-2-2241/16, od 18.08.2016. godine; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu br. TF0A0656 (Projekat za jačanje finansijskog upravljanja i kontrole) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj/Međunarodne asocijacije za razvoj (Svjetska banka), broj: 01,02-05-2-2244/16, od 18.08.2016. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Poljske o zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2-2245/16, od 18.08.2016. godine; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o osnivanju Fonda Zapadnog Balkana, broj: 01,02-05-2-2246/16, od 18.08.2016. godine; 17 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjena i dopuna Statuta i njegovog aneksa (Pravila finansiranja) koji je usvojila Generalna skupština od osnivanja Svjetske turističke organizacije (UNWTO), broj: 01,02-05-2-2479/16, od 23.09.2016. godine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke – Modernizacija puteva u Federaciji BiH, broj: 01,02-05-2- 2480/16, od 23.09.2016. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o saradnji u vojnoj obuci, broj: 01,02-05-2-2567/16, od 04.10.2016. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o kolokaciji diplomatsko-konzularnih predstavništava, broj: 01,02-05-2-2568/16, od 04.10.2016. godine. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 35. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem prvu tačku. Prelazimo na drugu tačku, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, rekli ste da sam dobio jedan odgovor, ja ću samo podsjetiti da sam, još čekam odgovor od Federalne televizije, još čekam odgovor od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice na jedno pitanje o jednoj stambenoj problematici ovdje u Sarajevu, al' evo neću to komentirati nadam se da, znam da su neke aktivnosti u tijeku i da ću na to dobiti, a dobio sam, kako ste rekli, od Javnog preduzeća Autoceste Federacije BiH. Moje pitanje je bilo – kada će se na tunel 1. mart ispisati, dakle, njegovo ime i naziv na službenim jezicima Bosne i Hercegovine, sukladno Ustavu? Međutim ja sam dobio odgovor od gospode da na saobraćajnom znaku se piše u Republici Srpskoj prvo ćirilica, u Federaciji latinica. Dakle, ja nisam pitao o prometnom znaku, nego sam pitao o nazivu tunela. Dakle, ja mislim da tunel koji ide prema Zenici treba napisati na imenima, na pismu i jeziku konstitutivnih naroda Bosne i Hercegovine. Dakle, nisam zadovoljan odgovorom. Međutim, ovaj put koristim, dakle, prigodu, kako sam najavio u onoj uvodnoj točci, da nešto predložim. Dakle, vi ste vidjeli da mi imamo problema sa odgovaranjem, bar sam ja vidio, na naša postavljena pitanja i meni se čini kako god sam gledao onaj Poslovnik, to je članak 171., da zapravo je pitanje, dakle, je li meni Javno poduzeće Federacije BiH trebalo i odgovoriti. Kako ja njima uopće mogu po Poslovniku ovog Parlamenta postaviti pitanje i naravno da mi oni odgovore ili Federalna televizija i ne odgovori nikako? Kako zapravo doći do tog da oni moraju odgovoriti? Ne moraju, ja nisam siguran da moraju. Dakle, meni se čini da je sazrelo vrijeme da mi nešto u tome pogledu učinimo i da, na neki način, redefiniramo taj članak 171. Poslovnika koji bi, po meni, mogao obvezati samo Vijeće ministara da nama odgovara, da nam oni skupe sve te podatke koji su potrebni iz njihove oblasti da nam odgovore, jer ovako mi više ne znamo tko nam je dužan odgovoriti, kad će nam odgovoriti, hoće li nam uopće odgovoriti, kako da ga natjeramo da nam odgovori, i vidi se iz priloženog, i na prethodnom što sam govorio, a i na ovim posljednjim pitanjima koja sam postavio. Ja ću pod ovom točkom, jer nemam druge, nisam baš siguran da imam poslovničku mogućnost, međutim točka je dnevnog reda pa predlažem, ako se kolege budu usuglasile, da se usvoje zaključci od jedan do četiri koje ću pročitati: 1. Dakle, da se na ovoj sjednici Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje i traži od svih institucija kojima je upućeno zastupničko pitanje da u roku predviđenom Poslovnikom na ista odgovaraju. 2. O ovome zaključku Tajništvo Zastupničkog doma će informirati sve institucije na koje se odnosi. 3. Zastupnički dom će nakon urgencije za dostavljanje odgovora, koja nam postoji u Poslovniku, na zastupničko pitanje zatražiti odgovornost ovlaštenih, dakle koji nisu odgovorili. 4. Kolegij Zastupničkog doma će do konca 2016. godine inicirati izmjene članka 171. Poslovnika Zastupničkog doma, u smislu reguliranja pitanja odgovornosti za nedostavljeni odgovor na postavljeno zastupničko pitanje. 19 Dakle, ja sam to dijelom obrazložio. Jedna od mogućnosti je ona koju sam ja izrekao, dakle da nam samo Vijeće ministara odgovara ili samostalne direkcije i agencije ili da na neki drugi, neko drugo rješenje, ali meni se čini da je sazrelo vrijeme jednostavno da to pitanje riješimo ovako. Evo vidjeli ste i u uvodnom dijelu ove sjednice da to ponekad sliči ni na što, zapravo nemate nikakve odgovore i nema smisla ni da postavljamo više pitanja, bolje da odustanemo od njih, nego da se ovako patimo i mi i oni kojima postavljamo pitanje. Hvala lijepa.
Hvala. Znači, da vas informišem da nije moguće glasati o zaključku u okviru tačke Poslanička pitanja. Da bi to, evo sad Vam ja objašnjavam, da bi to moglo da se glasa o tome morala bi biti posebna tačka dnevnog reda. Mi smo u proceduri promjene Poslovnika o radu koji bi trbao to da reguliše. Znači, tu Vašu inicijativu ćemo proslijediti onima koji se bave Poslovnikom da u okviru promjena Poslovnika, a pretpostavljam i ovo pod utvrđivanjem dnevnog reda, i još uočenim potrebnim promjenama, da uvrste i taj Vaš prijedlog u obliku u kojem smatraju da je moguće. Znači, jedna od tačaka dnevnog reda Zajedničkog kolegija dva doma će biti upravo Poslovnik na sljedećoj sjednici i u okviru toga možemo razgovarati i o tome. Vi dostavite to molim Vas Sekretarijatu. Sljedeća je poslanica Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zahvaljujem ministru Šaroviću Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa na jednom iscrpnom odgovoru. Ja sam odgovorom zadovoljna ali ne i njegovim sadržajem u smislu onog što taj odgovor donosi. Izražavam jedno, da kažem, evo malo nade da će ova skinuta sankcija koja je na ... prethodnoj konferenciji Energetske zajednice donesena ipak uroditi plodom pa ... strateške dokumenta imat ćemo u aprilu naredne godine. Ako ne, onda će biti narednih pitanja. Zahvaljujem još jedanput.
Hvala. Poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, do greške je kod mene, prije je bio poslanik Damir Arnaut. Izvinjavam se.
Obzirom da sam ja predsjednik Kluba neće se on ljutiti.
Izvinjavam se, ko je predsjednik, da, predsjednik Kluba mora prvi. Izvolite. 20
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam i Vas i Vaše zamjenike kao i sve prisutne u sali. Moje pitanje koje sam ja postavio Ministarstvu civilnih poslova u odnosu na diplome, ustvari imalo je za cilj da ukaže zaista na jednu dimenziju dramatičnog problema kojeg mi imamo u visokom obrazovanju. Želim da u svakoj prilici, koju ja imam, ukažem na stravične posljedice koje će ova zemlja imati sa ovakvim obrazovanjem kakvo mi imamo u Bosni i Hercegovini. Ja jednostavno više ne mogu da ovaj nivo i stepen i kvalitet obrazovanja uporedim sa bilo čime, ono što smo mi imali u prethodnom periodu. Zaista je krajnje vrijeme da sve instance u Bosni i Hercegovini, pa i one na nižim nivoima, naravno uključujući i Ministarstvo civilnih poslova koje je nešto pokušalo da uradi ali nije uspjelo ništa da uradi bar kad su ove diplome u pitanju. Ovo je jedna potpuno neuređena oblast za koju ćemo mi posljedice snositi godina. Ja vas molim i apelujem još jednom da svi u skladu sa svojim mogućnostima i u domenu svog posla pokušamo nešto da uradimo da uredimo oblast visokog obrazovanja. Ja sam krenuo ovdje od haotičnog stanja kada su diplome u pitanju, kada su različiti stupnjevi obrazovanja u pitanju, bez obzira na to što i Okvirni zakon koji je donešen donešen je kao rezultat kompromisa koji ne predviđa nikakve mjere i sankcije prema onima koji ga ne provode. Taj Zakon se jednostavno rečeno ne provodi. Ni jedna aktivnost ni Ministarstva civilnih poslova ni Federalnog ministarstva obrazovanja, o kome možemo diskutovati, ili na kakav god način hoćemo, ustavno, neustavno, šta god hoćemo, ali to su stvari koje se moraju raditi. Niži nivoi, kantonalni, jednostavno ne odgovaraju na aktivnosti koje su sa nivoa Ministarstva civilnih poslova ili Federalnog ministarstva po ovom pitanju pokrenute. Ja, evo kažem, zaključujem ovo sa još jednim apelom da probamo da radimo, da pomognemo da spasimo što se spasiti može, imat ćemo žestoke posljedice zbog neorganizacije i haosa u visokom obrazovanju. Hvala.
Hvala. Slažem se i vjerujem da bi trebala jedna dobra rasprava, pogotovo o visokom obrazovanju i kuda to sve vodi čitavo društvo. Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Postavio sam 05.05. ove godine pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i 29.09. sam dobio odgovor, tako da kolega Lovrinović definitivno nije usamljen. Ovo je nešto na što ja odavno ukazujem. Dakle, trebalo je gotovo pet mjeseci da se dostavi odgovor. Ono što je još gore i što sam predsjedavajućem Vijeća ministara dostavio četiri pitanja, a dobio sam dva odgovora. I ta dva odgovora su zaista katastrofalna. Prvi odgovor kaže da na prva dva pitanja Vijeće ministara je formiralo komisiju 2014. godine. Evo ja slučajno znam da se ta komisija nikad nije sastala, dakle ništa nije urađeno po pitanju prva dva pitanja. A po pitanju trećeg i četvrtog pitanja kaže da Vijeće ministara nije nadležno, a radi se o temama koje su naši susjedi odavno riješili. Dakle, ja sam pitao kad će Bosna i Hercegovina, kao što su naši susjedi to uradili, kad će Bosna i Hercegovina to uraditi. Dakle, ne samo da sam čekao gotovo pet mjeseci da mi se kaže da je formirana komisija koja nikad nije zasjela i da Vijeće ministara za nešto nije nadležno, 21 što, usput rečeno, nije istina. Radi se o preuzetim obavezama, i ja zaista držim do toga kada neko, pogotovo predsjedavajući Vijeća ministara preuzme obavezu ili da riječ. Što se tiče prijedloga kolege Lovrinovića da se usvoji zaključak da se Vijeće ministara obaveže, itd., uvaženi kolega zaključak nažalost čak nije ni potreba, jer bi time obezvrijedili zakon. Zakon o upravi BiH, član 22. stav (5) jasno kaže da su organi uprave, što uključuje ne samo ministarstva, nego svi organi uprave Bosne i Hercegovine obavezni odgovarati na pitanja poslanika i delegata u Paralementarnoj skupštini BiH. Dakle, vi imate Zakon o upravi koji to kaže, a mi se ovdje bavimo zaključcima i Poslovnikom da kao nešto njima nametnemo, a njima je Zakon već nametnuo tu obavezu. I oni ne samo kasne, nego čak sve češće, ja evo dva puta, tri puta se meni to desilo, dva puta kod istog ministarstva, jedanput od agenta Bosne i Hercegovine pred Sudom u Strazburu, da kažu da ne žele da dostave odgovor. I šta ćemo mi postići zaključkom? Pa hajmo onda radije propisati sankcije za ovo što Zakon o upravi već propisuje obavezu, hajmo propisati sankcije da se nekom odbije od plate kad neće da dostavi ili kada dostavi odgovor sa četiri ili pet mjeseci zakašnjenja, i kada neko se ne drži svojih obaveza, a pogotovo kada se te obaveze tiču interesa Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem.
Hvala. Damir Bećirović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, a tiče se postupka imenovanja osoba u sudske, znači, institucije i tužilačke institucije. I vidimo i sami na koji način se ovo radi, jer i u ovom odgovoru je potvrđeno ono što svi znamo, da su te osobe koje se imenuju neimenuju prema kriterijima koji su propisani zakonom. U odgovoru VSTV-a vidimo da su oni usvojili, ovdje da malo skratim, ovako radilo se tačno o imenovanju tužitelja u Republičko tužilaštvo u Banja Luci gdje je trebao biti imenovan Bošnjak koji je bio najviše rangiran na institucije(?), međutim došlo do je promjene jer se osoba koja je u prethodnom mandatu izjasnila kao srpske nacionalnosti promijenila to izjašnjavanje i trebala je biti imenovana na tu funkciju. Tako da ovdje vidimo da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće usvojilo određeni prijedlog politike, koji je usvojen 7. i 8. jula 2016. godine, a tiče se imenovanja na pravosudne funkcije, iako postoji član zakona koji kaže da Visoko sudsko i tužilačko vijeće svojim pravilnikom može urediti to stanje. Ovdje se donose neki dodatni kriteriji koji, mimo onih koji su već propisani zakonom. Kroz sve ovo očigledno je da i u Visoko sudsko i tužilačko vijeće, znamo i ko su ljudi koji su tamo imenovani, i ne trabaju neki od njih biti imenovani, sjediti u tom Vijeću uopšte, imenuju nosioce pravosudnih funkcija po podobnosti, a sigurno ne po stručnosti. I definitivno da je ovo jedan od sistemskih zakona koje treba promijeniti u sljedećem periodu i tiče se i samog imenovanja i samog VSTV-a i načina na koji rade i sudije i tužitelji u Bosni i Hercegovini. Sami vidimo šta se dogodilo i sa glavnim tužiteljem Bosne i Hercegovine, što pokazuje kakav je uopšte sistem imenovanja VSTV-a. Hvala.
