Uvaženi poslanici, poštovani gosti, otvaram 18.sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, uvaženi poslanici, pretpostavljam da ste malu pauzu iskoristili da se odmorite, da u buduće kada napravimo pauzu da ćemo na vrijeme biti u ovoj sali kako bismo svoju pažnju posvetili radu Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Želim da vas obavijestim da su pored poslanika na sjednicu pozvani predstavnici institucija Bosne i Hercegovine, Međunarodne organizacije koje redovno pozivamo na sjednice. U tom smislu želim da vas informišem da su na ovu sjednicu pozvani predsjedavajući članovi Predsjedništva Bosne i Hecegovie, predsjedavajući članovi Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, predstavnik OHR-a, predstavnik OSC-a, predstavnik Evropske Unije, predstavnik Generalnog sekretara Savjeta Evrope, i Šef misije u Bosni i Hercegovini, predstavnik i posmatrač Komisije u Bosni i Hercegovini, predstavnici ambasada u Bosni i Hercegovini koji su izrazili interes da prate rad Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i predstavnik UN misije u Bosni i Hercegovini. Svima koji su se odazvali i žele da prate rad ovoga parlamenta, želim dobrodošlicu i da se ugodno osečaju u okviru ovoga doma. Želim takođe da vas obavijestim da je svoje odsustvo sa današnje sjednice pravdao poslanik gospodin Hasan Muratović, za drugi najava nismo imali u tom smislu. Želim od službe da nas informiše koliko je poslanika prisutno? Imate li informaciju koliko prisustvuje poslanika? Molim vas u buduće da to imate prije nego što vas pitam. Dakle, imamo 34 poslanika prisutna, što znači da imamo kvorum, možemo donositi punopravne odluke. Dame i gospodo, prije rasprave o predlogu dnevnog reda predlažem da završimo jedno prethodno pitanje. Napokon smo od Izborne komisije dobili obavještenje da umjesto Borislava Paravca mandat poslanika je Izborna komisija dodjelila gospodinu Zoranu Spasojeviću. Zoran Spasojević je uredno pozvan na ovu sjednicu. On se odazvao 2 i pozivam gospodina Zorana Spasojevića da pred Domom da svečanu izjavu kako bi preuzeo dužnost poslanika u Parlamentarnoj skupštini. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene
Izjavljujem da ću savjsno vršiti dužnosti koje su mi povjerene
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine
U potpunosti provoditi opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
U potpunosti provoditi opšti okvirni sporazu za mir u Bosni i Hercegovini
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnove slobode te štititi interese i jednakost svih naroda i građana
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnove slobode te štititi interese i jednakost svih naroda i građana.
Čestitam gospodine Spasojeviću. Dame i gospodo time smo upotpunili sastav ovoga doma sada napokon imamo 42 poslanika. Molim predstavnike službe da obavijeste Klub HDZ-a da, još jednom ih obavijestite i recite da je počela sjednica, pošto niko nije tražio pauzu. Ja vas molim da ih još jednom obavijestite, to je ono što nas obavještavate prije 15 minuta da su krenuli nije dobar odgovor. Dame i gospodo, vi ste dobili dnevni red u vašim pozivima, ja želim u skladu sa promjenama koje su nastale da vas informišem da smo jučer održali sjednicu užeg Kolegija i sjednicu proširenog Kolegija i prošireni Kolegij se koncenzusom usaglasio da dođe do izvjesnih promjena dnevnog reda, odnosno da se neke od tačaka skinu sa dnevnog reda a da se definišu nove tačke dnevnog reda. 3 U tom smislu predložene su nove tačke dnevnog reda pod 1. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o udruženjima i fondacijama po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. 2. Zahtjev poslanika Seade Palavrić za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika i 3. Davanje saglasnosti za ratifikaciju slijedečih sporazuma: a)Sporazuma o razvojnom kreditu projekat razvoja i zaštite šuma između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, pod b) Sporazuma o razvojnom kreditu projekat tehničke pomoći za socijalno osiguranje između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj , pod c) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o socijalnom osiguranju, pod d) Sporazum između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije u saradnji u oblasti kulture. To su 3 dakle tačke koje smo predložili a vidjeli ste iz dnevnog reda je isključena tačka pod rednim brojem 8. to je usvajanje zakona vezanog za javne nabavke, razlog je što smo od Evropske komisije dobili obavještenje da oni rade, da će prvi draf zakona biti u drugoj sedmici septembra, naš opšti zaključak je da je naš cilj da donosimo zakone koji su od interesa za ovu zemlju a ne zakone koji će biti u koliziji sa onim što misli Evropska unija i preovladao je stav da se ta tačka skine sa dnevnog reda dok ne dobijemo prvi draf zakona od Evropske komisije. Novi dopunjeni prijedlog dnevnog reda ste dobili pre početka sjednice, i evo ja otvaram raspravu vezanu za dnvni red koji ste dobili uz ove naravno napomene vezano za korekcije koje je učinio prošireni Kolegij na sinošnjem zasjedanju. Otvaram raspravu, ko se javlja za riječ? Gospodin Tihomir Gligorić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ujedno koristim priliku da čestitam gospdinu profesoru Nikoli Špiriću i zaželim da ubuduće dobro vodi ove sjednice, istovremeno da donosimo dobre zakone u korist građana Bosne i Hercegovine. Prošli put nisam bio na sjednici kada je bila ova inaguracija, tako da sam ja sa zakašnjem to uradio sada. Predlažem slijedeću tačku dnevnog reda a to je Izvještaj Savjeta ministara o izgradnju autoputa Koridor Vc. Ukoliko poslanici prihvate to onda ću svakako dati šire obrazloženje ali sada u najkraćem zaista nas u posljednje vrijeme zbunjuje mnogo toga vezano za izgradnju autoputa. Imamo kako kaže Savjet ministara inicijative, po tom imamo pismo namjere Republike Hrvatske. Vidimo da je zainteresovana i treća strana 4 kao što je Evropska banka za obnovu i razvoj, a istovremeno se radi zaista o jednom ozbiljnom projektu koji svakako zaslužuje da Parlament bude redovno o tome upoznat kako bi naravno parlamentarnom kontrolom pokušao prati ovaj veliki projekat. Poznavajući kakvi smo mi i da uvijek napravimo neki problem kad je u pitanju neki veliki tender ili projekat, smatram da bi parlamentarna kontrola svakako trebala biti veoma prisutna vezano za izgradnju autoputa. Gospodine predsjedavajući ja vam prilažem tačku dnevnog reda.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću na čestitkama, i evo i na prijedlogu tačke dnevnog reda i molim vas svi koji predlažu nove tačke u pisanoj formi da bismo ih mogli autentično pročitati. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Križanović se javio za riječ, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, pozivom na članak 26. 2 u ime Kluba zastupnika socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine, predlažem da u dnevni red današnje sjednice uvrstimo formiranje iztražnog povjerenstva o eventualnoj umješanosti zastupnika ovog doma u pripremu "državnog udara". Radi se o optužbama iznesenim u medijima da postoji organizirana grupa ljudi koja sustavno radi na izazivanju haosa, terorizma, zastrašivanja i destabilizaciji ugrožavanja ustavnog poretka. Naravno to su vrlo ozbiljne optužbe, insinuacije i one zahtjevaju ozbiljan naš odnos prema tome. Prije toga da izrazim naše duboko uvjerenje da će nadležni organi tužiteljstvo i sudstvo uključujući i Visoko tužiteljsko Srpsko vijeće istrajati do kraja i dovesti ovaj slučaj nezavisno i profesionalno. Bila bi to dobra poruka građanima Bosne i Hercegovine da konačno imamo neovisno sudstvo koje je sposobno pravično sankcionirati stvarne rušitelje ove zemlje kao i one koji to isceniraju unoseći strah i skrečući pažnju građana Bosne i Hercegovine sa stvarnih problema ove zemlje. Dakle, ovde se radi o involviranosti naših zastupnika, i zbog zaštite digniteta ovog doma, mi ne možemo ostati po strani ovih afera. Zato predlažem da se formira povjerenstvo koje će zatražiti eventualno odgovornost naših zastupnika. Možda ovo ne bismo ni tražili da pri ovom domu postoji povjerenstvo ili komisija za etiku koja bi po prirodi stvari preuzela ovaj posao. Cilj rada ovog povjerenstva je dakle da istraži utemeljenost ovih optužbi tko ih planira, eventualno sa kojim ciljem i da u roku od 30 dana obavijesti ovaj dom. 5 Ja imam naravno ovdje konkretne prijedloge i detalje sadržaja rada te komisije ali bih se o njima eventualno izjašnjavali i dali ovaj, sugestije o načinu rada te komisije ukoliko se prijedlog podrži. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Križanović molio bih samo u pisanoj formi naslov tačke dnevnog reda da dostavite, nije problem da mogu. Već se je javio gospodin Živković pa gospođa Palavrić.
Uvaženo Predsjedništvo, dame i gospodo, Visoki predstavnik je prije nekoliko trenutaka bio ovdje i "optužio" ovaj parlament da ovakvim ritmom rada samo jednu Skupštinu u toku mjeseca neće uspjeti da zvrši posao koji je pred nama. Ne želeći da nosim taj dio odgovornosti kao čovjek koji je prisustvovao na svim skupštinama i svoj posao odrađivao kako treba a vjerujem i svi ostali, smatram da bi pod tačkom 15. ova skupština trebala da razmatra potrebu za proglašavanjem odnosno donošenjem odluke da ovaj visoki dom, odnosno Predstavnički dom Parlamenta BiH neprekidno zasjeda. Mi smo u zaostatku i po orjentacionom planu rada ove skupštine ako pogledate i na današnjem dnevnom redu o ratificiranju ovih sporazuma vidjećete da kasnimo po nekoliko mjeseci, čak i godina, i smatram opravdanim da ova skupština razmatra o donošenju takve odluke. To je moj prijedlog, hvala.
Zahvaljujem kolegi Živković, molio bi u pisanoj formi s tim što sam dužan da dam komentar, ovaj parlament dame i gospodo se nalazi u stalnom zasjedanju. Svi poslanici su profesionalni ili 99% na profesionalnom radu, druga je stvar što mi imamo plenarno zasjedanje jednom ili dva puta mjesečno, kada se obazbijedi adekvatan dnevni red. Ja ću biti presretan onog trenutka kada budemo imali sve one koji prate rad ovog parlamenta od Vijeća ministara do Predsjedništva koji su u stanju održati takav tempo rada Parlamenta. Dakle, mi jesmo u stalnom zasjedanju, samo ne znam da li to treba zvanično proglasiti. Dakle, mi smo u stalnom zasjedanju, zasjedamo plenarno jednom ili dva puta mjesečno, kada budemo imali dnevni red koji je tog obima da opravdava trošak da taj dan zasjedamo i koji je u interesu građana Bosne i Hercegovine. Zato milim da to javno eksponiranje da Parlament ne radi ili nedovoljno radi ne stoji, ali evo stavićemo na ovaj zahtjev gospodina Živkovića na izjašnjavanje, mi možemo to i zvanično danas, danas dakle, da uradimo. Za riječ se javio predsjedavajući Savjeta ministara gospodin, Adnan Terzić, izvolite. 6
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, evo shodno svojim ustavnim ovlaštenjima, a obzirom da je ministrica vanjske trgovine i ekonomski odnosa, gospođa Mila Gađić podnijela ostavku na dužnost Ministra u ovom ministarstvu, ja sam donio odluku o imenovanju Ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, pa bi zamolio da na današnji dnevni red se uvrsti tačka dnevnog reda – potvrđivanje Odluke o imenovanju Ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Hvala.
Zahvaljujem predsjedavajućem gospodinu Terziću, mi smo taj zvanični zahtjev i dobili, bilo je sinoć razgovora na proširenom Kolegiju ali je bio dogovor ukoliko se steknu svi neophodni uslovi da danas predsjedavajući Savjeta to predloži, ovo što je i učinio dakle, čuli ste zahtjev za novom tačkom dnevnog reda. Za riječ se javila gospođa Seada Palavrić, a iza nje gospodin Sead Avdić.
Ja imam dvije intervencije na dopunjeni prijedlog dnevnog reda. Prva je da nam Kolegij objasni zašto je iz prijedloga isključena, isključen Zakon o nabavkama, a druga je predlažem da se dnevni red dopuni jednom novom tačkom. Naime, predlažem da iza tačke 12. uvedemo tačku – Izvještaj Administrativne komisije o Odluci o usklađivanju plaća zastupnika sa plaćama ministara i prijedlog mjera. Kao što znate ja sam ovo jednom već predlagala i bilo je objašnjenje većine kolega da to nisam iznijela na proširenom Kolegiju. Sada sam to iznijela odnosno sinoć sam to iznijela na proširenom Kolegiju, nažalost dvije stranke se samo nisu saglasile sa ovim prijedlogom, pa sada želim da se ovaj dom izjasni o prijedlogu za uvođenje ove nove tačke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Molio bi samo u pisanoj formi, s tim što sam dužan evo dati u ime Kolegija ako mogu objašnjenje zašto? Ja mislim da sam to već rekao zašt je 8-sma tačka dnevnog reda skinuta. Kolegica Palavrić je bila na proširenom Kolegiju, tu odluku smo donijeli koncenzusom, a rekao sam dobili smo pismo od Evropske komisije u kojem nas upozoravaju da taj zakon nije usklađen sa evropskim standardima, da oni u drugoj sedmici septembra će ponuditi vlastiti draf tog zakona, a nama je stalo da dođemo dodobrog zakona, i zato smo donijeli odluku da se ovaj zakon privremeno skine. Dakle, da, da, a zaključak dakle, proširenog Kolegija je bio da se jednostavno ali mislim čini mi se da je to bio zaključak da mi jedan kurtoazni dopis pošaljemo Evropskoj komisiji u kojoj ćemo reći da naćin na koji se provode reforme nije dobar onog trenutka kada Parlament ponudi zakon ili Parlamentarna komisija, onda dobijemo poruku da to neko drugi radi ali da mi za to ne znamo i da u svakom smislu 7 smo spremni surađivati da dođemo do dobrih zakona i da ubuduće nećemo biti u situaciji, odnosno nećemo obezbjediti političku saglasnost da povlaćimo zakone iz parlamentarne procedure, ukoliko ne bude saradnje. Dužan sam da dam to objašnjenje, mislim da je ono u ovom trenutku zadovljavajuće. Dalje se za riječ javio gospodin Sead Avdić.
Dame i gospodo poslanici, poštovani članovi Vijeća ministara, dragi gosti, ja želim afirmirati još jedan put jedan prijedlog koji je jučer bio na proširenom Kolegiju, u ime grupe poslanika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koji dolaze sa Tuzlanskog i Posavskog kantona, u smislu da pozovem Vijeće ministara da još jedan puta razmisli i da tačku 2. Zakon o izmjeni Zakona o prenosu regulatoru i operatoru električne energije u Bosni i Hercegovini povuće iz parlamentarne procedure. Obrazloženje, ne samo grupe poslanika nego i Skupštine Tuzlanskog kantona i vlade Tuzlanskog kantona je vrlo argumentirano ubjedljivo i u tom smislu traži stvarno odgovor Vijeća ministara, zakon koji nije ušao uopće u implementaciju, zakon koji smo nedavno donijeli, na zahtjev troice imenovanih regulatora i operatora električne energije, bez valjane argumentacije ponovo dobijamo zakon o izmjeni Zakona o operatoru regulatoru i prenosu električne energije, što znači smatramo da zakon koji nije uopće doživio svoju implementaciju i nije se pokazao lošim, pa ni ovo rješenje da DERK bude, sjedište DERK-a bude u Tuzli, objektivno se mijenja zakon i traži se promjena zakona iz argumentacije koja apsolutno nije ubjedljiva niti se može, niti može izdržati elementarnu kritiku. Znači predlažemo da Vijeće ministara se izjasni da povuće zakon pod tačkom 2. Zakon o izmjeni Zakona o prenosu, regulatoru i operatoru električne energije. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Avdiću, molio bi u pisanoj formi da dobijemo taj prijedlog. Želim takođe, koja dokumentacija, ja bih vas molio to je zahtjev grupe poslanika, mi smo se o njemu sinoć na Kolegiju izjasnili, ovo je danas vaš zahtjev kao poslanika dakle, u pisanoj formi, nemojte da vam bude teško dakle, ne sporim da i to može biti ali bi dobro bilo da budemo kao i prema ostalima da dobijemo formulisanu tačku dnevnog reda. Želim da vam kažem da ovo je bio prijedlog sinoć na proširenom Kolegiju, predsjedavajući Savjeta ministara nije izrazio želju ni mogućnost da povuće ovu tačku dnevnog reda u skladu sa Poslovnikom. Želim da vas obavijestim da nije moguće povući tačku s dnevnog reda. Dakle poslovnička mogućnost ne postoji, ne sporim da to poslanik traži o tome ćemo se naravno izjasniti, jer po Poslovniku ovo bi bila obavezujuća tačka dnevnog reda. Ko se dalje javio za riječ? Javio se gospodin Novaković, pa koga vidim još, gospodin Moranjkić. 8
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, cijenjeni gosti, ja sam čini mi se da li na prošloj ili pred prošloj sjednici izrazio jedno ne slaganje, a to želim i sad ponoviti, iako potpuno svjestan da obaveznu tačku ne možemo skinuti sa dnevnog reda, ali ja želim da pitam ovdje prošireni Kolegij, meni je žao ja nisam bio sinoć na sastanku proširenog Kolegija, ovaj na tačci broj 8. Zahtjev poslanika Seade Plavrić za razmatranje izmjena i dopuna Zakona o državnoj službi, vjerujem da većina poslanika taj zakon sad nema ovdje kod sebe, jer nije bio predviđen i ja sam ga ostavio, znači i ne mogu sve zakone nositi sa sobom i sve materijale koje ja dobijem odavde stalno nositi ih sa sobom. Prema tome molim vas i zamoljavam još jednom ovaj kolegij da ne stavljamo zakone, znači da zakoni izuzev prijedloga Savjeta ministara ali i njih ako možemo obezbijediti na samoj sjednici da ne stavljamo uoči sjednice na dnevni red. Zbog na kraju krajeva i zbog samih tih zakona, zbo tog teksta koji treba ipak proći kroz neku lupu da se vidi koliko je on prihvatljiv a koliko nije. Hvala lijepo.
Ja bih molio kospodina Novakovića da li je vaš prijedlog za novu tačku dnevnog reda ili izmjenu dnevnog reda ili skidanje s dnevnog reda? Nemate prijedlog, znači ovo je bio komentar. Hvala lijepo samo da znam. Gospodin Moranjkić, ko se dalje javlja za riječ?
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, gospođe iz Vijeća ministara, dame i gospodo, imam primjedbu na dnevni red, konkretno na tačku 2. po dva osnova. Prvo, obrazloženje za njegovo donošenje a odnosi se na izmjenu mijesta sjedišta DERT-a je ne argumentovano, ako hoćete i uvredljivo u ovom dijelu obrazloženja, za Tuzlanski kanton i građane tog kantona, što je izraženo u Skupštini tuzlanskog kantona. I drugo, mi smo donijeli zakon koga Vijeće ministara nije htjelo još jednom ponavljam nije htjelo implementirati, i umjesto da odgovara ovom parlamentu za to, ovaj parlamnt treba da ga nagradi hirovitim njihovim zajtjevima, kroz ovu izmjenu. U k... nema mijesta da on ide po članu 105. uzmi ili ostavi jer ovo je tipičan oblik zloupotrebe člana 105. u našem Poslovniku i zato predlažem da ako Vijeće ministara neće da povuće kao obaveznu tačku, da ona ne ide po članu 105. nego da ide u redovan postupak a dotle da se donesen zakon primjenjuje onakav kakav je donešen. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću, dakle, ne znam šta je vaš zahtjev, ja bi molio da definišete tačku dnevnog reda jer je ovo samo komentar ili skidanje tačke. 9
Rekao sam, ja mislim da ste prečuli gospodine predsjedavajući, da ne ide po članu 105.ako je obaveza i tačka treba da ide nego da ide po nekom drugom članu.
Ma da ali Poslovnička mogućnost takva ne postoji. Ja vas molim dakle, sve poslanike da dobro prouče Poslovnik. Izgubićemo manje vremena vezano za rasprave oko dnevnog reda. Dakle, sve moramo uklopiti ono što se zove naš poslovnik Hvala vam lijepo, gospodin Selim Bešlagić je tražio riječ, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, sramota me je reći i da se stidim, ukoliko prihvatimo da ova tačka dnevnog reda 2. ide na našu sjednicu. Nemoguće je donijeti da je ovaj dom donio odluku da DERK ide u Tuzlu i da troica neobjavljenog zakona već podnose zahtjev da se on premjesti u Tuzlu. Tražimo da se ova tačka skine s dnevnog reda. Imate zahtjev 7 poslanika s Tuzlanskog kantona da se ova tačka skine s dnevnog reda. Dobili ste.
Zahvaljujem gospodine Bešlagić, ja bi molio samo da se sad dakle, nije sporno o svemu ćemo se izjasniti. Niko ne može narediti ovom Parlamentu da u demokratskoj raspravi ne potvrdi svoje prvobitno stajalište da sjedište DERK-a ostaje u Tuzli. Zato vas molim nije bitno hoće li tačke biti ili neće nego je bitno hoće li poslanici biti na nivou zahtjeva Kantonalne vlasti iz Tuzle ili će biti, biti protiv. Nemojte da dakle, sporimo hoće li biti tačke dnevnog reda, jer je ona obavezujuća u skladu sa Poslovnikom. Ko se dalje javlja za riječ?
Ja sam bio jasan, ja se izvinjavam pozivamo Vijeće ministara da povuće zahtjev, to je sasvim jasan zahtjev.
Pa čuli smo to gospodine Avdić, čuli smo mi vaš zahtjev i ne sporimo da imate pravo da podnesete zahtjev. Ko se dalje javlja za riječ? Ako nema više raspoloženih diskutanata, vezano za dnevni red, dame i gospodo zaključujem raspravu o dnevnom redu i sada se izjašnjavamo po redoslijedu kako su zahtjevi podnešeni. 10 Prvi prijedlog je za izmjenu dnevnog reda imao gospodin Tihomir Gligorić, koliko se sijećam, on traži da se uvrsti nova tačka dnevnog reda koja bi glasila – Izvještaj Savjeta ministara o aktivnosti u vezi sa izgradnjom autoputa Koridor Vc. Ko je za to da ovo bude, on je rekao da traži tačku dnevnog, ja vas molim završili smo raspravu, zaključili raspravu po dnevnom redu, izjašnjavamo se. Ko je za to da bude tačka dnevnog reda? Ko je protiv toga da ovo bude nova tačka dnevnog reda? Ima li uzdržanih? Želim da vas obavijestim da je prisutno 41 poslanik, za je glasalo 15, protiv 16, uzdržano 10. Dakle, konstatujemo da ovaj prijedlog nije usvojen i neće biti tačka dnevnog reda. Gospodin poslanik Živković je tražio, a poslanik Križanović momenat samo malo po redu dakle, gospodin Križanović je tražio da se definiše tačka dnevnog reda – Formiranje Istražnog povjerenstva za eventualne umješanosti zastupnika ovog doma u pripremi "državnog udara" Ko je za to da ovo bude tačka dnevnog reda? Ima li ko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da dakle, od 41 prisutnog poslanika za je glasalo 37, protiv nije bilo, 4 su bila suzdržana. Dakle, konstatujem da ovo postaje nova tačka dnevnog reda i evo ja bi molio da predložimo da ona bude ja ne znam gospodine Križenović vi niste tražili gdje da uvrstimo ovu tačku, pod kojim rednim brojem. Molim, samo malo molim vas predlagač ima pravo da traži, nemojete vikat neko zadnja neko prednja. Možete li nam pomoći gospodine Križanović što ćete tražiti tačku dnevnog reda, jedanaesta tačka dnevnog reda. Konstatujem da smo usvojili dakle, da ovo bude, glasali smo da bude uvršten dnevni red. Molim vas dajte da složimo dnevni red, svejedno hoće li biti 11. 16. 17-sta nemojte da oko toga pravimo priredbu. Dakle, predlagač je tražio, usvojili smo i svi će dobiti šansu da kažu gdje misle da treba, imamo prijedloga različitih dakle, neko da bude jedanaesta, neko da bude zadnja. Ko je za to da bude jedanaesta tačka dnevnog reda, dajte molim vas malo ozbiljnosti. Ko je za to da ovo bude jedanaesta tačka dnevnoga reda dakle, izglasali smo da bude ali ko je za to da bude na 11-stom mjestu u dnevnom redu? Ko je protiv toga da bude jedanaesta? Ima li uzdržanih? 11 Od 41-og prisutnog za je 31, protiv je 9, suzdržano je 1. Molim, imamo i entitetsko, nema potrebe da glasamo. Dakle, konstatujem da je ovo tačka, 11. tačka današnjeg dnevnog reda. Imamo dalje zahtjev gospodina poslanika Milorada Živkovića - razmatranje potrebe za proglašenjem odnosno donošenju odluke o neprekidnom zasjedanju Predstavničkog doma Parlamantarne skupštine Bosn i Hercegovine. Ja sam dao već obrazloženje šta mislim, ja mislim da smo mi u stalnom zasjedanju ali ako treba da se izjasnimo da li od danas smo u stalnom zasjedanju. Dakle, kao zadnja, predlažemo gospodine Živkoviću da ovo bude zadnja tačka dnevnog reda, je li predlažete to? Petnaesta, a evo onda, ko je za to da ovo bude uvršteno u dnevni red i da bude zadnja tačka dnevnog reda po ovom svejedno petnaesta ili šesnaesta. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Uz 3 uzdržana glasa, konstatujem da smo donijeli odluku da, dajte mi samo radi stenograma, dakle od 41 prisutni, 37 za, l protiv i 3 uzdržana. Konstatujem da smo donijeli odluku da ovo bude posljednja tačka današnjg dnevnog reda. Imamo dalje zahtjev Seade Palavrić, ustvari Vijeća ministara je gospodin predsjedavajući Vijeća ministara je zahtjevao da danas uvrstimo u dnevni red pod tačkom 2. Utvrđivanje imonovanja Ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine. Ko je za to da ovo bude tačka pod rednim brojem 2.? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da smo usvojili uz 2 uzdržana glasa da ovo bude druga tačka dnevnog reda na današnjem zasjedanju, idemo dalje. Imao zahtjev gospođe Seade Palavrić iza tačke 12. dnevnog reda uvodi se tačka – Administrativne komisije dakle, izvještaj Administrativne komisije o Odluci o usklađivanju plaća zastupnika sa plaćama ministara i prijedlog mjera. Ko je za to da ovo bude tačka dnevnog reda? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? 12 Od 41 prisutnog poslanika za je glasalo 26, 2 su bila protiv, 36 za, protiv su bila 2, imamo entitetsku većinu. Dakle, konstatujem da je ovo uvršteno u dnevni red na način kako je tražila poslanik gospođa Palavrić. Imamo zahtjev gospodina Selima Bešlagića da se skine sa dnevnog reda tačka 2., dakle tačka 2. to je ovo određivanje sjedišta DERK-a, ja moram da vas obavijestim da ne postoji poslanička mogućnost ali ne sporim pravo da poslanik to predloži. Ko je zato da se tačka 2. skine, ko je za? Ko je protiv skidanja tačke? Ko je uzdržan? Dame i gospodo želim da konstatujem, da je ovaj parlament prekršio Poslovnik. Želim, želim da, molim vas lijepo morate voditi računa, ja kažem legitimno je pravo da Posnik traži oa pravo je nas parlamentaraca da ne kršimo Poslovnik i zato sam bio protiv, ali ovo skrivanje iza nemoći nas da javno kažemo šta mislimo o tom problemu. Danas sam mislio da će biti snage da potvrdimo sjedište u Tuzli a ne da se krijemo sa odlaganjem. Ali, želim da skrenem pažnju da je prekršen Poslovnik i sada dajem na izjašnjavanje hoćemo li mi ovo smatrati obaveznom tačkom dnevnog reda. Pa tražili ste da se da se izjasnim, molim lijepo imamo dakle problem. Molim, samo malo molim vas, gospodine Bešlagić dobićete riječ. E tako može, samo malo molim vas, molim poslanike da budu prisutni ovde kad sjede. Poslovnik je i vaša i moja obaveza. Nemožete kad kome padne na pamet glasati mimo, ovo je samo proba jesmo li mi poslanici, hoćemo li se držati toga ili nećemo. Molim vas lijepo dajte dalje, poslovničku intervenciju ima gospodin Džaferović, dajte molim vas, ne možemo tako se igrati.
Molim vas, dame i gospodo poslnici, ovo je obavezna tačka, molim vas dakle, dame i gospodo poslanici, po Poslovniku ovo je obavezna tačka dnevnog reda i do sada smo se prema ovakvim prijedlozima zakona po ovoj proceduri određivali tako što se nismo izjašnjavali i što smo konstatovali da je to obavezna tačka dnevnog reda. Ja molim predsjedavajućeg Doma da ovo glasanje koje smo imali vezano za ovu tačku dnevnog reda proglasi izjašnjavanjem van Poslovnika i da konstatuje da je to tačka dnevnog reda u skladu sa Poslovnikom. Mnogo je vrednije da očuvamo praksu u tumačenju Poslovnika onako kako smo radili proteklih 8, 10 mjeseci nego da svaki put obavezne tačke dnevnog reda glasanjem ili na ovaj ili na onaj način stavljamo van dnevnog reda. Mnogo je dakle važniji i korisniji za ovaj parlament, a što se same suštine stvari tiče dakle, zakona o izmjeni Zakona o DERK-u, o tome ćemo imati priliku u okviru tačke, obavezne tačke dnevnog reda da svako od nas kaže šta misli i da se po tom pitanju 13 izjasni. Niko dakle, neće biti uskraćen na pravo, na mišljenje i izjašnjavanje. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem, dakle, dame i gospodo moramo u skladu sa Poslovnikom, ovo je glasanje bilo van poslovničko, ostaje tačka dnevnog reda kao obavezna, ali vas molim u buduće vas poslanike da ne tražite zahtjeve koji nisu, koji su van poslovnički. Molim vas dakle, obavezna je tačka dnevnog reda, zaključili smo. Molim gospodina Bešlagića da ne obrazlaže. Molim dakle, da ne obrazlaže. Pa neće ljudi to. Pa ne možete ih natjerati. Ja vas molim zaključili smo. Mogu li vas zamoliti za malo tišine. Zaključili smo raspravu o dnevnom redu. Nije se Vijeće ministara oćitovalo, misli da nema potrebe i takva mogućnost postoji. Dame i gospodo, molim vas lijepo, ja bi molio da svi koristimo dakle, ovu binu i da dozvolite da vodim sjednicu. Kad se zaključi rasprava o dnevnom redu, ne može neka prića ovde biti razlogom da se otvara ponovo rasprava o dnevnom redu. Predsjedavajući Savjeta ministara je imao šansu na zahtjev Poslanika da kaže skidam ili ne skidam, kao što ste u okviru Kolegija rekli da Vijeće neće povući, i to sam apsolutno dobro shvatio. Izvolite.
Osnovno zašto sam se javio za riječ, to je da gospodin predsjedavajući nije korektno prenio šta se je jučer dešavalo na Kolegiju. Ja sam došao na prošireni Kolegij, učestvovao u diskusiji na ovu temu i jednostavno rekao ne da neću, ne da ne želim, nego da nisam u poziciji da povlaćim odluku koju je donijelo Vijeće ministara, jer sam ja samo predsjedavajući Vijeća ministara. Vijeće ministara na osnovu prijedloga Ministarstva vanjske trgovine donijelo odluku da po 105. ponudi ovom parlamentu izmjenu i dopunu Zakona o DERK-u. Ja moram imati sjednicu Vijeća ministara kako bi povukao ovu tačku s dnevnog reda. Ali mislim da u principu se tenzije bez veze stvraju zbog toga što vi kao poslanici možete se izjasniti o tome hoće li ići po 105. ili neće. Vratite ga u redovnu proceduru i završite posao, i nema potrebe da dolazi do negativne energije između bilo kojeg poslanika i Vijeća ministara.
Zahvaljujem predsjedavajućem Savjeta ministara. Dame i gospodo, samomalo, usvojili smo izmjenjeni dnevni red. Deset minuta pauze da služba složi dnevni red, da bismo se izjasnili o njemu. Deset minuta je dovoljno da složite dnevni red. Molim vas imate predloge, nemojte da vam ja slažem. Deset minuta, molim vas za deset minuta da smo u sali, da usvoimo dnevni red i svim poslanicima. Stenograma radi ću pročitati koji dnevni red smo usvojili. 14 1. Poslanička pitanja i odgovori, pod 2. Potvrđivanje imenovanja Ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, pod 3. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje prijedloga zakona o izmjeni Zakona o prenodu, regulatoru i operatoru sistema električne energije u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, pod 4. Zahtjev poslanika Nikole Špirića razmatranje Prijedloga zakona o imunitetu po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, pod 5. Zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona i registraciji pravnih lica koji osnivaju institucije BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, pod 6. Zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Savjeta ministara i drugim imenovanjima u BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 1o5. Poslovnika, pod 7. Zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim i službenim institucijama BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, pod 8. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o udruženjima i fondacijama po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, pod 9. Zahtjev poslanika Seade Palavrić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, pod 10. Prijedlog zakona o radu i zapošljavanju BiH, prvo čitanje predlagač poslanik doktor Sead Avdić, pod 11. Prijedlog zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, prvo čitanje, pod 12. Formiranje Istražne komisije za ispitivanje navoda da poslanik ovog doma pokušao organizovati državni udar u BiH, pod 13. Informacija o spoljnoj zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2002.godine, pod 14. Prijedlog zaključaka povodom razmatranja strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, pod 15. Razmatranje Izvještaja Adiministrativne komisije o Odluci o usklađivanju plata poslanika sa platama ministara i prijedlog mjera, pod 16. Prijedlog rezolucije o privremenom obustavljanju povećanja lićnih primanja izabranih dužnosnika u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti, poništavanju ranijih odluka koje su suprotne Zakonu o izvršenju budžeta institucija BiH za 2003.godinu, podnosilac poslanik doktor Zlatno Lagundžija, pod 17. Razmatranje inicijative Kluba poslanika SDP-a za formiranje Odbora za obilježavanje šezdesetogodišnjice održavanja ZAVNOBIH-a, pod 15 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju, pod a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine, Vlade Republike Turske o saradnji i uzajamnoj pomoći u oblasti carina, pod b) Sporazma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Savezne vlade, Savezne Republike Jugoslavije o međunarodnom prevozu putnika, roba u drumskom saobraćaju, pod c) Sporazum između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Jugoslavije o socijalnom osiguranju, pod d) Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Jugoslavije, pod e) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Mađarske o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija, pod f) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o unapređenjui zaštiti investicija, pod g) Memoranduma o razumjevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Italije o saradnji malih i srednjih preduzeća, pod h) Sporazuma o razvojnom kreditu projekat razvoja zaštite šuma između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, pod i) Sporazum o razvojnom kreditu projekat tehničke pomoći za socijalno osiguranje između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, pod j) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o socijalnom osiguranju i pod k) Sporazum između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti kulture I posljednja tačka 19. Donošenje odluke o proglašavanju stalnog zasjedanja Predstavničkog doma. Dame i gospodo to je dakle bio dnevni red koji smo, prečišćeni dnevni red koji smo usvojili u prethodnoj raspravi. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to su Ad.1.Poslanička pitanja U među vremenu dame i gospodo, od 17. sjednice do danas dobili smo odgovore na pitanja poslanika Moranjkića, postavljeno na 15.sjednici na pitanje Adema Huskića postavljeno takođe na 15.sjednici. Prije nego što ih upitam da li su zadovoljni odgovorima, molio bih s obzirom na obilan dnevni red da se danas možda suzdržimo od velikog broja pitanja, da ne iskoristimo taj poslanički sat, nego da svoju pažnju da se sredimo na tačke dnevnog reda 16 koje se tiču zakonskih projekata. Volio bih da uvažite ovou moju sugestiju ali ukoliko ne ponašaćemo se u skladu sa Poslovnikom. Dakle, pitam gospodu Moranjkića i Huskića, žele či komentarisati odgovore koje su dobili na poslanička pitanja? Za riječ se javio gospodin Moranjkić, izvolite. Dakle želi komentarisati.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici i dame i gospodo, odgovor koji sam dobio ako niste svi dobili u svojim materijalima da ga pročitate, ja bi uzeo sebi čak za pravo da ga sam umnožim i dostavim svim poslanicima. Zašto? Ja ću reći svoj sud. Ovo je bez izvinjenja, rijetko upotrebljavam ove izuzetno teške riječi, ovaj put moram. Najbrutalniji oblik omalovažavanja i ponižavanja i poslanika i ovog parlamenta kroz ove odgovore. Ovo je još jednom glasno moram reći s ove govornice i ponoviti jad od odgovora. Ovo je jad od Vijeća ministara ako ovako odgovara poslaniku u Parlamentarnoj skupštini. Ovo je jad i od ovog parlamenta ako prihvati da se ovako nastavi da se radi i ponaša u ovom parlamentu ako poslanik zvanično postavi jedno pitanje na koje treba služeno i zvanično odgovoriti. Tražim po drugi put sa ove govornice od ovog parlamenta da zaštiti i svoj i dignitet poslanika koji sjedi u ovom parlamentu. U protivnom, ovaj parlament će stvarno postati svaštara. Tražim da se pokrene odgovornost Vijeća ministara kad su u pitanju odgovori na poslanička pitanja, jer ovo kad pročitate onda stvarno vidite da ili je tolika ignorancija ovog parlamenta ili je to nedoraslost onog ko treba da odgovori na ovo pitanje ili je to slučaj da niko neće da se upusti u problematiku koja se iznosi i pokušava da servira onom ko treba da ovo riješi. Ovo je ironija od svega. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Ja bi molio u buduće kad komentarišemo odgovore da kažemo u kojem dijelu nismo zadovoljni. Ja vas nisam razumio ni šta ste pitali, ali mislim da bi radi korektnosti prema Vijeću ministara morali znati šta je to koji je dio s kojim niste zadovoljni, da bismo mogli poboljšati situaciju. Hvala lijepo. Želi li, gospodine Huskić komentarisati odgovor? Ne želi. Hvala lijepo. Prelazimo na nova poslanička pitanja. Ko se javlja za riječ? Gospodin Zorić pa gospodin Bešlagić, pa gospođa Azra, pa 17
Ja ću postaviti jedno pitanje. Naime, na današnjoj sjednici oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Plenarna sjednica u odgovoru Visokog predstavnika na pitanje gospodina Filipa Andrića nekoliko puta je za hrvatski narod rečeno hrvatska zajednica a jeda put je hrvatski narod nazvan i manjina. Hrvati imaju svoje zajednice u SAD-u u Kanadi, Njemačkoj, Austriji itd. a u Bosni i Hercegovini Hrvati su konstitutivni narod a ne manjina ili zajednica. Može li Vijeće ministara ili Kolegij Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine ukoliko je prijevod korektan, tražiti objašnjenje od Visokog predstavnika i upozoriti ga na činjenice, te nama zastupnicima dostaviti objašnjenje i eventualnu ispriku.
Zahvaljujem gospodinu Zoriću. Dalje se javio gospodin Bešlagić.
Čitajući prije neki dan informaciju o komisijama za izbor sudija takozvanih nezavisnih komisija, dužan sam da ovdje postavim jedno pitanje. Da li je kod postavljanja nezavisnih komisija za izbor sudija na nivou države Bosne i Hercegovine i entitetskim nivoima ispoštovana konstutivnost naroda. Želim pismeni odgovor.
Zahvaljujem, za riječ se javila poslanik gospođa Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Ja bih postavila 2 pitanja, odnosno jedno pitanje i jednu inicijativu. Pitanje je šta Vijeće ministara može uraditi na rješavanju problema teške situacije prije svega finansijske, javnih ustanova za osobe koje imaju potrebe za specijalnim tretmanom, prije svega mislim na institucije u Fojnici odnosno Bakovićima i Pazariću, a koje se odnose na status ovih institucija, potraživanja od drugih kantona i entiteta kao i potraživanja od drugih zemalja, posebno susjednih. U obrazloženju ja ću kratko navesti da recimo Zavod za zbrinjavanje mentalno invalidnih lica u Fojnici ima 380 štićenika sa prostora cijele bivše Jugoslavije dakle, i Bosne i Hercegovine i susjednih zemalja, sa stanjima prije 2 mjeseca ukupna potrživanja odnosno dugovanja prema ovoj instituciji iznosila su 1.600.000,00 KM a rezultat već dugo vremena nerješenog statusa ovih institucija odnosno regulisanih potraživanja je da korisnici usluga, odnosno mentalno invalidna lica koja su smještena u ovim institucijama, bukvalno su na rubu egsistencije. Drugo pitanje, odnosno inicijativa Ministarskom vijeću odnosno Ministarstvu finansija i trezora, kada će Vijeć ministara propisati procedure za donacije, ujedno i inicijativa a ne dakle pitanje. Procedura dakle, za donacije nevladinim organizacijama 18 kako bi se omogućila transparentnost rada i evidentirali tokovi sredstava dakle, i priliv i potrošnja po osnovu rada nevladinih organizacija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, za rijeć se javio gospodin Muhamed Suljkanović.
Ja imam jejdno pitanje, ono je vezano za DERK. Pitanje je da li je izvršena registracija državne regulatorne komisije za električnu energiju, vezano za to je i ko je odgovoran za implemntaciju zakona koji se donosi u Parlamentu, i da li će Vijeće ministara povesti postupak za opoziv 3 imenovana regulatora za prenos električne energije. Mi smo ih imenovali onda kad smo donijeli zakon, Zakon o prenosu i regulatoru i operatoru elektro-energetskog sistema Bosne i Hercegovine donesen je u 4. mjesecu. Mi smo u 9. mjesecu, nije napravljeno ništa osim inicijative troice operatora, o toj inicijativi smo čuli i mislim da bi po hitnom postupku trebalo zatražiti njihovo, njihov opoziv.
Za riječ se javio doktor Tihomir Gligorić.
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo, želio bih odgovor od Savjeta ministara bolje rećeno od Ministarstva to je stvar Savjeta za ljudska prava. Zašto načelno, znači u Opštini Bihać gospodin Adnan Alijagić vrši diskriminaciju prema jednom odborniku Ratku Dubaiću, jer i pored saglasnosti ovlaštenih lica da se treba isplatiti čovjeku, znači putni troškovi, dnevnice za rad u Skupštini i u komisijama, znači radnim tijelima, to se godinama ne radi. Gospodin Dubaić je imao priliku da razgovara i sa gospodinom Sulejmanom Tihićem koji isto tako sa svoje strane želio da pomogne i dobio uvjeravanja da će to da se riješi i nije se riješilo. Prema tome, po ovom osnovu ljudskih prava, znate mislio sam ministre, da bi bilo korektno zatražiti informaciju od gospodina načelnika, ovdje su i zahtjevi i saglasnosti kojim se dokazuje za cijeli period koliko je to sjednica, komisija itd. bilo korektno zatražiti da dobijemo odgovor i da se tom čovjeku isplati kao i svakom drugom odborniku kojem se isplaćuje u skladu sa propisima vezano za to. Hvala vam, toliko.
Zahvaljujem gospodine Gligoriću, za riječ se javila gospođa Jelina Đurković.
Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara i glasi ovako. Zašto Savjet ministara ne poštuje Ustavne principe o konstitutivnosti naroda, vezano za Regulatornu agenciju za komunikacije s obzirom da Savjet te agencije čine 3 stranca 1 Hrvat, 2 Bošnjaka a ni jedan Srbin. Molim pismeni odgovor. 19
Zahvaljujem, želi da postavi pitanje poslanik Filip Andrić.
Poštovana gospodo, predsjedavajući, kolege zastupnici, želim postaviti zastupničko pitanje Federalnoj Televiziji, odnosno konkretno glavnom i odgovornom uredniku Federalne Televizije, gospođi Mariji Topić Crnoje. Moje pitanje glasi. Zašto dopuštate u programima Federalne Televizije korištenje neustavnog naziva za Herceg Bosansku županiju. Naziv koji koristite vi jeste Livanjski kanton koji po Ustavu Herceg Bosanske županije koliko je meni poznato ne postoji. Tražim žurno prekidanje tekve prakse i javnu ispriku pučanstvu te županije. Hvala.
Zahvaljujem, ko dalje želi da postavi pitanje, gospodin Moranjkić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja bi postavio 2 pitanja. Na jednoj od prošlih sjednica Parlamenta postavio sam pitanje vezano za rad pojedinih banaka koje su sam rekao da su postale vešeraj za pranje novca i podrivanje temelja ovoj državi. Tražio sam da se to preispita, upro sam i prstom u neke ali odgovora do danas nemam, vjerovatno će odgovor biti slićan ovom koji sam već komentarisao. Danas ostajem na istom terenu, pa tražim od Vijeća ministara ovi silazno po kompetancijama i odgovornosti da pokrenu aktivnosti na preispitivanju privatizacije banaka, gdje se pravi nezapamćeni kriminal i pljačka državne i društvene imovine a pismeno ću reći direktno i na koju banku kao primjer upirem prstom, a da bi se isti prikrio pljačka i kriminal te se banke sada prodaju stranim bankama da bi se kriminal zataškao a štediše i građani doveli u vrlo tešku situaciju i već kakvu informaciju imamo. Tražim hitnu intervenciju države i njenih organa po ovom pitanju, a pitanje je hoće li se povesti ovakva akcija i kada. I drugo pitanje, koliko nam još treba da ovaj parlament dobije konačni pored orjentacionog plana rada, jer i ovaj orjentacioni koji mi imamo, koji je došao više informativno u potpunosti ne odgovara više vremenu, prevaziđen je, odnosno po njenu se ne radi. Iz njega se izvlaće zakoni ne znam po kojoj osnovi, da li po tome što nekom trebaju, da li po tome što nekom naumpadne ili je nešto deseto. Dakle, ne vidimo redoslijed. Proizvod toga su i određena kašnjnja kao što je donošenje rebalansa koji je trebao da bude u martu mjesecu, i donošenje niza zakona koji su trebali da budu donešeni prije 2-3 mjeseca. Pitam se da li je to po sistemu ovom koji sam rekao i da li će neko jednom pred ovim Parlamentom reći šta je razlog za kašnjenje ovog puta. Hvala. 20
Zahvaljujem, ja bi molio u pisanoj formi pitanja. Hvala lijepo, ko se dalje javlja da postavi pitanje, ima li zahtjeva? Nema. Zaključujem tačku dnevnog reda poslanička pitanja i odgovori. Zahvaljujem što ste uvažili sugestiju da ne potrošimo kompletan sat vezano za poslanička pitanja i odgovore. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, dame i gospodo. Ad. 2. Potvrđivanje imenovanja Ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Želim informacije radi da vam kažem da je predsjedavajući Savjeta ministara Bosne i Hercegovine jučer Domu dostavio Odluku o imenovanju Ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, nakon što je prihvatilo ostavku ranijeg Ministra u skladu sa članom 5.4 Ustava Bosne i Hercegovine, kao što vam je poznato Ministar preuzima dužnost nakon što Odluku o imenovanju potvrdi Predstavnički dom. Vi tu Odluku o imenovanju pretpostavljam da imate kod sebe, ali evo stenograma radi želim da je pročitam. Na osnovu člana 5.4 Ustava Bosne i Hercegovine i članova 5. 10 Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine "Službeni glasnik" br.38/2002 te na osnovu Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara o prihvatanju ostavke doktor Mile Gađić ministrice vanjske trgovine i ekonomskih odnosa br.01-1-361/03 od 13.08.2003.godine, donosim odluku o imenovanju Ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Vijeću ministara Bosne i Hercegovine. Pod 1. za Ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine imenujem Dragana Doku diplomiranog ekonomistu, pod 2. ova odluka stupa na snagu danom potvrđivanja i imenovanja od strane Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 08.septembra 2003.godine, predsjedavajući Vijeća ministara ili Savjeta ministara, gospodin Adnan Terzić.Vi ste dobili i kratku biografiju kandidata. Otvaram raspravu, ko se javlja za riječ? Riječ traži predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Terzić izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, pošto ste već vi napravili uvod, mislim samo da je potrebno da kažem da sam nakon prihvatanja ostavke doktora Mile Gađić na mjestu Ministrice vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, obavio konsultacije sa političkim strankama, imao nekoliko razgovora sa kandidatom gospodinom Dokom, tražio 21 saglasnost od OHR-a u stvari provjeru od OHR-a koju sam dobio i na osnovu programa koji mi je ponudio ministar Doko, sam se odlučio da donesem odluku. Zato bi zamolio da Parlament potvrdi Odluku o imenovanju gospodina Doke za Ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Hvala.
Zahvaljujem, predsjedavajućem Savjeta ministara, ko se dalje javlja za riječ?
Riječ traži predsjedavajući gospodin Špirić, izvolite.
Dame i gospodo, ja mislim kada su god imenovanja izborna visoke funkcije da je dobro da svjesni situacije u koju treba da ide Bosna i Hercegovina provodi reforme, da je bolje da dužnu pažnju posvetimo u vrijeme pred imenovanja i imenovanja nego poslije da konstatujemo da stvari idu sporije, brže ili da ne idu nikako. Ja mislim da je Ministarstvo za spoljnu trgovinu bitno ministarstvo za ovu državu i da je u svakom slučaju bitno i za Vijeće ministara i za ovaj parlament i građane Bosne i Hecegovine da dobije što je moguće bolje ministre. Ja ne sporim da HDZ i predstavnici hrvatskog naroda predlože kandidata, dakle da predlože kandidata, ali želim da vodim raspravu jer je to Ministar Vijeća ministara, Ministar koji treba da radi u interesu svih građana i na kraju krajeva ako stanemo kao Parlament iza toga to je i naš Ministar. Volio bi dakle, da ovu biografiju koju sam dobio da je barem potpisana, to je jedna stvar, druga stvar volio bi da sam imao priliku da pročitam program koji je ponudio gospodin Doko predsjedavajućem Savjeta ministara da bi mogao da se opredjelim. Čini mi se da su izazovi koji stoje pred ovim ministarstvom i pred novim Ministrom veliki, složeni i teški i ja mislim da nakon ovog, ove biografije ili životopisa koji sam dobio ja jednostavno mislim da će vrlo teško biti i sa najboljom željom da Ministar napravi izvjesne pomake, da učestvuje kreira reformu o ovome sektoru, s obzirom na malo iskustvo u ovoj oblasti. Nama ne trebaju ljudi koji će se za vrijeme ministrovanja obućavati, ovo je vrijeme brzih reformi, ovdje trebaju ljudi koji se razumiju, koji mogu što snažnije jednostavno provoditi i kreirati reforme u interesu građana Bosne i Hercegovine. Otuda moram da kažem da iznosim svoju ličnu rezervu, u odnosu na ono što jesu naše obaveze u odnosu na ono što jeste obaveza i ovog ministarstva. Eto ja sam dakle, htio u tom smislu da govorim da bi dobro bilo da vodimo raspravu kada imenovanje, a da što manje poslije raspravljamo o lošim potezima bilo kojeg ministra ili vlade ili Savjeta ministara u cjelini. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću, on ponovo sad ima riječ. 22
Za riječ se javio doktor Nijaz Duraković, izvolite.
Poštovani poslanici, zastupnici, doista se nisam mislio javljati pogotovo poslije ovoga što je izgleda u naprijed već odlućeno, ali radi se o Odluci o imenovanju Ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, dakle, jednom od ključnih sektora za ovu državu i opet isto kažem kao i gospodin Špirić, ne sporim pravo, naprotiv mislim da to ima i s... pravo HDZ da predloži kakvog kandidata itd.ali na površini uvidom, znam da HDZ ima mnogo, mnogo kvalifikovanijih, kompetentnijih, stručnijih kako hočete kadrova, a kad čitate biografiju koja životopis, jedan koji čak nije ni potpisan, stvarno se morate malo smijati. Naš budući Ministar uglavnom kaže da je se iskazao na prodaji recimo uredskog i školskog materijala, papirske konfekcije, kožne galanterije i sl. valjda i toalet papira, a na kraju završava kao najveći uspjeh svog tog marketinškog djelovanja da je izmislio srce violinu, automobil, loptu i razne papaline i bombonjere u Industriji čokolade u Čapljini i sl. Nigdje od onoga iskustva koji bi trebalo za Ministra za spoljnu trgovinu, nigdje od toga šta on zna o toj spoljnoj trgovini, nigdje od toga je li radio i uopće u firmama koje se bave tim poslom itd. Stvarno me čudi gospodin Terzić kako je tako olako prihvatio taj međustranački dogovor a da valjda nije ni pročitao ovu biografiju. Ne znam šta da kažem, ja naravno iskazujem rezervu i nikad ne bih glasao za ovakvog Ministra, uz sugestiju ako ja to uopće imam pravo Klubu HDZ-a da doista predloži kompetentnijeg kandidata. Hvala.
Zahvaljujem, doktoru Durakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i stavljam ovaj prijedlog na izjašnjavanje. Ko je za to da potvrdimo imenovanje Ministra spoljne trgovine i ekonomske odnose Bosne i Hercegovine, gospodina Doku? Ko je protiv toga? Ko je uzdržan? Dame i gospodo, prema rezultatima glasanja 37 prisutnih, za je bilo 19, 13 protiv, 5 uzdržanih. Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je za iz Federacije? Ko je za iz Republike Srpske? Dakle, konstatujem da je iz Federacije 10 bilo za, iz Republike Srpske 9 za. 23 Konstatujem da je ovaj prijedlog prihvaćen i da je potvrđeno imenovanje gospodina Doke za Ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine. Molim gospodina Doku ako je prisutan da položi zakletvu. Je li ima gospodina Doke, tu je. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnost koje su mi povjerene
Obavezujem se da ću savjesno obnašati povjerene mi dužnosti
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine
Poštivati Ustav Bosne i Hercegovine
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
U cjelosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, štititi interese i jednakost svih naroda i građana
Štititi i zauzimati se za ljudska prava na temelju slobode te štititi interese gravitalnost svih naroda i građana
Gospodine Doko, čestitam i želim uspješan rad. Dame i gospodo, prelazimo dakle, četvrtu tačku dnevnog reda, na treću tačku dnavnog reda pardon A.d. 3. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o prenosu, regulatoru i operatoru i sistema električne energije u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ?Za riječ se javlja gospodin Sead Avdić. 24
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, poštovani članovi Vijeća ministara. Uvažavajući napore Vijeća ministara u okviru izrada i prezentacije zakonskih projekata pred ovim domom, ipak kod ovog slučaja zakona o izmjeni Zakona o prenosu, regulatoru i operatoru električne energije, objektivno se postavlja pitanje razloga ili uzroka koji su motivirali Vijeće ministara da zakon koji nije uopće implementiran, zakon koji jednostavno gdje Regulatorna agencija nije registriran, gdje jednostavno imamo uslovno rečeno svoju ...opstrukciju implementacije ovoga zakona dobijamo po hitnom postupku ponovo zakon o izmjeni Zakona o operatoru, regulatoru i prenosu električne energije, što znači da je argumentacija Vijeća ministara koje je ponudilo zašto predlaže ovakav zakon po hitnom postupku po članu 105. Objektivno manjkava, neubjedljiva, neargumentirana i ne može jednostavno izdržati bilo kakvu kritiku, odnosno probu s aspekta vjerodostojnosti ovakvog jednog prijedloga. Naime, objektivno na zahtjev troice imenovanih članova Regulatorne agencije Vijeće ministara to prihvata kao da je elevantan dokument, a članovi Regulatorne agencije koji nisu još bili objavljeni u Službenom glasniku dozvoljavaju sebi slobodu, pa i pravo da traže od Vijeća ministara da se sjedište DERK-a prebaci iz Tuzle u Sarajevo, i nakon takve jedne intervencije Vijeće ministara to prihvata kao jedan od valjanih razloga i vraća nam zakon o izmjeni Zakona o prenosu regulatoru i operatoru električne energije. To je jedan argument. Svi drugi argumenti koji su u postalaciji odnosa ponuđeni ovome domu apsolutno su bili izraz ovoga poteza troice imenovanih članova Regulatorne agencije, što znači ne stoje uopće insinuacije ja bi rekao, da će neko ukinuti pomoć ili jednostavno donacije ili jednostavno kreditna srdstva za zaživljavanje ove regulatorne agencije ukoliko ona ne bude u Sarajevu. S druge strane mi smo prihvatili jednu strategiju, ovo je složena državna zajednica. Sa decentraliziranim sistemom upravljanja, što znači BH institucije kao što to govori zakon indirektnom oporezivanju treba jednostavno implementirati u ostalim gradovima Bosne i Hercegovine. Ravnomjerno, vodeći računa o jednostavno regionalnim centrima u Bosni i Hercegovini u cjelini, što znači ono što jeste argumentacija Tuzle i Tuzlanskog kantona Posavskog kantona itd. jeste da apsolutno zakon koji nije implementiran nije ga ne treba ga jednostavno mijenjati. S druge strane Tuzla jeste Tuzlanski kanton jeste regija koja nosi preko 60% proizvodnje električne energije, ona je centar ugljenokopa, što znači nema logičnijeg mjesta. Da to ne treba biti u Tuzli da treba biti u Tuzli i nema jednostavno nikakvih problema s aspekta komunikacije i infrastrukture i zaživljavanja ove regulatorne agencije. Apsolutno ne stoje razlozi i argumenti da će doći do smetnje ili da jednostavno nema direktne komunikacije sa Ministarstvom vanjske trgovine, pa molim vas Tuzla i 25 Sarajevo to je 130 kilometara, što znači da apsolutno je neprihvatljiv ovaj argument koji pokušava unijeti nejasnoće ili muti mišljenje u smislu odluke oko ovoga zakona. Znači u okviru savremenih sredstava informativnih tehnologija suviše je jednostavno slobodno da ne kažem teške riječi glupo tvrditi da će doći do smetnje u smislu komunikacije regulatorne agencije sa Ministarstvom vanjske trgovine i da Ministarstvo vanjske trgovine ko biva neće moći upravljati sa regulatornom agencijom u smislu da jednostavno dogovara prodaju električne energije itd.itd. Sve su to zajedno razlozi koji su za malu djecu a nisu za ozbiljne ljude ili ozbiljne ljude koji stručno i naučno promišljaju, uspostavu i zaživljavanje regulatorne agencije. Znači u cjelini, u cjelini ponavljam još jedan put da ne elaboriram daljne razloge i argumente ovo je dijelom postao i politički problem, Tuzlanski kanton se oglasio i Skupština kantona i Vlada Tuzlanskog kantona, poslanici koji dolaze sa tog područja i mislim da bi bila uputna stav ovoga Predstavničkog doma na insistiranje predsjedavajućeg na inicijativu predsjedavajućeg da glasa jednostavno o ovoj tačci 2., umjesto da Vijeće ministara prihvati to kao stav jednog Doma i da povuće taj zakon, on i dalje insistira na tom zakonu. Ne znam u ime koga i za čega. Zato što jednostavno se može izvršiti konsultacija sa članovima Vijeća ministara i zakon se povući iz procedure. I ne ići tvrdoglavo u parlamentarnu proceduru i traženje izjašnjavanja ovoga predstavničkog doma. Zato što ni kada su uradili taj zakon o izmjeni zakona nije jednostavno imalo valjani argumentacija razloga da dođe pred ovaj dom. Znači ovo je jedan dokument projektni, jedan dokument zakon koji je prvi put se na ovakav način pojavljuje bez implementacije zakona. Bez da dokaže zakon da je manjkav u implementaciji da je manjkav u praksi, da zakon dokaže suprotnost svoju i da ne može funkcionirati mi mijenjamo odmah zakon sa pretpostavkom da kao da biva neće moći funkcionirati regulatorna agencija ako bude centar u Tuzli odnosno a ne bude u Sarajevu. To su smiješni razlozi za malu djecu u okviru ovakvih sredstava komunikacije i jednostavno vršenja funkcija u ovoj državi Bosni i Hercegovini. Znači apsolutno ne prihvatljivi razlozi Vijeća ministara koje su prihvatili na inicijativu troice imenovanih članova Regulatorne agencije i da podržim zahtjev doktora Suljkanovića. Činjenica je da nakon ovakvog poteza prije nego što su objavljeni u Službenom listu, znači nisu već ni bili članovi Regulatorne agencije, oni dozvoljavaju sebi slobodu i jednostavno traže promjenu sjedišta iz Tuzle u Sarajevo. Taj potez zaslužuje i govori najbolje o ovim ljudima i ne zaslužuju da budu članovi Regulatorne agencije i dobili bili da Vijeće ministara pokrene opoziv ovih imenovanih članova i predloži nam taj zakon u tom smislu. Hvala.
Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Tihomir Gligorić.
Dame i gospodo, profesor Avdić je dao zaista dovoljno argumenata i ne treba to ponavljati i ja bi zamolio poslanike zaista da razmisle o tome da ovaj prijedlog izmjena i 26 dopuna Zakona o prenosu regulatoru i operatoru sistema elktrične energije, nema nikakvo uporište sa ciljem da njegovo sjedište bude u Sarajevu i sve ono što je vezano sa tim. Prvo zakoni se donose u interesu građana. Šta vi na jednoj strani imate. Dobro je objašnjeno doktor Avdić je rekao sve strukture od opštine, kantona tamo je i demografski najbrojnije, znači stanovništvo unutar Bosne i Hercegovine i svi su rekli ne. Ovdje poslanici treba da donesu zakon u interesu svih građana i donose suprotno interesima i institucija i građana na tom prostoru. Mogu izvući jedino zaključak da se radi o interesnoj grupaciji. I ta interesna grupacija mora da se otkrije ko stoji iza toga, jer očito je da se ne poštuju građani i njihove institucije koje traže sasvim nešto suprotno. Ja vas molim, apelujem na vas nije to dobra politika. Posebno govorim o skupštinskoj većini. Donosite zakon kad bi mi bili kao neka normalna zemlja gdje se pravi analiza istraživanje po prostoru kako će ljudi doćekati neki zakon pa da imamo takvu proceduru kao u Švajcarskoj da u kafani mogu iz kafane da pokrene se inicijativa i da sruše zakon koji je nenarodni, negrađanski itd. I mi ovde imamo jednu potpuno jasnu situaciju. Suprotno građanima u korist neke interesne grupe. I ja vas molim nemoj da podpadnemo ni pod stranačke, ni pod skupštinsku većinu nego da svi odlučimo kako jeste a to je da damo podršku poslanicima sa Kantona Tuzla. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću, riječ je tražio gospodin Križanović. Ja bi molio poslanike da mobilne telefone po mogućnosti iskljuće ili po mogućnosti što manje upotrebljavaju. Izvolite gospodine Križanović.