Hvala. 22 Prije nego što zaključim ovu tačku želim da vas informišem da smo od Sekretarijata dobili informaciju da je u ovom posljednjem periodu značajno uozbiljen sistem davanja odgovora na poslanička pitanja i u procentu je mnogo veći nego što je bio ranije. Jasno da to nije dovoljno i da moramo naći načina kako da se obezbijedi ažurno odgovaranje na sva poslanička pitanja. Čak mi se čini da tu materiju ne može riješiti Poslovnik o našem radu i da je potrebno zaista uzeti u razmatranje ovaj prijedlog poslanika Arnauta da se, da mi donesemo promjenu zakona koji će obezbijediti i sankciju u slučaju ignorisanja zahtjeva poslanika za davanjem odgovora. Ovim zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije - „E“ – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 1361/16, od 09.05.2016. i 10.06.2016. godine (drugo čitanje), skraćeni postupak Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 32. sjednici Doma, održanoj 27.06.2016. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost dostavila je 07.10.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je usvojila tekst Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine (drugo čitanje)
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, dame i gospodo. Skoro da nije bilo ni potrebe da se ja javljam za riječ, i nisam ja ustao da govorim bilo šta i o Zakonu o parničnom postupku i o Zakonu o Pravobranilaštvu, ustao sam da kažem, dakle govorim za obadvije tačke, i ovu narednu tačku dnevnog reda, prateći istorijat ovih zakona da ovi zakoni i naš odnos prema ovim zakonima može da posluži kao primjer kako treba ubuduće da se odnosimo prema zakonima i kao primjer koji treba da upućuje kakva treba da bude saradnja između Vijeća ministara i Predstavničkog doma. Podsjećam vas da smo mi nekoliko sjednica vraćali jedan od ovih zakona, nakon što je drugi pao ovdje i tražili drugi zakon, 23 sačuvali, i danas došli u situaciju da ovu oblast ipak uredimo na pravi način. I ja mislim da ovako treba da radimo ubuduće kada je naš odnos prema radu i prema zakonima u pitanju. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu po četvrtoj tački. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2091/16, od 02.08.2016. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 03.08.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Nadležna Ustavnopravna komisija 18.10.2016. dostavila je Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila principe i utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet
Poštovani predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, dame i gospodo. Slijedom diskusije koju sam maloprije imao za ovom govornicom ja vas pozivam da i ovo pitanje razmatramo na način i da se prema njemu odnosimo na način na koji smo se odnosili prema prethodnim tačkama dnevnog reda. Očigledno je da postoji određena vrsta neslaganja po ovom pitanju, kako unutar parlamentarnih klubova, tako i na relaciji Vijeće ministara pojedini klubovi zastupnika, iako je Vijeće ministara ovu stvar utvrdilo, koliko ja znam, jednoglasno na svojoj sjednici. Akcize su potrebne Bosni i Hercegovini za izgradnju autoputeva jer nema izgradnje autoputeva ukoliko mi ne usvojimo ova zakonska rješenja. Zbog toga je jako loše, bilo bi jako loše da se ovi zakoni odbiju u parlamentarnoj proceduri. Govorim i o ovoj i o naredne dvije tačke dnevnog reda, one su međusobno povezane. Pozivam vas, dakle, da se spram ovog pitanja odnosimo na ozbiljan i odgovoran način, da danas odbijemo negetivno Mišljenje Komisije i ovo ponovo vratimo u Komisiju, damo šansu još jedanput Komisiji, Vijeću ministara da se iznađe odgovarajuće rješenje i da ovaj Parlament konačno usvoji ove zakone. Toliko, hvala vam.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege. Dugo već se raspravljalo o ovome i ako slijedimo ovo što je kolega Džaferović rekao onda baš u tom dijelu bi trebali ostati principijelni. Ova zemlja je veoma teško došla do Zakona o indirektnim porezima, veoma smo se teško dogovorili oko toga, i gotovo da smo jednog momenta pomislili da smo to riješili na idealan način. Dešavalo se naročito pred izbore da se veliki broj poslanika odlučio na promjene Zakona o indirektnim porezima računajući da će na taj način sebi obezbijediti neki poen koji će mu koristiti u izborima. E upravo zato kad je predlagan ovaj Zakon donesen je tako i urađen tako da se ne može desiti da neko, zbog sitnih političkih bodova, uruši takav jedan sistem kao što je sistem indirektnih poreza. I zato je formirano pravno lice koje se zove Uprava za indirektno oporezivanje, odnosno Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje u kome sjede tri ministra finansija, dakle ministar finansija Bosne i Hercegovine i dva entitetska ministra i tri stručnjaka iz oblasti indirektnih poreza. Oni su ti koji predlažu politiku indirektnih poreza i nikada Savjet ministara nije osporio njihove odluke. Imamo prvi put od kada je donešen Zakon o indirektnim porezima da je Savjet ministara, dakle, nasilno izvršio promjenu i sad se nalazimo u situaciji u kojoj jesmo. Pogledajte kako to izgleda, 16.02. ove godine je Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje predložio način na koji, zakon kojim treba da se reguliše pitanje indirektnih poreza, 16.02. Ne znam šta je to čekalo, kad je prvi put došao kod nas taj Zakon negdje, čini mi se, u devetom mjesecu, ali bez obzira na to Upravni odbor je dva puta zasijedao i potvrdio da je jedino ispravno ono što su oni rekli. Znači, prva sjednica od 16.02. i druga sjednica Upravnog odbora od 02.09. Ovo je pitanje principa. Kad jednom urušite i pokvarite sistem koji smo njegovali sve ove godine više nema sistema. Dakle, ovdje nekom odgovara samo jedan dio i on hoće da progura taj dio. To nije rješenje koje predlaže Upravni odbor. Mi smo imali, nekoliko puta smo se susretali i sa ministrom finansija, ... nezavidnoj poziciji jer je i predsjednik Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, i ministar finansija kao potpredsjedavajući Savjeta ministara, 25 tako da je to jedna teška odluka u kojoj se on našao. Zato mi moramo biti ozbiljni dovoljno i možda smo trebali odmah srušiti ovaj Zakon koji odstupa od onoga što je Uprava za, Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje zahtijevao. Jer, dakle, ako se u devetom mjesecu, znači 02.09. Upravni odbor kaže da ostaje kod teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama usvojenog na sjednici od 06.02, dakle ponovo sad u devetom mjesecu to isto konstatuje. Apsurdno je pričati dalje o tome kako treba usvojiti ovu verziju zakona. Predlažem da glasamo protiv i da tražimo da Savjet ministara dostavi verziju Zakona koji je usvojio Upravni odbor i imaćemo ono rješenje koje ne dira i ne zadire u Zakon o Upravnom odboru kojim reguliše da on kreira politike, a Uprava za indirektno oporezivanje ih sprovodi. Hvala.
Hvala. Poslanik Damir Bećirović. Izvolite.
Ja ću odmah na početku pozvati poslanike, kolegice i kolege poslenike da podrže ovo negativno Mišljenje Komisije za finansije i budžet koje se tiče ovog Zakona. I malo sa druge strane ... ovaj dio što je kolegica Majkić rekla, a i ono što je koleg Džaferović rekao da je ovo zakon kojim se obezbjeđuje evropski put Bosne i Hercegovine, što je nonsens. Ovo je zakon koji će dodatno uništiti privredne subjekte i osiromašiti građane Bosne i Hercegovine, to je zakon. Ono što ste vi i mi, koji smo svi potpisali, u Reformskoj agendi je da ovo će biti zadnji izlaz, promjene akciza, uvođenje novih nameta će biti zadnji izlaz i zadnja mjera, a prije toga potrebno je učiniti i druge korake. Prije svega osloboditi određenih nameta privredne subjekte, smanjiti poreske stope, znači sve ono što vladajuća koalicija nikad nije učinila. Jedino što oni čine, što znaju učiniti jeste donošenje novih nameta, zaduživanje i kreditiranje za punjenje budžetskih rupa i spašavanje svojih ... po javnim preduzećima. I to je ovaj Zakon. Ovdje vidimo ovo što je kolegica Majkić rekla, znači fali jedan dio, dio koji je predložila i Uprava za indirektno oporezivanje koji se tiče uvođenja dodatnih akciza na pivo i na bezalkoholna pića. Znači, to je, posebno kroz sve strukovne ... i sve njihove informacije koje smo dobili, još jedan od nameta koji će uništiti pivarsku industriju, industriju bezalkoholnih pića i koja će dodatno osiromašiti ionako katastrofalan realni sektor u Bosni i Hercegovini. A iz svega onoga što smo čuli, ponoviću što je rekao ministar Bevanda juče, znači nije njegova analiza, nego analiza ljudi iz Uprave za indirektno oporezivanje, efekti ovakvog zakona su takoreći minimalni. Od onoga što bi se ubralo na godišnjem nivou ova vlast ne bi mogla izgraditi ni jedan tunel na način na koji to ona gradi, i ova kao i ona prethodna, znači jedan kilometar za sebe i za svoje tajkune a drugi kilometar za građane Bosne i Hercegovine. I to je najveći problem. Ovim Zakonom se samo pokušavaju oživiti firme bliske predsjednicima stranaka, uništiti ionako na koljenima realni sektor, smanjiti broj zaposlenih u Bosni i Hercegovini i dodatno uništiti građane Bosne i Hercegovine i uzeti iz njihovih primanja koja su ionako mizerna i koja nemaju. Dovoljno je reći da bi uvođenjem ovih akciza na goriva, na naftu i naftne derivate skok cijena nafte bio, otprilike imali bi, litar bi koštao oko 2,5 marke, dovoljno je reći šta to znači za prevoznike, za ljude koji se bave prevozničkim poslom, a dovoljno je reći šta to znači za građane. Tako da ne stoji nikakva formulacija da je ovo zakon koji će dovesti do nekog infrastrukturnog buma u Bosni i Hercegovini, jer jednostavno do toga ne može doći, jer se prvo morate obračunati sa kriminalom u institucijama Bosne i Hercegovine, i u javnim preduzećima, o jaranskim tenderima, privatnim tenderima za privatne firme bliskih vlasnicima partija i drugi način. Tek kad dođe do istinskog i 26 sistemskog obračuna sa korupcijom i kriminalom u institucijama Bosne i Hercegovine ovakvi zakoni se mogu usvojiti. Sistemski zakon bi bio, znači, izmjena Zakona o javnim nabavkama BiH gdje godišnje imamo odlivanje u neke sive fondove od 300 do 600 miliona KM. I to vam je duplo više od onoga što ćete obezbijediti ovim akcizama. Tako da još jednom sve pozivam da ne podrže ovaj Zakon i da glasaju za negativno Mišljenje Komisije za finansije i budžete.
Hvala. Poslanik Saša Magazinović.
/nije uključen mikrofon/
Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ma, ja neću polemizirati sa ovim paušalnim ocjenama kolegi Bećiroviću, ali sa ovom jednom egzaktnom, čisto informacije radi, hoću. Litar dizel goriva trenutno u Bosni i Hercegovini, u Sarajevu i šire, ako u to još uračanomo i Republiku Srpsku, košta između 1,60 – 1,80 KM. Dakle, uvođenjem novih akciza ne može se doći do 2,5 marke nego nešto, u najgorem slučaju, na nešto ispod 2 marke. To je čisto informacije radi, da budemo ovdje precizni, da ne iznosimo barem podatke kad su barem brojčane naravi koji nisu dobri. I to je za građane Bosne i Herecegovine ja vjerujem cijena koja je visoka i oni bi željeli da je niža, ali u okruženju našem, u regiji, da tako kažem, jedino malo nižu cijenu imamo u Makedoniji, sve druge su nešto više, pa dobro je to znati radi informacije kada raspravljamo o ovoj temi. Zahvaljujem.
Hvala. Damir Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja ću kratko, ja sam rekao oko 2,5 KM, niko ne može od vas reći, ni ja, da Udruženje naftaša neće tražiti povećanje koje prelazi tu akcizu koja je u jednom segmentu i pola KM. Znači, 2,30 što je previše. A za Vašu usporedbu da su nam cijene tako male ovdje kažite i usporedbu koliko su prosječne plate u regionu, i od Hrvatske, Slovenije, pa td., pa da vidimo koliko je to. Hvala.