Hvala predsjedavajući, poštovane koleke, potpuno bih se složio sa argumentacijom koje je iznio kolega i Avdić i Gligorić i u tom smislu želio bi samo da napomenem nešto što će nas objektivno čekati u budućnosti. Obzirom na karakter Bosne i Hercegovine njenu složenost ustroja, njenog mi ćemo se morati privikavti na to da mnoge, sjedišta mnogih institucija trabaju da budu izvan Sarajeva. Izvan Sarajeva i evo u posljednje vrijeme i Banja Luke. To nisu jedina dva centra u Bosni i Hercegovini, da će takav tretman trebaju da dožive i drugi centri u Bosni i Hercegovini, kao što je i Travnik, Mostar, Zenica i Bihać i mislim da se moramo na to navikavti. U tom smislu ja ću u potpunosti podržati prijedlog koji dolazi od kolega iz Tuzlanskog regiona. Hvala
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću, na javljanju.
Predsjedavajući Doma, gospodin Špirć ima riječ. 27
Dame i gospodo nisam mislio govoriti o ovom pitanju ali čini mi se da se možda dosta negativna politička atmosfera stvorila vezano za zahtjev Savjeta ministara i sa druge strane zahtjev Kantonalnih vlasti iz Tuzlanskog kantona. Ono što ja mislim da kažem da je ovde došlo vrijeme da se prestanemo baviti licemjerstvom kada je u pitanju politika koja je u interesu građana. Ovaj parlament je jednom donio odluku. Savjet ministara sada traži izmjenu te iste odluke po članu 105., bez toga da je danas neko došao ovdje i pred licem javnosti suočio argumente sa vlastima Kantona Tuzle poslao poruku građanima zašto je to bolje u Sarajevu, odnosno zašto nije dobro da to ostane u Tuzli. Ja ću podržati član 105. i glasaću protiv ovog zahtjeva Savjeta ministara odnosno ostati na istom principu za koji sam se zalagao kada sam glasao da to bude u Tuzli. Ali molim vas lijepo, ista ta parlamentarna većina mora danas po prvi put doći u koliziju sa onim što im nudi izvršna vlast, i mislim da danas nije dobro dakle, nije dobro da vršimo jednu specifičnu vrstu licitacije koje je za ovaj region, ko je za onaj region. Očekivao sam da će danas ovdje biti igra argumenata, i ono što ja tražim i pokrećem inicijativu jeste, mi smo birali i potvrđivali članove Regulatorne agencije. Dakle, oni nisu ispoštovali zakon koji je usvojio ovaj parlament. Imamo li snage danas, a to će biti najbolja podrška onima koji misle raditi mimo zakona Bosne i Hercegovine da suspendujemo tu svoju volju i da kažemo da ćemo birati tri nova regulatora koji će poštivati ove zakone ove države u interesu građana. Ukoliko nismo u stanju poslati takvu poruku, mislim da će građani i Tuzle i Tuzlanskog kantona i Bosne i Hercegovine napokon shvatiti kakve pretstavnike vlasti su dobili. Dakle, mi odlučujemo.Mi odlučujemo, ako je neko mogao tri mjeseca ili pola godine da dezavuiše javnost, da ne zaživi kancelacija u Tuzli, da unjenom zaživljavanju se pokaže može li, ili ne može i šta su slabosti, pa da ubjede nas poslanike i kažemo to gospodo treba u Sarajevo iz tih i tih razloga. Dakle, ovdje imamo apsolutno opstrukciju onih koje smo mi potvrdili. Izgleda da se gospodi ne živi u Tuzli, mnogo je izgleda lijepše živjeti u Sarajevu, ili je lagodnije živjeti u Sarajevu, ili se mnogi kada im je obećano nasjeli na to da će ta agencija biti u Sarajevu pa se pripremili ljudi da žive u Sarajevu. Ali da je koje sreće i da mi vodimo računa o izgradnji naše države onda se nebi ni imalo šanse poslije rata kada je država razrušena da neko bira ko medo gnjile kruške, pa kaže pa kaže hoću ovdje, ovdje neću. Ovdje sam ekspert, ekspert sam ovdje ako sam u Sarajevu, ali ako sam u Sarajevu u Tuzli nisam ekspert, ili ako sam u Banja Luci ili ne znam što. Dakle, ja pokrećem inicijativu, dakle ja sam za proceduru člana 105. Ostaću pri stavu kojim sam se izjasnio prošli put da ostane u Tuzli i pokrećem inicijativu, tražim zaključak da izglasamo nepovjerenje Komisiji koju smo mi imenovali. Hvala vam lijepo. Za riječ se javio gospodin Jusufović Munib, a neka se pripremi gospođa Seada Paravlić. 28
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, mislim da ovaj, ste mi i vi sad pomogli upravo u onome što sam i ja htio reći. Kolega Avdić je dao određenu argumentaciju, ja o njoj ne bih govorio, mislim upravo ovo i ja ću na istom fonu biti kao i predsjedavajući gospodin Špirić. Pitanje je principjelnost. Ako je i jedan i drugi Dom, znači Parlament donio takvu odluku, onda hajdmo jednom naučiti se da se poštujemo. Upravo danas iz toga treba izvući pouku da li ćemo poštovati sebe ili ćemo prihvatiti nekakva nametanja iz bilo kakvihcentara. To je pricipjelno pitanje ne samo danas, nego možda i u buduće. Ako danas ne budemo poštovali sebe, da odluku uvažavamo odluke koje smo donijeli, onda bi bilo dobro da se rasipamo, onda ne trebamo se buniti danas što je ovaj, Visoko predstavnik kad smo pitali kada ćemo mi nešto odlučivati itd. hajmo bar u ovim pitanjima poštovati sebe, i to je moja osnovna poruka i zato sam radi poštovanja Parlamenta, principjelnosti i od danas i u buduće. Takođe se slažem, a opet u cilju poštovanja ovog parlamenta, da se stavi na dnevni red glasanje o Komisiji da se smijeni predložena ekipa, jer apsolutno neka to bude upozorenje drugim da ove ljude ovdje koje narod izabrao a mi njih eto na prijedlog nečiji, da jednom moraju poštovati ove institucije. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću, ko se dalje da riječ ima gospođa Palavrić, ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Moranjkić.
Ja sam Tuzlanka. Dakle, u ime Kluba Stranke demokratske akcije, ja želim reći da ovaj klub neće podržati izmjenu zakona o izmjeni Zakona o prenosu regulatoru i operatoru sistema električne energije u BiH, uopće a ne, nećemo podržati iz razloga ne znam kojim se razlozima rukovodilo članstvo Direkcije koje smo mi izabrali, ne znam ni koji su razlozi Ministarstva vanjske politike ali kao osoba koja je rođena u Tuzli i svoj životni vijek provela u Tuzli znam da nema grada u Bosni i Hercegovini koji trpi veće štetne posljedice od proizvodnje električne energije. I kada je riječ o rudnicima koji rade za termo-elektranu i kada je riječ o samoj termo-elektrani i prostorima oko nje. Jedino što je moglo biti sporno ranije, bilo je pitanje da li su tuzlanske vlasti spremne osigurati sjedište ove agencije. Tuzlanske vlasti su se jasno odredile i bez ikakve dileme su voljne preuzeti sjedište ove direkcije. O prijedlogu koji se ovdje pojavljuje da smjenimo članove ove agencije, koje smo mi izabrali a istovremeno se pozivamo na odluke koje smo donijeli da ih poštujemo i na Poslovnik, predlažem da takve stvari i ne stavljamo na izjašnjavanje, jer je jasno propisano ko predlaže smjenu članova direkcije i kako prijedlozi dolaze na ovaj parlament. Ukoliko ti članovi smatraju da im ne odgovara sjedište u Tuzli neka izvole podnijeti ostavku. Hvala lijepo. 29
Zahvaljujem, riječ ima gospodin Moranjkić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, gospodo iz Vijeća ministara, dame i gospodo, kada sam dobio materijal ovog zakona, dakle prijedlog, mislio sam da se radi stvarno o nekoj grešci, pa sam čak tražio telefon da pozovem Sekretarijat da pitam, je li to neko slučajno gurnuo u materijal, nešto je već odrađeno. Da ovaj zakon nije još ni počeo sa primjenom, a da ga neko vraća nazad a na čekanju se nalazi desetine a čuli ste danas gospodina Visokog predstavnika stotine reformskih i sistemskih zakona koji ne mogu da dođu na red, a mi uvrćemo zakone koje smo donijeli da bi napravili sjedište i kancelarije pojedinim ljudima koji su se već namjestili u ovoj agenciji. Ja mislim da je to stvarno neprimjerno, da je to izigravanje ovog parlamenta, a posebno me čudi što su u ovakve rabote uvućene i određene međunarodne asocijacije, kao što je USEID, kao što je Evropska banka za razvoj, dakle ide se dotle da se manipuliše i sa takvim institucijama da bi se ostvarili ovakvi pomalo nebulozni nečiji prohtjevi, zahtjevi preko ovog parlamenta. Argumenti koji su ponuđeni u zakonu ne samo da ne stoje. Nego jedna rečenica je tamo isključivo uvredljiva za te ljude tamo u Kantonu Tuzlanskom, jer kaže da su oni jedino sposobni da rade, ja tako prevodim a ovo ostalo nisu sposobni, to će obaviti neko drugi. Mislim da je to stvarno mimo pameti kad takva obrazloženja se stavljaju. Ovaj zakon dakle, nije utemeljen na valjanim argumentima i pozivam ovaj parlament da ga ne prihvati i u potpunosti prihvatam već izrećeni zaključak gospodina predsjedavajućeg Špirića da postupimo time i da ga po članu 105. odbacimo i da izvršimo opoziv članova agencije bar u onom domenu u kome mi imamo snagu i mogućnosti. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću, za riječ se javio gospodin Izet Hadžić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, ovaj volio bi da danas Parlament ovaj dom bude na visini zadatka i kroz primjer ovoga akta pošaljemo i nekoliko bitnih poruka, a to je da smo jako principjelni da kad u principu donesemo neki dokument kao što je bio ovaj zakon, da želimo da ostanemo pri svom stavu, da se nećemo pokolebati ni pred kakvim lobiranjima koja su bila neprincipjelna kad je u pitanju da kažemo dokumenti USEID-a i Evropske banke da se ponovo ovaj zakon vrati, da se izmjeni sjedište. I naravno to je druga bitna poruka da poslanici ovog parlamenta u Predstavničkom domu ovaj, su voljni da u okviru izgradnje države Bosne i Hercegovine daju značaj regionalnim centrima i prenoštnju nikh inctitucija u regionalne centre koje normalno ovaj, te institucije mogu normalno funkcionisati i neće ometati razvoj društva i države. I ja sam se javio sa ciljem da zaista ovaj s obzirom da je ovdje prenoštenje iz Tuzle u Sarajevo ovom zakonskom aktu ovaj da pozovem kolege da znači mi iako 30 ostajemo da ostanemo principjelni da podržimo je li da je sjedište u Tuzli, da ovaj i ovim činom i našim ovaj izjašnjenjem da pozovem da ostanemo principjelni i da podržimo i pošaljemo poruku da želimo znači jedan dio regionalnog jačanja u organizaciji države Bosne i Hercegovine. Toliko i hvala.
Zahvaljujem gospodinu Hadžiću, riječ ima gospodin Mišić Nenad.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege poslanici, poštovani članovi Savjeta ministara, slušajući ovu diskusiju i gubeći vrijeme stvarno izuzetno dragocijeno s obzirom na ovaj obimni dnevni red, ovaj parlament kao prvi i najveće zakonodavno tijelo ove države, ovo više nikad ne treba i ne smije dozvoliti. Mi smo ovo izdiskutovali, izglasali i sada se usudi pa makar bio i Savjet ministara nam to vrati ponovo ovdje, a ja sam u svojoj ranijoj diskusiji iako se rijetko javljam uvijek kazao da ću se boriti kao član ovog parlamenta da ovaj parlament stariji od Savjeta ministara, da se zna ko je i kako nastao i ko je koga birao. Prema tome ovaj ovdje zakon koji je danas donešen pred nas predlažem, prijedlog zakona predlažem da se prihvati po članu 105. a da ga ne prihvatimo u ovom tekstu odnosno da ga odbijemo i da završimo sa tom pričom i sa tom praksom, ukoliko ne bude taj zakon proveden i poslije današnjeg glasanja, onda treba da povućemo pitanje članova Komisije odnosno onih koji ga ne provode. Mislim da nam ovo treba biti savjet kako ne trebamo raditi. I evo vidite koliko smo izgubili vremena, koliko nas čeka tačaka dnevnog reda. Ako zakon se primjeni i bilo koji argument pokaže se da nije dobro što je u Tuzli ja ću prvi biti da se vrati u Sarajevo. Hvala vam
Zahvaljujem gospodinu Mišiću, ima li neko još da se javlja za riječ? Nema. Zaključujem raspravu dame i gospodo. Sada predlažem da se izjasnimo o tome. Ko je za to da, prvo odlučujemo po članu 105. vezano za prijedlog Savjeta ministara na Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o prenosu regulatoru operatoru i sistemu električne energije u Bosni i Hercegovini dakle, ko je za to da ovom zakonu raspravljamo po članu 105.? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. 31 Konstatujem da smo sa 35 glasova za i 1 protiv, odlučili da o ovom prijedlogu Savjeta ministara raspravljamo shodno članu 105. Poslovnika. Sada prelazimo dame i gospodo da se izjasnimo o zahtjevu Savjeta ministara dakle, sad o zakonu. Ko je za to da se usvoji ovaj zakon onako kao što je predložio Savjet ministara? Ko je za? Evo ovo vam je Savjet ministara, ko je za? Nema niko za. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da smo sa 35 glasova protiv i 1 uzdržanim, glasali na način da smo potvrdili odluku Parlamenta koju smo donijeli na prethodnom glasanju da sjedište Regulatorne agencije bude u Tuzli. Dame i gospodo, ja sam kao predlagač imao ideju da se pokrene pitanje odgovornosti članova Komisije koji nisu implementirali onaj dio zakona koji se odnosi na njihov rad. Ja ne insistiram naravno, da glasamo o tome ali čini mi se da bi dobro bilo da Komisija izvuće pouku iz ovog glasanja a i Savjet ministara da povuće pouku iz ovog glasanja. Nije ovo dobra poruka za način kako se radi i odnosi prema Parlamentu, Predstavničkom viječu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je Ad. 4. Zahtvjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga Zakona o imunitetu, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Dame i gospodo Prijedlog zakona ste dobili. Kao što ste vidjeli radi se o zakonu kojeg je na privremenoj osnovi proglasio Visoko predstavnik. Moja je namjera bila da ovi 4-5 zakona koje je proglasio Visoko predstavnik a gdje osjećem potrebu da ulažem amandmane, da se zakoni mijenjaju da jednostavno predložim po proceduri člana 105. jer druga procedura i ne postoji, kako bi Parlament mogao biti aktivan u odnosu i na one zakone koje Visoki predstavnik nametnuo. Otvaram raspravu, ko se javlja za riječ? Gospodin Jovanović, izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, prvo što bi želio da kažem i što se odmah moglo primjetiti da izgleda kako je došao novi predsjedavajući, da imamo da li je to jedna vrsta štednje ovaj, što je vjerovatno za pohvalu, a drugo želio bi da ga pitam da li se i on pretvorio u onih 18 poštara ili da li je i on među onih 18 poštara koji prenose poštu od OHR-a do ovog parlamenta, i vjerute mi da sad sa razlogom sumnjam i u ono što nam je sinoć predsjedavajući govorio kako je Visoki predstavnik poslao ovdje pismo, želio da 32 nam se obrati a vjerovatno ste čuli da je Visoki predstavnik se nama zahvalio što smo ga pozvali, vjerovatno da je bio pozvan od gospodina Špirića i kad je bio kod njega ponio je vjerovatno materijale i ovdje i da kažem nama predložio. I ono što je možda najbitnije ovdje u članu 3. da kažem pominju se poslanici Doma naroda, koliko ja znam znači nisu poslanici Doma naroda nego delegati Doma naroda znači u ovom zakonu, znači član broj 3. pa bi to vjerovatno trebalo promijeniti. Hvala lijepo.
Javljam se ja za riječ.
Gospodin Nikola Špirić, predsjedavajući Doma ima potrebu za reprikom, izvolite.
Dame i gospodo, uvaženi poslanici, nisam imao namjeru da repriciram, ali gospodin Jovanović je uvijek pogodan kad treba malo da napravimo veseliju atmosferu u ovom parlamentu, pa evo i danas imam čast da mu kažem da ono što ja radim se razlikuje od onoga što radi SDS u ovom parlamentu i da sam sretan radi toga. Dakle, imam čast da se razlikujem od onoga što vi iz SDS-a radite i to je ono što me razlikuje i ja sam sretan što je to tako. I ne mislim da je ono što vi radite da izlažem kritici ili poruzi na takav način, ali ja mislim da drugi način i nepostoji. Ako mi predložite neki drugi način koji je u skladu sa Poslovnikom biću sretan da kažem da se divim vašoj genijalnosti i da ću da usvojim i taj načn, ali drugi način nepostoji. Učiniću sve da i ostale zakonske projekte koje je nametnuo Visoki predstavnik ovaj parlament potvrdi da bismo ih mogli mijenjati u interesu građana, jer nisu idealni zakoni. Mi smo se dugo zakrivali za gluposti politike SDS-a i došli u čor-sokak. Ja ne misim da to trebam da slijedim, ali sve vaše regalne inicijative, budite sigurni da ću kao predsjedavajući staviti kao tačku dnevnog reda pa neka vam se javnost Bosne i Hercegovine divi na genijalnosti ili neka kaže opet drugi svoj sud. Kada je u pitanju poziv za Plenarnu sjednicu, želio bih da ste imali hrabrosti da pitate to kada je Visoki predstavnik bio ovdje, ali niste vi ti koje hrabrost krasi. Niste, vjerute mnogi su stradali radi politike gurajući hrabre naprijed, pa mi o tom možemo pričati tek poslije. Visoki predstavnik je tražio da se obrati Parlamentu. Mislio sam da treba da se obrati samo ovom domu, ali je razgovor bio i sa Domom naroda, i prihvati sam to naravno, jer sam pretpostavio da treba da govori o reformama kao što je Visoki predstavnik i uradio. Nebi mi smetalo i da sam ga pozvao. Ako će taj moj poziv doprinijeti da nama i gražanima bude jasnija situacija. Visoki predstavnik je svjestan da će on danas iz svega ovoga što je uradio izvući pouku, jesmo li napravili zajednički dobar posao ili nismo. Dakle, ne bi mi smetalo i da sam ja uručio poziv, ali svugdje u diplomatskim krugovima 33 je red da se kaže hvala vam što ste me pozvali, jer nepozvanom nema mijesta, ali gospodine Jovanović to kad budete spremni da se organizuje koji kurs da vas malo i podućimo da nebi bili smetnja sebi a ovom parlamentu ne možete jer on ima svoju većinu, i kad god budete spremni za repriku možemo to raditi van ove sale da ne opterećujemo kolege i javnost ovoj državi. Ono što je sigurno da se mi u političkim platformama razlikujemo, razlikujemo se u načinu rada odlučivanja, odnosa prema zakonima, i to je dobro za ovu državu. Nelogićno bi bilo da svi misle kao SDS. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem, Novaković ti je tražio repriku.
Za riječ se javio gospodin Novaković, pa gospođa Palavrić, pa Beriz Belkić, reprika Novakovića.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, naravno da se ja u mnogo ćemu slažem sa gospodinom Špirićem a prije svega u činjenici da se mi razlikujemo. I meni je drago ako je tako mada smo se i te kako dobro slagali do duše nekad. Ali dobro, prođe vrijeme promijeni se stavovi, mišljenje itd. sve je to, svi smo mi posložni promjenama pa i stavovi i mišljenja su podložna promjenama, i nisam se za to javio naravno, ovaj da repriciram mom prijatelju Špiriću zaista mislim prijatelju Špiriću, nego sam se javio zbog toga da mu kažem da nije bilo potrebe da u jednom tako kratkom i nadahnutom izlaganju 8 puta pomene SDS, ili je to to nadahnuće koje je potrebno da bi se ovako nešto reklo odnosno jesu li to ta tri slova koja su potrebna za jedno ovako nadahnuće. Mi nismo pominjali SNSD nije koliko ja znam gospodin Jovanović ga nije pominjao, pri tome naravno ne misleći ništa loše ili ništa dobro, nego je njegova diskusija koliko sam ja shvatio bila upućena u jednom drugom pravcu. A to je da Srpska demokratska stranka nije i neće glasati nikada za nametnut zakon, ali hoćemo za sve one zakone za koje se mi ovdje dogovorimo. To je naš stav, to je principjelan stav. Uopšte nama nije važno hoće li neko drugi taj stav podržati ili neće. Nije nam ni do sada bilo važno i glasali smo upravo tako. Čak nam nije važno ni hoće li naši ljudi u Domu naroda taj stav podržati. Zašto? Zato što su tamo drugi principi, drugi metodi. Mi ne želimo da obaramo te zakone, mi želimo da jasno principjelno kažemo da zakone treba mi ovdje da donosimo i na tom smo fonu svi zajedni čini mi se ovdje bili danas. To što smo mi imali da kažemo Visokom predstavniku mi smo rekli. Nemam ništa protiv da Visoki predstavnik svaku drugu sjednicu ili svaku bude ovdje sa nama. Ja čak mislim da bi nam i te kako po nekad bio od pomoći. Ali zaista nema smisla da jedna diskusija ovo to diskusija predsjedavajućeg bude usmjerna u tom pravcu u kome je bila usmjerena. 34 Ja bi zamolio zbog ozbiljnosti i rada itd.ovdje da takav odnos a to sam molio nekoliko puta još neke poslanike ovdje, takav odnos ne bude naša praksa, znači da taj odnos promijenimo a mnogo puta smo rekli da hoćemo da ga promjenimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Jesam ja za promjene odnosa, ali oni moraju biti uzajamni i ovdje se mora dok sjedimo ovdje poštovati funkcija koju obavljamo a kakav ćete odnos imati prema Nikoli Špiriću lično to je naravno vaša lična stvar. Ja jesam da se odnosi grade u interesu poštovanja i od mene nikad priča barem nije krenula u tom tonu, ali kad me neko direktno pita ja spadam u takve ljude da direktno odgovori bez namjre da povrijedi bilo koga. Dakle, evo zahvaljujem gospodinu Novakoviću, ko se dalje javlja za riječ? Tražio je Jovanović repliku, izvinjavam se repliku mora s obzirom da sam predmet, gospodin Gligorić.
Pa dobro ja sam čovjek koji po prirodi poštuje funkciju ali upravo zbog funkcije gdje sjedite gospodine predsjedavajući i zbog javnosti meni je neko donio ove Nezavisne novine, mada ja njih ne čitam, to su vjerovatno vaše novine i ono što je poražavajuće upravo zbog toga što vi sjedite tu kad vas je novinar pitao o funkcionisanju vlasti, vi ste rekli da je na sceni vlast koja ubija, koja progoni, koja krade i koja pljačka. Ako vi zaslužujete to mjesto gdje sjedite, a kažete to onda znači ovdje stvarno ljudi nek procjene da li je to tako. Hvala.
Zahvaljujem, ja mislim da vi uvijek imate legalno pravo da pokrenete inicijativu kada sam ja u pitanju, to vam pravo nikad neću osporiti, ali rekao sam da ako imate nešto što je van ove tačke i van ovog dnevnog reda možemo da ne opterećujemo kolege, ja sam za to spreman. Za riječ se javio gospodin Gligorić, u smislu krivog navoda ja se izvinjavam kolegama koji su se javili za diskusiju, molio bi da se reprike kada je ovo u pitanju privedu po mogućnosti kraju.
Dame i gospodo, kriv navod je u tome što je gospodin Novaković rekao da oni ne prihvataju kao SDS nametnuta rešenja i da je to princip njihovog rada. To apsolutno nije tačn. Sjetite se koliko ste puta pod pritiskom prihvatili nešto a što se kosilo sa vašim znači stavovima, javnim stavovima koje ste više puta govorili. I samo mi nije jasno što vi danas ovdje pričate nama poslanicima o svojoj konzistentnosti dosljednosti kao da su je 35 sad predizborna kampanja pa ste došli u neko x selo pa tamo pričate onim ljudima do kojih informacija ne dođe za 5 godina. Prema tome, birajte mijesto gdje ćete govoriti. Ja vam ne sporim politički da dođete i pričate tamo bajke i priče kao što vi to znate po selima, ali nemojte ovdje u ovom parlamentu jer smo sudionici kako ste se ponašali i kako ste glasali i kako ste servilni i kako ste stvorili jdno političko poltronstvo do krajnjih granica. I nemate vi pravo da govorite u ovom parlamentu o svojoj dosljednosti. Ni meni samom ne možete reći dosljedan sam uvijek sam pri socijalističkoj partiji, nikad nisam mijenjao partije ko vi koji ste mijenjali. Prema tome, imam pravo da vam kažem zbog dosljednosti jedne konzistentne politike na koju se vi pozivate a nemate pravo. Prema tome, ovo što vam je govorio gospodin Špirić, vi ste dali svoju argumentaciju, uredu. Možemo sada da se vratimo noramlno na normalnu raspravu. Ali treba da samo znate da ne možete da jedno govorite kao što pričate u javnosti i drugo radite i još na osnovu toga želite da dobijete podršku javnosti za taj svo rad. Prema tome, ja va s molim da ubuduće nastavite vi ovim kursom serbilnosti, poslušnosti, kursom ovaj mobilnog telefona i davanja instrukcija iz Banja Luke i na taj način vidim da imate rezultata. Postali ste i reformske stranke itd. Nemojte ponovo posezati za nekom onom pričom ranije i od toga praviti kapital na trenutak ovdje zaboravili ste da ste te svoje nacionalne priče pokopali i sada želite da budete jedna građanska partija i ja vam želim srećan put na tome. I nemojte ovdje samo unutar ovog parlamenta da zamjenjujete teze, barem ne vi iz SDS-a. Imam mnogo toga da vam kažem ali neću zbog situacije u kojoj smo i gdje se nalazimo kao tačka dnevnog reda. Očekujući da će gospodin Novaković a to znam pouzdano da se javi daće mi šansu za repliku pa ću reći onaj jedan dio koji će vas sahraniti.
Ja bi molio, molim vas samo malo srtpljenja da se vratimo dnevnom redu. Ako mogu zamoliti kolege da ne repliciraju. Ja nisam mislio dati tona ni replikama, ni odgovorima. Odgovorio sam samo na direktno pitanje meni i žalim što kad god poslanik posegne za tim ja ću mu direktno odgovoriti. I molim gospodina Novakovića ako je moguće otvorićete nove replike. Hočete da replicirate. Poslovnički sam obavezan da vam dam repliku, ali molim vas da se držite replike i krivi navoda i da neodudarate od Poslovnika. Izvinjavam se kolegama.
Ja sam ubjeđen da neću otvoriti nove replike, ovaj i zato sam izašao, inače da mislim da ću otvoriti stvarno ne bih izaša.Meni nije jasno ovaj, samo gdje je gospodin Gligorić sebe našao kad sam ja pričao o SDS-u i o SNSD-u, i zaista mi nije jasna sad ta priča, odnosno čak ni o SNSD-u nisam pričao. I sad mi zaista nije to jasno. Je li to stvar izgleda principjelnosti da nije ovaj, da nije ovaj čovjek našao sebe u principjelnosti. 36
Zahvaljujem gospdine Novakoviću, ako možemo ovdje stati sa ovim da damo riječ gospodinu Berizu Belkiću. Za riječ se javila Seada Palavrić. Može li sačekati da završi gospodin Avdić repriku ajte molim vas. Ne Avdić godpodin Belkić izvinjavam se ne, ne samo vi završite pa ćemo.
Da se pokušamo vratiti na posao, mi ćemo podržati sve ove zahtjeve koji idu u pravcu da tako kažem preuzimanje zakona koje je gospodin Eždaun nametnuo, međutim ovaj želim da vas potsjetim da je prošireni Kolegij ovog predstavničkog doma 12.maja utvrdio orjentacioni plan rada. U tom orjentacionom planu navedeno je 19 zakona koje će ovaj dom preuzeti kao svoje. Ja vas molim da mi danas ovaj dio posla uradimo a obavežemo Kolegij da sve ono što je još ostalo kao nepreuzeto stavimo ovdje u proceduru i dođemo u poziciju da onda na jedan ozbiljan način raspravimo o tim zakonskim projektima i vidimo šta je to što treba mijenjati. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću, gospodin Glilorić pravo na repliku ali bi vas molio da ne otvaramo rasprave koje su van tačke.
Dame i gospodo da, javio sam se zbog principjelnosti s obzirom da Socijalistička partija je posebna autentična itd. prema tome ne treba vezati to sa SNSD-om. Mi mislimo svojom glavm, ali kad govorimo o principjelnosti, e onda bi bilo dobro da vratite gospodinu Živkoviću Nezavisne novine jer ste rekli gospodinu Jovanoviću da ne čitate a čitate Nezavisne novine. Ako smo se našalili, nisi kupio a čitaš kažeš. I još nešto kad sam govorio nemojte da se plašite kad sam rekao ovaj, o sahrani političkoj itd. Ja sam u stvari samo mislio u jednoj rečenici da je vaša politika promašena i oni koji su sa vama vezani isto tako će biti grobari i u Republici Srpskoj i Bosni i Hecegovini. To je problem.
Zahvaljujem, molim dalje da ne podupljavam replike, riječ ima gospođa Seada Palavrić, izvolite.