Hvala. Diskusija, poslanik Saša Magazinović. Izvolite. 27
Zahvaljujem predsjedavajući. Nedavno je već povećana cijena registracije automobila u Bosni i Hercegovini i kažu da je to u prosjeku oko 20 maraka po vozilu. Znajući da ima više od milion vozila nisu to tako mala sredstva inače, ali nisu ni velika ako gledamo cijene u cestogradnji. Dizel i benzin bi bili oko 15- ak feninga skuplji po ovom Zakonu, i gospodin Kožul je u pravu nije to 2,5 marke, ali mi ne znamo da li može biti sutra 2,5 marke, jer, i da li će cijene na tržištu mirovati, i da li će, kao što drugi poslanik reče, udrženja tražiti veće cijene i mimo ovoga. Za plin je to oko 30%, nešto malo niže, dakle ne tako zanemarivo, posebno imajući u vidu da je u zadnje vrijeme plin izuzetno popularan među ljudima zato što je, je li, mnogo jeftiniji nego druga pogonska goriva. Ne znam sad je li 100% tačna ali ljudi, nedavno sam čitao jednu analizu koja kaže da ljudi koji su trošili 50 maraka mjesečno za gorivo nakon ovog Zakona bi imali trošak od 200 marika godišnje viši, dakle na godišnjem nivou. Ako se to pomnoži sa brojem korisnika to je veliki iznos, a posebno ako se uzme u obzir da ima i onih koji troše mnogo više nego što je ovaj iznos. Nije sporno da vlastima na svim nivoima treba novac i da će ga oni uzeti, između ostalog i na ovaj način, od građana. Isto tako nije sporno da ovaj Zakon na Komisiji nije pao zbog toga što su jedni za, a drugi protiv poskupljenja goriva, nego zato što je to rezultat političkih igara i međusobnog nerazumijevanja u proceduri. Ja vjerujem da većina ovdje, a ja lično sam protiv toga, postoji za povećanje cijene goriva, međutim ono što je razlog odbijanja na Komisiji je proceduralne prirode i mislim da je kolegica Majkić to vrlo dobro objasnila. Objašnjavati nam da je skuplje gorivo jednako evropski put možda negdje može proći, ali mislim da se međusobno trebamo uvažavati bar toliko da obrazloženja za pojedine zakone dajemo malo realističnija i sa međusobnim uvžavanjem. Dakle, to nije evropski put, ali je kod nas postala navika da se sve ono što je teško za objasniti, ili što je samim predlagačima neobjašnjivo, upakuje u tu priču evropskog puta, evropske agende i ostalih, za većinu u ovoj državi, apstraktinih pojmova. Na koncu bilo bi dobro da imamo transparentnu informaciju, pa i raspravu, o tome šta ovo poskupljenje znači za sve ostalo u državi. Vi znate da se sve cijene vežu, između ostalog, za cijenu goriva i vrlo smo svjesni toga da kada cijene rastu goriva sve poskupljuje, kada gorivo pojeftinjuje ništa ne pojeftinjuje nego ostane na onom ranijem nivou. Imamo li ikakav alat, između ostalog, da utičemo na to? Bilo bi dobro da smo razgovarajući o ovom Zakonu u ranijoj fazi, pa evo i komisijskoj, govorili i na tu temu. I na kraju ovo je sasvim sigurno najava i priče o uvođenju akciza i na druge proizvode, evo neko je spomenuo pivo, tek je to tema koja će biti interesantna, jer ja smatram da nije dovoljno izanalizirano šta to znači za domaću pivarsku industriju i koliko u tome svemu ima ekonomije a koliko, nažalost, ima politike. Još jednom, na Komisiji ovo nije palo zato što su neki za, a neki protiv poskupljenja, nego zato što očigledno nisu ispoštovane sve političke procedure za koje ljudi smatraju da trebaju biti. A ja smatram, s druge strane, da je ovo nešto što će dati veliki negativan efekat na poskupljenje svih ostalih cijena i da mi u ovom trenutku nismo ekonomski sposobni istrpiti ovo i kao država i kao građani u njoj. I u tom smislu apelujem da se razmotri ovo kada se ponovo bude razgovaralo o ovom Zakonu. Hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite. 28
Pa kolega Magazinoviću, da kažem samo da, šta su čiji razlozi nebitno je to, bitno je kako je svako imao pravo da glasa onako kako misli, da li je imao ovaj ili onaj razlog to je nebitno, i koje su motivi koji su njega za to opredijelili, ali pomislite, pogledajte kakva smo mi to zemlja kad mi računajući na zakonodavstvo koje imamo na osnovu toga predsjedavajući Savjeta ministara i dva entitetska premijera napišu pismo Međunarodnom monetarnom fondu i kažu, dakle, tu se vidi kakva je naša ozbiljnost i neozbiljnost – pozdravljamo tehnički dolazak, Tehničke misije Međunarodnog monetarnog fonda za ocjenu bankarske regulative krajem avgusta ili u septembru. U tom kontekstu, podsjećamo vas, na naše opredjeljenje iz Pisma namjere kojim se osigurava da će Parlametnarna skupština BiH usvojiti povećanje akciza na alkohol, uključujući i alkoholne poizvode, do kraja septembra 2016. godine kako bi se navedena sredstva mogla usmjeriti u zdravstvene fondove i ujedno koristimo priliku da naglasimo važnost ove obaveze i molimo vas da poslanicima Parlamentarne skupštine BiH pojasnite važnost ovakvih politika tokom vaše misije u septembru. Pa pazite na šta liči ovo? Dakle, tri ključna čovjeka se obraćaju Međunarodnom monetarnom fondu i očekuju da će Međunarodni monetarni fond, ovdje, ne znam kako bi, koju riječ bih upotrijebila, izgarantuju da će se posao oko akciza završiti do kraja septembra. Pa ako smo znali da je to problem koji jeste, evo o kome sad govorimo, kako smo mogli garantovati nešto što je, za što se ne može dati garancija. Veoma je zanimljivo kakvi će biti dalji razgovori i pregovori sa Međunarodnim monetarnim fondom kad ova zemlja ne može ni jednu stvar koju je obećala da ispuni.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Saša Magazinović. Izvlite.
Gospođo Majkić, ja mislim da je, između ostaloga, važno zbog čega je neki zakon prošao ili pao, zbog čega je neko mišljenje pozitivno ili negativno, jer ne bih htio da sa ove sjednice ode poruka u javnost da je većina zastupnika protiv poskupljenja goriva, jer to nije istina. Ja sam protiv poskupljenja goriva, vi ste protiv ovog Zakona iz drugog razloga, a imamo, isto ćemo vjerovatno glasati i važno je da to razlučimo. Međutim, sa Vama se ja često ne slažem politički, i to nije nepoznanica, ali s druge strane Vi pošteno kažete svoj stav i sa Vama je čovjek uvijek načisto, znamo šta mislite i Vi to iznesete, za raliku od ovih drugih koji nas ubjeđuju da je povećanje cijene goriva evropski put i koji svoj stav ne kažu na način i otvoreno kako Vi to govorite. Dakle, za mene je važno i šta je, između ostalog, razlog glasanja protiv nečega.
Hvala. Diskusija, poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 29 Pa evo, ja mislim da je, prvo pozivam sve poslanike da podrže negativno Mišljenje i evo iskoristiću narednih desetak minuta da to probam argumentovano i da dokažem zbog čega mislim tako. Ali prije svega da kažem gospodinu Magazinoviću da je krivu informaciju dobio, znači ja sam jedan od poslanika koji je glasao zbog povećanja cijene, jer znam šta to znači dalje na standard građana. Šta su bili razlozi drugih poslanika ne želim da govorim, govorim samo u svoje ime, ali to ne znači da sam ja protiv izgradnje autoputa, ni u kom slučaju, ja sam samo protiv načina obezbjeđenja finansijskih sredstava za ovo što se zove dionica autoputa, o čemu ovaj kredit ili povećanje akcize treba da govori. Naime, evo ja ću ovdje zbog javnosti reći, mada to poslanici znaju, da, po meni, predloženi Zakon brine o interesu međunarodnih finansijskih institucija, a ne građana i naroda u ove države. Znači, Vijeću ministara koje je sklapalo ovaj ugovor veća je briga kakva će biti reakcija međunarodnih finansijskih institucija nego kakva će biti reakcija takvog zakonskog rješenja na socijalni status građana, privredni razvoj, itd. E to je ono što je mene, kao narodnog poslanika, opredijelilo da ne glasam za ovakvo zakonsko rješenje. Jer gledajte, Vijeće ministara u popratnom aktu Zakona, koji smo dobili, obavještav nas, pročitaću ga da ne bi napravio grešku, obavještava nas da predloženo povećanje akcize na naftu i naftne ..., predlaže povećanje zato što želi poštovati preuzete ugovorene obaveze i osigurati potrebna sredstva za uredno servisiranje Ugovora o zajmu sa EBRD-om. Oni u ime Parlamenta nas ovdje koji sjedimo zadužuju ovu državu na način kako oni misle da to treba uraditi, a ovi su ih onda ucijenili i rekli – da bi sredstva bila sigurna da će se vraćati sad ćete vi povećati akcize. Povećanjem akcize zarovićete u džep građana Bosne i Hercegovine. A ja sam protiv toga jer su meni narodi, građani ove države birali i ja moram misliti o tome. Zašto Vijeće ministara nije sa tom idejom došlo u Parlament? Zašto nismo o tome razgovarali prije nego što je neko uzeo olovku i potpisao, ili je mislio da smo svi neki politički igrači pa ćemo mi zato što će nam politički lideri narediti dignuti ruku i završiti priču i zadužiti ovu državu, a uvijek pričamo o zaduženju, uvijek pričamo o zaduženju kako je veliko, kako ga treba smanjiti. Saglasnosti koje nam ovdje dolaze, neugovorene obaveze bez ikakvog čitanja podižemo ruku i zadužujemo državu, itd. Evo prilike da to ne uradimo. Pa mi smo i juče, ne mi već država Bosna i Hercegovina je kroz kredit MMF-a već zadužena. Hoće li ta sredstva ići za krpljenje budžetskih rupa ili će dio tih sredstava biti uključen u izgradnju autoputa? Ne znam, niko me nije pitao, trebali bi nešto na takav način razgovarati pa da vidimo, ali ovo je novi kredit za koji ja ne želim da dignem ruku. I ovo je ono narodski rečeno usjekli smo ražanj a zec u planini, dogovorili smo kredit ali treba doći u Parlament BiH i zadužiti ovu državu. Ne može to Vijeće ministara uraditi a da nas ne pita. Iz tog razloga sam ja, se osjećam ucijenjenim čovjekom koga neko hoće da natjera da zaduži ovu državu, a da onda za dvije godine idem u narod da kažem, pa slušajte mene su neki moji politički lideri natjerali na to, pa ja nisam znao to, nisam ja to dobro pročitao. Jesam i znao i dobro pročitao i neću da dignem ruku za novo zaduženje, tražite nova rješenja. Ja da sam znao da je ovako lako biti predsjedavajući Vijeća ministara ja bih se odmah kandidovao. Ne, stvarno samo zadužite malo narod, skupite para, nađete nekih investicija Parlament ti digne ruku za to i ti funkcionišeš fantastično, čak te biraju ponovo za naredni mandat, itd. Evo, ja ću nas podsjetiti da odkad je svijeta i vijeka uglavnom su se autoputevi radili koncesijama, a gdje su ti naši silni političari, lideri naših partija, gdje su te prijateljske veze od Turske, je li, diljem Amerike, Evrope, pa nađite neke koncesionare, dovedite ih ovdje nek rade autoput, dadnite im koncesiju do kraja života, oni će umrijeti a njihove, a izgrađeni autoput će ostati. Kome? Građanima Bosne i Hercegovine, ovoj djeci koja iza nas ide i u narednom periodu želi da izgrađuje državu Bosnu i Hercegovinu. Mi na neki način, evo dizanjem ruke za ovaj kredit po dva osnova zadužujemo i sebe i buduće generacije trenutno, jer odmah moramo kroz akcizu to plaćati, a onda su to neka enormna sredstva koja će ostati za buduće generacije. Ja mislim da to nije dobro, ako ništa o ovome smo trebali razgovarati u Parlamentu i prije nego što je neko smogao snage da zaduži ovu državu na ovakav način, ugovori kredit i nas poslanike 30 ovdje proba ubijediti da je to jedino moguće rješenje. Ja mislim da to nije jedino moguće rješenje, kad bi to riješilo se na neki i drugačiji način. Ja mislim da ima puno sredstava u državi Bosni i Hercegovini da se ona netransparentno, neadekvatno troše, treba napraviti jednu analizu i dio sredstava izdvojiti i raditi autoput. Evo, da ne bi više opterećivao, mislim da su to dovoljni razlozi i da sam obrazložio zbog čega ja ne želim biti dio te priče novog zaduženja države, pogotovo u situaciji kada me neko ucjenjuje. I nemojte nasjesti, molim vas, na priču da povećanje cijene nafte, naftinih derivata neće povećati ili poskupiti život u Bosni i Hercegovini. Hoće, to se ugrađuje u sve segmente proizvodnog, transportnog i drugog privrednog razvoja u Bosni i Hercegovini, i na turizam će se osjetiti, a ne na neke druge stvari, prema tome hoće. Dosta je u Bosni i Hercegovini više priče evropskih kredita, evropskih akciza a balkanskih plata, daj da uradimo nešto na tome da se u Bosni i Hercegovini otvaraju nova radna mjesta koja će povećati prihode i na neki način približiti nas Evropi, ne samo u ovim standardima, već standardima socio-ekonomskog razvoja kakav trenutno tamo ima. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se. Donekle je nevezano za ovu tačku, ali vezano za ovu i slične diskusije, da juče na Komisiji za finansije i budžet, kad su ova tri zakona razmatrana, nije takođe razmatran i ovaj moj Zakon o smanjenju otpremnina na maksimalan iznos od 9.900 maraka ja bih još i povjerovao u ovu priču o uštedama, smanjenju, odnosno opredjeljenosti za uštede i smanjenju javne potrošnje. A juče je gospodin Kožul u zadnji čas ponudio amandman da se ta maksimalna otpremnina digne, umjesto sa ovih 9.900 što sam ja predložio, na 15.000 i svi su se odmah složili da odgodimo onda ova, razmatranje ovog Zakona, umjesto da se odmah kaže – čekaj, što ćemo na 15 hiljada to dizati? Prema tome sva ova priča u svjetlu ovog što se juče na Komisiji desilo, o smanjenju javne potrošnje, uštedama, dovođenju u ravan sa zahtjevima građana, itd., zaista pada u vodu kad jedan poslanik može na sjednici Komisije u zadnji čas predložiti amandman kojim se za 50% sa maksimalnih 9.900 na preko 15 hiljada diže maksimalan iznos otpremnine, onda zaista sva priča o smanjenju javne potrošnje i uštedama pada u vodu.
Hvala. Diskusija, poslanik Amir Fazlić. Izvolite.
Evo, ja ću iskoristiti priliku i da kao član Komisije nešto kažem o negativnom Mišljenju, a kroz negativno Mišljenje se otvorila i jedna rasprava. Pošto je iznijeto niz, niz konstatacija kako ovaj Zakon ne treba da prođe, kako se utiče na povećanje cijena, na standard građana i uvijek su nam građani, je li, u prvom planu kad nešto želimo da prođe ili kad želimo nešto da ne prođe. Ono što sam ja na Komisiji diskutovao, a volio bih, pošto je zamjenik predsjedavajućeg 31 Vijeća ministara i ministar financija ovdje u dvostrukoj ulozi, i ulozi predsjednika Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje i potpisnik je i tog zakonskog rješenja koje je upućeno Vijeću ministara, volio sam da smo prije rasprave o negativnom Mišljenju čuli, čuli ministra u dvostrukoj ulozi. Znači, šta kaže kao predsjednik Upravnog odbora, a šta kaže kao ministar finansija. Ja sam to juče shvatio, znači Uprava za indirektno oporezivanje je uputila Zakon Vijeću ministara, uputila je mišljenje i Zakon u kome je rekla akcize na gorivo, alkohol i bezalkoholna pića, definisala naftu i naftne derivate gdje to ide i definisala za alkohol i bezalkoholna pića gdje to ide. Moje pitanje je bilo ministru, i volio bih da to nam pojasni – jel' moguće takav zakon u ovom momentu primijeniti? Dobio sam odgovor da nije, evo članova Komisije. Znači, Vijeće ministara nije, i kakva je uloga Vijeća ministara, kako sam čuo ono kreira politike, Vijeće ministara na bazi vašeg zakona segmentalno izdvojilo zakon, napravilo Zakon samo o akcizi na naftu i naftne derivate, jer u ovom momentu nije moguće za alkohol i bezalkoholna pića da ide zbog niza entitetskih zakona koje je potrebno, potrebno, molim vas, nek me demantuje ministar u dvostrukoj uzlozi, znači nek priča i ovu i ovu priču, i raspravljali smo oko toga. Trenutno znamo da nam stoji blokirano 180 miliona eura, da nam stoji još 500 miliona maraka za izgradnju ovih puteva. Ja kao poslanik koji dolazi iz Tuzlanskog kantona mene interesuje kad ovo donesemo gdje će te pare, hoće li se otvoriti putni pravac prema Tuzli. I tu su te dileme, ali te dileme dolaze očekujem od programa ako ovo prođe. I ono što sam kao poslanik tražio, to je da ostane ovaj Zakon u životu, znači da raspravimo pozitivnu i negativnu stranu ovoga. Činjenica da je ovdje jedna teza o kojoj stalno pričamo, 15 feninga uticaj, uticaj na standard građana, poskupljenje i sve ostalo, činjenica je da sam ja to rekao i ovdje ću javno reći, ja ne znam kako se formira cijena litre goriva kod nas, ali je činjenica kad je na svijetskom tržištu najjeftinija da kod nas ne prati taj trend. Ne znam kakve su marže ovih koji prodaju to, ali ne mora to da bude na, možemo i ovako razmišljati, da to ne mora da bude na štetu građana. Pitanje – je li građanima valjamo ako otvaramo infrastrukturne radove, ako činimo Bosnu i Hercegovinu privlačnijom za strana privredna ulaganja, brži protok roba, kapitala i svega ostalog, sve su to pitanja. Znači, mi smo danas ovdje otvorili niz pitanja i zato vas molim da ovo negativno Mišljenje ne podržimo, ostavimo Zakon u životu, danas smo čuli niz argumenata i za, i da dobijemo prave analize, da dobijemo prave analize u smislu je li veća šteta ovo usvojiti ili je veće šteta ovo ne usvojiti. Volio bih da ne napravimo grešku kao Parlament. I volo bi zaista, evo prozivam i pozivam ministra Bevandu da nam on kaže stav Vijeća ministara i čime su se vodili i stav i kako je Uprava za indirektno oporezivanje na bazi čega donijela, da imamo mišljenje njihovo. Ovdje neke stvari smo samo pojedinci čuli, nek to čuje i Parlament, nek to čuje i javnost i zasta bih vas molio, kako bi eventualno dalje mogao učestvovati u diskusiji, da predsjedavajući da riječ ministru Bevandi i da nam sve ovo objasni i pojasni onako kako je na Komisiji ili ima neki novi, novih momenata. Evo toliko.
Hvala. Ministar Bevanda hoćete li sad ili da završimo ove dvije diskusije, kako Vi hoćete. Pa možda na kraju, ovaj, hajte da sačekamo još dvije diskusije imamo. Znači, diskusija je, poslanik Fehim Škaljić. Izvolite.
Dame i gospodo zaastupnici, predsjedavajući, članovi Vijeća ministara. Iz ove rasprave i mnogih drugih asocijacija mi je da nam je ona govornica višak, ne koristimo je zbog čega ona postoji u parlamentima i zbog toga imamo ovo. Najnormalnije je i 32 najodgovornije je da predlagač jednog zakona izađe prvi i obrazloži zakon. Za nas je odgovorno i moralno da predsjedniku našeg tijela damo priliku da izađe i obrazloži. Mi vodimo raspravu kao da jednostavno ta linije odgovornosti predlagača i njegova sposobnost i mogućnost da korigira u odnosu na ono što je teklo u toku priprema za sjednicu iznese ovdje i da imamo argument više. To ne radimo, i to nije ono što je kapacitet Parlamenta koji omogućuje da se kroz raspravu i interakciju interesa i stavova izvršne i zakonodavne vlasti dođe do efikasnog rješenje. Danas niko odgovoran u ovoj zemlji ne može reći da je odgađanje vremena da se grade ceste korist za ovu zemlju. I ja sam na prvom mjestu taj i presonalno i kao dio jedne grupe da se sve učini i obezbijedi maksimalno moguće da se grade ceste na transparentan jasan način i sa posebnim sredstvima koja će se posebno kontrolisati, a ne ... na neko drugo. Kad god u vremenu realnih ekonomskih teškoća po građane idemo u zahvatanje novog treba nam šira obrazloženja. Ovdje smo mi trebali, dame i gospodo, da imamo analizu šta to znači ... Kad poredamo subjekte koji su na ovom putu do nas – agenda, Vijeće ministara, Uprava za indirektno oporezivanje, naša Komisija, šta smo dobili? Ono što smo imali na početku, nikakvu dodatnu novu informaciju. A moramo preuzeti odgovornost da nađemo rješenje da se grade ceste. Zbog toga mislim da griješimo kad predlagača ne dovedemo u priliku da sažme ono što je rasprava u pripremu zasjedanja i za plenum i da obrazloži, griješimo što nam, što ne tražimo da nam se podastre, ovo što je kolega Fazlić sa razlogom rekao, argumentacije koje neće u kumulativnom smislu građane dovesti do te pozicije, odnosno projektirano je da ih dovede do ove pozicije dodatnog opterećenja. Znamo mi svi, ne može se vlastita kuća praviti a da te to ne košta, ne može se stvarati nova vrijednost a da ne reduciraš na nekoj strani, i prirodno je to i za porodicu i za društvo, ali te argumentacije mora da budu iznesene. Ja jesam za to da se akcizama za naftu obezbijede dodatni prihodi koji će obezbjediti da se grade ceste, ali sam za to da je to na posebnom računu, pod posebnim nadzorom i zato sam da sagledamo, prije nego što se izjasnimo oko toga, kako to na druga određenja iz Agende, koja mogu izazvati kumulativno povećanje, utiče, i sokovi, i pivo, i vino, itd. Zato mislim da bi danas najporaznije bilo da se ovaj Parlament izjasni o tome da nije podržao ovo, a ne vidim dovoljno ni argumentacije, ni spremnosti da se to sa sigurnošću obezbijedi. Može biti da bi mudro bilo da mi danas obavimo raspravu, a izjašnjenje i predlagača i nas ostavimo za prvo novembarsko zasijedanje. Hvala vam.
Hvala. Znači, ja mislim da je ovo dobar metod da predlagač čuje primjedbe i dileme i već je najavio da će dati svoje viđenje i dati odgovore na ova pitanja. Znači, poslanik Nikola Špirić, diskusija.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri, cijenjeni gosti. Pa, kada je god pitanje poreza, akciza, taksi, ono uvijek izaziva dovoljno i političke i svake druge rasprave, problem je što kod nas nikad ne razvije stručnu raspravu i uvijek ovaj Parlament potvrđuje političke dogovore i politička rješenja koja su ponekad apsolutno u koliziji sa socijalnom osjetljivošću. Ovdje ima proceduralnih stvari na koje je ukazivala gospođa Majkić i ja mislim kad god imate zajednički strateški nastup prema investitorima vani ili kreditorima vani morate ga poštovati od početka do kraja, kad, pošto nemate stabilnu većinu u ovoj zemlji ni 33 na čemu. Postoji li stabilna većina koja ovo može da iznese bez obzira šta mi iz opozicije mislimo? Da li je većini jasno šta ovo znači? Pa sigurno je da povećanje akcize će distributeri fakturisati krajnjem potrošaču, to bi bilo nenormalno, jer mi nismo država koja vrši administrativno određivanje cijene, to reguliše tržište, daj Bože da ih smanji, neće. Dakle, sigurno će doći korekcije u rastu cijena i to je ta socijalna osjetljivost, ali se ne smije zaboraviti ni razvojna komponenta. Dobro bi bilo da nam je predlagač napisao koliko ćemo orjentaciono ubrati sredstava. To su sredstva koja su garanta servisiranja kredita, ona su nedovoljna da se napravi bilo koji kilometar u ovoj zemlji, ali investitori hoće da se obezbijede jer ne vjeruju ovoj državi, pa kažu – kad nam kažete šta ste obezbijedili pojačano ubiranje prihoda onda ćete dobiti kredit za dionice. I ok, i to mora neko ko strateški planira u ovoj zemlji da kaže – da, to je isplatnije nego da to odugovlačimo. To je dakle jedan par ... Druga stvar, morao nam je predlagač nešto reći o obuhvatnosti akciza. Koliko dobijemo prihoda ako uvedemo akcize na biogorivo, šta mislite? A koliko gubimo ako ga nismo uveli na lož ulje? Zašto je potrošnja lož ulja jača u julu kada je temperatura 50 stepeni nego u januaru kada je –20. Koliko ova zemlja gubi miliona maraka? Pa nam onda traže i kažu – nema terminala, kamion kad dođe on istače, je li tako, na pumpama koje ima, i nosi litar uzorak u labaratoriju i oni kažu – jeste, to je lož ulje ili je dizel gorivo. Pada potrošnja dizela, raste potrošnja lož ulja. Može li nam iko izračunati koliko tu gubimo sredstava? Znači li to da u ovoj zemlji taknuto maknuto, nikad ga ne možeš obuhvatiti. Ja hoću, dakle, da postoji strateški plan gdje ćemo mi reći – ok, mi se ne slažemo s principom, ali ovo je razvojna komponenta zemlje i mi nju poštujemo. I o čemu je Fehim govorio, o raspodjeli prihoda, zašto se odustalo da ne bude ista formula rasporeda prihoda kao što su, recimo, takse na izgradnju lokalnih puteva i puteva? Mnogo je, dakle, dilema, a ja vas molim da kao parlamentarnu većinu ako postoji, ja to poštujem iako ću biti protiv, ali nemoguće je da se govori o ubiranju miliona i miliona maraka i izgradnje ... a da ne postoji ni jedna stranice, evo dajte mi matematiku ja ću je progutati. Hoćemo li mi natjerati ljude da rade, pa ja se sjećam, ja znam i mišljenje mog kolege Vjeke, i znam u kakvoj je situaciji, stalno smo mi išli sa pričama, pokrene klub hoćemo li diferenciranu stopu poreza, niko ne kaže šta dobija, a šta gubi, ima li matematike i da ugradi socijalnu komponentu. Mi se zapravo igramo s ovim, dakle ovo je igra, igra koja može skupo da košta pogotovo ako joj damo naglašeno političku dimenziju u socijalnom smislu, pa će biti onih koji će reći – ako ovo podržite onda građani imaju razloga da izađu i da protestuju jer vi zapravo gurate ruke u džep, jer mi nismo u stanju čak ni tu razvojnu komponentu da objasnimo. Čovjek je pitao hoće se iz ovoga praviti put, brza cesta prema Tuzli, je li tako, i kao što je poslanik on bi to ..., ja to poštujem, neće, vi to znate kao i ja, ali nemojte postavljati ta pitanja, već su dogovoreni krediti i neće biti pušteni u realizaciju dok se ne kaže mi smo ovo izvršili. E pošto je izvršna vlast ušla sa međunarondim finansijskim institucijama u pregovore i rekla – da, ovo je u redu, pa ne pišu džaba kaže – samo vi ubijedite one u Parlamentu. Dakle, sad smo u jednom tajmingu i hajte kao ozbiljni ljudi da procjenimo, iako sam iz reda opozicije, da li je bolje podržati ili odustati, a pošto su se napravile i u proceduri greške bolje je stvari vratiti nazad i u tom strateškom dogovoru izdefinisati da su one od interesa za sve. Ja mislim da je to mnogo bolje nego ovo skidati i vaćati, pokušavati i živjeti u nesporazumu. Ako ima većina ok, nek izglasa. Evo to su moje dileme vezano za ovaj Zakon i stav Kluba naravno.