Uvažene koleginice i kolege, vi znate da su tačke 3. i 4.,5. i 6. zakoni koje je proglasio Visoki predstavnik, dobro znate koliko manjkavosti takvi zakoni imaju ali isto tako znate da te manjkavosti mi ne možemo otklanjati sve dok ne potvrdimo te zakone. Dakle, mi htjeli ne htjli ti zakoni su na snazi i vrijede na privremenoj osnovi sve dok ih Parlamentarna skupština ne usvoji u istovjetnom tekstu. Stoga apeliram na vas sve da o 37 ovim tačkama ne vodimo raspravu nego da se izjašnjavamo i u ime Kluba SDA kažem, da ćemo podržati sva četiri ova zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, ko se dalje javlja za riječ? Nema niko. Zaključujem raspravu. Prilazimo izjašnjavanju. Ko je za to da se usvoji zahtjev Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga Zakona o imunitetu po hitnom postupku u skladu sa članom 105.? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle prisutno je 30 poslanika, za je glasalo 25, protiv 1, suzdržano 4. Dakle, konstatujem da smo usvojili princip člana 105. Poslovnika. Prelazimo na drugo izjašnjavanje. Ko je za to da se usvoji Prijedlog Zakona o imunitetu po hitnom postupku u skladu sa članom 105., zakon da se usvoji? Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Molim poslanike da iskoriste pravo da glasaju. Dakle, od 30 poslanika, 23 za, 5 uzdržanih. Konstatujem da je Zakon o imunitetu usvojen i da ima entitetsku većinu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda to je Ad. 5. Zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga Zakona o registraciji pravnih lica koje institucije Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Obaviješteni ste da se radi o zakonu koji je proglašen od strane visokog predstavnika i otvaram raspravu, vezano za ovaj prijedlo. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da se zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga Zakona o registraciji pravnih lica koji osnivaju institucije BiH, razmatra po članu 105. Poslovnika? 38 Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle, glasalo je 31poslanik,za 26, protiv 1,uzdržano 4. Konstatujem da ima većinu i entitetsku i većinu ovaj prijedlog Prelazimo na drugo izjašnjavanje. Ko je za to da usvojimo Prijedlog Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije u Bosne i Hercegovine? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dame i gospodo dakle, od 31 poslanik koji je glasao 26 je bilo za, ja sam vidio 1 protiv, ali zbrajanje nije dobro, i 5 uzdržanih ali ako je tako ja vas molim dakle, 25 za, 1 je protiv, 5 uzdržanih. Konstatujem da je Prijedlog Zakona o registraciji pravnih lica koji osnivaju institucije u BiH, usvojen i da ima i većinu i entitetsku većinu. Prelazimo na Ad. 6. Zahtjev Poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga Zakona o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Savjeta ministara i rugim imenovanjima u BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Takođe vas obavještavam da je ovo zakon koji je nametnut od strane Visokog predstavnika i da ga danas razmatramo po proceduri člana 105. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javalja niko. Zaključuje raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da se zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga Zakona o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Savjeta ministara i drugim imenovanjima u BiH, razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 105.Poslovnika? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Zahvaljujem. Od 31 poslanika koji je glasao, za bilo je 26, protiv 1, 4 uzdržana. Konstatujem da imamo i većinu i entitetsku većinu. Dakle, usvojili smo proceduru člana 105. 39 Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za to da se usvoji Prijedlog Zakona o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Savjeta ministara i drugim imenovanjima u BiH. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Samo malo molim vas imamo kvorum, ja vas molim napravićemo pauzu kad procjenimo da je korisno. Nemam ništa ni protiv da neko i traži, ali mislim da trebamo završiti ove zakone prije pauze. Dakle, obavještavam vas da je glasalo 31 poslanik, za 26, protiv nije bilo, uzdržana 4 glasa. Konnstatujem da imamo i većinu entitetsku i većinu i zaključujem da je usvojen prijedlog Zakona o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Savjeta ministara i drugim imenovanjima u BiH. Prelazimo na Ad. 7. Zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenim institucijajama BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Dame i gospodo takođe dobili ste i obrazloženje, radi se takođe zakonskom projektu koje je nametnuto od strane Visokog predstavnika i moj zahtjev da danas raspravljamo da ga usvojimo u proceduri člana 105. Poslovnika. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujm raspravu i idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da se zahtjev Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenim institucija BiH, razmatra po članu 105.? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dajte mi rezultate glasanja. Dakle, od 33 prisutna poslanika, 28 je glasalo za, protiv 1, 4 suzdržana. Konstatujem da imamo većinu entitetsku i većinu. Idemo na definitivno izjašnjavanje o zakonu. 40 Ko je za to da usvojimo Prijedlog zakona o imenovanjima i dopunama Zakona o državnim službenim institucijama BiH? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle, od 33 prisutna poslanika, 28 glasalo je za, protiv nije bilo, uzdržanih 5. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenim institucijama Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem. Prelazimo na Ad.8. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o udruženjima i fondacijama po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Prijedlog zakona sa zhatjevom za hitni postupak proslijeđen vam je dame i gospodo 4. septembra. Otvaram raspravu. Ko je za to da. Dakle zaključujem raspravu. Ko je za to da usvojimo prijedlog Savjeta ministara da Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o udruženjima i fondacijama po članu 105.? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle od 35 prisutnih, 34 su bili za, protiv nije bio niko, uzdržan 1. Imamo i parlamentarnu većinu i entitetsku većinu. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, u definitivnoj verziji. Ko je za to da usvojima Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o udruženjima i fondacijama po hitnom postupku? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle od 33 prisutna, 32 su bila za, 1 protiv, uzdržanih nije bilo. Dakle, konstatujem da imamo i parlamentarnu većinu i entitetsku većinu. Prelazimo na izjašnjavanje, dakle to je bilo izjašnjavanje definitivne verzije zakona. 41 Dakle prelazimo na A.d. 9. Zahtjev poslanika Seade Palavrić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Prijedlog kolegice Palavrić primljen je u Parlament 29.avgusta, a vama je proslijeđen 1.septembra 2003.godine. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Za riječ se javila gospođa Sada Palavrić, izvolite.
Hvala lijepo. Dopustite samo da potsjetim da ovdje zaista, da je ovdje riječ o Prijedlogu zakona koji u cjelosti ispunjava uvjete da bi bio razmatran po članu 105. jer je riječ o izmjenama samo u dva člana Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine. U prvom članu stenograma radi moram dodati još jednu izmjenu ovoga zakona dakle, Zakon o državnoj službi u institucijama BiH objavljen u "Službenom glasniku"broj 1202,1902 i 803 u članu 4. se i Ombusmen pored ostalih osoba koje su već izuzete od primjene ovog zakona i Ombusmen Bosne i Hercegovine izuzima od ovog zakona. Iako je to u neku ruku po zakonu o Ombusmenu Bosne i Hercegovine kao posebnom zakonu koji je uradila Venecijanska komisija jasno da Ombusmen Bosne i Hercegovine nije državni službenik, ipak budući da se ovdje izuzeti i članovi Predsjedništva i mi kao zastupnici i sudije državnih sudova i Guverner Centralne banke, onda je ipak potrebno dodati i Ombusmena Bosne i Hercegovine radi jasnoće. I druga izmjena je u članu 6. ista situacija. Član 6. kaže ko se izuzima od primjene ovog zakona, odnosno ko se ne smatra državnim službenikom, pa su između ostalih nabrojani recimo i osoblje Centralne banke, a osoblje Ombusmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine nije nabrojano. Smatram da je primjerenije i najprimjerenije da osoblje Ombusmena Bosne i Hercegovine bude tretirano kao državni službenik, jer zamislite situaciju u kojoj Ombusman koji po zakonu Ombusman ima pravo izabrati osoblje i biti mu šef a zadaća mu je da vrši kontrolu, da promovita ljudska prava dobro upravljanje i vladavinu prava u BiH, prati aktivnosti svih javnih organa vlasti u Bosni i Hercegovini. Zamislite sada da to osoblje za šefa ima direktora državne agencije za državnu službu umjesto Ombusmana Bosne i Hercegovine. S kolegama sa kojima sam razgovarala o ovome zakonu, vidjela sam da ono što njih brine kao i mene finansiranje tog osoblja, odnosno visina njihovih plaća. Moram vas 42 potsjetiti da je Zakonom o Ombusmanu Bosne i Hercegovine predviđeno da Budžet Ombusmana odobrava Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. Dakle, svake godine Ombusman mora ponuditi finansijski plan, odnosno iskazati svoje potrebe i ponuditi Predsjedništvu da odobri takav budžet. Predsjedništvo dakle, ima kontrolu da te plaće ne budu neprimjerene i da ne budu kao što je sada situacija sa entitetskim Ombusmanima višestruko više nego što su plaće članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Ja se nadam da ćete dati podršku ovome prijedlogu zakona i hvala vam.
Zahvaljujem gospođi Palavrić, ko se dalje javlja za riječ. Gospodin Petar Kunić izvolite.
Poštovano Predsjedništvo, želio bi reči upravo što je gospođa Palavrić sama potencirala, to je pitanje osoblja Ombusmana. Dakle, ja podržavam ovaj prijedlog da se Ombusman izuzme, ali je pitanje osoblja. Dakle, lica koja su zaposlena u uredu Ombusmana. Naime, šta se dešava, primjetno je da mi ovdje na Parlamentu vrlo često prihvaćamo institucije i te institucije ostaju van sistema. Dakle, svaka institucija mora biti podvrgnuta nekoj kontoli. Ombusman ja, žao mi je to danas predloženo, nisam imao prilike da konsultujem Zakon o Ombusmanu a ne sjećam se rješenja, mislim da bi Parlament morao imati kontrolu nad Ombusmanom, odnosno da bi ovaj parlament trebao dobravati sistematizaciju odnosno organizaciju i sistematizaciju poslova Ombusmana jer ovim činom otvaramo mogućnost zapošljavanja ljudi koliko to želi Ombusman. Radi se o zapošljavanju ljudi , radi se i o platama. Vi znate da Ombusman ima prilično visoku platu dakle, da li će sve osoblje koje je tamo zaposleno a koje je tipićno administrativno osoblje, imati također visoke plate. Prema tome, ja sam sugerisao na pauzi gospđi Palavrić da ova izmjena ide u skladu sa člano 104., da mi vidimo situaciju šta je sa tim. Dakle, nisam apsolutno nisam da Ombusman se izuzme, ali da se sagledaju još neke nonsekvence ovog prijedloga.
Zahvaljujem profesoru Kuniću. Mislim da su ovo korisne sugestije i ovdje je stvorena atmosfera da se ovo usvoji ali mislim da je dobro da otvorimo dileme jer ako neko može da zapošljava van ove, van dakle Parlamenta a da se buđžetira iz Parlamenta možemo dugoročno stvoriti problem. Ja jesam stvarno za to da se Ombusmani izuzmu, ali mislim da je ovo stvarno dilema oko osoblja dakle, postoji ta dilema ali je evo ko se javlja dalje za riječ, da jer doći ćemo u situaciju da će budžet biti mali za, ko se dalje javlja za riječ?, gospodin Novaković pa ima gospođa Palavrić potrebu da se javi. 43
Ja bih samo htio da iznesem i stav Srpske demokratske stranke, a to je da je dakle, za nas prihvatljiv član 1. znači koji se odnosi na izmjenu zakona a da član 2. isto tako ovaj je sporan iz već navedenih razloga koje gospodin Kunić ovde ovaj sa ove govornice dakle, iznio a mislim da je i predsjedavajući gospodin Špirić podržao dakle, i moja je sugestija gospođi Palavrić, ako može da svoj zahtjev dakle, ovaj po članu 105. preinači u zehtjev po članu 104. kako bi smo dobili mogućnost dakle, da amandmanski djelujemo na ovaj drugi član zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću, gospođa prihvata evo gospođa Seada mislim da smo riješili problem dakle, ona preinaćuje svoj zahtjev da raspravljamo po proceduti 104. evo da se izjasni, nema ni potrebe onda danas jer će imati svi priliku da, Ko je za proceduru člana 104.? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili zahtjev poslanika Seade Palavrić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima po ćlanu 104. Poslovnika. Prelazimo na desetu, zahvaljujem gospođi Palavrić zato što je prihvatila sugestije i omogućila da na najefikasniji završimo tačku dnevnog reda. Prelazimo na Ad. 10. Prijedlog Zakona o radu i zapošljavanju Bosne i Hercegovine, prvo čitanje, predlagač je doktor Sead Avdić. Prijedlog Zakona o radu i zapošljavanju, dame i gospodo primljen je u Parlament 31.12.2002.godine, poslanicima odnosno vama je upućen 13.januara 2003.godine. Ustavno-pravna komisija dostavila je mišljenje 5.februara 2003.godine. Izvještaj nadležne Ustavno-pravne komisije poslanicima je dostavljen 9.aprila 2003.godine, na 12.sjednici ovoga doma 22.aprila 2003.godine, odloženo je razmatranje ovog zakona sa zaključkom da se Prijedlog zakona uputu Savjetu ministara radi davanja mišljenja u roku od 30 dana. Mišljenje Savjeta ministara o Prijedlogu zakona ni do danas nismo dobili. Kao što ste vidjeli u Izvještaju nadležna Komisija za ljudska prava imigraciju, izbjeglice i azil usvojila je Prijedlog zakona u predloženom tekstu. U maju mjesecu predlagač zakona doktor Sead Avdić dostavio je amandmane na Prijedlog zakona pozivom na tačku 3A člana 94. Poslovnika. Ovo samo napominjem dajući vam informaciju o Prijedlogu zakona jer amandmani nisu predmet rasprave u prvom čitanju. 44 Nadam se da će ovo korisne informacije vam pomoći da danas vodimo efikasnu raspravu vezano za ovaj zakon i sa tom namjerom ove napomene su i date. Otvaram raspravu po desetoj tačci dnevnog reda. Ko se javlja za riječ? Pradlažem da završimo sa ovom zakonskom procedurom do formiranja istražne komisije, da završimo 10. i 11. tačku, onda ćemo napraviti pauzu za ručak i nastaviti sa radom, ako se slažete naravno, čini mi se da bi to bilo najbolje. Hvala vam lijepo, hvala na razumjevanju. Ko se javlja za riječ? Ne javlja se niko. Dakle, zaključujem, javlja se gospodin Sead Avdić, izvolite gospodine Avdić. Gospodin Novaković pa Sead Avdić. Ja se izvinjavam nisam vidio, molim vas.
Dame i gospodo poslanici, poštovani članovi Vijeća ministara, Predsjedništvo, ja nema razloga da vam posebno obrazlažem niti da se vraćam na ustavno-pravni osnov, pa razloge za donošenje ovoga zakona, čuli ste koju proceduru jednostavno kojom procedurom ide razmatranje ovoga zakona, s tim više što je zakon bio dijelom i na javnoj raspravi, zakonje rezultat rada Sindikata Bosne i Hercegovine, rezultat rada eksperskih grupa koje su radile u okviru Sindikata, i u tom kontekstu, nije to moj vlastiti zaknski projekat i posmatrajte ga u tom smislu. Ja bih samo istakao u okviru ovoga prvog čitanja da je iz rasprave jednostavno, javne rasprave okruglih stolova proisteklo ovih 13 amandmana koje sam ja stavio na zakon i time su izbjegnute neke primjedbe i članova Komisije za ljudska prava itd. što znači da smo pokušali učinili sve sa svoje strane da zakon u ovoj formi dobije, bude što kvalitetniji i jednostavno primjereniji stanju i situaciji u Bosni i Hercegovini. Ja bi samo napomenuo da vas potsjetim samo ipak je to bila obaveza da ovaj zakon usvojimo, znate kada tamo od decembra mjeseca '99.godine shodno Odluci Madridske konferencije koja je obavezala Bosnu i Hercegovinu da donese zakon o radu na nivou Bosne i Hercegovine i time omogući kontinuitet međunarodno pravnih, kontinuitet u ovoj oblasti i s druge strane potsjećam vas da smo mi usvojili Zakon o agenciji ra zad i zapošljavanje, šta više prije ovoga zakona što je nelogićno i što jednostavno takođe nonses u smislu da nismo imali zakon o radu. Zakon o radu je akceptira u sebi sve ono što govori o ciljevima, principima, socijalnom partnerstvu i tržištu rada, ovim zakonom se uređuju samo osnovna pitanja funkcioniranja tržišta rada u Bosni i Hercegovini a sve ono ostalo jednostavno na nivou entiteta i u tom kontekstu nema kontraverzi niti ima suprotnosti na relaciji zakona na nivou Bosne i Hercegovine i zakona na nivou entiteta. Objektivno uređuje se međunarodno da se radi u oblasti rada i zapošljavanju uređuje se osnova i politika zapošljavanja i osnovi socijalnog zbrinjavanja nezaposlenih radnika, uređuje se osnova pitanju ranih odnosa, regulišu se pitanja o zabrani diskriminacije u pogledu 45 zapošljavanja, regulišu se osnove socijalne sigurnosti nezaposlenih osoba, obavezno osiguranje za slučaj nezaposlenosti, ostvarivanje jednakih zajamčenih osnovnih prava zaposlenih, utvrđuje se obaveza poslodavaca prijavljivanju radnih mijesta, viškova radnika i plaćanja doprinosa za osiguranje za slučaj nezaposlenosti, utvrđuje se institucija tržišta rada u Bosni i Hercegovini. U tom smislu iz ovoga se sasvim jasno vidi da su ovo principi koji su dijelom u najvećoj mjeri usaglašeni sa principima Evropske zajednice, a rećeno je u instrukcijama prema Bosni i Hercegovini od strane Madridske deklaracije da se koriste jednostavno standardi Evropske zajednice normalno evropskih integracija kojima mi težimo i kojim jednostavno prilagođavamo našu ligostativu, u tom kontekstu mi smo usvojili takođe 65 konvencija Međunarodne organizacije rada i ovaj zakon se zasniva na tim principima. Znači nema ništa sporno sa aspekta temeljnih na kojima je ovaj zakon zasnovan, znači temelje se na konvencijama Međunarodne organizacije rada, na standardima Evropske zajednice i na realitetu, jednostavno koji jeste prisutan u Bosni i Hercegovini. Ja bi rekao i dominantno i političke razloge koji traže odgovor od ovoga parlamenta na ovaj zakon to je jednostavno socijalni nemiri koji se šire ovih mjeseci Bosnom i Hercegovinom upozoravaju da je nužno donijeti ovakav dokument. Da li je on savršen, da li je on idealan sigurno nije, da li je otvoren kako da ne za sve kritičke primjedbe it. Ali je nuštno da Bosna i Hercegovina ima ovakav jedan zakon o radu na nivou Bosne i Hercegovine. I da kažem na kraju temeljno ljudsko pravo nije samo pravo na život nego i pravo na rad, a to pravo na rad jeste jednostavno u najvišoj mjeri uređeno sa ovakvim zakonom o radu i zapošljavanju na nivou Bosne i Hercegovine. Hvala vam
Zahvaljujem gospodinu Avdiću, ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Novaković, izvinjavam se, gospodin Novaković je evidentiran ali nisam vidio ruku, gospodin Novaković.
Pošto da je bolje ne repricirati jel onda predsjedavajući ne vidi kad se javlja za riječ. Uvažene kolege, ja moram reći prvo da je veoma sporan uopšte ustavni osnov za donošenje ovog zakona na nivou Bosne i Hercegovine. Obrazloženje koje je predlagač zakona dao je vrlo, vrlo diskutabilno a onako kako sam ja pokušao da ga sagledam čini mi se i ne prihvatljivo. Naravno da ovaj ovdje dom na ovoj tačci dnevnog reda ne utvrđuje ustavni osnov, prema tome to je utvrdila komisija, Ustavno-pravna komisija i s te strane nije ništa sporno. Zakon se zato i nalazi evo danas ovdje, ali osim ustavno pravnog osnova za mene su ovdje sporni i uopšte razlozi odnosno principi na kojima počiva ovaj zakon pa i razlozi za donošenje ovog zakona. 46 Naime, ja koliko sam upoznat da je ovo oblast isključivo u nadležnosti entiteta, i da postoje entitetski zakoni o radu i zapošljavanju koji su rađeni opet koliko sam ja upoznat pod budnim okom predstavnika Međunarodne zajednice. Takođe znam da ti zakoni su u potpunosti u skladu sa onvencijama broj 88. i 122 i dakle da ni u kom slučaju ne krše na bilo koji način ljudska prava. Tačno je da dio nadležnosti ovaj, postoji odnosno da neka pitanja nisu mogla biti regulisana na nivou entiteta i da su trebala biti regulisana na nivou Bosne i Hercegovine. I zbog toga i jeste donesen Zakon o Agenciji za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine kojim u stvari ta sporna pitanja i riješena i prenešena u nadležnost ove agencije. Zbog toga ne mislimo da je argumentacija koja je iznesena ovdje dovoljno validna dakle, da ovaj zakon dobije podršku u prvom čitanju. Naravno, svaki klub i svaki poslanik će se izjašnjavati na način kako on to misli, Ja ovdje iznosim stav Kluba Srpske demokratske stranke, dakle mi smo, mi ćemo biti protiv donošenja ovog zakona jer ponavljam smatramo da pored spornog, pored spornog dakle ovaj, ustavnog osnova još sporniji su razlozi za donošenje ovog zakona i oni na način kako su ovdje navedeni ne stoje. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću, ko se dalje javlja za riječ? Koliko vidim nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu, idemo se izjašnjavati o zakonu u prvom čitanju. Ko je za to da se Prijedlog Zakona o radu i zapošljavanju Bosne i Hercegovine, predlagača doktora Seada Avdića prihvati u načelima, odnosno opštim principima? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle, od 36 poslanika 22 je bilo za, 8 je bilo protiv, 4 su uzdržana. Dakle imamo većinu i prelazimo na entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine za ovaj zakon? Ko je iz Republike Srpske za ovaj zakon? 22 iz Federacije su bili za, iz Republike Srpske 1. Dakle zakon ide 2 iz Republike Srpske za, zakon ide na usaglašavanje. Ja predlažem da to usaglašavanje da, ali vidite mi smo u obavezi poslovničkoj da ili to u pauzi uradimo ili u roku od 3 dana. Dakle, morala bi biti sjednica za 3 dana. Ja predlažem da mi odmah pokušamo usaglasiti, ako se ne usaglasimo odma dakle, nismo se naravno moramo dajete molim vas malo ozbiljnosti radimo jeste umor je savladao sve dakle, ne postoji saglasnost. 47 Kolege idemo na definitivno izjašnjavanje. Ko je iz Federacije protiv? Nema niko protiv. Ko je iz Republike Srpske protiv? Ne, ne nek broje ostali ja radim svoj posao, imaju brojači koji broje. Dakle iz Federacije nema protiv. Iz Repbulike Srpske 11 protiv. Konstatujem da nije prihvaćen Prijedlog Zakona o radu i zapošljavanju Bosne i Hercegovine u prvom čitanju predlagača doktora Seada Avdića. Prelazimo na Ad.11. Prijedlog Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, prvo čitanje dakle, predlagač je Savjet ministara Poslanicima je dostavljen zakon 27.juna 2003.godine. Ustavno-pravna komisija Mišljenje je dostavila 9.jula ove godine, nadležna je Komisija za finansije i budžet. Izvještaj Nadležne komisije upućen je poslanicima 25.avgusta ove godine. Otvaram raspravu. Ima li neko iz Savjeta ministara da želi da pojasni principe zakona. Ako ne osjećate potrebu dakle, nema zahtjeva. Slažem se. Otvaram raspravu, ko se javlja za raspravu? Gospodin Moranjkgić, pa gospodin Jusufovi, a ne javlja se.
Gospodine predsjedavajući, gospodo poslanici i gospodo iz Vijeća ministara, u osnovi kad sam sagledao kompletan ovaj ponuđeni zakon, mogao sam da zaključim da su takse ipak visoke, visoke da li sam ja alergičan na tu taksu jer je ona uvedena sad na sve na svijetu, u opštinama je to hajkačka pljačka ljudi preko ti taksi ili je nešto drugo ali ja mogu sa ovim zakonom i sa taksama da povežem dvije negativne konotacije. A to je da one štite ne efikasan sud ovakav kakav jeste, jer nema kontra mjera i nadoknada i omogućavaju pljačku građana, uzimanja novca od istih za nepravilno, loše, neblagovremeno, ne efikasno suđenje jer se za svako pa i loše suđenje plaćaju takse i one se ponavljaju u nedogled i u krug, i one su po meni enormne. Trebalo bi uvesti i kontra takse za suđenje rješenja koja mahom padaju kao gnjile kruške kod savjesnih sudija kojih ima vrlo malo na žalost u ovom vremenu, a one onda ponavljaju se u procesima. Sad se plaćaju takse Sudu po meni isključivo na vrijednost tužbe, što ako čovjek sagleda taj jedini argumenat nema osnova da bude i osnova za plaćanje takse, po meni bi daleko bolje bilo da su te takse vezane za efikasnost i pravilno 48 suđenje koje bi trebalo da se radi i izvrši u sudstvu. Ovako, po meni je i veliko i ima kontra efekat. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Moranjkiću, da li se još neko javlja za raspravu? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hecegovine, prvo čitanje. Ko je za to da ovaj zakon usvojimo u prvom čitanju? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Od 36 prisutnih 34 bila za, nije niko bio protiv, 2 su bila uzdržana. Dakle, konstatujem da smo usvojili Prijedlog Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine u prvom čitanju, dakle, usvojili smo zakon u načelima. Sada ide druga faza o ovom zakonu. Dame i gospodo, radili smo intezivno, predlažem da napravimo pauzu 45 minuta da poslanici ručaju i malo se osvježe. Ja vas molim dakle, u tačno vrijeme da u 4:15 budemo u sali kako bismo ovu sjednicu uspješno priveli kraju do negdje 6:00, 7:00 sati. Hvala vam lijepo pauza dakle, 45 minuta. Predlažem da krenemo dalje sa radom pretpostavljam da smo se malo osvježili i odmorili i da ćemo ovu sjednicu efikasno privesti kraju. Prelazimo na Ad.12. Formiranje Istražne komisije za ispitivanje navoda da je poslanik ovog doma pokušao organizovati državni udar Predlagač ove tačke je Klub poslanika SDP-a. Molim predlagača osjeća li potrebu da obrazloži ovaj zahtjev za, osjeća. Za riječ se javio gospodin Jozo Križanović. Ja bi molio malo, molim vas samo malo ozbiljnosti da saslušamo jedni druge, gospodine Križanović izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, uvažavajući činjenicu da pred nama ostaje još puno posla za danas, da smo već u nekom šestom, 49 sedmom satu rada, ja želim prije svega da vam se zahvalim na razmjevanju i podršci da se ova tačka uvrsti u današnji dnevni red. Ja neću ponavljati obrazloženje i razloge potrebe uvrštavanja koji smo evo se svi suglasili oko toga, i u cilju racionalizacije privođenja kraju ove točke vi danas imate i podjeljen prijedlog oko formiranja ove koisije. Tu je naravno dat u nekoliko točaka cilj i svrha rada ove komisije, njen sastav, način rada dakle, da je javan i da bi se trebao okončati u roku od 30 dana. Sve ovo drugo što bih vam prepričavao mislim da imate pred sobom vrlo koncizno i precizno sročenoj formulaciji i prijedloga i načina rada ovog povjerenstva. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviču, ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Džaferović, izvolite.
Poštovane kolege, dame i gospodo pitanje o kojem dakle, evo sada počinjemo da raspravljamo ne treba nikog posebno ubjeđivati je jedno vrlo važno i vrlo značajno pitanje i bojim se da ovaj parlament neće doći u poziciju da upadne u zamku da sam Parlamnt postane neozbiljan kada je ovako važno pitanje po srijedi. Ja danas nisam htio glasati oko uvrštavanja ove tačke u dnevni red. Htio sam sa jedne strane da se izbjegne bezpotrebna rasprava o samom dnevnom redu, jer da je bilo reakcija protiv uvrštavanja ove tačke dnevnog reda na današnju sjednicu, sasvim sigurno je da bi se bez potrebno otvorila rasprava i čakao sam dakle, da evo u okviru tačke dnevnoga reda kažem, kažem šta mislim o ovom pitanju. Sdruge strane takođe smatram da Parlament treba da kaže nešto povodom ovog kompletnog slučaja ili kompletnog događaja i ja ću na kraju svoga izlaganja kazati šta mislim šta bi to Parlament mogao da uradi i trebao da uradi, a da je to u skladu sa zakonima ove zemlje i da se na kraju za sam Parlament ne bi moglo kazati da politizira kompletnu ovu stvar. Najopasnije što nam se u ovom trenutku i povodom ovog slučaja je zapravo politizacija i ja pozivam poslanike ovoga doma da ne upadnu u tu zamku. Želim sada da kažem nekoliko činjenica koje su poznate i vama i meni. Prvo Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine nije primila nikakvu informaciju. Mi iz medija znamo da je federalna obavještajna sigurnosna služba sačinila određenu informaciju, da je ta informacija dostavljena, to je dakle jedna činjenica. Druga činjenica, također iz medija da je ta informacija dostavljena federalnom tužilaštvu, jer je i sam federalni tužilac, ako pratimo medije, dakle potvrdio tu činjenicu i znamo da se ta informacija nalazi na ocjeni kod državnog organa koji je za to nadležan kod federalnog tužioca. Ja o ovom slučaju o ovom događaju kao ni vi oficijelno ne znam ništa više. 50 Ja sada postavljam pitanje - kako je moguće formirati istražnu komisiju ovoga doma ukoliko informacija koju tretira i prijedlog koji se odnosi na formiranje ove komisije nije dostavljena ovom parlamentu i ukoliko mi kao poslanici nismo imali priliku da vidimo tu informaciju i da je isčitamo. S druge strane, koliko je to ozbiljno dakle pitanje i koliko se oprezno treba odnositi spram ovog pitanja najbolje potvrđuje izjava, opet prenesena u medijima predsjednika Vrhovnog suda Federacije Bosne i Hercegovine. Ako ste zapazili predsjednik Vrhovnog suda na pitanje da li je Vrhovni sud u skladu sa Zakonom o krivičnom postupku odobrio određene radnje federalne obavještajne službe je odgovorio da to nije odobrio u skladu sa Zakonom o krivičnom postupku. Na pitanje da li je to urađeno u skladu sa Zakonom o federalnoj obavještajnoj sigurnosnoj službi, predsjednik Vrhovnog suda, opet kažem preneseno iz medija je kazao da nije ovlašćen davati odgovore niti informacije na takva pitanja. Za mene kao pravnika i kao čovjeka koji se razumije dakle u sudske procedure je ovo dakle potpuno jasno i potpuno dakle, potpuno jasan signal. Ukoliko mi kao Parlament danas formiramo istražnu komisiju i damo joj ove zadatke koji su navedeni ovdje u tačkama od 1. do 11., bojim se da nećemo doći u poziciju da budemo ocjenjeni kao organ, a mi smo najviši zakonodavni organ u ovoj državi koji na ovaj ili na onaj način vrši pritisak na nadležne državne organe. Ovdje treba dozvoliti nadležnim državnim organima da urade svoj dio posla. S druge strane, mi smo naravno zabrinuti zbog svega što se dešava i treba da reagiramo i jedina moguća naša reakcija je da pozovemo nadležne državne organe. Ja za sada znam za federalnog tužioca iz medija, jer je i sam potvrdio da je primio izvještaj i da ga procjenjuje. Da zatražimo od nadležnih državnih organa i to je prijedlog moga zaključka da svoj posao urade po zakonu i da ga urade bez odlaganja i da o tome obavijeste javnost. To je jedino što danas Predstavnički dom Parlamentarne skupštine može da uradi i da na taj način dakle odgovori potrebi da nešto kaže o ovom slučaju i da s druge strane ne upadne u zamku politizacije i ometanje nadležnih organa u izvršavanju njihovih ustavnih obaveza. Toliko hvala vam.
Zahvaljujem zamjeniku predsjedavajućeg gospodinu Džaferoviću. Ko se dalje javlja za riječ. Evo ja ako nema niko.
Gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo, cijenjeni poslanici, uvaženi gosti, evo dok neko se pripremi za raspravu ja želim da dam svoj doprinos ovoj raspravi. 51 Naravno, možemo mi da postupimo danas i ovako i onako. Postoji mogućnost da danas donesemo, da danas napravimo grešku manju ili veću, ali za rad javnosti u ovoj državi nemamo pravo da čutimo. Ovo je i političko i pravno pitanje. Oni koji misle da neće se stvoriti politička atmosfera žive u zabludi ili u iluzijama. Ona je već stvorena. Stvorena je dakle van okvira ovog parlamenta i mislim da zaključak da mi damo zaključak da nadležne institucije svoj posao urade po zakonu je loš zaključak. Ali ovdje svi moraju raditi po zakonu da im Parlamentarna skupština ne upućuje takve zaključke. Dakle svi treba da rade u skladu sa zakonom i propisima ove države. Ali dame i gospodo otkud kod nas toliko licemjerstvo. Sjetite se samo događaja širom Bosne i Hercegovine kada možda nije postojala klima da na državnom nivou o njima čak i razgovaramo. Sjetite se incidenta u Banja Luci vezano za obnovu džamije, sjećate se ubistva porodice Anđelić i znate li da smo imali vanredno zasjedanje Parlamenta Bosne i Hercegovine iako su svi tada osporavali imamo li tobože pravo da raspravljamo, jer dok mi nemamo pravo da raspravljamo, kao tamo negdje tamo se mogu i ubijati ljudi. Ja mislim, ja sam se zalagao za vanredno zasjedanje Parlamenta i dao svoj doprinos o osudi toga svega, ali mislim da nemamo pravo ni danas da čutimo. Čitam različite informacije, izvještaje da 16 najodgovornijih ljudi u državi Bosni i Hercegovini ima transkripte. Zar u 16 najodgovornijih ljudi u državi Bosni i Hercegovini ne spada rukovodstvo Parlamenta ove države. Kako je moguće da predsjedavajući Savjeta ministara i ministar Čolak kojeg smo mi birali ne osjeti potrebu da se ta informacija proslijedi, jer po zakonima entitetskih obavještajnih službi nigdje ne piše da se i njima treba dostaviti informacija. Koga mi to danas pred očima javnosti želimo staviti uza zid, odbraniti ili napadati? Ali gdje je kolegijalnost. Tu se pominje naš poslanik. Čovjek skojim se ja možda i najčešće slažem ili ne slažem, to je manje bitno, ali ovaj parlament mora jednostavno da da odgovor na pitanje – da li je u državi pripreman državni udar? Hadžipašić kaže, premijer Federacije, ja ne znam. Nije pripreman udar na Federaciju, valjda bi ja znao. Entitetski premijer isto kaže nije na Republiku Srpsku, pa valjda bi ja kao predsjednik vlade znao da neko priprema udar na Republiku Srpsku. Šta je sa državom? Brine li iko o njoj. Još ako danas mi kažemo da ovo nije mjesto da se formira istražna parlamentarna komisija, pardon, ko će raditi svoj posao, pravosuđe će raditi svoj posao. Onda ja ne znam da li smo mi i jednu tačku u ovoj državi spremni staviti na dnevni red. U tom smislu sam ja spreman da podržim formiranje ove komisije. Pogledao sam sada. Predlagač je naravno definisao i ono šta bi komisija trebala da radi, ali mislim da na to možemo uticati da to mjenjamo. Valjda postoji fleksibilnost kod predlagača i dobro bi bilo pošto se ovdje pominje da bi predsjedavajući Doma trebao biti predsjednik komisije da komisija sama kada se formira, izabere onog ko će voditi rad te komisije. 52 Ali ukoliko danas ovaj parlament ostane nijem na ovo dali smo maksimalan doprinos politizaciji situacije. Dakle po mom viđenju smo dali najveći doprinos i ja mislim da danas treba pokazati da smo mi u stanju da brinemo i o državi Bosni i Hercegovini, da smo u stanju da posvetimo pažnju i kada je u pitanju bilo ko od naših poslanika u smislu da se formira komisija koja će pratiti rad. Evo da se pokažu navodi da je tačno da je pripreman državni udar, iako je to meni, moram dati ocjenu smiješno. Ukoliko dođe do oduzimanja poslaničkog imuniteta valjda je to najlogičnije kada neko ko to sve ispita predloži ovom parlamentu. Zato mislim da su razlozi mnogi na tragu da se formira ova parlamentarna komisija koja će raditi svoj dio posla, a ostale institucije u Bosni i Hercegovini da rade svoj dio posla. U tom smislu sam dakle podržao i ovu tačku dnevnog reda, podržaću i ove druge, dakle sadržaj onoga čime bi se trebala komisija s tim što moramo voditi računa da ono što je sadržaj rada komisije stvarno ne bude pretendiciozno u odnosu na ono što bi trebali raditi druge, a što nije zadatak nas u Parlamentu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Replika gospodin Šefik Džaferović, pa onda gospodin Novaković, prije je gospođa Hadžiahmetović, pa gospodin Novaković, pa Bešlagić.
Dakle ja ću samo kratko gospodine predsjedavajući na ovo vaše izlaganje. Ja sam na početku dakle kazao da je stvar vrlo ozbiljna i vrlo odgovorna i mislim da, nemojte se ljutiti, ali vaša diskusija je zapravo jedna paušalna politička diskusija. Mi smo sada ušli u domen prava, u domen procedure koja se primjenjuje kod nadležnih državnih organa. Ja ne želim, recimo u tačci 1. se kaže prijedloga formiranja ove istražne komisije – ova komisija treba da, kaže za utvrđivanje činjenica vezanih za konstatacije o organizovanju bombaških napada i državnog udara koja ima za cilj da utvrdi pa pod 1. kaže – da li je poslanik Zlatko Lagumdžija ili bilo kakva organizovana grupa organizovala bombaške napade i pripremala izvođenje državnog udara? Pazite molim vas lijepo. Nemojte Parlament pretvarati u tužilaštvo i u sud. Ja jesam bio sudija, ali danas sam poslanik i ne želim ni jednom rečenicom da dovedem u pitanje nezavisnost pravosudnog sistema u Bosni i Hercegoivni i želim da mu pomognem i omogućim da on radi svoj posao u skladu sa procedurama koje smo mi usvojili ovdje u ovom parlamentu i koje su usvojene u federalnom parlamentu. Ne može Parlament Bosne i Hercegovine biti sudija. Zato postoje nadležni državni organi i to je sav smisao onoga što sam ja želio dakle da kažem.
Gospodin Špirić još jedna replika, onda gospođa Hadžiahmetović. 53
Moguće da se nismo razumjeli ja i kolega zamjenik predsjedavajući gospodin Šefik Džaferović. Ne mislim da su moje ocjene politikanske. Ja sam ovdje govorio o potrebi jednakog prava na informaciju. Ako ja u razgovorima sa različitim predstavnicima koji se nigdje u zakonu ne pominju da su dužni da dobiju 300 kilograma materijala, dođem do spoznaje da su dobili taj materijal, a šef državnog Parlamenta ili predsjedavajući jednog i drugog doma to nema, a pojedinci imaju koji takođe u zakonu nisu, onda mi to ostavlja utisak da ovdje neko sinhronizovano radi ili uzima sebi za pravo da bude više informisan od mene. To tražim kao predsjedavajući državnog Parlamenta da ne bi davao paušalne osnove. To je dakle jedna stvar. O sadržaju načinu rada te komisije daje mi za pravo da razgovaram, a ne mislim da je sve idealno, ali da ima potrebe ima. Ja želim da se informišem o ovoj državi, ja neću da me OHR informiše ima li obavještajnih afera ili nema. Hoću da mi razgovaramo. Ali kada mi ne razgovaramo dobro je da nas i OHR informiše. Zašto bježimo od toga. Kako je moguće, gdje u zakonu piše da su obavještajne službe dužne poslati materijal visokim međunarodnim funkcionerima, predsjedavajućem Savjeta ministara i ministru, a da rukovodstvo Parlamenta to nema. Dakle da se ne bi politiziralo, želim da budem informisan da ne bi politizirao stvari. Ne bojim se nikakve komisije. Zašto bih se bojao? Zašto bi uticala ona na pravosuđe? Zašto bi neko branio Zlatka Lagumdžiju ako je pripremao državni udar? Ali zašto bi, zašto ne bi bio osuđen i onaj, ako to nije tačno? Ja ne mislim da trebam braniti Zlatka Lagumdžiju, ali trebam braniti poziciju državnog Parlamenta i predsjedavajućeg i vas u Kolegiju. I to se najbolje brani kada imamo informaciju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Ovo je zadnja replika u ovoj fazi između dvojice predsjedavjućeg i zamjenika predsjedavajućeg. Gospodin Džaferović. Molim vas da privodimo kraju.
Dakle gospodine Špiriću i ja hoću da razgovaramo o ovoj temi, dakle u to nema spora dakle između nas i nema razlike u tom pravcu. Ja da nisam htio da razgovaramo ne bih glasao za dnevni red danas. Ja bih se prilikom izjašnjavanja o dnevnom redu izjasnio da sam protiv uvrštavanja tačke dnevnog reda. Dakle hoću da razgovaram i treba da razgovaramo i rekao sam u svom izlaganju, ako ste vi mene shvatili da i ovaj parlament treba da kaže šta mislim. Ali ja govorim o tome šta ovaj parlament može a da ne povrijedi zakone ove zemlje, Ustav ove zemlje i da ne povrijedi procedure koje se vode kod nadležnih državnih organa. U tome je dakle kompletan problem. Ja samo upozoravam dakle na tu činjenicu i zbog toga smatram da ovu tačku dnevnoga reda ne možemo završiti tako što ćemo formirati istražnu komisiju pored već postojećih istražnih organa, nego da možemo 54 usvojiti zaključak i ja ću dakle to predložiti i evo predlažem kojim ćemo zahtjevati od nadležnih državnih organa da odmah što prije, dakle promtno urade svoj dio posla i o tome pobavijeste javnost. To je jedini mogući izlaz iz ove situacije. Toliko.
Hvala lijepo. Za riječ se javila dr Azra Hadžiahmetović, pa gospodin Novaković.
Zahvaljujem predsjedavajućem, uvaženom članu Kolegija, kolegice i kolege poslanici, kolega Džaferović je na neki način dao za pravo da prvo podržim ga u potpunosti, da je ovo jedno od zaista ozbiljno i odgovorno pitanje, da ima previše politizacije ovog pitanja. Tokom svoje diskusije u više navrata pozvao se na izjave pojedinih učesnika cijelom ovom dijalogu ili da kažemo svojevrsnom ratu medija, a pozivao se na same medije, što mi je razlog više da govorim u ime poslanika Kluba Stranke za BiH. Upravo zbog toga i argumentacija koju je iznjeo kolega Džaferović podržimo formiranje komisije. U potpunosti se slažem sa argumentima kolege Džaferovića da istražna komisija je komisija na neki drugi način ne može zamjeniti angažman institucija u ovoj državi koje treba da rade svoj posao i istražni organi i sudovi i pravosuđe itd. Ali jednako tako dobro znam da upravo zbog toga i zbog organizacije ove države na više nivoa vlasti, zbog nekoordiniranih aktivnosti, nedostatka informacija ovakve stvari i ovakvi problemi i pitanja se politiziraju zbog čega imamo mnogo više glavobolje nego što treba da imamo. Tačno je možda da naš poslovnik ne omogućava u formulaciju istražnu komisiju. Može biti komisija, ali isto tako jako dobro znam parlamenti drugih zemalja razvijene parlamentarne demokratije, što kolega Džaferović još bolje zna, evo npr. britanski parlament formira istražne komisije po pojedinim pitanjima koje će, odnosno čiji nalazi imaju veću specifičnu težinu od državnih institucija u toj državi. Nadalje šta želim pomenuti, odnosno šta treba ovaj parlament da dobije sa jednom, sa produktom rada takve komisije. Prvo ta komisija treba da koordinira aktivnosti državnih institucija na različitim nivoima. Ovdje je riječ o obavještajnim agencijama, odnosno govori se o jako mnogo o angažmanu i radu, politiziranju, uplitanju ili ne uplitanju stranaka, politike u rad profesionalnih službi u obavještajnim agencijama koje su podsjećam na entitetskom nivou. Jednako tako svi dobro znamo da bivši mađarski ambasador gospodin Kočiš koordinira aktivnosti na reorganizaciji obavještajnih službi u ovoj državi i ovaj državni parlament treba da dobije takvu informaciju prije nego što mu eventualno dođe neki zakon koji mora usvojiti po proceduri 105., a koji se odnosi na možda reorganizaciju obavještajnih službi u ovoj državi. Ta komisija treba, između ostalog, da nam da odgovore i na takva pitanja. Drugo, drugo je da li će ta komisija dati odgovore upravo na ova pitanja koja stoje ovdje ili će možda dati odgovore na neka druga pitanja. ovo možda i jesu prava pitanja. 55 Ali ćemo možda imati odgovore na neka možda još druga pitanja koja su u ovom momentu nisu otvorena. To je pitanje prije svega reorganizacije obavještajnih službi i funkcionisanje institucija u ovoj državi kako na državnom nivou, od tužilaštva, Suda Bosne i Hercegovine itd. do svih onih institucija kojih se ovakvi problemi tiču a koji su na nižim nivoima vlasti. Nadalje, ono što smatram posebno važnim i upravo povodom zbog kog se danas raspravlja u državnom Parlamentu i treba da se raspravlja o ovome jeste pitanje kodeksa ponašanja nas samih, odnosno na koji način se ponašamo mi jedni prema drugima i u skladu sa kakvim kodeksom i pravilima igre poslanici jedni prema drugima. I da li je parlamentarna govornica i ovaj parlament možda mjesto gdje treba poslanici između sebe da raspravlja o nekim pitanjima, ili je to možda medij, odnosno različiti mediji pa svi oni koji ne učestvuju u tome čitaju iz medija što se događa. Dakle pitanje kodeksa ponašanja nas samih. I nadalje ono što mislim da je posebno važno je ono što mislim da je posebno važno ono što i ova komisija da da između ostalog je odgovor na pitanje, a to je uplitanje politike uopšte u rad profesionalnih službi bez obzira o kakvim službama je riječ zbog čega mi stalno imamo politizaciju stručnih pitanja. Sada su to obavještajne aktivnosti, sutra su možda pitanja kao što je koridor Vc, reforma poreskog sistema ili bilo čega drugog. Zbog čega se mi skrećemo sa pravog puta, sa suštinske rasprave o pitanjima reformi ključnih reformi koje treba u ovoj državi da se završe i koje je trebalo da se već završe, a mi se iscrpljujemo na politizaciji tih pitanja. Dakle još jednom ponavljam u potpunosti se slažem upravo sa argumentacijom koju je iznjio kolega Džaferović, ali je to razlog više da se formira ova komisija. U ime Kluba Stranke za BiH samo da kažem da mi podržavamo formiranje komisije. Hvala vam.
Zahvaljujem doktorki Hadžiahmetović. Samo želim da skrenem pažnju da prema članu 26. stav 2. opšte odredbe o komisijama Dom, čitam stav 2. Dom sa ovim zaključkom može na prijedlog poslanika ili klubova poslanika uspostaviti privremene, odnosno istražne komisije. Dakle možemo istražne komisije i nije narušen Poslovnik. Inače bi reagovao kada je Poslovnik u pitanju. Za riječ se javio gospodin Novaković, pa gospodin Bešlagić.
Kolege poslanici, Klub SDS je bio uzdržan kod prijedloga stavljanja ove tačke na dnevni red i sad tek vidim koliko smo u pravu kada smo bili uzdržani na ovaj prijedlog. Naime, otkud ta uzdržanost koja se u jednom momentu protumačila kao nevoljnost poslanika SDS da se to pitanje rasčisti. Upravo suprotno, mi smatramo da se to 56 pitanje treba i mora rasčistiti zato što ono samim tim ko su akteri ovog događaja je postalo ozbiljno pitanje i moram reći čini mi se sa našim ovdje predlozima više političko nego pravno pitanje ili stručno pitanje. Nemamo mi ništa protiv formiranja istražne komisije. Ali mislimo da bi prije formiranja stručne komisije trebali istražne komisije, nije stručne nego istražne komisije, trebali biti informisani o nečemu. To je ono o čemu je kolega Špirić govorio. Ja sam o ovom pitanju gospodo neinformisan. Neinformisan čak i da donesem odluku da formiramo komisiju koja u četiri sjednice u četiri sjednice treba da obavi posao za koji je vjerovatno istražnim organima, dakle od struke potrebno daleko više vremena, da ne govorimo o tome da su, naravno prihvatam prijedlozi u vezi sa zadacima istražne komisije podložni promjeni, ali je nashvatljivo da taj komisija treba da da mjere koje će se poduzeti u cilju zaštite ustavnog poretka. Otkad to gospodo komisije daju mjere s ciljem zaštite ustavnog poretka jedne zemlje. Očito da jedna komisija koja bi se formirala ima veoma visoke ambicije šta se sa njom želi postići, čak i više nego što je moguće u sastavu evo nas ovdje koliko nas sada ima 37, 38 koji možemo biti članovi te komisije znači u sastavu koji je objektivno jedino moguć. Da ne govorimo o tome čemu će služtiti javni radnici, univerzitetski javni i kulturni radnici komisija ako je njen cilj nije politika nego struka, da ne govorimo o tome koliko je Ministarstvo pravde kao novoformirano ministarstvo sposobno u ovom momentu da pruži svu stručnu pomoć komisiji, a vjerujte da će njoj i te kakva stručna pomoće trebati, sobzirom, opet kažem na težinu pitanja i složenost pitanja kojeg će ona pred sebe imati, pred sobom imati i zato ja imam nešto drugačiji prijedlog. Naime, ja prvo predlažem da mi zatražimo od istražnih organa da nam dostave informaciju, a onda ocjenimo potrebu formiranja komisije. Ako nismo zadovoljni sa informacijom koju dobijemo, a dozvoljavam da ne budemo zadovoljni da li iz poliitčkih ili iz objektivnih i subjektivnih itd. razloga da onda evo ovdje održimo svi i formiramo našu komisiju koja će onda da kaže gospodo iz nadležnog ministarstva, eto da sada uzmemo koga, vi ste tu i tu i u tom tom postupku prekršili zakon, Ustav, pravila ponašanja i po tom pitanju niste bili objektivno, nego ste uveli politiku i pitanje koje nije smjelo biti političko pitanje. Jedino tada komisija može imati svoju ulogu. Zaista pravu ulogu. U ovakvoj varijanti bojim se da će komisija biti u nemogućnosti da bilo šta dokaže ovdje. A cilj nam je, koliko sam ja shvatio dokazivanje. Znači cilj nam je istina. Jeste, svima je sigurno ovdje istina. Posebno je cilj istina gospodinu Lagumdžiji koji je optužen, ali isto tako valjda je cilj istina i onima koje on optužuje da su ga optužili. Trebalo bi da bude. I prije svega nama u Parlamentu. Dakle ja predlažem još jednom ću samo ponoviti prijedlog, dakle da se prvo da rok istražnim organima da nam dostavi izvještaj i na temelju toga onda da stavimo ovakvo pitanje komisija da ili ne? Mi smo zadovoljni komisija da, utvrdiće je li bilo objektivnosti ili subjektivnosti, odnosno politike ili nije bilo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Za riječ se javio gospodin Bešlagić. 57
Kaže ako nećemo o ovome raspravitimećka će zaigrati svakome pred kućom. Svako će od nas biti optužen od nekoga i jednostavno mi ćemo to prešutiti, doći ćemo na kraju da smo mi najveći neprijatelji ove države. Ja vam to tvrdim. Tvrdim iz jednog razloga što ovdje svi govorite dajte nam sudstvo, dajte nam tužilaštvo, dajte nam ovo, dajte da zvršimo posao. Iz svog ličnog iskustva pošto sam optuživan jedno 20 puta od određenih struktura tražio sam uvijek od sudova i tužilaštva da mi daju odgovor na to pitanje. Ako sam kriv da idem u zatvor, ako nisam, da kazne onoga koji se, nikada to nisam dobio. Vjerujte mi da je danas tužilaštvo i sudstvo toliko ispolitizirano da odgovor na ovo pitanje nećemo dobiti tako brzo kako vi gospodine Novakoviću tražiti. A ovdje se mora zaštiti dignitet ovog parlamenta, ne Zlatka Lagumdžije. Sutra smo svi na tapetu ako ovako nastavi priča. I da bude tragedija veća, ova priča potiće od nas, odavde. Idejnim tvorcem bombaških napada u Sarajevu treba tražiti u trouglu Lagumdžija, Alibabić, Garaplija, Seada Palavrić, konferencija za štampu, član Parlamenta. Prema tome, mi moramo dobiti odgovor. Ne tražimo mi da se kazni niko od nas. Kada ja dam izjavu takvu, onda mislim da zadužena komisija treba da ispita nas prije svega, nas prije svega. Selima, Zlatka, koga god hoće, Špirića, nije bitno koga. Druga stvar. Mislim da je prije nikoliko sjednica gospodin Gligorić postavio jedno pitanje izbora pravobranioca Bosne i Hercegovine. Parlament je našao snage da formira komisiju koja će ispitati da li je taj pravobranioc u odnosu na sve navode. Zašto ne može napraviti i ova komisija, ne kažemo da treba onako kako je napisano, dajte da vidimo šta treba uraditi komisija. Ali nemojmo bježati od istine sa argumentacijom da je neko kriv da ga ja optužim ja sam spreman da stanem pred komisiju i da kažem daćete rezultate. Ne da preuzimamo sudske vlasti. Afera Votergejt se nije vodila, sud, ona se vodila preko medija i vodila se u Senatu. Senatska komisija je raspravljala. Nije su oni otišli zbog toga u zatvor, ali je odgovarao zato što je, na kraju krajeva povukao je konsekvence u tom smislu.Mislim da ne trebamo sad se zaklinjati da smo mi jedini Parlament koji treba da radi u duhu toga i toga i Sviju svi to rade. Prema tome hajmo se ponašati i mi kao Parlament, zadužiti komisiju i dobiti informacije. Nažalost, pošto nas svi ignorišu, mi ovih podataka nemamo. Prema tome ako se mi nećemo izboriti da dobijemo informaciju makar od naše komisije, onda šta ćemo mi raditi. Zapamtite još jednom molim vas, nakon ovoga ako ništa ne poduzmemo svako ima pravo od nas da izađe i da kaže sutra da onaj drugi priprema državni udar i da nemamo nikakvih konsekvenci. A taman kada se završi jedno pa dođu izbori onda će onaj parlament raspravljati o nama kakavi smo mi kao partija, pojedinci itd. itd. Ako sebi ne smijemo pogledati u oči onda mislim da ne zaslužujemo da sjedimo ovdje. Zato bih vas zamolio, dat je prijedlog, hvala vam što ste usvojili da bude prijedlog što se tiče istražne komisije i tačaka ona je podložna, ona apsolutno nije namjerom napisana da ona se ne može mjenjati, ona je data samo kao forma, prema tome odavde se mogu izbaciti neki stavovi, dodati neki stavovi. Znači nemojte se na to, to smo mi samo pokušali kao Klub SDP-a da olakšamo u nekakvih razmišljanjima. Možete preformulisati zadatke da se 58 ne petljamo u državne institucije, da apsolutno, mislim zakonodavne, sudske i tužilaštvo i ja sam, prihvatam to, ali nemojmo bježati od istine. Ovo će nas duboko potresti ukoliko ne uradimo posao i nećemo moći završavati poslove koji su pred nama. Ono što, evo kažem justros Pedi Eždaun rekao i što je rekao da smo mi krivi ako to ne usvojimo, one zakone koji jesu. Hvala lijepa.
Hvala gospodine Bešlagiću. Riječ ima gospodin Gligorić. Molim. Replika, pardon gospodine Gligoriću, replika gospođa Palavrić Seada.
Ja moram ispraviti krivi navod gospodina Bešlagića. Činjenica jeste da je sve počelo za ovom govornicom upravo ovdje, ali gospodin Bešlagić od gospodina Lagumdžije pravi žrtvu, a zaboravlja da je upravo gospodin Lagumdžija pokrenu sve ovo ovdje 7. avgusta, nastavio uveće 7. avgusta u emisiji Dileme i zatim nastavio u medijama, blago rečeno, njemu sklonim. Ja neću da se, nisam sklona ni da se komisija formira jer smatram da bi to bilo razvodnjavanje ovoga što trebaju da rade pravosudni istražni organi i zato neću da govorim o konkretnim primjerima, ali bude li trebalo odgovarati na pitanja istražnih organa, ja ću odgovarati. Podržavam prijedlog gopodina Džaferovića.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Riječ ima gospodin Gligorić.
Dame i gospodo, nebrojano puta smo ovdje u ovoj skupštini rekli da želimo uzeti sudbinu u svoje ruke, da želimo da donosimo dobre zakone, da stvaramo takav ambijent u Bosni i Hercegovini zbog budućnosti. I onda ni manje ni više, nego se optuži poslanik Zaltko Lagumdžija da priprema državni udar. Mi ovdje imamo situaciju da imamo jednog poslanika koga optužuju i imamo drugog poslanika koji je na neki način prozvan u svemu ovome. I to se i te kako tiče ovog doma. Zatim, niko se nije sjetio da li gospodin Lagumdžija može da bude akter da bi proveo državni udar, čovjek koji je radeći važen poslove u Bosni i Hercegovini mislim dao jedan veliki doprinos ugledu Bosne i Hercegovine u svijetu i sada ga treba optužiti. Postavlja se pitanje zašto? Isključivo zbog politike. Jer Lagumdžija je vjerovatno alternativa građanima Bosne i Hercegovine i oni koji su sada u vlasti uplašili su se te činjenice i hajde da ga optužimo da želi vlast po svaku cijenu pa i putem državnog udara. Evo ovdje što je gospodin Džaferović kaže da bi bilo dobro da to idemo preko institucija sistema, preko pravosuđa i da ne bi Parlament ovaj bio pritisak na nezavisno sudstvo, ustvari predlaže zaključak u kome bi sudstvo i te kako bilo zavisno gdje predlaže zaključak da oni u prioritetu tj. promtno rješavaju slučaj. To je direktno pritisak na nezavisno sudstvo. Dobro, sada ste dodali u skladu sa zakonom. 59
Dodao sam to odmah. Reći ću vam ja.
Dobro. Ne moramo sada ulaziti u stenogram pa da vidimo ko je u pravu. Ja smatram da je mnogo toga u javnosti rečeno i da bi u Parlamentu ustvari sa formiranjem istražen komisije došli samo u situaciju da nemamo razloga da zaziremo od bilo čega, da tu nema politike, ne plašimo svih informacija koje će doći istražnoj komisiji, a zašto da ne tražimo sve informacije od obavještajnih službi komisiji istražnoj koja će nakon provedenog postupka ili u toku postupka da ovaj parlament obavijesti dokle je stigla. Ja smatram da treba istražna komisija, zato što se radi o dva važna poslanika u unutar samog ovog doma. I zašto ne bježati, zašto bježati od takve ocjene da damo i mi svoj sud o svemu tome. Ja vas pitam gospodo poslanici, mi imamo obavještajne službe, one koje su zvanično, a imamo li one koje su nezvanično. One koje su političke i stranačke, koje daju svojim liderima određene informacije i onda se generiše, reprodukuje cijela jedna mašinerija i vodi kampanja protiv ljudi sa ciljem političke diskreditacije, pa i u ovom slučaju gospodina Lagumdžije. Ako ja to postavljam ovdje kao pitanje, i ako treba da dobijem odgovarajuće odgovore, onda je to stvar istražne komisije, jer prema Poslovniku imamo pravo po cijelom tom pitanju ekonomskom, socijološkom, političkom itd. formirati komisiju i tražiti da ona rasčisti određene, određena pitanja i nejasne stvari. Zato mislim da bi bilo dobro i da mi ćemo održati dignitet ukoliko budemo imali hrabrosti da prihvatimo tu istražnu komisiju u kojoj će svakako trebati pitati i gospođu Seadu Palavrić da li je ona dajući svoje izjave to bilo ishitreno ili je to bilo na temelju nekakvih informacija koje neko nekome daje u ovoj Bosni i Hercegovini, a ne ovom parlamentu. Jer kada govorimo o sistemu vlasti Savjet ministara koji kada su pitanju obavještajne službe ima informacije, njihov izvještaj o radu oni razmatraju, a mi biramo Savjet ministara, ovaj predstavnički dom. To podrazumjeva da u tom slučaju nisu informacije svima dostupne, a posebno nisu najvišem zakonodavnom tijelu u Bosni i Hercegovini. I zašto to ne reći javno? Zašto se plašiti toga?. Zašto monopolne infomracije imaju samo neki ljudi u poziciji ili lideri nekih stranaka koji možda imaju svoje političke obavještajne službe? Mnogo je pitanja koji, ako budete većinom, a vidim da SDS dobro prati SDA, vjerovatno će u proceduri samog glasanja, a vidim malo i Stranka za BiH, prati i ona dosta solidno doći da ćete se izjasniti protiv istražne komisije, a time je gospodo ste javnosti dali poruku da krijete nešto upravo od javnosti.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Imamo sada zahtjev za repliku. Gospodin Džaferović, pa gospođa Palavrić koliko sam primjetio za repliku. 60
Gospodine Gligoriću,
Molim samo malo da se slušamo međusobno.
Dakle ja sam ipak bio u pravu i znao sam kada sam na početku ove tačke dnevnog reda upozoravao da ćemo ući u domen politizacije ove stvari i vaša diskusija je zapravo najbolji svjedok i potvrda da smo već ušli gospodine Gligoriću u politizaciju ove stvari, jer vi inaće povodom neke stvari o kojoj se raspravlja redovno imate običaj zahvatiti ovako malo širi krug, ali da vam kažem, da znate gospodine Gligoriću ako niste znali, šefa obavještajno sigurnosne službe Federacije Bosne i Hercegovine nije postavljala SDA. Ne znam da li to znate tu stvar. Ti ljudi su postavljeni za vrijeme vlasti Alijanse i ovdje postoje ljudi koji su imenovali gospodina Lukšića ovdje u Parlamentu. Zna se ko je to. Molim vas lijepo gospodine ja odgovaram samo sada da znate, on je kazao da su ispolitizirane. Molim vas lijepo. Nema SDA nikakvog uticaja ni na obavještajne službe niti na pravosuđe, niti želi da ima taj uticaj. Sve što SDA traži je da te službe i pravosuđe postupaju u skladu sa zakonom i ništa više. Nismo se mi uplašili gospodine Gligoriću ni je jedne političke stranke vjerujte mi. Mi znamo šta radimo. Imamo dakle svoj program, imamo svoje aktivnosti i ne plašimo se mi dakle ničega, nemojte nam imputirati nešto što ne stoji. Mi se borimo samo da se u ovoj državi poštuje zakon. Ako ovaj parlament danas formira istražnu komisiju koja će imati zadatak da ispita da li je poslanik Zlatko Lagumdžija, ponavljam ili bilo kakva organizovana grupa organizovala bombaške napade i pripremala izvođenje državnog udara, onda će ovaj parlament izvršiti udar na ustavni poredak Bosne i Hercegovine. Izvršiće ga tako što će biti paralelna institucija zvaničnim pravosudnim institucijama države koje treba da se bave ovakvim konkretnim stvarima. I to je smisao onoga što cijelo vrijeme govorim.
Ja se zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Molim samo da lakše razgovaramo. Jeste pitanje otvoreno. Seada Palavrić je tražila pravo na repliku. Žalim, ali moram dati to pravo pošto nikome nisam uskraćivao.
Inaće ne bih. Gospodin Gligorić je govori ovdje o dva poslanika. Ja sam vrlo nesretna da se ovaj dom pretvara u tu komisiju koja bi eventualno trebala voditi raspravu. Nemojmo biti neozbiljni i ako ćemo voditi raspravu, onda hajde da vodimo raspravu. Ali kada vodimo raspravu ne govorimo o dva poslanika. Ovdje je riječ o jednom poslaniku. Dakle o gospodinu Lagumdžiji. 61 A kada govori o tome da li su moje izjave bile ishitrene, da li sam imala višak informacija, ja ga molim ponovo, mada bih bila sretnija da se ne upuštam u ovu raspravu da podjednako tretira izjave gospodina Lagumdžije i moje i da, jesmo li mi gluhi. Uzmimo stenogram sa sjednice od 7. i pogledajmo ko je koga prvi zašta optužio. Nisam ja gospodina Lagumdžiju optužila da je gebels nego je on gospodina Lozančića, gospodina Kalinića i mene optužio da smo gedelsi, optužio nas je ovdje za govornicom kao vladajuće stranke da smo mi odgovorni za otkrivanje eksplozija i da štitimo najcrnje kriminalce i optužio nas je za štrajk zeničkih zatvorenika, optužio nas je za sve moguće u ovoj zemlji. Onda sam ja počela posmatrati šta gospodin Lagumdžija radi o počela davati izjave. Ali ponovo vas molim nemojte mi praviti žrtvu od jadnog Lagmudžije. Ako ćemo raspravljati o svemu hajde da raspravljamo. Ako nećemo pustimo ljude koji su zato u ovoj državi nadležni da rade svoj posao. Ja vas molim.