Hvala. Ministar Bevanda. Izvolite. 34
Pozdrav predsjedatelju, zamjeniku, uvaženim zastupnicima, dvoje kolega iz Vijeća ministara, gosti, mediji. Ja ću u ovom svom referiranju zadržati na nivou koji sam imao i na povjerenstvima i ostalo i stvarno neću, pokušaću da izbjegnem zamku da uđem u bilo što što je nekakva politička i populistička firma, nego da iznesem, da iznesem činjenice. Da ponovim ovdje što sam juče rekao zadnji put, ja sam ovdje u ime predlagatelja, a to je ovdje Vijeće ministara, isto tako sam kao predlagatelj, u ime predlagatelja ispred Upravnog odbora referirao prijedlog koji je Upravni odbor na Vijeće ministara donio. Da samo riješimo par dilema radi se o procedurama. Zakon o sustavu, znači nema zakona o Upravnom odboru, ima Zakon o sustavu neizravnog oporezivanja koji definira sve procedure vezano za Upravu za neizravno oporezivanje. I ja osobno mislim da je Uprava za neizravno oporezivanje najbolji projekat koji je uspostavljen i koji funkcionira u Bosni i Hercegovini, i da njegovo urušavanje bi značilo jako puno i bilo bi, po meni, financijski kaos u državi. Pogledajte same podatke, čiste statistike ubiranja poreza i ostalo i vidjećete da to, uz sve slabosti, funkcionira odlično. Ja moram reći da u članku 14. Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja je definirano da je utvrđivanje prijedloga politika o indirektnom oporezivanju za provođenje u cijeloj Bosni i Hercegovini je u nadležnosti Upravnog odbora, predlaganje. U istom članku stoji da politiku utvrđuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine, i to je zakonska odredba. U svom ovom procesu koji je bio ja ću izraziti jednu kronologiju, kao što sam to i juče, jednostavno je poštovana ta procedura. Upravni odbor je utvrdio, na Vijeće ministara je došlo, Vijeće ministara je napravilo korekcije i sa utvrđenim korekcijama uputilo prema Parlamentu. Odmah da kažem isto je, jer je par diskusija i posebno u medijima se kaže ovo je krpljenje proračunskih rupa, Zakonom ovim i ova dva popratna zakona se jasno vidi da je definirano da ni fening ne ide u proračune bilo kog nivoa vlasti, da akcize za, koje se ubiru za autoceste i ceste idu i namjenski su prihod obadva entitetska i Distrikta Brčkog poduzeća za autoceste i ovih pet feninga što je predviđeno to je za ceste. U svemu tome nije se ovo napamet radilo, bilo je jako puno podloga, međutim sve je inicirano u potpisanom sporazumu dva entitetska premijera, gospođe Cvijanović i gospodina Novalića, to su odredbe koje su uvrštene u Reformsku agendu i uvrštene u Pismo namjere. Isto tako prihod po ovom osnovu, prihod, govorim sad za autoceste i ceste, prihod po ovom osnovu se ne koristi za građenje autocesta i ona argumentacija koja je iznešena da se ne može izgraditi ni jedan tunel ili kilometar ovamo, kilometar onamo, on je uvjet međunarodnih financijskih institucija i to samo ne EBRD-a jer je snimkom stanja, njihovim provedenim istraživanjem utvrdili su da nisu te, ta poduzeća u kapacitetu da se zadužuju i da uredno servisiraju. Ovaj, ova sredstva su namjenski iskorištena kao garancija za uredan servis kredita, da ne idemo, ovaj, iz tog. Kad se govori o podlogama, činjenica, to je, mislim, gospođa Majkić i rekla, 16.02.2016. godine i 14.03.2016. godine su na Upravnom odboru razmatrani ovi prijedlozi zakona ili nacrti zakona. Njima je od devetog mjeseca prethodne godine intenzivan rad stručnih ljudi u Upravnom odboru i Upravi prethodio. Masa aproksimacija, pitanja, grafikona, efekata bilo priloženo i tad je, temeljem ovog što sam unaprijed rekao potpisanog sporazuma, Reformske agende i u tjeku je bilo pregovori sa MMF-om o zanavljanju kreditnog aranžmana, i tad je predloženo ono što je predloženo od Upravnog odbora, a to je da se jednostavno uvedu dodatne akcize za ceste i autoceste, 10 feninga za autoceste i 5 feninga za ceste i alkohol, alkoholna pića, itd., upućeno prema Vijeću ministara, isto tako podloga milion. I gospodina Fazlića, nije prepirka nego da ponovim ono što sam rekao i juče – da li se mogu primijeniti? Mogu se primijeniti, ja sam rekao to, mogu se primijeniti. Da li ima političke volje za ovo u Vijeću ministara da idu i jedni i drugi? Nema, i to je činjenica i zato je to izvučeno za ono što postoji, zašto postoji konsenzus, s tim da niko nije rekao da to neće biti, nego da ostavi se vrijeme i da se to razmatra kad budu razmatrane 35 inicijative i za plavi dizel, i tako dalje i tako bliže. Znači, to je, to sam došao do onoga šta je utvrdilo Vijeće ministara i to je bilo 29.06.2016. godine. Uvjet kreditnih aranžmana koji su davno, znači, ovaj, započeti i ostalo je takav da se to zahtijeva od EBRD-a i od ostalih kreditora. Ja sam dostavio i spisak kredita koji su potpisani, to je 180 miliona, spisak kredita koji su u inicijativi i oni su isto tako od entitetskih vlada, ni jedno nije zaduženje iniciralo Vijeće ministara jer na to nema pravo, i kad proračun se usvaja zna se da se vanjski dug tretira odvojeno od proračuna, odnosno sastavni dio proračuna i ovaj, eto to je to. Sad da kažem, maloprije, samo i par podataka, bilo je zašto se uvodi na biodizel, jer u ovim rješenjima je predviđen bio dizel? Reći ću vam i to je proisteklo iz podataka ... smo došli iz Uprave, jer npr. 2013. godine 470 tisuća, 471 tona uvezena u Bosnu i Hercegovinu, 2014. uvezeno je 2.100.000 biodizela, a u prvih, u 2015. ova cifra je premašila 12 miliona litara. Taj biodizele se prodaje kao dizel bez ikakvog označavanja i zato je bio dizel uvršten u to, kao i još neke stvari koje nisu. Da podsjetim i još nešto, nisu akcize, ovo nove akcize, akcize postoje, postoje i danas akcize i na pivo, i na gorivo, i sve ostalo. Znači, politika utvrđivanja cijena se zna na čijem je nivou i ostalo, kako se postavljati i kako će upravljati Federacija, Republika Srpska, kako će se ograničavati marže i sve ostalo to je njihova stvar i stvarno nije predmet ovdje da ja govorim, pokušavam se stvarno držati činjenica. Ja sam sve ovo i rekao i pokušao argumentirati na svim tijelima, povjerenstvima koja su bila i na koja sam pozivan. I zahvaljujem se na korektnosti, izuzev onoga što je bilo obojeno čistom politikom i nisam htio apsolutno na to ni odgovarati. Kad kažemo o efektima, znači treba reći da ukoliko se akcize na gorivo usvoje da će biti ubrano ukupno 819 miliona i to je povećanje za nekih 300 miliona u odnosu na postojeće stanje. Maloprije je pomenuto kako se dijeli i sve ostalo, po postojećem zakonu i ono kako se akcize dijele, prihode od akciza kao namjenski prihod entitetskih poduzeća, 59 ide Federaciji, 39 Republici Srpskoj i 2% Brčkom Distriktu. I ... dužina, predviđena dužina autocesta i to je sad u primjeni. Što se tiče akciza kojima je predviđeno sanacija zdravstvenog sustava, efekat procijenjenih, kad bi se ono postupalo po prijedlogu Upravnog odbora, bio bi nekih 67,4 miliona na godišnjem nivo. 180 miliona kredita je trenutno potpisano, znači oni su prošli sve sem postupka ratifikacije i to je 180 miliona eura, a u fazi inicijative i ugovaranja je približno 500 miliona od OPEK-a, od Kuvajtskog fonda, EIB-a, EBRD-a i sve su to kreditori koji su uvjetovali odobrenje kredita uvođenjem akciza kao osiguranja da će krediti biti uredno servisirani. I na kraju da kažem, par kolega je juče reklo da je meni neugodno što sam u dvojakoj ulozi, meni uopće nije neugodno ja svoj posao obavljam časno i pošteno i kao što sam vama ovo iznio isto sam pričao i govorio i argumentirao i na povjerenstvima i na Upravnom odboru i na Upravi. Evo, hvala vam.
Hvala ministre. Sada imamo ispravak krivog navoda, Damir Bećirović. Izvolite.
Ja ću pokušati kratko, evo meni je drago da je uvaženi ministar Bevanda spomenuo ovdje uvođenje akciza na biodizel, a tu je i ministar Šarović koji nam može reći da je to u suprotnosti sa EU direktivama koje se tiču oporezivanja. Znači, krišimo EU direktive čiji smo potpisnici uvođenjem ovih akciza na biodizel. A što se tiče tih cifri koje ste naveli oko uvoza biodizela, znači postoje u drugoj državi inspekcijski organi koji se bave kontrolom prodaje i uvoza nafte i 36 naftnih derivata. Šta je sa svim pravilnicima koji se trebaju donijeti i u okviru, čini mi se, Ministarstva vanjske trgovine o cijenama, znači, i regulaciji naftnih derivata? Znači, postoje inspekcijski organi koji se tim trebaju baviti. Uvođenje akciza nije način da kršimo, znači, evo i EU direktive. A drago mi je da je ministar Bevanda spomenuo ono što se krije, da jednostavno entitetska preduzeća, znači Autoceste Federacije, Ceste Federacije, zadržaću se kod njih, više nisu solventne, znači nisu u mogućnosti da dižu kredite, znači da su uništene. Ko je upravljao tim preduzećima u proteklim godinama, ko su ljudi koji rade s tim preduzećima i s tim novcem? Ja ću evo pokazati samo nešto što sam juče pokazao na Komisiji, dva ugovora o zaduživanju Autocesta Federacije potpisanih prije 20 dana o dizanju kredita od 40 miliona KM za tekuće poslovanje. Znači, ne za održavanje cesta i autocesta nego za dizanje kredita za tekuće poslovanje. Još jednom, ja samo moram potvrditi ono da prvo trebamo riješiti i da vidimo određene optužnice protiv ljudi koji su rukovodili tim sistemima, zbog čega su ta preduzeća nelikvidna i nisu u mogućnosti da se zadužuju, i onda tek da pričamo o uvođenju akciza. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Sjećam se da ste pitali ministra Bevandu hoće li se obratiti sada ili nakon rasprave iz čega proizilazi da je rasprava zaključena, tako da mislim da su se stekli uslovi da se pređe na iduću tačku. Zahvaljujem.
Ne, u pravu ste u potpunosti, ali ja nisam eksplicitno rekao da je zaključena rasprava i onda su počela prijavljivanja, prvo od poslanika Senada Šepića, ali vidite pošto imamo još dvije tačke koje su nastavak na ovo, znači, i ako bi nekom oduzeli pravo na raspravu nastavila bi se. Tako da je bolje da završimo ovo kako smo krenuli. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić.
Ima jedna tačka u svemu ovome koja je interesantna a koju niko neće da izgovori, jer neobično je da, recimo, znači 16.02. Upravni odbor je donio odluku, ta odluka se negdje dva mjeseca kuvala, to je jako neobično. Obično su iz Uprave za indirektno oporezivanje, odnosno Upravnog odbora dolazili veoma brzo na Parlament zahtjevi, zakoni i odluke. 08.04. je dostavljena Savjetu Ministara. I šta se onda dešava? Savjet ministara tek 29.06., dakle to je ta ključna tačka kad se ruši Prijedlog Uprave, Upravnog odbora, to je ta ključna tačka kada se prepakiva novi Prijedlog zakona. To je ustvari mjesto o kome treba, i već se locira ko su ti koji su to napravili. Ovo je pitanje koje je vezano za parlamentarnu većinu, jer očito se tako nešto moralo desiti jer došlo bi do pucanja parlamentarne većine. Dakle, ovo je nešto što je neko u Savjetu ministara iznudio, meni je zaista žao što, gospodine Bevanda, što Vas moramo time zamajavati jer niste ni na koji način odgovorni, ali sam svjesna da branite čast Vaše kuće, tako da to rezonujem. Bilo bi pošteno da ti koji su to napravili kažu ovdje zbog čega su to uradili. Nema 37 rješenja ovog problema dok se ne pridržavamo onoga što se dogovorimo. I Savjet ministara, bez obzira što on ne kroji, nego odgovara za politiku, u ovom slučaju je morao imati mnogo snažnije argumente od onih koje je navela Uprava za indirektno oporezivanje, a sigurna sam da ih nije imao, jer su odlučivali ljudi koji o tome nemaju predstavu. Dakle, sve izlazimo, što više govorimo o tome vidi se stvarni razlog zbog čega se dogodilo ovo što jeste. Hvala vam.
Hvala. Rasprava, poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Dakle, ovdje se kroz ono što smo slušali danas, a ja sam htio čuti komentare i htio sam čuti, dakle, do kraja, onako informaciju iz samog Vijeća ministara, neke su mi stvari jasnije pa ću preskočiti neke dileme koje sam imao. Ali, dakle, ovdje nije uopšte, kako bih rekao, potrebno je izbjeći dilemu jesmo li mi u ovoj zemlji za razvojnu komponentu, želimo li mi da se razvijamo, da se gradimo, da gradimo ceste, da gradimo autoceste, ali u isto vrijeme mi smo Parlament, državna vlada, mi imamo i obasvezu da odgovorimo na ova druga pitanja koja ustvari povlači sa sobom jedna ova ovakva današnja odluka. Čuo sam već neke odgovore na neka od ovih pitanja, ta ću preskočiti, ali ono što je činjenica, jer je gospodin ministar Bevanda govorio da hoće da govori isključivo o činjenicama, dakle činjenica je da mi ovdje danas stvarno nemamo onako precizniju, iole precizniju sliku šta do kraja sve ovo znači što mi treba danas da uradimo. Dakle, nemamo mi odgovor koliko zapravo ovo košta i šta ovo znači, koliko ovo se reflektira na jednog običnog čovjeka u Bosni i Hercegovini, recimo na njegov, kvalitetu njegovog života, na njegov životni standard, na njegovu potrošačku kutiju. Dakle, koliko, i postoji li odgovor, a to je za mene jedno od važnih pitanja ... donijeti ovakvu odluku danas, dakle posebno postoji li naš odgovor kao države, dakle šta mi sa ovom jednom ovakvom odlukom kao neku protutežu dajemo kad su u pitanju najosjetljivije i najugroženije kategorije građana u Bosni i Hercegovini. Dakle, činjenica je ... danas donesemo ovu odluku svi će građani, svi ćemo u Bosni i Hercegovini imati tu vrstu poskupljenja i svi ćemo plaćati akcize. Dakle, šta je sa onim dijelovima Bosne i Hercegovine kud ne prolazi autoput? Evo, moj kolega Hazim je spominjao, recimo, taj ... Ja sam u pripremi o ovim stvarima, vezano za akcizu, u pripremi sam slao prijedloge i Vijeću ministara i Federalnoj vladi, u kojima sam govorio na koji način možemo, recimo, postići sve ovo što želimo postići, a s druge strane da, na neki način, ispoštujemo i da nezanemarujemo i da nezapostavljamo one dijelove Bosne i Hercegovine i one regije kroz koje ne prolazi autoput. Postoji i za to rješenje. Dakle, tad sam govorio i Federalnoj vladi, dakle pomagao im, nudio im rješenje i govorio – dajte iz onih sredstava koja su planirana u Federalnoj direkciji za ceste, napravite tu prioritet i donesite odluku, političku, i donesite odluku institucijama, obavežite se da ćete najveći dio od tih sredstava iz tih takvih institucija prioritetno raspoređivati u one regije i one krajeve kroz koje ne prolazi autoput. Da na kraju, dakle, pošto ćemo svi podnijeti jednako teškoću ovih akciza hajte da u tom smislu iole pokušamo da se na neki način iole balansirano osjećamo svi u Bosni i Hercegovini. I sad ćemo se opet vratiti na ono sistemsko rješenje o kojem četiri godine govorim, da ima spremnosti i da ima snage, na kraju krajeva da ima političke odgovornosti najodgovornijih ljudi u zemlji, a i nas koji ovdje sjedimo, mi bismo jednom prihvatili tezu, govorim o njoj četiri godine, hajte da sjednemo, hajte da napravimo jedan osnovni okvir, nacrt, prijedlog, nazovite ga 38 kako god hoćete, jednog drugačijeg načina vođenja zemlje, u kojem ćemo osigurati ravnomjerni regionalni razvoj i ulaganje na prostoru cijele Bosne i Hercegovine. Kad utvrdimo te okvire i kad utvrdimo te principe kroz jedan takav zakon onda ćete vidjeti da je puno lakše donositi Zakon o akcizama, dakle pa kazati – sad se zadužujemo zato što hoćemo praviti autoceste ali jedan naš politički okvir je osigurao da se na drugi način i kroz druga sredstva i kroz druge budžete može osigurati da se svi u Bosni i Hercegovini osjećamo do kraja svoji na svom. Dakle, u tom smislu, s obzirom da nemamo najveći dio, nemamo odgovore na najveći dio ozbiljnih, rekao bih, pitanja koja su važna za nas u Bosni i Hercegovini, ja mislim da mi nismo danas spremni da donosimo odluku. Jesam za to da se traži rješenje i da dođemo u poziciju da ćemo svi ovdje u najvećem dijelu, dakle, podržati jedno rješenje koje će značiti i razvojnu komponentu, a i dati odgovore na ova pitanja o kojima sam maloprije govorio. Dakle, i u tom smislu podržavam onu grupu ljudi koja misli da danas nebismo trebali ovo na ovakav način donositi i nebismo trebali ovako ovo lomiti preko koljena. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Zatvaram diskusiju. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1854/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Zakonodavno-pravni sektor je 11.07.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma. Na zahtjev Komisije za finansije i budžet Prijedlog zakona skinut je sa dnevnog reda posljednje sjednice Doma jer Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje nije dostavio mišljenje. Ustavnopravna komisija je 01.08.2016. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. Komisija za finansije i budžet je 19.10.2016. dostavila Mišljenje. Komisija nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Postojala je inicijativa da se ova sva tri zakona, znači tačka 6., 7. i 8. objedine u jednu raspravu, ali evidentno je da smo po prvoj tački već obavili dobar dio rasprave o ovim sistemskim zakonima. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 1855/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet 39
Zahvaljujem. Dakle, ja sam samo htio nekoliko stvari reći kada je u pitanju ovaj Zakon. Naime, na sjednici Ustavnopravnog povjerenstva kao član sam predložio neka drugačija viđenja nekih rješenja koja se tiču mogućnosti da stranci formiraju zaklade i udruge i rješenja koja se tiču javnog interesa kad se govori o prenošenju ovlasti, dakle, od strane, da tako kažem, poslodavca tim udrugama i zakladama. Ja sam to dostavio u pisanoj formi kolegama iz ministarstva i ja se nadam da će oni to uzeti u obzir, tako da, pošto je ovo prvo, prva faza čitanja, vidjet ćemo šta će od toga biti prihvatljivo, a sami ste rekli u uvodu da postoji mogućnost amandmanskog djelovanja u drugoj fazi. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Zaim Backović, diskusija. Izvolite. 40
Samo kratko. Kako živimo u državi punoj apsurda tako je i ovaj Zakon apsurd. Bar je trebalo u završnim odredbama reći da će se ostali nivoi uskladiti u tom i tom roku. Vama je poznato da kantoni imaju svoje zakone, da entiteti imaju svoje zakone, da registruju na nivou kantona, na nivou entiteta i neko na nivou države. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Registruju, registruju, da ja sad ne nabrajam udruženja, itd., redom, mogu ih sad ovdje nabrojati 500. Znači, nešto što mi moramo uraditi je da funkcioniše na nivou države. To je ono kao i sa zakonima o preduzećima, ili firmama, ili dioničkim društvima, više ne znam kako, u dva entiteta, registruješ ga tamo ne vrijedi ti ovamo, registruješ ga ovamo ne vrijedi ti tamo. Kada sam tražio jedinstven registar firmi, jer imamo sad pod istim imenom po tri, isto ime tri firme, i zbog neozbiljnosti gube poslove van granica Bosne i Hercegovine samo zato što država to ne radi kako treba. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Nema više prijavljenih. Zatvaram diskusiju po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 31.08.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma, ali nije u potpunosti usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, uz napomenu da se uočeni propusti mogu popraviti u drugoj fazi zakonodavnog postupka putem amandmana. Nadležna Ustavnopravna komisija je 18.10.2016. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila principe i utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona za Ustavom BiH i pravnim sistemom. 41 Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11. dnevnog reda, Ad. 11. Izvještaj o zbrinjavanju lica pod međunarodnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-41-1987/16, od 22.07.2016. godine
Zahvaljujem. Ja bih htio samo predložiti jednu izmjenu u zaključcima ovog Izvješća, a ona je slična i u narednoj točci pa se neću poslije javljati, dakle doista ovo mi prihvaćamo ili primamo k znanju kao izvješće, odnosno informaciju, ali mi se čini zaključak pod redbnim brojem 2., mada je on zaključak Vijeća ministara, kad kaže Vijeće ministara BiH zadužuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjegle BiH da najmanje jedanput godišnje, a po potrebi češće, izvješćuje Vijeće ministara BiH o napretku u predmetnoj problematici. Dakle, meni se čini da je riječ „o napretku“ suvišna, da izvješćuje o stanju, jer ako ne bude napretka znači neće ni izvješćivati. Moglo bi se, dakle, to tumačiti i tako. Takav sličan je zaključak i u narednoj točci pa to unaprijed odmah predlažem, dakle, nama da, ako mi možemo, dakle, po ovim zaključicima učiniti intervenciju, ako ne, onda mi se čini da bi to oni trebali napraviti, jer ovako mi ne zvuči ovo dobro. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Mi to ne možemo uraditi kao Parlament pošto je Ministarstvo predložilo Savjetu ministara, to je došlo od Savjeta ministara, to može biti kao Vaša sugestija za ubuduće. Sljedeća diskusija, poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću isto pokušati vrlo kratko s obzirom da na ovaj predloženi materijal, Izvještaj, imam dva pitanja za ministricu, ali prije toga ću reći da sumarno kada pročitate ovaj materijal je evidentno i jasno da je nadležno ministarstvo zajedno sa Ministarstvom bezbjednosti nastojalo da ispuni sve uslove i stvori potreban ambijent kako bi se ti ljudi, koji se tretiraju kao stranci ili kao izbjeglice, tretirali na jedan sasvim civilizovan i human način, što je zapravo u skladu sa praksom evropskih zemalja i da kažem nekim širim regionalnim kontekstom. Ovdje se jasno govori o tome kakva su prava i kakve su obaveze Bosne i Hercegovine koja je dužna da im 42 obezbijedi kao licima koja dolaze sa strane, bilo da su stranci, da se tretiraju kao stranci pod supsidijarnom zaštitom ili kao izbjeglice, ali je evidentno da sva ona prava koja se njima daju idu na teret ovog društva. Dakle, to je Bosna i Hercegovina ta koja to mora da snosi. Isti takav treman je takođe i u evropskoj praksi, dakle u svim zemljama koja prima izbjeglice ili strance. Ono što bih ja željela pitati ministricu, ako je moguće danas da odgovorite, ako ne u pisanoj formi, dakle ovdje se govori da je Parlamentarna skupština BiH usvojila Strategiju u oblasti imigracije i azila sa Akcionim planom za 2012.-2015. Evidentno je da se ovaj trend, mada broj osoba koje se ovdje pominju koje imaju taj status je zanemarljiv, odnosno izuzetno mali u odnosu na ukupnu populaciju i broj stanovnika u Bosni i Hercegovini, ali, dakle, mene interesuje da li Ministarstvo ima u pripremi strategiju i akcioni plan od 2016. pa nadalje, jer je to, da kažemo, trend koji se kreće i koji je aktuelan i za '16. i za '17. i za naredne godine? To je prvo pitanje. A drugo pitanje, ovdje je rečeno da je Ministarstvo za izbjeglice i ljudska prava predložilo više pravilnika kao podzakonskih akata u smislu prava koja imaju lica koja su tretirana u ovom Izvještaju, pa se govori o Pravilniku o ličnom stanju, o načinu ostvarivanja zdravstvenog osiguranja, prava na obrazovanje, prava na rad i način ponašanja u prihvatnom centru, dakle to su sve pravilnici, s obzirom da se ovdje kaže u Izvještaju da je status stranca pod međunarodnom zaštitom ili status izbjeglice privremeni status tih lica, dakle mene interesuje da li postoji pravilnik, ili se smatra da nije potreban, Pravilnik o prestanku važenja tog privremenog statusa? S obzirom da se u materijalu kaže da je najvažniji i najkrupniji razlog i argument zašto će nekome prestati status lica stranca pod međunarodnom zaštitom ili status izbjeglice, dakle, ako to lice čini ili je činilo nekakve postupke koji su štetni po bezbjednost Bosne i Hercegovine. Dakle, to je samo u tom slučaju. Ali, ja mislim da Bosna i Hercegovina, kao što je to radila Njemačka, kao Švajcarska, sve druge evropske zemlje koje su prihvatile izbjeglice iz Bosne i Hercegovine u prethodnom periodu, da su '96. do '98. godine, dakle, razmotrile ko može ostatiti, ko ima uslove da ostane ko ne, ali jedan veliki broj građana Bosne i Hercegovine ekspresno vraćen u Bosnu i Hercegovinu zato što se smatralo da poslije potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma su stvoreni uslovi da se ljudi vrate u svoje matične, u svoju matičnu državu. Dakle, to su dva pitanja, jedno je o strategiji i akcionom planu, drugo u pogledu ovog pravilnika. Ja bih molila ako može odgovor. U principu mislim da se Izvještaj i sve ono što su uradila ova dva ministarstva uklapa u praksu i ministarstava drugih evropskih zemalja koje rade ovaj posao u pogledu ovog istog pitanja. Hvala.
Hvala Vam. Pošto nemamo više prijavljenih za diskusiju ja ću zamoliti ministricu Borovac da da odgovor i svoje viđenje. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani poslanici. Evo, zahvaljujem se gospođi Marković na ovim pitanjima, odnosno na samoj konstataciji vezano i za Izvještaj i za Informaciju, jer zaista Bosna i Hercegovina ovdje je kroz ova, kroz i Izvještaj i Informaciju pokazala da je na putu realizacije obaveza koje je preuzela i po međunarodnim obavezama, prije svega Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i Mapi puta za liberalizaciju viznog režima kada je u pitanju ova readmisija. A kada je u pitanju sam Izvještaj i Strategija koja se spominje ona je u nadležnosti ministarstva, njeno donošenje i predlaganje 43 ovom Parlamentu ili Vijeću ministara jeste od strane Ministarstva za sigurnost. I Ministarstvo za sigurnost, prema našim informacijama, radi ovu Strategiju i Akcioni plan. Mi smo uključeni u dio izrade ove Strategije i Akcionog plana. Kada je u pitanju i samo i utvrđivanje i prestanak statusa izbjeglih lica, izbjeglica ili lica pod supsidijarnom zaštitom takođe smo u prvom dijelu ovdje, nakon gdje smo opisali koje smo mi podzakonske akte donijeli, pokazali da je to u nadležnosti Ministarstva sigurnosti, jer Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica, kada to nadležno Ministarstvo utvrdi status, dobiva ta lica pod realizaciju njihovih prava. Znači, Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica u konkretnom slučaju u ovoj ukupnoj problematici je zaduženo i nadležno za realizaciju prava, a Ministarstvo sigurnosti za utvrđivanje i prestanak statusa. Evo, u pogledu toga može, ukoliko imate potrebe da šire dobijete informaciju koliko se od ovih lica u ovom nekom periodu oduzme državljanstvo ili prestane državljanstvo, možemo da nadležno ministarstvo predoči ovom Parlamentu ili Vama konkretno. Hvala.
Hvala ministrice. Nemamo više prijavljenih za diskusiju. Zatvaram raspravu. Prelazimo na tačku 12., Ad. 12. Informacija o prihvatu i integraciji bosanskohercegovačkih državljana koji se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu na osnovu Sporazuma o readmisiji za period 01.01.2015.–31.12.2015. – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-41-1986/16, od 22.07.2016. godine Kolegijum Doma je na 36. sjednici, održanoj 01.08.2016. kao nadležnu za razmatranje Informacije odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava. Nadležna Komisija je 04.10.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je Informaciju jednoglasno primila k znanju. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu. Prelazimo na tačku 13., Ad. 13. Inicijativa poslanika Predraga Kožula i Nikole Lovrinovića za razmatranje tačke: „Evropski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima“, akt broj: 01-50-1-2269/16, od 24.08.2016. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, jedan od predlagača. Naime, ja bih samo htio nekoliko stvari reći o ovoj Inicijativi zarad znanja. Dakle, nije bila namjera mene ni Predraga, gospodina Predraga, da mi otvaramo diskusiju one vrste koja je bila u uvodu u ovu sjednicu, dakle kad je u pitanju dnevni red. Dakle, nismo mi htjeli na ovom Parlamentu da mi raspravljamo o dosezima zločina jednog, ili drugog, ili petog totalitarnog režima i da ocjenjujemo na ovom Parlamentu tko jeste, tko nije zločinac. Nijet to bila namjera, namjera je bila da pratimo naše obveze koje proističu iz dokumenata Vijeća Evrope i Evropskog parlamenta, ali hoću reći da smo mi također spremni raspravljati i o toj vrsti diskusije kad i ako bude za to došlo vrijeme. Naime, podsjetit ću samo da je prije dva mjeseca, a tad je bilo vrijeme, od 23. kolovaza ili oko njega, da se na zahtjev Evropskog parlamenta po njihovoj Rezoluciji iz 2009. godine, dakle, kao Parlament izjasnimo o njihovom prijedlogu da se 23. kolovoz prihvati kao Dan evropskog sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima, da se komemorira i sa dostojanstvom i nepristranošću. Dakle, mi smo htjeli da tada se pridružimo tome da denesemo zaključak ili odluku, ili već koji akt, da mi taj datum prihvaćamo kao Dan evropskog sjećanja i da ovaj Dom stoji iza tih ideja i prijedloga koji su već davno 2009. godine usvojene u Evropskom parlamentu. Nekoliko puta ovakva ideja je pokušavana, dakle, da se na jednom i drugom domu ovoga Parlamenta donese, nije uspjela. Jedino što imamo informaciju da je to prošlo na Domu naroda u Federalnom parlamentu i zapravo je to sve ono ... želimo. Mi naravno smo željeli da se prije svega o Rezoluciji iz 2009. godine Evropskog parlamenta izjasni također ovaj Dom, pa smo tada u zaključku predlagali da se, prije svega, Vijeće ministara, kada smo govorili o dnevnom redu te sjednice, zaduži da pripremi, recimo Ministarstvo za ljudska prava ili neko drugo ministarstvo, dakle naš stav o ovoj Rezoluciji koja je iz 2009. godine i da se dostavi ovome Domu na razmatranje, usvajanje ili odbacivanje, ili već šta bi bilo. Međutim i tad je ta rasprava otišla u nekom drugom smjeru kao što je danas, uvod ove sjednice, otišla u nekom drugom smjeru. Dakle, nikakva naša druga namjera nije bila nego da se to, da se samo ovaj Parlament o tim obvezama očituje. A ovo govorim zato što, dakle Evropski parlament tada kada je donio ovu Rezoluciju, ovu svoju Rezoluciju upućuje predsjedniku da je proslijedi Vijeću, komisiji parlamenta država članica, vlada i parlamenata država kandidatkinja, vladama i parlamentima u zemljama povezanim sa EU, te vladama i parlamentima članovima Vijeća Evrope. Dakle, njihova je namjera da ovo bude europski dan sjećanja i ne znam šta je tu ovom Parlamentu sporno. To je na tragu, kako smo danas čuli u nekim točkama, našeg evropskog puta, dakle to je i obveza. I ovo je najbolja namjera bila Evropskog parlamenta kad su ovo donosili. Dakle, nekoliko samo natuknica iz te Rezolucije kažu sljedeće. Dakle, budući da je dominantno povijesno iskustvo u Zapadnoj Evropi nacizam dok u Srednjoj i Istočnoj Evropi, dok su Srednja i Istočna Evropa doživjele i komunizam i nacizam, pa je razumijevanje unaprijeđeno u odnosu na dvostruko nasilje diktature tih zemalja, jer je, recimo jedan detalj također – budući da je iz perspektive žrtava nebitno koji im je režim oduzeo slobodu ili su mučeni i ubijani iz bilo kojeg razloga. Dakle, to su razlozi zbog kojih je Evropski parlament donio Rezoluciju. Dalje, jedna takođe od činjenica u toj Rezoluciji – izražavamo poštovanje svim žrtvama totalitarnih i nedemokratskih režima u Evropi i odaje se počast onima koji su se borili protiv tiranije i ugnjetavanja, itd. Dakle, ja bih sad, ja ništa ne vidim sporno u ovoj Rezoluciji koja ima 17 točaka. Mi smo je dostavili u materijalu tada, prije dva mjeseca, bila je jedna pogreška na koju je gospodin Arnaut upozorio da smo dostavili jednu Rezoluciji Vijeća Evrope koja nije originalna, 45 to je stavio primjedbu i na Ustavnopravnom povjerenstvu, ja mislim da je danas kolega Kožul dostavio pravi taj, tu Rezoluciju koja zapravo i nije, dakle nismo mi tražili da se o njoj očitujemo, nego smo samo je ponudili kao dokumenat koji bi poslužio onima koji bi radili naš stav prema tim rezolucijama kao potka, dakle, da o tome vide šta su, šta je donijelo Vijeće Evrope, šta je donio Evropski parlament. Dakle, nije namjera bila da se o tom dokumentu izjašnjava, niti o ovoj Rezoluciji, nego o našim stavovima prema tim dokumentima prema kojima smo se, po nama, bili dužni davno očitovati. Dakle, da završim, mi predlažemo da mi moža i danas donesemo odluku, zaključak je već ..., po Poslovniku, da prihvaćamo 23. kolovoz kao Dan sjećanja, kako smo mi predložili u zaključku Evropskog sjećanja žrtava, žrtvama totalitarnih i autoritarnih režima i da zadužimo, mi možemo ostati pri tome Vijeće ministara ili ponovo Povjerenstvo za ljudska prava da izradi naš stav prema, posebice ovoj Deklaraciji Evropskog parlamenta iz 2009. godine. To je, dakle, sve što smo mi htjeli. Rasprava koja je bila u uvodu bila je nepotrebna, ali smo spremni za tu vrstu rasprave kad bude za to vrijeme. Hvala lijepo.