Zahvaljujem poslaniku gospođi Seadi Palavrić. Što više rasrpava odmiče neke su stvari sve jasnije. Dakle poslanici su se međusobno vrijeđali nije ništa bilo. Dakle ljudi razmjenjivali političke opaske na konferencijama za štampu i onda se na kraju došlo do državnog udara. Ali da ne komentarišem ja dalje. Za riječ se javio gospodin Jusufović, pa Ivo Miro Jović, pa gospodin Beriz Belkić. On je molio, ima prijedlog, ali evo gospodine Belkiću ako se kolege slažu, ja nemam ništa protiv. Okej.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, pošto i ja znam često biti brzoplet, ovaj put želim to priznati, ovaj put sam hladio se i jednostavno slušao vas pažljivo sve i zaključio sam da stvarno ovdje nema smisla prisustvovati. Bar mi je nekoliko izjava otvorilo oči i ja sam na kraju krajeva moram priznati da počesto i sam svjesno učestvujem u politiizacijama i politizaranju kao i svi, ali ovo je farsa što pravite od jednog ozbiljnog događaja. Ja sam glasao da ide dnevni red radi našeg kolege Lagumdžije koji je optužen, ali ne znam je li zato što ste vi rekli da je to u medijima nekakvim. Ja pitam vas jesmo mi svi obavezni čitati listove i pratiti. Možda nas pola ima, jer 90% ovdje ima kojeg su bilo koji mediji ispljuvali. Možda iz revolta se ne čitaju. Pitam vas kada tako koji pojedinačno iznosite što nam ne približite o čemu se radi. Ja jedino što sam čuo u dnevnom redu da je naš kolega Lagumdžija optužen, pošto nema nikakvih dokaza, to je bio moj motiv da jednostavno otvori se na dnevnom redu ne da dođe do ovoga, nego da se na određen način zaštiti dignitet, ako nema osnovanih optužbi, a ne može biti kada tek, a ne znamo ni da li ikakav i proces počeo. Onda sam tvrdio sljedeće. Na kraju krajeva kolega Gligorić kojeg uvažavam i skojim se u zadnje vrijeme počesto slažem, takođe mi je otvorio oči da sam vidio onda da je klasična politizacija, jer 62 pobroja stranke. Ti, i ti, vi ste otprilike na ovoj strani u ovom toru, vi ste u ovom. Ja jesam poslanik Stranke za BiH, ali nisam u toru gospodine Gligoriću, takođe si dao jednu kvalifikaciju. Takođe gospodin Novaković, čini mi evo neću da ponavljam ono ako se sjećate šta je rekao nisu glasali uzdržan, ne znaju o čemu se radi, sada i ja isto znači neću, pošto ne znamo o čemu se radi, ali smatram da ni Lagumdžiju ni bilo kojeg našeg kolegu ili kolegicu, počeo je sada uvodite, sada moramo i o Seadi raspravljati, jer uvodite u igru jeoš nekoga sljedećeg u diskusijama, to se pretvara u neozbiljnu stvar. Apsolutno treba znači zaštiti kolegu Lagmdžiju ako je i šta ozbiljno u pitanju, ali ako su mediji na kraju krajeva, evo osim ja mislim 2-3 nova poslanika koji nisu bili u političkom životu da i nisu, ako već i nisu. Na kraju krajeva jeste posao medija da prati. Iz tih razloga hoću da se isključim iz ove igre. Znači svjesno, dobrovoljno neću da učestvujem. Biću uzdržan, ali neću ni slušati više na ovoj tački odo izaći da zapalim cigaru. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću. Ja bih molio da ako bude potrebno da se cigara pali da Klub traži pauzu da bi poslanici Kluba i Stranke za BiH pušili. Ja se izvinjavam, zna se kako se poslovnički traži pauza. Moramo se malo našaliti, nasmijati. Traži se stanka za pušenje, po Poslovniku je tako. Molim vas lijepo, idemo dalje. Riječ je tražio Ivo Miro Jović, ili pauza za stanku.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, cijenjeni gospodo ministri, uvaženi kolege zastupnici, jako je lijepo govoriti kada iziđe zastupnik, ispriča sve što hoće i što može i nema replike. Ja bih volio da i poslije mene ne bude replike pa da ovu točku privodimo kraju. Prije 3-4 mjeseca iz ove, sa ove govornice prvo pitanje sam postavio o kršenju ljudskih prava ljudima na Arizoni. Nakon sjednicu dvije, dobio sam neadekvatan odgovor. Onda sam uputio pitanje nadležnom ministarstvu o kršenju inače ljudskih prava u Brčkom. Dobili ste taj odgovor na tri gusto tipkane stranice u 10 točaka gdje se i konvencije, evropske konvencije o pravima čovjeka krše. Tražio sam formiranje povjerenstva. To nije naišlo na odjek u ovom uvaženom Parlamentu. Vi znate da smo mi u ovoj našoj dragoj domovini imali Votergejt. Jesmo predsjedatelja Predsjedništva smjenili pa nije formirano nikakvo povjerenstvo. Sa mahalske, ja je tako moram nazvati, vi možete repliku uzimati za to, dalekovidnice što se federalna zove, svaki dan imate komentar lopov, kriminalac, mafijaš, a predsjednik Predsjedništva. Ne formira se ništa. Čini mi se ovdje je jako važno tko je rekao, kada je 63 rekao i komu je rekao. I to je nekako se tu zatvara u nekih 10 kilometara u krug i cijeli svijet vidi onaj tko sjedi na Trebeviću. Ja moram jedno konstatirati, mislim da ćete se složiti. Sretna je ova zemlja odkad je ova afera pošla jer nema više bomba. Otkad se počelo o ovom govoriti nitko ne puca. Stalo. Zašto? Ne znam. Ali isto tako želim kazati i ovo. Što vi mislite ako bi formirali komisiju, za što ja nisam pa utvrdi jedno, a istražni organi drugo. Šta ćemo onda? Hoćemo li mi derogirati svojim odlukama ono što nije ni započeto radom ili ćemo se prikloniti nečem drugom što takođe ima jedan drugi štap, taj isti štap ima drugi kraj. 2-3 godine sjede u zatvoru, kažu ubili su ministra, dat novac iz naših lisnica. U kraju gdje sam rođen kažu ujeo vuk magare. Novac je potrošen, ljudi bili 3 godine u zatvoru, ministar u groblju, mirna Bosna. Nema komisije. Što ćemo, a prijedlog formiranja komisije u članku 7. ne otvaram raspravu na ovo traženje, nego samo mogu konstatirati nešto što me boli i smeta. U ovoj stavki ili članku 7. ili broju 7. predsjednik komisije, predsjedavajući Doma uvaženi predsjedatelj gospodin Špirić, jer Poslovnik Zastupničkog doma kaže o ovoj problematici u članku 27. stavak 2. da se formira ta komisija, pa je predsjedatelj i 2 dopredsjedatelja iz različitih konstitutivnih naroda. A ovdje onaj tko predlaže predlaže da će to biti predsjedatelj Doma, gospodin Špirić, drugi, prvi zamjenik će biti iz reda parlamentarne većine, znači Bošnjak, a Hrvat će biti iz opozicione stranke. Pošto imamo Špirića iz opozicione imaćemo još jednog. Ja već rezultat vidim. Pa ne vidim dobre namjere. Ne vidim dobre namjere, ali moram biti i sa druge strane uvažavam gospodina Lagumdžiju kao čovjeka i parlamentarca, ne želim i žao mi je bilo što što je izrečeno grubo i ružno, ako nije točno. Imam pravo kao čovjek da kažem možda ja i ne vjerujem da je to točno već unaprijed, a istražni organi ove zemlje će pokazati je li to točno ili nije. Pa evo predlažem da ih pustimo neka rade, a hajdemo i mi nastaviti, jer je odmakao dan.
Zahvaljujem gospodinu Joviću. Ovo je prijedlog predlagača. Tačka 7. mislim da komisija može izabrati one, ovdje će biti onako kako Dom kaže, a ne, može biti sasvim drugačije. Zato sam to i komentarisao na početku da su ovo stvari koje su podložne izmjenama i nikome ovdje nije stalo da bude u bilo kakvim istražnim komisijama, ali ne smijemo bježati i od njih ako se ukaže prilika i potreba. Za riječ se dalje javio gospodin Belkić, a traži riječ iza gospođa Ljiljana Milićević.
Ja sam izašao sa namjerom da pokušamo izaći iz ove situacije da stvar na neki način operacionaliziramo. Možda bismo mogli, naravno ako predlagač ne insistira na 64 ovom tekstu, naravno od toga ovisi rezultat glasanja. Dakle očigledno je da je sam sadržaj šta se delegira u ovoj komisiji razlog ovih velikih polemika ovdje. Možda bi bilo dobro da mi, možda bi to i Kolegij mogao uraditi da od nadležnih organa, dakle od Tužilaštva, obavještajnih službi itd. zatražimo relevantne informacije od kojih ne znamo šta sadrže i koje spominjemo ovdje da pripreme jednu sažetu informaciju i da informiše ovaj parlament i da čim se stvar tamo dovrši kod procedure itd. da se Parlament izvjesti o rezultatima istraga itd. Dakle da Skupština zauzme jedan aktivan stav ili preko komisije koju na žalost u ovom trenutku nema, komisija za sigurnost ili tako slično, ili neke privremene komisije ili možda najbolje da Kolegij zatraži od nadležnih organa relevantne informacije o ovim aktuelnim zbivanjima. Počev od informacije HOS- a, počev od tih optužnica itd. ako toga uopšte ima. Ja zaista ne znam šta je na sonu. I da skratimo brate ovu raspravu. I molim vas, ovaj kodeks ponašanja. Gospođa Hadžiahmetović je i o ovome govorila. Kada se izađe za govornicu, kada se daje izjava itd. stvarno se riječi moraju vagati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Belkiću. Riječ ima gospođa Ljiljana Milićević. Jel se javlja još neko za riječ?
Poštovana gospodo gospodin Belkić je rekao ustvari dobar dio toga što sam htjela i sama sugerisati. Kada sam već tu hoću da kažem da svi smo mi evo i jedno određeno i ja lično se osjećam pod pritiskom ovoga svega. Zašto? Zato što smo se našli na udaru medija koji nas zovu telefonom, traže komentare i samo jednim dijelom mogu da razumijem ljude koji su direktno prozvani, konkretno kolegu Lagumdžiju. Mislim potpuno razumijem. Ali, ne mogu da shvatim da li je to u skladu sa našim pravilnikom. Vidite, malo čudno zvuči formulacija da mi formiramo istražnu komisiju za utvrđivanje činjenica vezanih za konstataciju. Mislim, za čije konstatacije? Ko je nešto konstatovao pa sada mi trebamo da utvrdimo ko je konstatovao, na čiji račun, šta? Znači nije to nekakav konkretan događaj. Ništa se, neko je nešto konstatovao. Nisam u situaciji da pratim šta je sve ko od kolega rekao. Lično sam rekla čak i sredstva informisanja. Ja nemam informaciju. Dok god nemam informaciju ne želim da komentarišem niti nikoga da krivim. Mislim i potpuno razumijem ljude kojima je stalo da što prije dođu do prave istine. Ali stvarno zdušno podržavam inicijativu gospodina Belkića, dakle da bi mi mogli razgovarati i formirati komisiju na osnovu nekakve informacije, a ne na osnovu konstatacija, jer dok je god konstatacija to je neozbiljna stvar i kada neko nešto konstatuje. Mislim o tome se radi. I budimo tu, moramo tu biti konkretni i precizni. Toliko i hvala. 65
Zahvaljujem gospođi Milićević. Za riječ se javio gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, kolege poslanici i zastupnici, prvo ja se zahvaljujem svima onima koji su ovdje dali korisne sugestije i primjedbe da probamo riješiti problem koji evidentno postoji, bez obzira što se možda možemo ne složiti oko toga koji je obim tog problema. Ja ću na kraju sugerisati u konsultaciji u klubu koji smo imali bez traženja pauze, da neke od ovih sugestija koje su ovdje bile da ih uvažimo i da neke tačke ovdje preforumulišemo i buću konkretan. Nema nikakvih problema. Nema među nama čovjeka ovdje koji u raznim kampanjama i raznim medijima u zadnjih, uzmite period koji hoćete nije optuživan za puno toga. Svi smo mi, neko manje, neko više optuživani da smo kriminalci ovakvi i onakvi, do toga da su predstavnici mešunarodne zajednice govorili da su svi političari ovdje lopovi i kriminalci, pa se to onda odnosilo na sve nas zajedno. I to je na neki način, ljudi oguglaju poslije određenog vremena. Ne možeš se boriti protiv toga. Međutim, ovdje se ne radi o jednoj optužbi tog tipa. Ovdje se radi o jednoj konstrukciji i optužnici u kojoj učestvuju čelnici pojedinih institucija kako Federacije tako i države Bosne i Hercegovine, pa i ljudi iz ovog parlamenta, članovi Predsjedništva države i da ne pobrajam ko sve ne. Mi se možemo praviti nevješti pa reći, pa to je pisalo u medijima. Mislim, kada bi pristao na to, mi bi onda optužili medije da ovo sve ništa nije tačno, da su oni nešto pisali i to nema veze. Što jednostavno nije tačno. Neki od tih medija su pisali ono što su sami konstruisali, a neki od tih su jednostavno bili ogledalo u kojem smo se mi ogledali sa svojim izjavama koje smo trčali da im damo. Tako da to što je bilo u medijima je nešto od čega ne možemo pobjeći. Afera Votergejt koju je neko spomenuo je počela u medijima. I tada dolazi čitava jedna nova da tako kažem nova era u uticaju medija na politički život i demokratiju u cjelini. Ovih dana se u Velikoj Britaniji odvija jedna, ne baš slična ovome afera gdje Parlament britanski jel nema ni ustav, formirao komisiju da ispita okolnosti tzv. afere Keli u kojem je jedan čovjek nađen mrtav prije mjesec dana i čitav Svijet piše o tome da li je on i na koji način kao državni činovnik bio povezan sa medijima i koliko je to vezano za vrh britanske vlasti. Danas Parlament Velike Britanije ima komisiju koja ispituje, iako je čovjek mrtav, iako policija vodi istragu o tome i to nema veze sa onim što komisija Parlamenta ispituje. Sasvim prirodno da će komisija da radi nešto sasvim drugo od onoga što radi istražni, poslije pravosudni organi kada je u pitanju konkretna krivica za ubistvo i za čin koji je jasno definisan zakonom i u sudu dokaziv. Međutim, ovdje se radi o tome da ovakva jedna optužba koja, htjeli mi to priznati ili ne, nije izmišljenja samo od medija, nego smo i mi učestvovali u tome ima nesagledive 66 posljedice po državu Bosnu i Hercegovinu i njen međunarodni ugled, pa i u povjerenje građana u ono što se dešava i što mi radimo. Ja ovdje koristim priliku da se zahvalim nekim od vas ovdje koji su me zaista prijateljski zvali i sugerisali mi da se oko ovoga ne sekiram, jer oni znaju da to nije tačno. Međutim, mislim to je, jasno je da svakome ko ima iole pameti i ko hoće da makar malo dobronamjeran, da je jasno da u ovoj zemlji i čak kada bi neko htio ne može napraviti državni udar, jer evo vidjeli smo kako se ovdje pola Parlamenta trese pred čovjekom kada dođe da sjedi, a ustvari on vodi državu i ima NATO snage ovdje, tako da priča o državnom udaru je priča o uklanjanju međunarodne zajednice u današnjim uslovima, a ne ovog ili onog vijeća ministara. Tako da ne trebamo pričati. To su, mi dobronamjerni ljudi znaju da su to gluposti. Međutim, mi ovakvim pričama širimo nesigurnost u javnost i skrećemo sa pravih tema. Dobronamjerni ljudi znaju da su to gluposti. Međutim mi ovakvim pričama širimo nesigurnost u javnost i krećemo se sa pravih tema i dolazimo u ravan špekulacija koje na kraju krajeva mogu dovesti do toga da svako ko u ovo povjeruje misli da je patriotski čin da se zaustavi državni udar tako što će se ukloniti ljudi koji ga provode. Ovdje je osim toga, takođe u medijima ponovio više puta, jedan član državnog Predsjedništva je rekao da je ovo što je ovdje o čemu mi sada pričamo da je to samo vrh ledenog brijega. Ponovio je to. Nije nikakav medij izmislio da ova priča o državnom udaru to je ko biva da vi vidite šta sve tu ima. U svakoj zemlji na Svijetu u svakoj zemlji na Svijetu Parlament bi, najblaže rečeno formirao komisiju da o ovome ima javni, javnu istragu, javno saslušanje i da se utvrde sve relevantne činjenice i da se na taj način pomogne i pravosudnim i istražnim organima da rade bez političkih pritisaka i da rade svoj posao. Ja sam, za one koji to ne znaju tužiocu uputio odmah zvanično pismo u kojem sam mu se obratio povodom navoda iznesenih u javnosti i da uz puni osjećaj odgovornosti za ukupno stanje u zemlji smatram da je neophodno da on u skladu sa svojim ovlaštenjima i da vam ne čitam članove i stavove i tačke Zakona o krivičnom postupku, uradi ono što je u njegovoj nadležnosti i da traži počinioce krivičnih djela koji su ovdje bila učinjena, ili eventualno neka utvrdi da nisu. U svakom slučaju, ja sam obavijestio Tužilaštvo i Sud da im se stavljam na raspolaganje, bez pozivanja na poslanički imunitet i da ih pozivam da istraga počne ta o kojoj je gospodin Džaferović govori, da ta istraga počne od mene lično i od svih ljudi koji su samnom povezani na bilo koji način, ali da onda dođe do svakoga onoga ko je kreirao ovakvu jednu atmosferu u kojem mi sada se nalazimo. Dakle taj će dio ići svojim tokom i ja vjerujem da se ne trebamo za to plašiti. Ono što je meni moram priznati, što me je začudilo, ja sam zaista očekivao, nemojte me pogrešno shvatiti, ja sam zaista očekivao da će ovo biti jedna komisija koja će istražna u skladu sa Poslovnikom, koja će biti usvojena ovdje koncenzusom da skinemo sa sebe teret i da pokažemo ozbiljnost u ovome. Međutim, mene su optužili najodgovorniji ljudi u SDA prije svega. Optužili su me za najcrnji terorizam i za protiv ustavno djelovanje u medijima. Ja ne želim da to ostane u medijima. To treba da bude u 67 ovom parlamentu. I u svakoj zemlji na Svijetu bilo u parlamentu. Narušena su osnovna ljudska prava moja i na taj način je jasno data poruka da osnovna ljudska prava se mogu kršiti svakom u ovoj zemlji kada se krše tako ljudska prava jednom čovjeku koji je izabran i članu ovog parlamentu. Narušen je član 8. Evropske konvencije o ljudskim pravima kako je izmjenjena Protokolom broj 11. i stupila je snagu 1.11.1998. i to član 8. pravo na poštivanje privatnog i porodičnog života. Član 10. sloboda izražavanja, uključujući slobodu mišljenja, primanja informacije i ideja, bez mješanja javne vlasti, bez obzira na granice, zatvoren citat. I član 11. sloboda okupljanju i udruživanju. Ovo je sve narušeno. I ovo su sve članovi koji su sastavni dio Ustava BiH. Narušen je Ustav Bosne i Hercegovine na poslaniku u ovom parlamentu. I zato je potrebno napraviti istragu da se vidi jel to tačno. Gospoda iz Federacije koja optužuju nekada kolege iz Republike Srpske da ne daju ništa na državni nivo, evo sada imaju prilike, gospoda neka iz Republike Srpske smatraju da treba da ovdje bude više države. Pa hajde da vidimo. Gdje smo sada? Sada kada se nudi državna istraga i Parlament, sada na jednom gospoda iz SDA neće. Vi ste me gospodo iz SDA optužili, gospodine Džaferoviću i gospođa Palavrić i vi ovo nećete, zato što vas je strah. Strah vas je od istine i bježite od istine. Da vas nije strah od istine vi bi jedva dočekali da se ovdje napravi javna istraga pred očima javnosti i ovo da bude u parlamentarnoj komisiji kako bi se uradilo u Velikoj Britaniji, u Finskoj u SAD, a bogami i u nekim državama Balkana. Usput, budi rečeno gospođo Palavrić da ste pažljivije pročitali ja nisam optužio vas, ljude koji ste naveli da ste gebelsi, vidite da je gebels, nije vas troje nego jedan čovjek, niste dobro pročitali. Pročitajte pa ćete vidjeti da sam jednog čovjeka optužio, a nije ni jedan od vas. Nije to ni važno. A to da ste vi u zaštiti tog čovjeka koji je očigledno mali gebels koji je s kesom ovdje došao prije 10 godina, sada je vlasnik pola Sarajeva, tresete pred njim, to ja vas razumijem. Dakle, ja predlažem, predlažem zaista da ovu komisiju shvatimo ne kao zamjenu za druge institucije, već da je shvatimo kao nešto što bi bilo urađeno u svakoj zemlji. U tom svjetlu, gospodine Novakoviću, ja mislim da vi ste potpuno u pravu kada ste rekli da treba biti informisana i vaša primjedba primjedba je potpuno ispravna. Da treba biti informisan o čemu je i kolega Belkić govorio, ali tačka 10. je upravo o tome govori da će rad komisije biti javan i odvijaće se kroz javna saslušanja i rasprave koje će se održati najmanje jednom sedmično. Najmanje. Dakle to treba pred očima javnosti da se bude informisano, a ne u informacijama koje dobije predsjednik Vijeća ministara, a neda predsjedniku Parlamenta. Mislim da niko ne spori, dakle ja predlažem, ako nemate ništa protiv, da se tačka 5. izbaci zato što ona može biti zadiranje u da tako kažem detalje istražnih postupaka i evo predlažem da se izbaci u ime predlagača. Predlažem da se tačka 7. izbaci i da komisija to uradi u skladu sa članom 27. tačka 2. Poslovnika o čemu je gospodin Jović govorio. 68 Predlažem da se tačka 8. izbaci. Samo da vam kažem da je bio pokušaj da se primjeni član 27. tačka 3. našeg poslovnika koji govori o tome da komisija može u svom radu angažovati eksperte i druge ljude koji imaju neki dignitet da pomognu tome. Predlažem dakle da se to izbaci, da to bude stvar komisije. Predlažem da se izbaci tačka 9. kojom se obavezuje Ministarstvo pravde da obezbjedi adekvatnu stručnu pomoć komisiji zato što je rečeno da Ministarstvo pravde nije osposobljeno zato. Nema problem. Komisija će onda u okviru svoje nadležnosti angažovati onoga koga može. Dakle, šta će ostati. Tačka 1., 2., 3., 4., tačka 6. postaje tačka 5. Tačka 10. postaje tačka 6. i tačka 11. postaje tačka 7. i u krajnjem slučaju mislim da je tačku 7. gospodin Šefik Džaferović predložio na jedan drugi način pa će vam se siguran sam ona dopasti. Takođe predlažem uvaženoj koleginici koja je govorila prije mene da izbacimo riječi konstatacije iz ovoga gore. Dakle da izbacimo riječ konstatacije, jer znamo o čemu se radi ovdje. I da ovo sve skupa kao odgovorni ljudi počnemo privoditi kraju. Da se ne plašimo istine. Ja se istine ne plašim. Ja sam optužen za najcrnju stvar u jednoj zemlji. Poslanik je optužen za rušenje ustavnog poretka te zemlje. Za poslanika je manja. manja greška, manji da tako kažem manje djelo učinio krivično i svako drugo, moralno, ukoliko ubije čovjeka. Je li to njegov lični čin za koji treba da odgovori kao krivično djelo? Ali, rušiti ustavni poredak a biti poslanik u jednoj zemlji, pod zakletvom, nema gore optužbe. I, to je razlog zašto se za ovo pravi, a zašto nije padalo na pamet da pravimo prijedloge o pravljanju komisija za razne druge stvari. Vi imate obavezu kao i ja da svakoga onoga ko je optužen da jekršio zakletvu koju je položio da ga stavimo na javno saslušanje. Izvolite, počnite od mene, ali doći će svi. Ja sam spreman da odgovaram, a vi koji ste protiv ovoga povukao sam četiri tačke. Vi koji ste protiv ovoga, bojite se istine i znate zašto se bojite. Hvala.
Zahvaljujem dr. Zlatku Lagumdžiji. Repliku je tražio gospodin Džaferović a diskusiju gospodin Križanović, pa gospodin Avdić.
Ja se,naravno, ne razumijem u sve ove naučne discipline u koje se, očigledno, razumije gospodin Lagumdžija i, ne bih,zaista, smio da govorim bilo šta o psihologiji i oko toga da li ja znam ili ne znam da je nekoga nečega strah ili ga nije strah, ali, evo, gospodin Lagumdžija je stručnjak i za psihologiju pa neka to bude njemu. Gospodine Lagumdžija, ja vas molim, nemjte zamjenjivati teze, nemojte za govornicom tvrditi ono što ja nisam rekao. Ako me već citirate, onda, nastojte da to bude vjerodostojno i da bude onako kako sam ja kazao. Džaferović se ne plaši istine.Nemam ja razloga za to. Ja se samo plašim da ovaj parlament ne uvučemo u politizaciju i da od njega ne napravimo ono što ovaj parlament nikako ne može da bude. Ovaj parlament ne može biti sud da li ste vi krivi ili niste krivi, gospodine Lagumdžija, to ne možekazati ovaj parlament. To treba da 69 kaže tužilac, odnosno treba da kaže sud i tamo je mjesto, ako do toga dođe, ja to, dakle, ne znam, nakojem ćete vi, eventualno govoriti ovo što ste govorili ovdje za ovom govornicom i to je smisao onoga što sam ja htio da kažem. I, na kraju, mislim da je gospodin Belkić, nisam odmah nakon njegove diskusije uspio da izađem za govornicu, ponudio, dakle, jedno sasvim normalno rješenje za izlaz iz ove situacije i ja, evo, ja ću sada preformulirati ovaj svoj stav i pridružit ću se prijedlogu zaključka kojeg je predložio gospodin Beriz Belkić.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Riječ je tražio gospodin Križanović.
Želim reći odmah na početku da nisam nimalo sretan što je danas došlo do ovakve rasprave povodom prijedloga o formiranju istražne komisije. Vjerujte da nam je bila namjera da, upravo, iz ovih razloga koji su ovdje isticani, nedostatka informacija, dokaza itd. da nismo danas spremni obaviti raspravu o tom slučaju i u tom smislu je išao prijedlog za formiranje komisije, koja bi, ponavljam, imala zadatak da ispita istinitost navoda u umiješanosti našeg kolege zastupnika u organiziranje bombaških napada i državog udara. To je cilj. Možda smo i mi bili preambiciozni i možda smo u najboljoj namjeri pogriješili kad smo dali suviše detaljan opis načina rada komisije. Ali, molim vas, hajmo se dogovoriti da formiramo komisiju, upravo, da bismo mogli kasnije, eventualno, voditi jednu kvalitetnu raspravu, či je zadatak samo da kažemo da ispita istinitost navoda o eventualnoj umiješanosti našeg kolege u ovu aferu. Evo, ostavljamo slobodu komisiji da radi kako ona nađe za shodno po metodu i sa saradnicima i tempu i kako hoćete, jedino mislim da je racionalno da joj omeđimo rok iništa više. Hvala.
Zahvaljujem gospoodinu Križanoviću. Riječ je tražio gospodin Avdić Sead, dr Avdić.
Dame i gospodo poslanici, Dobro je da uovkavoj atmosferi razgovaramo o ovom pitanju. Ja u cjelosti razumijem motive pa i povode Kluba SDP za formiranje ove istražne komisije. To nije sporno. Isto tako da ponovim, svi smo mi ovdje opredjeljeni za građenje pravne države. Ako se borimo za pravnu državu,onda to moramo respektirati. Pod tri, također smo saglasni za očuvanje digniteta ovog parlamenta i predstavničkog doma i Doma naroda, pa samim time i digniteta svakog poslanika. Što znači da, je ovo bitno pitanje i prvi posao u ovakvoj formi susrećemo sa njim i logično je 70 da imamo različita gledanja. Oko ovog pitanja u BiH se vodi pravi medijski rat i naprincipu ili na osnovu medijskog rata, donositi zaključke ovog parlamenta, aposlutno je promašena politička investicija, pa da ne kažem glupost ili, jednostavno licemjerstvo. Znači, medijska nagađanja, medijski rat, ne može biti osnova niti dokument,na bazi kojega će se donijeti bilo šta u ovom parlamentu. To je premisa. Ako ćemo poštovati.Znači, mediji nisu izvor informacija, objektivnih informacija, na bazi kojih možemo zaključivati. To je pod jedan. Pod dva, ima dokument Federalne obavještajne službe. Je li tako? Ima dokument. Profesor Lagumdžija, uvaženi zastupnik Lagumdžija nije optužen po meni. Od koga je optužen? Od medija optužen. Pa ljudi šta vam je. Pa nećemo valjda naprincipu medija opet zaključivati u ovom domu. Koji mediji? U ime koga se optuživali? Znači, medije ne priznajem kao relevantan faktor, na bazi kojega možemo odlučivati. Da, da, možemo se smijati. FOS je, također, je dao svoju prijavu fedralnom tužiocu. Federalni tužilac se još nije oglasio po toj prijavi, po tom dokumentu. Da li to može biti relevantan izvor informacija da mi formiramo istražnu komisiju. Znači, ko je optužen ovdje, ja vas pitam? Da li je iko optužen u ovoj sali? Na bazi čega je optužen? Gdje je relevantan dokument da je optužen ili su ovo samo, jednostavno, političke manipulacije i dezinfomracije o kojima mi danas govorimo već trošimo čitav sat. Ko može naturiti ovo Parlamentu da na bazi formi novinskih članaka zaključuje o nečemu i da glasa o nečemu, pa to je sramotno ljudi. To je sramotno stvarno. Ja ne znam, pitam se kakve imamo hrabrosti, mislim i gospodin predsjedavajući podržava ovakav jedan haos koji se stvara. Kako ti možeš na bazi novinskih članaka zaključivati o nečemu i ko to smije? Ko to smije zaključivati? Što znači, ja vas molim, ovo je promašena politička investicija nekoga, koji misli praviti političke podjele ili političi profit stjecati u ovom prlamentu. Nema šanse. Znači, možemo sačekati samo federalnog tužioca. Ako federalni tužioc podnese krivičnu prijavu protiv bilo koga, eh onda smo dužni osnovati, onda ću se ja zalagati da se osnuje istražna komisija, a sada u ovoj fazi, na ime,na osnovu čega osnovati istražnu komisju? Na bazi kojih argumenata ljudi? Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi dr Seadu Avdiću. Samo da kažem da sam ja dužan da reagujem na zahtjev Kluba poslanika. Ovo je zahtjev Kluba SDP-a, koja je legalan i legitiman. Gospodo, mi smo usvojili ovu tačku dnevnog reda, ali imam dojam da ponekad pušemo u hladno mlijeko gospodine Avdiću. Izgleda da način na koji vi mislite da u ovoj državi se ništa ne dešava da i mediji, koji mediji nisu bitni mediji itd. kao da živite negdje izvan ove države. Dakle, dužni smo mi kao Parlament, na zahtjev svkaog klub da kažemo šta mislimo. Ja cijenim vaš stav, ali vas molim da date i meni za pravo da ja imam vlastiti sud i vlastiti stav. To bi već moglo ličiti na toleranciju i demokratiju. Bojim se da ima mnogo boljševizma i prenešene inercije iz nekih starih vremena, zato vas ne mogu optuživati, jer je i u meni, vjerovatno ima. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Ivo Miro Jović. Evo, replika gospodina Avdića. Izvolite. 71
Znači, kad ponestanu argumenti da se odgovori poslaniku, onda se poziva u pomoć mrski komunistički sistem, boljševizam itd. Hvala Špiriću.