Hvala. Diskusija, takođe predlagač, Predrag Kožul. Izvolite.
Ma, ja ću pokušati, da se ne ponavljam u odnosu na kolegu Lovrinovića, kazati samo da smo mi kao predlagači zadovoljni i vremenom i pažnjom koju je ovaj Dom pa i Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava posvetilo ovoj našoj Inicijativi koja je zaista bila prigodna i željela je, ovaj, na prigodan način obilježiti jedan datum. Unutar te naše Inicijative bilo je i tih proceduralnih nespretnosti, evo ja se kolegi Arnautu zahvaljujem na tom upozorenju, pa ću sad zamoliti službe da makar i sa zakašnjenjem podijele zastupnicima korektnu verziju Rezolucije Vijeća Evrope 1481 kako bih ispunio onu svoju obvezu koju sam sebi nametnuo na zadnjoj sjednici Parlamenta i na taj način, možda, evo da riješimo to pitanje. Ali kako god, i bez obzira kako će ova Inicijativa proći na Domu važno je reći da se ovdje radi o temi koja je društveno i politički relevantna za Bosnu i Hercegovinu. I do sada je se na različitim mjestima, pa i u ovom Parlamentu, doticala ova tema, ali najčešće ad hok, selektivno, isključivo, pa i ideološki pristrano, da tako kažem, sa obje strane ideološkog pola. Naš pristup je pokušao biti drukčiji, ili mi barem mislimo tako, temeljio je se na usvojenim dokumentima, u prvom redu Evropskog parlamenta, temeljio je se na želji da se jedan datum, koji je u Evropi etabliran, obilježi i u Bosni i Hercegovini i u ovom Parlamentu na ... način. Jer, ja ću podsjetiti, i možda je važno reći da je ovo tema kojom su se bavili i prema njoj odredili Evropski parlament i razni evropski parlamenti. Ako želimo zaista biti u jedan od evropskih parlamenata i mi ćemo se morati odrediti prema ovoj temi i prema ovom datumu sada ili neki drugi put. Ta tema i taj datum je Evropski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima, ponovno ovdje stavljam naglasak na riječ svih, kako bi bili vrlo jasni. Kažem, ovom temom ... zaista, evo iz ovih razloga, i dalje baviti u ovom Parlementu. Način na koji je kolega Bećirović pokušao dezavuirati našu Inicijativu mi je za to i dodatni motiv, da tako kažem. Zahvaljujem. 46
Hvala Vam. Diskusija, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se kolegama što su podsjetili, dakle, na ono što je zaista bio jedan ogromni problem sa ovim prijedlogom, a to je što ste kao sastavni dio vaše inicijative dostavili navodnu Rezoluciju Vijeća Evrope 1481, ali ja sam već na prošloj sjednici Doma ukazao da je dostavljen falsifikat, uz ogradu da sam siguran da vi niste ništa falsificirali već da vam se potkrala greška. Međutim, greška je poprilično gruba, dakle ne radi se o ... ili o gramatici, ili bilo čemu tehničke prirode jer u pravoj Rezoluciji 1481, koju sam i tada citirao sa web stranice Vijeća Evrope, ali i sa Pravne datoteke Republike Hrvatske, u toj Rezoluciji pravoj, dakle originalnoj, prozvana je Bjelorusija samo, a dokument koji ste vi tada dostavili, ta navodna Rezolucija 1481, prozvana je Bjelorusija, Bosna i Hercegovina i Hrvatska. Dakle, očito je bio neki politički cilj nekoga da to falsificira i vi ste tada još rekli, ovaj, ja sam, kakao sam već rekao, ukazao odmah da vas dvojicu znam, ne bavite se falsifikatima i vi ste rekli da ste to skinuli sa interneta i da je očito da se radi o grešci, obećali ste bili popraviti do Zajedničke komisije za ljudska prava, međutim i dalje smo imali taj pogrešan dokument juče, preključe na Komisiji. A onda je mene zaintrigiralo gdje ste to našli na internetu i onda sam i ja potražio, koristeći ove ključne riječi, i onda sam ovu Rezoluciju, navodnu, u kojoj se spominju Bosna i Hercegovina i Hrvatska, a ne spominju se, podsjećam, u originalnoj Rezoluciji, našao na web stranici Hrvatskog obrednog društva bojovnika Drugog svjetskog rata i bojovnika Domovinskog rata. I to zaista ukazuje da se trebamo vrlo oprezno postaviti po ovim pitanjima, vrlo temeljito sve ove stvari istražiti. I zaista kolega Kožul ne mogu pobjeći od toga da to vežem i za brzopleto dostavljanje amandmana na ove otpremnine pravdajući to, je li, nekim pravima policijskih službenika kad Vam ja potpuno argumentovano kažem da oni neće biti tretirani mojim zakonom, dakle samo oni koji primaju basnoslovne otpremnine će biti tretirani. Dakle, sve ove greške ukazuju koliko pažnje ovim stvarima treba posvetiti, ne samo kad su ove stvari u pitanju po pitanju Drugog svjetskog rata, itd., nego i po pitanju javne potrošnje, da ne možemo ulagati amandmane brzopleto, nepromišljeno, a koje će u suštini samo osigurati onima koji primaju basnoslovne otpremnine da i dalje to nastave. Hvala.
Hvala. Predrag Kožul, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
Postoji jedna latinska poslovica ili uzrečica nomino sunto dioza, ja mislim kolega Arnaut bilo bi onako nekad iz kolegijalnih razloga dobro je primijeniti u ovom Domu. Ja ću o amandmanu, o kojem Vi već drugi put pričate, govoriti i braniti ga svjetla obraza jasno i javno u vrijeme kad to bude na svaki način, pa i poslovnički, prikladno i primjereno, i mjesto, kao što sam juče radio na povjerenstvu, pa tako i ovaj put. 47 Za grešku kod Rezolucije 1481, za koju se slažem da je krupan propust, ispričao sam se na prošloj sjednici Doma, na sjednici povjerenstva, i danas ovdje još jedanput jer sam je napravio ja, ne kolega Lovrinović, jer sam sa tog nesretnog interneta skinuo prvu Rezoluciju 1481 koja mi je naletila. I to je zaista tako. Ali ponovno kažem ovdje kada govorim o ovoj našoj Inicijativi i dobroj namjeri vezanoj za nju da je suština važna. Kažem, ona danas ne mora proći, ona može ostati i trajno kao jedan od zadataka ovog Parlamenta, ali suština te Rezolucije, suština Dana sjećanja na žrtve svih totalitarnih režima ostaje, čini mi se, i kao zadatak ovog Parlamenta da se prema tome na adekvatan način odredi. Zahvaljujem još jednom.
Hvala. Denis Bećirović, diskusija. Izvolite.
Ja nisam mislio diskutovati, ali prozvan sam pa ipak moram još nešto dodatno reći i u toku rasprave. Kao što vidite ova Rezolucija govori o Srednjoj i Istočnoj Evropi, ja ne znam da li je Bosna i Hecegovina igdje svrstana u Srednju i Istočnu Evropu. Druga stvar, Bosna i Hercegovina, i mi smo Parlament Bosne i Hercegovine, je bila najveće antifašističko uporište u Jugoistočnoj Evorpi, najveće antifašističke bitke bile su u Bosni i Hecegovini, i mi imamo osnovane razloge da svi u ovoj zemlji budemo ponosni na antifašiste Srbe, Bošnjake, Hrvate i ostale koji su učestvovali u antifašističkoj borbi. I vezati nas za neke druge apsolutno ne stoji. I postoji hiljadu razloga zašto nikada nećemo dozvoliti da se u isti koš stave bosanskohercegovački fašisti sa antifašistima u Bosni i Hercegovini. To je jedna stvar. Druga stvar je, moderna Evropa je zasnovana na antifašizmu, temelji Bosne i Hercegovine su antifašistički i ne može se putem ovakvih rezolucija izjednačavati ono što nije moguće izjednačiti. Mada moram reći inicijalna teza o tome da su antifašisti Jugoistočne Evrope, prije svega iz Bosne i Hercegovine i bivše Jugoslavije, isti kao neki drugi je plasirana još od strane ustaških generala '44., a to je ponovljeno i blizu Klagenfurta u maju 1945. Tada su ustaški generali došli pred Britansku armiju i rekli da imaju posla s partizanima koji su banda. I nisu ni završili tu rečenicu britanski general im je saopštio da to pred njima ne spominju, da su partizani njihovi saveznici. Dakle, to je šta je zapad rekao o tome. Mi, dakle, ne možemo sve one koji su učestvovali na zasjedanju ZAVNOBiH-a, na zasjedanju ZAVNOH-a, vijećnike AVNOJ-a takođe, izjednačiti sa protagonistima i sljedbenicima ustaške genocidne politike. To naprosto nije moguće, to nije moguće ni u Bosni i Hercegovini, ni u Hrvatskoj. Dakle, s jedne strane imamo antifašiste koji su se borili za antifašističke vrijednosti, s druge strane imamo Pavelićeve fašiste, izdajnike, koji su Zadar, Poreč, Rovinj, Pulu, Rijeku, cijelu Istru, Krk, Cres, Lošinj, Palagružu, Lastovo, Zadar s okolinom, sve prodali Musolinijovoj Italiji. To je nemoguće dokazati ni u Hrvatskoj, a kamo li u Bosni i Hercegovini. I danas kad dođete u Vašington u Muzej holokausta ima izloženo devet svjetskih zastava koje su pobjedile fašizam i nacizam. Među njima je i zastava antifašista s ovih prostora. Nemoguće je izjednačiti i u isti koš u ovakvim rezolucijama staviti NDH koja je donosila rasne zakone, otvarala Jasenovac, brojne logore, sa recimo Rezolucijom Drugog zasjedanja ZAVNOBiH-a koja govori o ljudskim pravima. Nemoguće je ovog što smo mu zabranili ovdje u Parlamentu, Mile Budak, je li, pod znacima navoda, književnik izjednačiti takvog jednog zločinca sa književnicima poput Miroslava Krleže, Ivana Gorana Kovačića, itd. Nemoguće je genocidnu politiku NDH izjednačiti sa politikom bratstva i jedinstva koju je promovirao antifašistički pokret. Dakle, postoji stotine razloga zašto je to nemoguće i zašto ovo danas treba da padne. 48
Hvala. Ispravak krivog navoda, Predrag Kožul. Izvolite.
Ma, ja ću samo vrlo kratko i zaista ću završiti s ovom temom, jer sam jedan od onih koji drži da vraćanje, pa i u blisku prošlost, je za ovaj Parlament i za ovu državu uvijek kontraproduktivno. Ali ono kad sam rekao da me, ono što je govorio kolega Bećirović, motivira je to vrlo, da tako kažem, ono nevjerojatna lakoća simplificiranja i izjednačavanja antifašizma i komunističkog režima. E upravo zato je potrebno, na neki način, u ovoj državi jasno kazati i ograditi se, ponovo kažem, i obilježiti žrtve svih totalitarnih i autoritarnih ražima. Zahvljujem.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović je već imao jednu diskusiju.
Ne mogu ovaj ispravak netačnog navoda, nešto mi neće, pa.