Zahvaljujem golegi Avdiću, pitao me otkud mi pravo da ja stavim ovo na dnevni red, ali ja to radim i kad on traži i neko vidi argumente gospodine Avdiću neko ne vidi, neko radi sa naočarama, neko bez naočara. To i činim, upravo. Gospodin Ivo Miro Jović.
Imao sam za potrebu gospodine predsjedatelje izaći i replicirati uvaženom zastupniku Avdiću. Ova govornica je danas bila preznojna i prevruća sa vrućim riječima. Ovdje je govoreno o sahranama,iskopavanju grobova i nije bila mirna atmosfera, a jedni su nam predložili i nošenje pampersa i zato ja se ne slažem sa formiranjem komisije. To što je gospodin Avdić govorio ja se ne slažem sa formiranjem komisije i rekao sam zašto sam zato da se ne slažem sa formiranjem komisije. Pustimo organima i tijelima da urade posao. Nemojmo odmah, apriori u njih sumnjati. Neka ljudi urade posao pa ćemo vidjeti dokle su stigli i odmah zaštititi trebamo ako uočimo da su pravljeni propusti, ili mi,pak mislimo ovdje formirati za vlastite institucije i organe nadzor. Ako je to, onda je to stvarno prevršena mjera. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Ivi Miri Joviću. Ko se dalje javlja za riječ? Imam dojam da je današnja rasprava iscrpljena, zaključujem raspravu. Sada vas molim da, jednostavno, pokušamo izjašnjavanjem doći do zaključka. Imamo dva prijedloga. Prvi prijedlog je Kluba poslanika SDP-a, koji je korigovan izlaganjem dr Zlatka Lagumdžije, u kojem ova istražna komisija, koja se zahtijeva, ovaj prijedlog sadrži umjesto jedanaest tačaka, sedam tačaka. To ste, naravno i vi čuli, ali ono što ja želim prvo da vidimo, hoćemo li se izjasniti za formiranje istražne komisije. Dakle, ovo je prvi prijedlog Kluba SDP-a. Drugi prijedlog je bio gospodina Beriza Belkića i treći prijedlog je gospodina Momčila Novakovića, koji je u pisanoj formi ovdje. Molim vas, o svim prijedlozima ćemo se izjašnjavati, jer to jedino tako poslanički može. Dakle, ko je za prijedog Klub SDP-a, sa ovim korekcijama, koje su naznačene ovdje. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za korigovani prijedlog SDP-a? Pošto ima nejasnoća, molim vas, da poslanici znaju zašto glasaju. Dame i gospodo, nakon provedene rasprave, vidite to je problem kad se izlazi, ili problem kad nešto želimo da nam bude jasno da bismo imali razloga da pravdamo način na koji ćemo se izjasniti. Izvolite. 72
Koliko sam pratio ukupnu diskusiju, ovdje imaju tri prijedloga. Prvi je da se ne prihvati prijedlog da se uopće formira komisija.
Taj nemam u pisanoj formi.
Drugi je da se sačeka izvještaj od nadležnih, ne znam ni ja, policijskih oergana, pa na osnovu toga ocijenimo da li ćemo formirati komisiju kakvu i u kom sastavu. I, treći je ovaj prijedlog koji je zvanično podnesen od strane SDP-a. Prema tome, dajmo postavimo stvar tako. Ja sam u svkaom slučaju da se formira komisija, ali ima ...
Zahvaljujem dr Nijazu. Vjerovatno je mali nepsorazum, ali, evo, imamo prvi prijedlog Kluba poslanika. Ja vas molim, nećete ga pojašnjavati, nego ćete ga u pisanoj formi, pošto se izjašnjavamo, zaključili smo raspravu. Dajte nam u pisanoj formi vaš prijedlog, koji ste predložili, jer ove druge imamo u pisanoj formi. Može i pauza deset minuta, ako traži klub pauzu 10 minuta. Molim vas lijepo, pauza deset minuta. Dakle, i oni koji misle da ne treba biti komisija, ovo što je govorio dr Nijaz Duraković da napišu da je to njihov pisani prijedlog. Moram imati pisani prijedlog da bi se o njemu izjasnili. Dakle, za sada imamo dva pisana, čekam druga dva. Pauza deset minuta, na zahtjev Kluba poslanika Stranke za BiH. [[PAUZA]] Apsolviramo, ne na brzinu, ne na oštru kvaliteta, ali da zaključimo. Dame i gospodo, zaključili smo raspravu o zaključcima. Imamo tri zaključka u pisanom tekstu. To je, prvi je zaključak Kluba poslanika SDP-a, korigovan od strane tog kluba. Drugi je, zaključak gospodina Beriza Belkića. Treći, gospodina Momčila Novakovića. Zaključili smo, evo imamo i zaključak koji mi nudi sada dopredsjedavajući. Slaže se Parlament da imamo i četvrti zaključak. Slažemo se. Okej, ja se slažem. Zaključili smo raspravu gospodine Džaferoviću, nemojte se ljutiti da ne otvaramo ponovo raspravu. Izjašnjavamo se prvo o prijedlogu Kluba SDP-a, dakle, korigovano sa 11 na 7 tačaka. Ko je za ovaj prijedlog Kluba SDP-a? Ko je protiv ovog zaključka Kluba SDP-a? Ko je uzdržan? 73 Molim rezultate. Dakle, od 35 poslanika, koji su glasali 13 je bilo za – protiv je bilo 14 – uzdržano 7. Konstatujem da prijedlog Kluba poslanika nije dobio ni prostu većinu. Nema potrebe da se izjašnjavamo po entitetima. Imamo prijedlog Kluba stranke za BiH. On glasi ovako: «Na osnovu odjeljka III – dio 1. člana 26.,27.,28.,29.,30.,31.,32.,33.,34. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine donosi odluku, kojom se formira istražna komisija da od nadležnih organa, u roku od deset dana za potrebe Predstavničkog doma pribavi potpune i relevantne informacije o tzv. slučaju «Državni udar». Na narednoj sjednici Predstavnički dom će upozoriti javnost i odlučiti se o eventualnoj potrebi daljnjeg rada komisije i pravcima njenog djelovanja. Molim da se izjasnimo. Ko je za ovaj prijedlog? Ko je protiv ovog prijedloga? Ko je uzdržan? Molim rezultate. Dame i gospodo, 39 poslanika – 25 za – pritiv 9 – uzdržanih 5. Imamo prostu većinu. Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je iz Federacije BiH za? Ko je iz RS za? Dakle, iz Federacije BiH je bilo 16 za – iz RS 8. Konstatujem da ovaj prijedlog dobio i entitetsku većinu. Dame i gospodo, dakle, mi smo došli do validnog zaključka, vezano za ovu tačku dnevnog reda, povredu Poslovnika se žalio gospodin Momčilo Novaković.
Interesuje me po kom kriteriju je predsjedavajući utvrdio redoslijed predlaganja zaključaka na glasanju. S obzirom da je prijedlog Kluba SDS-a prije dat prijedloga Stranke za BiH, odnosno da prijedlog Kluba Stranke za BiH u raspravu i nije dat u ovom obliku u kome je sada dat. Dakle, to je prijedlog, koji je proizašao poslije rasprave. Ja vas pitam gospodo, mogu li se prijedlozi davati poslije rasprave, kad se rasprava završi domunjđavanjem, znači domunjđavanjem između predsjednika klubova kojekakvih igara iza kulisa. Molim vas gospodo, mi smo na Parlamentu raspravljali i izašli su prijedlozi. Ja tvrdim, a stenogram će pokazati da prijedlog stranke za BiH nije bio ovakav kakav je sad pričitan i, otkud se pojavio. I, drugo, zašto nije prijedlog Kluba SDS-a dat na glasanje prije prijedloga Stranke za BiH, ako je tako i dat i predložen prije, ili je neki drugi kriterij u pitanju. Da li je to broj poslanika, da li je ko se kome više sviđa ovdje, da li je či prijedlog od prilike već dogovoreno da prođe itd.? Neki kriterij je predsjedavajući morao imati kad je predložio ovo. Ja molim da saznam taj kriterij. 74
Što ste nervozni? Ne vidim razloga šta je. Dame i gospodo, molim vas, mi smo, dakle, molim vas da vodimo računa. Nema domunjđavanja. Ovo je Parlament koji traži rješenje. Dali smo pauzu da se jednostavno definiše u pisanoj formi. O tom smo se izjasnili na prijedlog Kluba. Taj zaključak je usvojen. Ja imam još dva zaključka, koji su na istoj relaciji SDS i gospodina Džaferovića, koji su, dakle, na istoj liniji ovih zaključaka koji su usvojeni. Ali, isti su. Ja vas molim, mi smo došli do zaključka, koji rjiešava problem. Hoćemo li, vidite kriterij je vođenja sjednice da dođemo do rješenja, završavamo tačke dnevnog reda. Nigdje ne piše da moramo po redu. Gdje piše? Nađite mi, ja ne znam, ja nisam uopšte sporio da imate pravo svi na zaključke, ali dajte da se izjašnjavamo. Koji god dobije zaključak većinu, ja sam legalista. Idemo na izjašnjavanje. Koga ću sad pre. Evo, ljudi hoćemo da se izjašnjavamo. Džaferović hoće da bude njegov. Mi smo usvojili zaključak. Vi ste u pravu Zlatko. Ali, pretpostavljam oni koji su glasali za ovaj zaključak, da neće glasati za drugo. Ali, evo da se izjasnimo. Molim vas.
Pretpostavka predsjedavajućeg da oni koji su glasali za ovaj zaključak neće glasati za sledeći ne stoji, jer je predsjedavajući glasao za oba zaključka i za zaključak SDP-a i za zaključak Stranke za BiH. Prema tome, i ostali mogu svi glasati za sva četiri zaključka. Dakle, nema to veze ko će za koji zaključak glasati.
Ja vas molim da završimo proceduru glasanja.
Druga stvar, ja tražim da se prvo glasa onako kako su predlagani zaključci. O tom prioritetu zaključak Stranke za BiH je četvrti zaključak, četvrti po redu predloženi zaključak i tražim da se tako glasa. Prijedlog SDS-a nije identičan prijedogu ni SDA, ni Stranke za BiH.
Molim vas lijepo. Pročitat ću zaključak, evo, gospođa Azra Hadžiahmetović traži repliku, traži gospođa Seada Palavrić. Izvolite i poslivničku intervenciju ćete dobiti, ali, vidim sad neku nepotrebnu nervozu, nešto nije u redu. Nema razloga, svi će zaključci doći na dnevni red.
Zahvaljujem gospdine predsjedavajući.
Može li malo strpljenja da se slušamo. Izvolite. 75
Zahvaljujem predsjedavajućem, a kolegu Belkića molim samo kratku pauzu,obzirom da gospodinu Novakoviću želim samo podsjetiti ga, u stvari, na redoslijed današnjih diskusija. Ja sam bila drugi, čini mi se, diskutant danas u okviru ove tačke dnevnog reda. I, u ime Kluba poslanika Stranke za BiH, podržala formiranje istražne komisije, ali postavila piptanje da li sa onim zadacima koji su bili predloženi od strane od SDP-a ili nekim drugim. Kolega Belkić, koji je tražio pauzu, bila je samo pismena formulacija prijedloga Stranke za BiH. Mislim da smo bili odmah iza oficijelnog prijedloga, oficijelnog podnositelja današnjeg zahtjeva po redoslijedu i bez ikakvog domunjđavanja. Hvala.
Zahvaljujem kolegici dr Azri Hadžiahmetović. Seada Palavrić ima povredu Poslovnika. Ja vas molim da privedemo ovo kraju.
Gospodine predsjedavajući, vi činite sve da ovo ne privedemo kraju. Sjetite se da je gospodin Džaferović prvi diskutirao i prvi predložio prijedlog zaključka. Prvi u raspravi. Također se sjetite da je SDS gospodin Novaković predao pisani zaključak i da je pauza napravljena kako bi Stranka napisala prijedlog svog zaključka. Ako, dakle, niste pogriješili u proceduri prema SDS-u, kad je riječ o SBiH-u jeste prema gospodinu Džaferoviću i molim vas da ponovite proceduru glasanja, kad je riječ o prijedlogu gospodina Džaferovića.
Ja vas molim, ja sam pisani tekst gospodina Džaferovića dobio poslije pisanog teksta Stranke za BiH, pre dve ipo sekunde gospođo Palavrić i dajte mi mogućnost da vodim ovu sjednicu. I, ja sjedim ovdje, vrlo mi je teško. Evo, idemo sad na izjašnjavanje. Molim sad da se dogovorimo koji će prijedlog sad ići naredni na glasanje. Da li Novakovićem ili Džaferovićev?
Stavite sve pa koji više dobije glasova.
Polako gospodine Jusufoviću, moramo se držati Poslovnika. Ne mogu da vas shvatim. Kolege da li jedan drugom daje primat kako ćemo glasati. Šta sad mogu. Gospodine Novakoviću, može li ići, ja vas molim, evo izjašnjavanje o zaključku gospodina Džaferovića i vaš. Dakle, ići će obadva zaključka na izjašnjavanje. Dajte malo tolerancije. Zahvaljujem. Zaključak gospodina Džafrovića. 76 Dakle, pod jedan, Zadužuje se Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, da u povodu aktuelnog izvještaja posao od nadležnih organa pribavi u skladu sa Ustavom i zakonom, relevantnu informaicju o tome i obavijesti ovaj dom. Dva, Predstavnički dom Parlamentarne skupštinu BiH, daje punu podršku pravosudnim organima na rasvjetljavanju svih činjenica, vezanih za ovaj slučaj i očekuje njihov puni angažman na što hitnijem okončanju svih potrebnih radnji. Ko je za ovaj zaključak? Zahvaljujem. Ko je protiv ovog zaključka? Ko je suzdžran? Molim vas, brže sa brojanjem, ali bez greški. Utvrdite tačan broj. Molim poslanike da glasaju. Dakle, pravo je da glasate. Imate tri mogućnosti. Ne mogu da shvatim. Ili smo zaspani ili smo umorni. Ako hoćete recite da napravimo pauzu. Prisutno je 37 – od 37 poslanika 14 je glasalo za – 12 je bilo protiv – 10 uzdržano. Dakle, ovi uzdžrani se ne računaju, imamo većinu i idemo po entitetskom. Ko je za iz Federacije? Zahvaljujem. Ko je za iz RS? - 12 je iz Federacije – 6 je iz RS. Dakle, i ovaj prijedlog je. Izvolite gospodine Lagumdžija.Mi smo dobili jedan zaključak mislim da se moramo držati.
Cijenjene kolege, prvo mislim, ja bih vama sugerisao iz Kolegija da se malo presaberete, zajedno s predlagačem. Prvo maloprije kad ste glasali 14 ljudi je bilo za, kad ste krenuli po entitetima kad saberete bilo vas je 18. Prvo, glasanje koje ste ovdje prebrjali. Imate različite u sumi u odnosu na brojeme po entitetima i to niste fulili jednog koji je zaspo, nego ste promašili 30%. Samo onda na kraju kolega Špiriću vratimo na to koji su stvarno prijedlozi bili. Gospodin Džaferović je sada formulisao drugi prijedlog u odnosu na onaj koji je imao. Gospodin Novaković je formulisao potpuno drugi prijedlog u odnosu na onaj koji je imao, jer vaš prijedlog gospodine Novakoviću je bio da se ništa ne usvoji, ne to je vaš prijedlog s govornice bio, pa ste onda ponovo formulisali zaključke i, zaista, uz puno uvažavanje, očigledno je da SDA i SDS zajedno i bez domunjđavanja hoće da ovo jednostavno ne bude nikakve ni komisije ni istine ni ničega. Što se mene tiče, koji sam ovo inicirao, nama je sve jasno. Sve je jasno. Ovdje je na pravci Boga ste nas optužili i sada ste odlučili da sakrijete istinu SDS i SDA, bez ikakvog domunjđavanja identične zaključke imate, izvinjavam se na citiranju vas gospodine Novakoviću, to domunjđavanje je vaša ivencija sa SDA.
Dame i gospodo, repliku traži gospodin Džaferović 77
Gospodine Lagumdžija, ja sam fakultet završio '79. godine i dosta mi je predavanja. Vi osam mjeseci u ovom parlamentu držite svima nama predavanja. Ja vas molim oslobodite nas toga. Ne trebaju mi vaša predavanja i nemojte iskrivljivati sliku ovdje. Ja sam se javio za diskusiju nakon gospodina Križanovića i ponudio sam zaključke koje sam formulirao i dostavio predsjedavajućem Doma, sam i bez ikakvog dogovora sa bilo kojom političkom strankom u ovom parlamentu, onako kako sam govorio. Moji zaključci, prijedlog mojih zaključaka na tragu moje diskusije, da se zatraže, dakle, informacije, da se da podrška organima i od njih zahtijeva hitan, efikasan i zakonit rad. To su dva zaključka i, nemojte, molim vas lijepo, nemojte obmanjivati javnost, nemojte me više dovoditi u poziciju da izlazim ovdje za govornicu, da trošim i živce i zdravlje, svađajući se sa vama, samo na osnovu toga što vi ovdje pravite čitav cirkus u Parlamentu.
Dame i gospodo, molim vas lijepo, prvo, moramo se vratiti onome što je suština svugje, a to je, dakle, moj prijedlog, kad se usvoji jedan zaključak, koji definiše tačku dnevnog reda, dalje nema glasanja, nema smisla, jer su drugi zaključci različiti. Ja molim Sekretarijat Parlamentarne skupštine generalnog sekretara da da tumačenje. Izvolite gospodine Hadžoviću. Ja bih vas molio, ako ste tu, dajte tumačenje. Pozivam upomoć, ja imam dilemu, pozivam u pomoć Sekretarijat. Nemojte da ovdje pravimo lakrdiju. Meni to nije cilj. Izvolite.
Ja bih prvo htio da kažem da se glasanje vrši po redoslijedu kako su prijedlozi stizali. Pošto su bili usmeni prijedlozi, kasnije su mijenjani i, stvarno, prijedlozi koji su dati u pismenoj formi u potpunosti ne odgovaraju onim prijedlozima koji su dati u usmenoj formi. Trebalobi uzeti kriterij kako su stizali u pismenoj formi. Međutim, ako se jedan zaključak usvoji, više nema potrebe za glasanjem o drugom zaključku i, mislim da se obnovi glasanje.
Molim vas lijepo, nećemo ponoviti glasanje, dovoljno ste mi pomogli, dajte da završim sjednicu. S obzirom da je zaključak gospodina Beriza Belkića, ovu tačku smo završili. Što se mene lično tiče završio, možete raditi kako god hoćete, možete tražiti pauzu, možemo odmoriti pa za dva dana, ali ova tačka je završena i ne možemo praviti na ovakav način od ove tačke, ono što neko hoće i, ja se slažem kad zaključak prođe, koji definiše tačku dnevnog reda da dalje, zaključci su u koliziji i gube smisao.
Pod uvjetom da ste poštovali Poslovnik. 78
Poštovao sam Poslovnik i dnevni red. Izvolite. Evo, poslovnička intervencija, gospodin Džaferović.
Pazite, gospodine predsjedavajući, dakle, suština onoga što sam i ja htio da postignem je, zapravo ono što je predloženo od strane gospodina Belkića. Mi se razlikujemo samo u pogledu toga, da li postoji komisija ili da li je Kolegij komisija, to je, dakle, razlika. Druga je razlika što ja pozivam nadležne organe, zapravo prepisujem posljednju tačku onoga što je gospodin Lagumdžija, ili ne znam ni ja ko Klub SDP-a napisao, prepisujem to, samo što to neko neće da vidi i neće da o tome govori, nego tako jednostavno na nož dočekuje neke stvari, vrijeđa, provocira, ali neka to ostane stvar odgoja tih ljudi koji to tako rade, neka to bude njima na dušu i na sramotu. I, ovdje, dakle, uopće nije taj problem gospodine predsjedavajući, dakle, Parlament je kazao suštinu. Ovdje je problem neprincipijelnosti, koje vi gospodine Špiriću, meni je žao što ja to moram kazati, činite kada zaključujete ovu tačku dnevnog reda. Prvo, uz dužno poštovanje sekretara zajedničkih službi u Parlamentu, ja moram kazati da on nije generalni sekretar, mi ćemo imati generalnog sekretara u Parlamentu, ako Bog da. I, drugo, Poslovnik tumači Kolegij, a ovdje imamo i sekretara Doma. Dakle, ja se vama izvinjavam gospodine Hadžoviću, vama uopće nije bilo mjesto da izađete za ovu govornicu i, posebno da se upustite u presuđivanje nekih stvari o kojima treba da odluči ovaj kolegij ovdje. Ja bih vas zamolio, radi, ipak, da zaštitimo i ovaj dom da date pauzu od deset minuta, da sjednemo i da se dogovorimo i da vidimo kako ćemo izaći iz ove situacije. Hvala vam lijepo.
Pauza od 10 minuta i predsjednici klubova stranaka da se sastanemo, evo, možemo i ovdje. Nema potarebe da izlazimo. [[PAUZA]] Dao sam pauzu, na zahtjev zamjenika predsjedavajućeg gospodina Šefika Džaferovića, ja ga molim da vas obavijesti šta smo odgovorili da to prihvatimo i da idemo dalje.
Dame i gospodo poslanici, 79 Ja sam, dakle, maloprije već rekao šta mislim i o zaključku gospodina Belkića, on se uopće ne razlikuje, po suštini od onoga što sam ja predlagao ovdje. Ovdje je bila više neka stvar nekog principa i hajde da ja sad dalje ne izazivam replike. Mi smo sjeli tamo na sjednici Proširenog kolegija i suština se, uopće nije promijenila. Ostaje ono rješenje da se pribave te informacije, o čemu će kasnije Dom odlučiti, kako je predožio gospodin Belkić. Taj zaključak je izglasan. Ja sam spreman da priznam valjanost tog zaključka, a dogovorili smo se da Komisja, koja se navodi tamo u zaključku gospodina Belkića, zapravo bude Kolegij Predstavničkog doma: gospodin Špirić, gospodin Raguž i ja Šefik Džaferović. Dakle, ja odustajem i nema potrebe da glasate o mom zaključku. Koliko znam i gospodin Novaković se složio pa ću kazati ovo za govornicom, pošto me predsjedavajući zamolio da kažem šta je bilo tamo na sjednici, i on će odustati od svog zaključka. Zaključak gospodina Belkića je već usvojen i ja predlažem samo da glasmao da će ta tročlana komisija biti, zapravo, Kolegij i onda smo na taj način završili sve što treba povodom ove tačke dnevnog reda. Hvala vam.
Zahvaljujem. Trošlani Kolegij, dakle, tročlana komisija, koja će da realizuje zaključak koji smo usvojili. Ja molim, dakle, ja mislim da to. Izvolite. Jas mismom da je ovo kompromisno rješenje. Dakle, zaključak koji smo usvojili je validan, zaključak, to je zaključak gospodina Belkića, prijedlog Proširenog kolegija je, sa predsjednicima klubova, jeste, da se formira tročlana komisija u sastavu gospodin Džaferović, gospodin Raguž i gospodin Špirić. Stavljam na izjašnjavanje sastav komisije. Okej, slažem se, formiramo komisiju u sastavu gospodin Džaferović, Špirić, Raguž. Špirić, Raguž i Džaferović. Molim vas lijepo, ko je za komisiju, dakle, formiramo u sastavu. Ko je za sastav komisije? Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da smo sa jednim glasom uzdržanim, usvojili sastav komisije. Zaključak smo usvojili gospodina Belkića, odnosno Stranke za BiH. Zahvaljujem svima koji su dali doprinos da, na kompromisan način izađemo iz ove tačke dnevnog reda. Ja vas molim da, stvarno, kad imamo ovakve tačke, biće još, naravno, prilika da vodimo računa samo da u svemu moramo poštovati Poslovnik. 80 Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda. Ad.13. Informacija o spoljnoj zaduženosti BiH na dan 31.12.2002. godine Informacija je u Parlament dostavljena 8. avgusta tekuće godine. Radi se o zaduženosti BiH na dan 31.12.2002. godine. Dame i gospodo, tu informaciju ste dobili i otvaram raspravu povodom te informaicje. Ko se javlja za riječ? Gospodin Moranjkić. Izvolite gospodine Moranjkiću.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, gospodo iz Vijeća ministara, Informacija kao informacija obično kaže nekad dostavljena vam je k znanju ili primite k znanju, a tako kako je neka ide. Ja tako nisam shvatio, pa se malo pomnije pregledao neke stvari u toj informaciji i uočio sam nešto što bih želio sa ove govornice da kao primjedbu uputim. Sve se to bazira na dvije grupacije, to je, kad je u pitanju prezentacija tzv. novog duga, to je dug koji je nastao od 14.12.'95. u iznosu od nepune tri milijarde KM. Navedena je i struktura u kojoj javna budžetska potrošnja učestvuje sa preko 50% ukupnog duga, što je po meni pomalo zabrinjavajuće. Jer, ukupna investicija u privredu od tog duga iznose tek nepunu jednu šestinu. Ako to dvoje stavim u kontekst i razmišljanje, da taj konj treba da vuče ta kola, onda ne vidim mogućnost da će on izvući ta kola. Znači, ovaj omjer, po meni, nije dobar i uvoj informaciji, ako je ovo tačno, trebao bi neko da se pozabavi tom problematikom. Uzgred, u informaciji ne vide se ni uslovi pod kojim su uzimana ta sredstva, niti tačna utrošnja tih sredstava, pa i običnom posmatraču i onom, koji lista onako može da zaključi da posumnja da je to baš nije ni teklo kako treba ni kako je pravedno, ni kako bi željeli ovi građani pa i mi u Parlamentu. Pravo da vam kažem, kad sam neke stavke pročitao, više sam posumnjao u njih i zato moram da ukažem, kad je u pitanju ova informacija. Kad je riječ o tzv. starom dugu, a to je dug od nepoznatog vremena do 2.04.'92. godine, sam po sebi nosi niz tajanstvenosti i tajanstvenih pitanja, koje treba jasno reći u informaciji, nisu rečene, a ja sam ih svrtao u tri grupacije. Prvo, nastanak pojedinih dugova i svaka zaduživanja i uslovi tih pojedinačnih zaduživnja nigdje nisu navedeni, što može da bude,onako malo i simptomatično i problematično, ako se razmišlja o tome. Dalje, tačan iznos duga po direktnim investicijama i, na kraju, ko je sve o tome odlučivao i o zaduživanju i raspodjeli zaduženih zaduženih sredstava u tom periodu, koji 81 se tretira u tom, tzv. starom dugu. Sve ovo mora biti, po meni javno transparentno, a tu javnost i transparentnost treba reći i u ovoj informaciji da ne dovodi u dileme, koje sam ja iznio i smatram a je to nedostatak ove informacije i, ako bi neko je prerađivao, mislim da bi trebao ove stvari da ima na umu. Ja sumnjam i u tačnost, a pogotovo zakonitost i provedbenost i toka zaduživanja i načina trošenja zaduženih sredstava, zato, u najmanju ruku moram biti suzdržan kad je u pitanju ova informacija, a znanju onome ko je je napravio, da je malo drugačije uradi, kako bi se izbjeglo ove nejasnoće. Hvala.
Hvala vam lijepo. Je li se neko javio za riječ? Gospođa Azra Hadžiahmetović.