A dobro, ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dakle, samo kolegi Bećiroviću, možda, nadam se da se kolege neće ljutiti, ja nisam Vaš student da Vi meni držite ovdje predavanja o NDH, o povijesti, dakle prije svega sam kolega po struci i gotovo bih se usudio da kažem da znam više od Vas o tome. A s druge strane, dakle, nitko nije ovdje govorio u ovoj našoj Inicijativi ni o fašizmu, ni o antifašizmu, dakle točan naziv ima naša Inicijativa i za šta se veže. Dakle, veže se za totalitarne režime i žrtve tih režima, dakle mi uopće nismo govorili niti uspoređivali neki fašizam s nekim fašizmom ili antifašizam sa nekim drugim antifašizmom. Vi ovdje samo želite da ovo iskoristite da držite neka predavanja, meni ih ne možete držati, al' sam spreman o njima, samo mislim da nije danas tome, da nije tome vrijeme. S druge strane kad ste naveli neke primjere koje ste govorili za fašističku tvorevinu NDH, ja ću Vam navesti neke primjere zločina koje su napravili komunisti, a od Križnog puta, Hude jame, Tuzle, Stoca i tzv. ustanaka koji su se događali '41. i '42. al' o tom ćemo ja i Vi negdje na nekoj akademiji ako hoćete. A s druge strane da Vam ponovim iz Rezolucije Evropskog parlamenta, dakle kaže – da se, uvjereni su da je krajnji cilj otkrivanje i ... zločina počinjenih od strane komunističkih totalitarnih režima, pomirenje koje se može postići prihvatanjem odgovornosti, traženjem oprosta i jačanjem moralne obnove. U 17. točci ponovo kaže – da se upućuje ova Rezolucija predsjedniku kojeg se moli da to uputi komisiji parlamenata država članica, vlada i parlamenata država kandidatkinja, vladama i parlamentima u zemljama povezanim s EU, te vladama i parlamentima članova Vijeća Evrope. Dakle, ja ne vidim zašto Vi nas pokušavate uvući, valjda zato što sam ja Hrvat, u tu vrstu priče. Nije nikakav problem ako kolege hoće slušati sad ćemo mi o tome razgovarati, nikakav problem nije, da Vam ja kažem koliko su komunisti pobili toga, ali ja ne želim danas o tome pričati, nego da ne bi dezavuirao ovu ideju o kojoj govorim, dakle prije svega jasna je ona kao dan, želimo 23. kolovoz kao Dan 49 sjećanja i želimo da nam neko prema ovim rezolucijama napravi tekst, da li je to Vijeće ministara, da li je to neko drugi, i da se o tome izjasnimo, a kad bude vrijeme ovome o čemu Vi želite razgovarati nikakav problem nije. Dakle, ja stojim na raspolaganju. Živjeli.
Hvala. Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Što se tiče znanja i neznanja to nije mjesto ovdje da se certifikati dobijaju, to imaju nadležne visokoškolske ustanove koje brinu o tome, ali nije niko naivan da ne zna šta je poruka ovakvih prijedloga i šta se krije iza toga i naravno da je dužnost da se kaže, da se to prepozna i da se to spriječi. Vi, prije nego što sam Vam ja bilo šta danas rekao na tu temu, imali ste, evo vidim, i stav Komisije za ljudska prava koja je gotovo plebiscitarno odbila tu Vašu ideju, ne znam motive njihovih razloga zašto su, ali to je takođe fakat. Dakle, ne može se u ovoj zemlji nikada izjednačavati ono što sam Vam rekao da se ne može izjednačavati, oni koji su i tada 40-ih godina tvrdili da su Stolac i Bosna i Hercegovina hrvatski prostor ne mogu biti isti sa onima koji su i tada tvrdili da je Stolac i Bosna i Hercegovina i hrvatski, i srpski, i bošnjački, i svih drugih naroda. To je poruka, dakle, koja ostaje i koju niko nikada neće moći negirati.
Hvala. Diskusija, Zaim Backović. Izvolite.
Pošto ovo nije prvi put da na istu temu razgovaramo oblanda ili plašt upakivanja ovakve rezolucije, ovakvih uopšte akata, je nešto što ipak bi moralo biti definirano kroz ono što je zakon, a ovdje je pokušano sa zakonima koji bi definirali ovu materiju. I kada se išlo prema zakonima oni koji predlažu bili su protiv. Mi smo, i sjedište ovog Parlamenta je u gradu koje ima vrlo živo sjećanje i na onaj period '41.-'45. kao i na ovaj period '92.-'95. Na onim Vracama, koju formalno kažemo da su linija razgraničenja, nalazi se jedan spomenik u čijem dvorištu su oguljene kože, zguljene kože u vili Maksa Luburića pripremljni takvi Dragica Pravica i Džavid Haverić i takvi izvedni na strijeljanje, i istorijski sada kada su došli neki novi partizani na vlast zbrisani. Samo spominjem dva imena. U njihovu čast je ona država izgradila škole da se djeca edukuju, na mjestima gdje su, od strane tadašnjeg ustaškog režima, uhvaćeni, te škole su danas preimenovane i ne nose više ime Dragice Pravice i Džavida Haverića, kao i njihove ulice. ____________(?) /nijeu ključen mikrofon/ Znam ja ovoga puno, ovo samo dva detalja navodim. Ja sam apsolutno za osudu totalitarnih režima, apsolutno sam za osudu zločina, apsolutno sam itd., ali ću vam napomenuti, ovdje sam spomenuo ustaškog, da imam živo sjećanje svoje porodice čije je samo jedno muško biće preživjelo Drugi svjetski rat, to je moj otac, moj otac, ali sad od četničke ruke Pavla 50 Đurišića i tako sad možemo redom redati. Ja predlažem da se gospoda iz Vijeća ministara udostoje i deaktiviraju onu inicijativu koja će dati u proceduru zakon kojim će se definirati nešto što je Evropa, ili demokratska Evropa, ili prostor kojem mi težimo, davno definirao, to je cjelovita, prije svega osuda i zabrana djelovanja onih koji nose u sebi ideje, ne samo totalitarizma, nego fašizma i totalitarizma, bezdilemo. Bez toga mi ovdje ćemo imati stalne probleme, stalne. Neophodno je da mi shvatimo, da mi smo ovdje za ovaj narod, ne da ga konfrontiramo, nego da činimo da on počne normalno živjeti, a normalno će početi živjeti onda kada se shvati da smo svi božja bića i ako Boga ima, a u njega duboko vjerujem, za sve nas je jedan način prilaska Bogu je samo forma i ništa više. Ako sam samo ja u pravu, a islamske sam provinijencije, 7 milijardi ljudi će završiti u paklu. Ako je samo katolicizam u pravu ostali će u pakao, ako je samo pravoslavlje u pravu ostali će u pakao, ako je hinduizam, ako je budizam i tako redom, ako Boga ima, kažem, a duboko vjerujem da ima, za sve nas je jedan i zato učinimo, učinimo da nas to spaja a ne razdvaja i da se zakonski ova materija reguliše. Hvala.
Hvala. Evo, bilo je nekih koji su tvrdili da pakao nije tačka dnevnog reda, ali evo, Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, da, ne ja sam pustio nisam intervenisao ...
Pa ljudi ja sam se javio malo da ovo, kako se zove, vratimo u neku, mislim kad nekad budemo ovo mi preslušavali šta smo, recimo, danas govorili i na što smo mi trošili vrijeme, sad pitam kolege ovo je peti put da pričamo o istoj stvari. Samo da vas podsjetim predsjedavajući, jednog, drugog, evo nema treće vaše kolegice, ja sam kao poslanik u Parlamentu pet puta tražio pismeno vam podnosio zahtjev, molio vas, da uvrstite na dnevni red tačku dnevnog reda zaustavljanje negativnog trenda odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine, vi niste pet puta jednu takvu temu našli za shodno da je uvrstite ...
Molim Vas da se držite tačke dnevnog reda.
Evo držim se predsjedavajući, ja sam se javio, dakle, da kažem ljudi dajte da se vratimo negdje, hajde da se vratimo u Bosnu i Hercegovinu, da se vratimo u 2016. godinu, gdje živimo mi. Ponvaljam vam, 80 hiljada ljudi je prošle godine izašlo iz Bosne i Hercegovine, a pogledajte recimo kako danas vodimo diskusije u svu želju da riješimo to, da se i mi odredimo od totalitarizmima, e ovo je ispravak krivog navoda kolega Lovrinoviću, dakle ovo je dopuna svima nama da se stvarno, kako se zove, urazumimo. Jer na ovaj način ovakav sigurno nećemo nikad izaći iz ovoga problema kojeg imamo. I zato je u tom smislu, dakle moja nekako dilema, kad nas ljudi budu ocjenjivali, nas koji sjedimo ovdje, evo i ovaj Parlament, kroz nekoliko godina, kako 51 će recimo oni nazivati ovaj režim. 80 hiljada ljudi izaše iz države Bosne i Hercegovine, dakle između 25 i 40 godina, mladost ljudi koji trebaju da grade ovu zemlju, a mi nemamo snagu, recimo, da to uvrstimo na dnevni red. Ja ne znam šta bi evo drugačije, recimo, svima nama ovdje koji sjedimo poručio ako tu nećemo pokazati jednu našu, kako se zove, opredjeljenje da malo izvučemo neku pouku iz nekog proteklog perioda, onda se svi s pravom trebamo zamisliti kuda ide ovaj brod. Ovo je moj bio kratki doprinos, dakle, svima nama da razmišljamo šta nam je prioritet i šta treba da bude na dnevnom redu.
U redu, hvala. Ispravak krivog navoda, Predrag Kožul. Izvolite.
Pa evo, ja ću za kraj u formi ispravka krivog navoda samo pročitati naslov naše inicijative, mi, kolega Lovrinović i ja, smo željeli ovom inicijativom pozvati ovaj Parlament da na odgovarajući način obilježi Europski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima. Ništa više neću kazati.
Hvala. Zaključujem raspravu. Sada predlažem da objedinimo raspravu o tačkama od 14. do 23., pošto se radi o međunarodnim sporazumima. Pripremite se za glasanje o prijedlogu o objedinjavanju rasprave. Za 28, protiv nema, uzdržanih 9. Postoji opšta i entitetska većina, objedinili smo raspravu. Ad. 14. – 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, Protokola, Ugovora i Statuta Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, ima, Hazim Rančić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Evo objedinili smo raspravu, to je naša uobičajena praksa, ima, moglo bi se i na nekim drugim govoriti, a evo ja ću govoriti samo o ratifikaciji Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Kipar vezano za turizam. I eto, malo sam to pročitao, pa me interesuje ima li ko da zna odgovor na ova pitanja. U članu 2. piše – ugovornice će podsticati vlastite odgovarajuće upravne organe i organizacije u sektoru turizma na razmjeni informacija, iskustava, podataka i druge dokumentacije vezano za turizam i turistička istraživanja u okviru svoje nadležnosti. Koja, koja ćemo mi to istraživanja raditi? Dakle, jedna od ugovornica je 52 Bosna i Hercegovina pa me interesuje šta ćemo mi to raditi u Bosni i Hercegovini po ovom Sporazumu? Takođe ugovornice će kada god je to moguće sarađivati u području istraživanja tržišta. Šta ćemo mi raditi u istraživanju tog tržišta? I ugovornice će takođe sarađivati u području razvoja proizvoda putem razmjene informacija. Kojih proizvoda? I još jedno pitanje – koliko turista iz Kipra dođe u Bosnu i Hercegovinu na godišnjem nivou? Hvala, ako ima neko iz Vijeća ministara, evo ... da odgovori. Hvala.
Da li ima neko iz Vijeća ministara ko bih mogao da da odgovor na ova vrlo značajna pitanja? Nema niko. Izvolite dalje, ima li prijavljenih za raspravu. Ako nema zaključujem raspravu, završili smo. Glasanje u 13:40 sati, za 20 minuta. Molim vas da dođete na vrijeme. Molim vas da zauzmete mjesta da počnemo sa procesom glasanja. Prva tačka – Usvajanje Zapisnika sa 35. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Zapisnika. Za 34, uzdržanih 2. Entitetska i opšta većina postoji, usvojili smo Zapisnik. Prelazimo na glasanje po trećoj tački dnevnog reda – Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije - „E“ – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1361/16, od 09.05.2016. i 10.06.2016. godine (drugo čitanje), skraćeni postupak. Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 31, protiv 5. Opšta i entitetska većina postoje, znači usvojili smo Prijedlog zakona. Četvrta tačka – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 23, protiv 5, uzdržanih 8. Entitetska i opšta većina postoje, znači usvojili smo Prijedlog zakona. Tačka 5. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2091/16, od 02.08.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Za 25, protiv 6, uzdržanih 5. Postoji opšta i entiteska većina, usvojili smo Prijedlog zakona. 53 Tačka 6. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. godine, skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Glasamo o negativnom Mišljenju Komisije za finansije i budžet. Za 22, protiv 14, uzdržanih 1. Znači, usvojeno je negativno Mišljenje ovim je Prijedlog zakona odbijen. Tačka 7. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini, predlagač: Savjet ministara BiH sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Glasamo o negativnom Mišljenju Komisije za finansije i budžet. Za 24, protiv 12, uzdržan 1. Opšta i entitetska većina postoje, znači da smo usvojili negativno Mišljenje Komisije, Zakon je odbijen. Tačka 8. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 1855/16, od 07.07.2016. godine, skraćeni postupak, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Glasamo o negativnom Mišljenju Komisije za finansije i budžet. Za 19, protiv 13, uzdržanih 5. Opšta većina postoji, entitetska većina u Federaciji BiH ne postoji. Glasamo u drugom krugu. Za 19, protiv 14, uzdržanih 4. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo usvojili negativno Mišljenje Komisije i Zakon je odbijen. Prelazimo na glasanje po tački 9. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Za 25, protiv 3, uzdržanih 9. Opšta i entitetska većina postoje, znači usvojili smo Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na glasanje po tački 10. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Za 25, protiv 1, uzdržanih 11. Postoji opšta i entiteska većina, usvojili smo Prijedlog zakona u prvom čitanju. Tačka 11. – Izvještaj o zbrinjavanju lica pod međunarodnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-41-1987/16, od 22.07.2016. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 28, protiv nema, uzdržanih 9. 54 Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Izvještaj. Tačka 12. – Informacija o prihvatu i integraciji bosanskohercegovačkih državljana koji se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu na osnovu Sporazuma o readmisiji za period 01.01.2015 – 31.12.2015 – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-41-1986/16, od 22.07.2016. godine. Glasamo o primanju k znanju informacije. Za 27, protiv nema, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina, primili smo k znanju informaciju. Tačka 13. – Inicijativa poslanika Predraga Kožula i Nikole Lovrinovića za razmatranje tačke: „Evropski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima“, akt broj: 01-50-1-2269/16, od 24.08.2016. godine. Glasamo o usvajanju zaključka. Za 5, protiv 27, uzdržanih 5. Opšta većina ne postoji, znači da zaključak(?) nije usvojen. Sada glasamo o prijedlogu da se o tačkama 14. do 23., uključujući i tačku 23. izjasnimo u paketu. Za 36, protiv nema, uzdržano 1. Postoji opšta i entitetska većina, usvojen je prijedlog da se glasa u paketu. Sada ćemo glasati o tačkama od 14. do 23., uključujući i 23. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, Protokola, Ugovora i Statuta. Za 36, protiv nema, uzdržano 1. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo usvojili sve saglasnosti za tačke od 14. do 23., uključujući i tačku 23. Zaključujem 36. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 9. novembar, bićete na vrijeme obavješteni i dobiti materijale. Hvala vam. Sjednica završena u 13:55 sati.