Kolegice i kolege, informacija koja nam je dostavljenja o vanjskoj zaduženosti BiH na dan 31.12. urađeno je uobičajeno kako se radi informacija ovakve vrste. Ona može biti nekome indikativna. Kakva je struktura vanjske zaduženosti BiH, kako po osnovu starog, odnosno novog duga, tako i regionalne orjentacije, odnosno strukturne orjentacije ukupnog vanjskog duga u BiH. Ono što smatram posebno važnim, povodom ove informacije, na šta želim, možda i upozoriti Vijeće ministara i sugerisati da za ovaj parlament pripremi jednu informaciju, a to je na osnovu ugovorenih kreditnih obaveza sa kreditnih aranžmana, kako sa Svjetskom bankom, tako i sa drugim kreditorima u BiH, sa različitim periodima, grejs periodima i dinamikom uplate, odnosno dužinom obaveze vanjskog duga, odnosno zaduženosti BiH, utvrdi dinamiku servisiranja vanjskog duga, odnosno ispunjenja naših obaveza. Na što želim posebno upzoriti. Jedan dio obaveza, po osnovu starog duga pristiže u 2003. godini, odnosno drugoj polovini 2003. godine. Naročito je kritična 2004. i 2005. godina. U servisiranju vanjskog duga, ovo što smatram posebno važnim jeste, jedna projekcija, koliko rast bruto društvenog proizvoda BiH treba iznositi da bismo ispunili sve obaveze po inostranom dugu i šta učiniti da bismo obezbijedili takav ekonomski rast. Takva jedna projekcija nedostaje i ja želim upozoriti upravo na period, kritičan period 2004. godine, koja je pred nama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođi Azri. Ko se javlja dalje za riječ. Ja vas molim, ako ima potarebe, samo da poslanici nešto, ili da traže informaciju ako im treba od Savjeta ministara. Ima li još neko da se javlja za riječ? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Predlažem da mi, dakle, mi se infomrativno informišemo o spoljnom dugu, takva je poslovnička mogućnost. Dakle, mi ne usvajamo ovu informaciju, nego smo infomrativno kao poslanici, jednostavno, čini mi se da uz ove sugestije, dr. Hadžiahmetović, dakle, da stenogram dostavimo onima koji su pisali informaciju da bi bili upoznati sa diskusijama, koje su vezane za ovu tačku dnevnog reda. Time bismo dame i gospodo završili 13. tačku dnevnog reda. 82 Sada vas molim, imaju dva prijedloga kolega, vezano za nastavak ove sjednice. Postoji mogućnost, ako sutra, pošto ima grupa poslanika koja ide, bavi se izradom poslovnika o radu Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine. Da se izjasnimo, kome sutra odgovara da nastavimo sjednicu u deset sati, da vidimo imamo li kvorum da ne pravimo dupli trošak, nego da su poslanici tu da rpenoće i da nastavimo rad ovog zasjedanja. Dakle, da se izjasnimo. Kome sutra odgovara da nastavak bude u 10 sati. Ako ne, onda ćemo dati drugi prijedlog. Nažalost, već sada vidimo da nema. Nažalost nema, dakle, sutra kvoruma. Dakle, na ovoj tački ćemo napraviti prekid sjednice, nastavit ćemo sjednicu dan ranije, nego što bude naredna redovna sjednica, to će biti, vjerovatno posljednja sedmica ovog mjeseca, ili eventualno, vidjet ćemo i bit ćete na vrijeme obaviješteni. Mogu li vas zamoliti samo. Postoje sporazumi, čija verifikacija čeka MMF i Svjetska banka. Možemo li barem iskoristiti vaše raspoloženje da ovi, dakle, da završimo 18. tačku davanje saglasnosti za ratifikaicju. Nije uobičajeno, ali možemo ovu sjednicu završiti ovog mjeseca. Nadležne komisije su ove sporazuma razmatrali. Slažemo li da ovo uradimo? Slažemo. Nadležne komisije su dale svoje izvještaje, vezano za ratifikaciju ovih sporazuma i predlažu ratifikaciju ovih sporazuma. Ja vas molim, postoji mogućnost da se pojedinačno ili izjasnimo o svim sporazumima. Ako neko ima rezervu za bilo koji sporazum, to mijenja način glasanja. Ako nema rezervi za bilo koji sporazum. Dakle, predlažete da glasamo o ratifikaciji svih sporazuma. Ko je zato da glasamo o ratifikaciji u paketu za sve sporazume? Ko je protiv? Uzdržanih nema. Konstatujem da smo jednoglasno odlučili da u paketu damo ratifikaciju. Ja vas molim, samo radi stenograma moram pročitati sve sporazume koji su nabrojani ovdje, zato vas molim za strpljenje. Dakle, ko je zato da izvršimo ratifikaciju sljedećih sporazuma? a) Sporazuma između BiH i Vlade Republike Turske o saradnji i uzajamnoj pomoći u oblasti carina; b) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Savezne Republike Jugoslavije o međunarodnom prijevozu putnika i roba u drumskom saobraćaju; c) Sporazuma između BiH i Savezne Republike Jugoslavije o socijalnom osiguranju; d) Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Savjeta ministara BiH i Savezne Vlade Savezne Republike Jugoslavije; e) Sporazuma između BiH i Republike Mađarske o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija; f) Sporazuma između BiH i Narodne Repbulike Kine o unapređenju i zaštiti investicija; 83 g) Memorandum o razumijevanju između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Italije o saradnji malih i srednjih preduzeća; h) Sporazum o razvojnom kreditu Projekat razvoja i zaštite šuma između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj i) Sporazum o razvojnom kreditu Projekat tehničke pomoći za socijalno osiguranje između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj; j) Ugovora između BiH i Republike Turske o socijalnom osiguranju; k) Sporazuma između Savjeta ministara i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti kulture. Ko je zato da izvršimo ratifkaciju ovih sporazuma? Ima li neko protiv? Ima li uzdžranih? Nema. Zahvaljujem i konstatujem da smo izvršili ratifiakciju svih ovih sporazuma koje sam pročitao u okviru tačke 18. Dame i gospodo, dakle, o nastavku sjednice bićete na vrijeme obaviješteni. Nastavit ćemo je dan ranije nego što bude redovno zasjedanje 19. sjednice Predstavničkog vijeća. Hvala vam na razumijevanju. Hvala vam na toleranciji i kompromisu. Živjeli, do narednog viđenja. Sjednica je završila sa radom u 19,20 sati. 84 ... da krenemo, ovo je nastavak 18. redovne sjednice. Dakle, želim da vas obavijestim da ovom nastavku prisustvuje 29 poslanika, 17 iz Federacije i 12 iz RS. Dakle, imamo kvorum. Svoje odsustvo su, naravno neki još stižu, tako da je teško utvrditi koliko nas precizno ima, a želim da vam kažem da su svoje odsustvo sa današnje sjednice pravdali, gospodin poslanik Sead Avdić i poslanik gospodin Vinko Zorić. Ostali nisu pravdali svoj izostanak. Dakle, podsjećam vas da je ostalo ne realizovano pet tačaka dnevnog reda sa 18. sjednice, to je, prvo 1. Prijedlog zaključaka, povodom razmatranja Strategije BiH za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, 2. Razmatranje izvještaja Administrativne komisije o odnosu usklađivanju plata poslanika sa platama ministara i prijedlog mjera, 3. Prijedlog rezolucije o privremenom obustavljanju povećanja ličnih primanja izabranih dužnosnika u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti i poništavanju ranijih odluka, koje su suprotne Zakonu o izvšrenju Budžeta institucija BiH za 2003. godinu, podnosilac poslanik dr Zlatko Lagumdžija, 4. Razmatranje inicijative Kluba poslanika SDP-a za formiranje odbora za obilježavanje 60-godišnjice održavanja ZAVNOBIH-a, 5. Donošenje odluke o proglašenju stalnog zasjedanja Predstavničkog doma Prelazimo, dakle, na prvu tačku Ad.1. Prijedlog zaključaka povodom razmatranja Strategije BiH za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma Podsjećam da ste dobili izvještaj nadležne komisije, vezano za ovu tačku dnevnog reda. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Elmir Jahić, predsjednik Komisije.
Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azul Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine je, shodno zaključcima ovog doma od 85 17.07. o.g. ponovo zasjedala i revidirala zaključke koje smo mi tog dana, dakle, 17.07. prezentirali. Naime, da vas podsjetim. Komisija je predložila da se ova problematika raspravlja na Parlamentarnoj skupštini, što je to i učinjeno. Mi smo kao Komisija predložili određene zaključke kao dopuna Strategiji sprovedbe Aneksa VII Dejtonskog mirovngo sporazuma. Nakon sprovedene procedure ovdje u Parlamentu, nakon niza diskusija, zaključak ovog doma je bio da se naši zaključci dopune sa zaključcima, prijedlozima, sugestijama poslanika ovog doma. Mi smo u dva navrata razmatrali još ovu problematiku. Vi ste prošli put dobili prijedlog naših zaključaka. Jučer smo, također, imali sjednicu naše komisije i izvšrili smo još neke manje dopune u onom smjeru, dakle, vezujući se za zakon koji treba da usvojimo, dakle, zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama u BiH, gdje veoma bitnu ulogu ima i Komisija za izbjeglice, te smo u tom kontekstu želili da i nju inkorporiramo u ove naše zaključke da bi to ušlo u ovu strategiju. Ja neću vama prezentirati one zaključke, koje sam prošli put prezentirao, nego ću, možda, izdvojiti samo, akcentiraću neke zaključke koji su novi. Također, želio bih da kažem da smo mi neke zaključke, trudili se da ono što nije prezentirano ovom strategijom da ukažemo na to i stavili smo kao zaključke, a neke koje smo, zaista, smatrali izuzetno bitnim, bez obzira što se nalaze u okviru ove strategije, mi smo, hajde da kažemo, željeli da pocrtamo. Također, iz diskusija poslanika na prošloj sjednici Parlamenta, bilo je niz korisnih sugestija, međutim, neke su se već nalazile ili u našim zaključcima ili u okviru strategije, pa to nismo htjeli posebno da ponavljamo. Dakle, samo ono što se, po nama, činilo da je novo, što nije, dakle, obuhvaćeno strategijom, što nije obuhvaćeno i ovim zaključcima mi smo izdvojili i prezentirali u okviru ovih zaključaka. Dakle, ja ću sad samo potencirati ono što nije obuhvaćeno strategijom ni dosadašnjim zaključcima. Naime, smatramo da je potrebno da se ova usvojena strategija redovno, svakih šest mjeseci razmatra na sjednicama Vijeća ministara BiH i entitetskim parlaemntima, kao i domovima Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle, s ciljem da se ova jedna, izuzetno važna problematika, da se prati realizacija implementacije sprovedbe Aneksa VII. Također, smatramo i to smo pocrtali, da treba omogućiti svim drugim nivoima vlasti, dakle, i pored državnog, entitetski, kantonalni, općinski, kao i javnim preduzećima da mogu pomoći implementaciji Aneksa VII na cijelom području BiH. To jeste, dakle, i van područja svog entiteta, kantona ili općine. 86 Osim ovih, smatramo da Strategiju treba dopuniti sa sljedećim. Tačnim i aktuelnim podacima o stvarnom odlasku ljudi iz BiH, kao i o povratku ljudi u BiH, te o povratku stanova i druge imovine u entitetima. Također, smatramo da tareba prikazati podatke koliko je novaca do sada uloženo u povratak. Dakle, po entitetima i ukupno, kao i nove prioritete za održiv ostanak izbjeglica i raseljenih lica. Istaknuti određene oblasti i regije BiH kao prioritete pomoći u povratku, a na osnovu utvrđenih kriterija, kao što su zainteresiranost za povratak, za postavljenost u dodjeli dosadašnje pomoći, kao i drugih kriterija, koje će definirati Vijeće ministara, na prijedlog Komisije za izbjeglice i raseljene osobe. Dakle, ovdje smo stavili, to je ova izmjena, koju smo jučer napravili, unkorporirali smo ovu komisiju. Vi ćete vidjeti, već sutra, ja mislim da ćemo imati na Parlamentu zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama, gdje se govori o ovoj komisiji, načinu odlučivanja i raspodjele sredstava za ovu namjenu. Također, strategijom iskazati potrebu za promjenu jednog broja propisa, koji predstavljaju kočnicu povratka izbjeglica i raseljenih licima. Također, rekli smo, bilo je ono govora i o razlici između stvarnog povratka i povrata imovine formalno, i, također, i tu su neke mjere predložene. Mi smatramo da, također, da ova naša komisija, parlamentrna komisija, kao i Ministarstvo za ljudska prava BiH dužni su pratiti implementaciju amandmana na ustave entiteta, kao i drugih zakonskih akata, koji iz njih proizilaze. Tu se misli i podzakonski akt iz oblasti školstva, zdravstva, penzijsko- invalidskog osiguranja, primjeni imovinskih propisa itd. Dakle, evo, to bi ukratko bilo oni zaključci za razliku, koji u stvari, dopunjuju naše prvobitne zaključke, zaključci koji obuhvataju i diskusije poslanika na prošloj sjednici Parlamenta. Evo, hvala vam.
Zahvaljujem predsjedniku Komisije, gospodinu Jahiću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Moranjkić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, dame i gospodo, Pomno sam pročitao ove zaključke i, ono što sam uočio, a želio bih da kažem sa ove govornice je, da ovaj svaki zaključak napisan, odražava određenu problematiku, sveobuhvatan je po meni, aktuelan i, izuzetno je dobro postavljen. Ono što ja mislim da fali ovdje da, bez, da je postavljeno bez orjentacionih rokova izvršenja, jer ono, trebalo bi, može biti danas, sutra, prekosutra, za sto godina ili nikada. Dalje, moraju se navesti nosioci poslova, koji trebaju, praktično da izvrše pojedine radnje iz ovih zaključaka i, pod tačkom 7. po meni, trebalo je decidno reći, koji su to i či propisi, koji su, ili kočnica ili su momentalno prevaziđeni, pa čine već u ovom momentu kočnicu da se ove stvari ne mogu aktuelizirati i sprovesti u život. Zato predlažem da ide kao zaključak, s obzirom da tako i stoji, ali uopšteno u onom što sam ja 87 stavio pod P.S. ili napomenu na kraju. Kaže, prijedlog zaključaka dostavlja se tom i tom, između ostalog i Vijeću ministara. Dakle, da se dodatnim zaključkom ovim stvari daju Vijeću ministara, da oni aktueliziraju ove zaključke i da o tome obavijeste ovaj parlament, šta su oni, u kom roku predvidjeli ko će biti nosilac tih poslova, kako bi, po onome da će ovaj parlament biti informisan 3 – 6 ili nije bitno mjeseci, možemo pratit u krajnjem i izvršenje kad se postave ti rokovi i nosioci za izvršenje tih zadataka. To mislim da bi trebalo dodati u ove zaključke. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodinj Gligorić, pa gospodin Jovanović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Strategija nam je svakako neophodna, zaključci će, svakako doprinijeti da ona bude kompletnija i bolja. U prilici smo da izmjene i dopune Zakona o izbjeglicama, također, rješavamo i da na taj način stanje koje je na trenu pretvorimo u pravnu normu i tako kompletnije regulišemo ovo pitanje. Strategija može biti kao nada, a možda i nešto što nećemo moći ni ostvariti, jer finansijska sredstva koja će nam biti neophodna da riješimo pitanje povratka vlastitim sredstvima biće svakako teško i tu, apsolutno,nije niko u stanju da predvidi rok i može da traje, praktično, beskonačno. Trebala bi nam pomoć svakako međunarodne zajednice i, prošli puta sam postavio pitanje gospodinu Eždaunu. Može li se njegova kancelarija uključiti i zatražiti donatorska sredstva, a da prekinemo praksu svjetskih finansijskih organizacija, kao što je Svejtska banka, MMF, koji političarima BiH predlažu da nema više donatorskih sredstava, nego možemo samo dobiti kreditna sredstva. Ko to u BiH sa njima razgovara? To su političari. To su oni koji vrše vlast, a zašto oni ne prihvate jedan prijedlog ili apel, koji smo odavde isto tako pokušali poručiti, da vodimo suprotnu politiku,politiku da dođe do donatorskih sredstava, putem mini konferencije i na taj način obezbijedimo brži povratak i onda će se riješitipitanje ljudskih prava, upravo kod kategorija kojima je to najneophodnije. Ali, s obzirom da mi danas razgovaramo o prijedlogu zaključaka na ovu strategiju, u komisiji sam dao svoj doprinos, zajedno sa drugim kolegama, koji su, zaista, radili veoma dobro i danas predlažem isto tako jedan zaključak, a to je. Da se formira istražna komisija sa zadatkom da se utvrdi koliko je finansijskih sredstava dobila BiH. Način trošenja donatorskih sredstava, kao i pitanje, eventualne odgovornosti u vezi sa upotrebom donatorskih sredstava. Zašto ovo predlažem? Na prošloj sjednici, kada nam se obratio Visoki predstavnik i, kada je govorio o mogućnosti mini donatorske konferencije je, izjavio, a možete to vidjeti svakako i u stenogramu sa te sjednice. Da je BiH, po osnovu donatorskih sredstava dobila sedam 88 milijardi dolara, da je to više od Maršalovog plana i da su kriminalci u BiH zloupotrijebili ta sredstva. Ja smatram da ovaj dom i niko u BiH ne može da se ogluši o takvu konstataciju i mislim da bi tarebali reagovati. Smatram primjerenim da reagujemo ovakvim zaključkom i da pitanje zloupotrebe u BiH donatorskih sredstava rasčistimo, s obzirom da je sa najvišeg nivoa u ovom parlamentu i od Visokog predstavnika to rečeno. Naravno i Visoki predstavnik bi trebao da reaguje, zato što ima ovlašćenja, kad je u pitanju zloupotreba, nezakonitost, ali on je to nama rekao, a mi poslanici ćutimo. Nemamo pravo da ćutimo, ako nas neko u ovom domu, na takav način, na osnovu takve konstatacije optužuje. Zato molim poslanike, bez razlike na opoziciju i poziciju, da me podrže u ovom nastojanju i da konačno utvrdimo istinu kad je u piptanju zloupotreba donatorskih sredstava, oni koji su to trebali da dobiju, da li je završilo tuđim, drugim rukama? Da li je bilo pranja novca i sve ono što ide u vezi sa tim? Vjerujem da ćete me podržati. Nemojte biti opterećeni ko je u to vrijeme vršio vlast. Da li je to skupštinska većina onda i danas. Da li su to pojedinci političari ili obični kriminalci, koji su bili uz vlast, nam to, eventualno, uradili? Zbog toga vas molim da ovaj zaključak podržite, jer to javnost, svakako i traži i očekuje od nas.
Zahvaljujem poslaniku Gligoriću. Ja bih molio zaključak u pisanoj formi. Za riječ se javio poslanik gospodin Miloš Jovanović. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, Ja sam pokušao na komisiji da skrenem pažnju na nekoliko stvari, normalno, poštujući ono što su govorili poslanici, kad smo imali raspravu o ovoj strategiji. Pokušao sam da skrenem pažnju da se i ostanak,prema Dejtonskom sporazumu tretira istovremeno kao i povratak, kao zamjena ili prodaja imovine. Također sam pokušao da skrenem pažnju na to da i u Ustavu BiH stoji obaveza nadoknade za onu imovinu, koja iz razno- raznih razloga ne može biti vraćena. Također u Strategiji je predloženo da se izvrši obnova i rekonstrukcija, čini mi se oko 50 hiljada raznih objekata. Mislim da bi to, također, trebalo, na neki način utvrditi. Znači, koliko će se rekonstrukcija izvršiti u Federaciji BiH, koliko u RS. Također sam rekao, da kažem, poštujući i uvažavajući Srebrenicu i ovdje je govoreno o tome, znači da o Aneksu VII Srebrenicu ne treba izdvajati, jer gospodin Raguž govorio je, čini mi se o Posavini, gospodin Špirić je govorio o Grahovu, Glamoču, drvaru, tako da o Aneksu VII mislim da Srebrenicu nije trebalo izdvajati, jer bilo je diskusija da bi trebalo ubaciti i ostala mjesta. Takođe su poslanici govorili i o popisu stanovništva, koje bi trebalo, po njihovom predlogu izvršiti u 2004. godini. Mislim da je to trebalo sve da uđe u predlog ovih zaključaka, kažem vodeći računa o onome što su poslanici govorili, kad smo raspravljali 89 o Strategiji. Zato bih ja predložio jedan zaključak da tražimo da se sredstva od donacija i kredita i drugih izvora raspoređuju ravnopravno, po volji ljudi o izboru mjesta življenja, kako povratnicima, tako i onima koji žele ostati u mjestu sadašnjeg stanovanja, kao i nadoknadu za imovinu, koja iz objektivnih razloga ne može biti vraćena.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Molio bih, također, zaključak u pisanoj formi. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Kad je riječ o Stranci za BiH, mi ćemo podržati, naravno, zaključke, međutim pomalo imamo sada dilema nakon izlaganja gospodna Jahića, članova Komisije, jednostavno sad je vrlo teško utvrditi kako to izgleda konačni tekst ovih zaljučaka. Nešto od zaključaka koje je gospodin Jahić spomenuo da su naknadno utvrđeni i usaglašeni. Jeste uneseno u tekst, ali nešto nije. Dakle, bilo bi dobro da preciziramo šta je to praktično o čemu mi danas odlučujemo, naravno, uključujući i ovo što ljudi u ovom trenutku predlažu, a u svakom slučaju mi ćemos e založiti da jedan izuzetno važan dokumenat, koji prvi put imamo na državnom nivou, a koji se tiče Aneksa VII dobije i konkretne zaključke, koji će garantirati i njegovu implementaciju i, usput, tako da kažem, jedan kratak komentar. Kad je riječ o raspravi, koja je ovdje pomenuta, ja prvi put čujem na Komisiji vezano za Srebrenicu i stav Komisije, da je ne treba izdvajati itd. ja želim vas upozoriti da je ona, nažalost, na vrlo ružan, tragičan način izdvojena sama po sebi kao događaj i niko ne može o tome odlučivati. Dakle, ona je, nažalost, izdvojena kao jedna paradigma stradanja ljudi i mislim da nije dobro pokušavati nešto što je samo po sebi civilizacijski izdvojeno. Kad je riječ o ideji i prijedlogu gospodina Jovanovića da se na isti način, po istim kriterijima sredstva od donacija i pomoći, nažalost, kojih će biti sve manje, usmjeravaju i u povratak i u ostanak, mislim da tu postoji jedna distikcija, odnosno da tu postoje različite okolnosti. Naime, ostanak je odluka ljudi, njihove dobre volje, njihova lična odluka, a ljudi koji se bore za povratak su silom dovedeni u situaciju da su uopšte u poziciji da se vraćaju odakle su otjerani. Dakle, ovi ljudi koji ostaju, ja mislim da oni to rade na osnovu svoje odluke i to, po mom mišljenju, moraju raditi o svom trošku. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Za riječ se javila gospođa Seada Palavrić. Netačan navod gospodin Momčilo Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, 90 Izašao sam da kažem da jedna teza, koja je maloprije od strane gospodina Belkića izrečena ovdje je vrlo opasna teza i nije tačna. Naime, ni oni što ne žele da se vrate, kao i ovi što žele da se vrate nisu otišli dobrovoljno. I jedni i drugi su otišli jer su morali. Dakle, nije bilo na takav način tretiran dobrovoljnog odlaska. To što neko ne želi da se vrati ili nema gdje da se vrati, pa želi da ostane, to jeste stvar izbora, kao što je stvar izbora povratak. Znači, to je stvar izbora onoga ko želi da se vrati. Naravno, uvažavamo da je povratak kao proces i za međunrodnu zajednicu a i za ljude interesantniji ako imaju mogućnost i gdje da se vrate. Dakle, i za one koji žele da se vrate ili ne, znači interesantnije je da se vrate. Jednostavno nije moguće okarakterisati one koji žele da ostanu da na neki način je samo to stvar dobrovoljnosti. Dakle, i ti ljudi su izašli, jer su morali, a ne vraćaju se iz razno-raznih razloga. Možda i shvatljivijih od onih koji su razlozi za povratak. Hvala.
Riječ ima poslanik, gospođa Seada Palavrić.
Hvala lijepo. Poštovano predsjedništvo, uvažene kolege i koleginice, Želim se malo osvrnuti na ono što je predmet ove tačke. Kad govorimo o Aneksu VII, mi moramo biti svjesni da nikada za ovih osam godina Aneks VII nije proveden na način kako je to u njemu napisano. U Aneksu VII je napisano da će svako imati pravo da se vrati u svoj dom, da će se svakome njegova imovina vratiti, a tamo gdje nije moguće vratiti da će mu biti isplaćena naknada. Nažalost, cijelih osam godina to nije rađeno. Lično mislim da su možda malo bolje prošli oni koji su imali stanove u društvenom, odnosno državnom vlasništvu, pa su prije dobili donacije za obnovu. Međutim, oni koji su imali vlastite kuće i čije su kuće porušene, oni su najgore prošli. Niti su dobili povrat svojih kuća niti su dobili sredstva da ih obnove. Najčešće su dobili kreditna sredstva da ih obnove i ono što mene brine, prema izjavama mnogih povratnika jeste, da se ta kreditna sredstva mogu trošiti samo u pojedinim prodavnicama građevinskog materijala, koje su u pravilu i najskuplje i to je ono što bi trebalo provjeravati kad gospodin Gligorić govori o provjerama. Dakle, kod povrata imovine ne može se u ovom trenutku, nakon osam godina presjeći pa reći da ćemo od sada ovako. Treba pregledati sve što je urađeno i svi koji su dobili kreditna sredstva treba im onda namiriti bespovratna sredstva i nastaviti tako vršiti povratak. Tek to bi bio Aneks VII. Kad je riječ o onome što je govorio gospodin Gligorić. Ja kao član ovog parlamenta i osoba koja je, na neki način, u vlasti u proteklih deceniju. Ne mogu ćutke preći preko toga da smo kriminalci, da smo sredstva od donacija tako utrošili itd. Ja bih voljela kada bi nam neko, ko je mjerodavan rekao koliko smo mi to sredstava dobili, kojim brojem sredstava i kojim sredstvima su upravljale domaće vlasti a kojim strane? Da li je bilo korupcije? Da li je bilo nenamjenskog trošenja i da li je bilo lopovluka? Ali, uporno ovaj parlament hoćemo da pretvorimo u istražne komisije. Pitam se šta će raditi ovi svi ovi anti-korupcioni timovi? Šta će raditi tužiteljstva? Šta će raditi oni koji su 91 odgovorni za to. Ja ne bježim od toga da mi povedemo raspravu kad dobijemo podatke o tome o odgovornosti domaćih vlasti za dobijena sredstva i tamo gdje su oni raspolagali, ali jednu opću raspravu. Ali nemojmo mi biti tužitelji niti sudovi. Prepustimo to onima koji su za to nadležni. Kad je riječ o Srebrenici. Svi gradovi koji su ovdje nabrojani i mnogi drugi su, zaista, preživjeli ono što nedaj Bože nikome. Međutim, Srebrenica je, ne znam srećom, ili nažalost jedna i ne ponovljiva i nedaj je Bože nikome i onaj zahtjev Srebrenice koji je upućen prema UN mislim da ima svoga mjesta, a kamo li da mi ovdje damo poseban postrek povratku u Srebrenicu i to održivom povratku. Mislim da je to obaveza svih nas, moralna obaveza najmanje. I, posljednje, ja vas molim kolege da budemo iskreni pred sobom i da se upitamo zašto želimo popis stanovništva u ovom trenutku? Po mom mišljenju popis stanovništva u ovom trenutku, odnosno 2004. godine ili prije izbora 2006. godine, nije ništa drugo nego želja da se završi sa etničkim čišćenjem, da se ono konačno podvuče crta i potpiše. Popis stanovništva je moguće u BiH provesti u trenutku kada budemo imali decidne informacije da je Aneks VII u cjelosti proveden, a to znači da se svako, ko je podnio zahtjev da se vrati u svoju domovinu vratio ili izričito odbio da se vrati. Dakle, da je svačiji zahtjev riješen. Tada možemo govoriti o popisu stanovništva. S toga sam ja protiv toga da legaliziramo etničko čišćenje, koje se dogodilo u proteklom periodu rada u BiH. Hvala lijepa.
Gospodin Špirić, replika, pa onda gospodin Bešlagić. Onda prije gospodina Bešlagića gospodin Gligorić krivi navod.
Dame i gospodo, kolege poslanici, uvaženi gosti, Htio sam samo oko ovoga što je kolegica Seada govorila. Kada je u pitanju popis za BiH. To je ozbiljan državni projekat. On je potreban ovoj državi i, naravno, da bi državnme institucije vlasti trebale da odluče kada će popis u BiH biti proveden. Oni koji pažljivo čitaju i međunarodna dokumenta, vidjet ćete da je Evropska unija planira pre redovnih izbora 2006. i sugeriše da bi dobro bilo da se u ovoj državi provede popis stanovništva, kako bi izabrani na svim nivoima vlasti preuzeli odgovornost u skladu sa demografskom strukturom. To nema, ama baš nikakve veze sa etničkim čišćenjem i sa ovim o čemu je gospođa Palavrić govorila i mislim da to nanosi velike štete državi BiH. Niko ne može izbjeći odgovornost na ono što je činio tokom rata i to je najbitnije konstatovati, recimo kada je to u pitanje, ali da ovoj držvi treba popis to je više nego jasno, jer nema ni jednog mjerljivog podatka u ovoj državi gdje mi u skladu sa evropskopm statistikom možemo transparentno odgovoriti, ni koliki je bruto društveni proizvod, ni koliko ima stanovništva u BiH. Dakle, moraćemo se suočiti s tim, ali kada je i to u pitanju, ono što nedostaje stanovništva, dakle, ono što je u ratu stradalo, a to je blizu 300.000 molim vas lijepo, i to treba da se utvrdi. Da se kaže, čime je rezultirala ova 92 tragedija, da ne govorimo sada, da ne napominjem odgovornost. Ona će na poseban način biti tretirana, ali mislim da je popis nešto što ne treba podvoditi pod geneze čišćenja, ovog ili onog, nego kao potreban, ozbiljan državni projekat. I, ja bih molio, dakle, ne mislim da je kolega, kolegica Palavrić htjela to na ovakav način shvatim ili bilo ko drugi, ali da to što se zove popis promovišemo kao bitnu stvar za ovu državu i njene entitete i njene građane, a svi drugi segmenti koji se tiču obrade zločina itd. su stvari kojima će se, valjda baviti ova država i ovo kad se kaže dok se Aneks VII ne realizuje. Postoji li iko u ovoj državi ko može reći i kad će reći, eh aneks je realizovan. Ja mogu da kažem da Aneks VII Dejtonskog mirovnog sporazuma nije završen sve dotle dok se posljednji čovjek ne vrati na svoje ognjište. Ali, kad ćemo onda, znači li to da ćemo popis odlagati. Zato govorimo o popisu kao bitnom državnom projektu. I, druga stvar, molim vas, ja sam to ovdje javno rekao i ovdje ponavljam. Srebrenica jeste najveća tragedija, Drvar jeste najveća bruka vlasti, ali moramo ovdje kao odgovorni ljudi pokušati odvojiti povratak ili ostanak od onoga što će, također, biti trend prosebnih procesa u BiH. Isto je pravo onog nesretnika u Drvaru ili Hrvata u Posavini ili Srebreničana da dobije svoj dom. I, dajte molim vas da tu tezu, da lagano ne silijemo budućnost ove države a da odgovaraju oni koji treba da odgovaraju, u skladu sa zakonskim propisima domaćim i međunarodnim i ja mislim da bi to dobro bilo ovdje i da stvaramo takvu atmosferu, uz puno uvažavanje da svaki dom, bez obzira gdje on bio gtreba da se obnovi. Srebrenici treba na hiljade načina pomoći. Dakle, na hiljade, ali da ne stvaramo svugdje genezu i kad to treba i kad ne treba, samo u tom smislu, jer se bojim da ona proizvodi grč i da to nije dobro za one kojima želimo da pomognemo. Kod mene ga naravno neće proizvesti, ali od mene neće, nažalost u velikoj mjeri to da zavisi, ali ovdje kada je u pitanju odnos države, prema onom što se zove državni projekat, mi kao ljudi koji gledamo u budućnost, moramo to, bar smoći snage da baš, upravo gledajući u budućnost to realizujemo, a ono što se dešavalo, naravno će biti stvar nekih drugih posebnih razmatranja i posebnog .. u tom smislu, možda i nije, neće se Seada na mene naljutiti, ali htio sam da naglasim potrebu da onoga što se zove državni projekat. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Sad je krivi navod, ispravka gospodin Gligorić, pa gospodin Jahić, pa onda diskusija gospodin Bešlgić.
Dame i gospodo, ja sam predložio istražnu komisiju sa ciljem da se utvrdi koliko je finansijskih sredstava dobila BiH, po osnovu donacija, kako su ona trošena i da li je bilo, eventualno, zloupotrebe. Gospođo Palavrić, ja sam od vas očekivao i kao pravnika i kao poslanika, koji u javnosti se zalažete za istinu i pravdu, da ćete me podržati. Ja nisam, znači, ovdje nikoga optužio. Čak nisam pomenuo ni stranke koje su u to vrijeme vršile vlast, ali, ukoliko ne dobijemk podršku i vašu gospođo Palavrić, vi ste onda jasno s time stavili do znanja da želite jedan period koji je bio okarakterisan i pljačkom donatorskih sredstava, na taj način pokriti. Ja zato očekujem vašu podršku i zbog toga sam spreman 93 da se izvinem, ukoliko zaključak dobije većinu i dobije većinu svakako Stranke demokratske akcije. Isto tako, vi ste rekli o etničkom čišćenju kad ste govorili. DA bi popis bio cementiranje takvog stanja. A, ja vam kažem, jedna normalna zemlja, zahtijeva popis stanovništva da bi mogli imati razvojnu strategiju. Kako ćete ako u zemlji ne znate sa čim raspolažete ljudskom, kdrovskom i svakom drugom potencijalu. Nema mogućnosti ta zemlja da se razvija. Prema tome, ako želite politički, to vam je sjajno, to vam je dobro, to nastavite, pričajte pedeset godina narednih o tome. Ali, ako ćete govoriti stručno, logično i ono što je potrebno BiH, onda je to nešto što je prošlost i nešto što ne treba danas ... Zato vas molim da, zaključak koji sam predložio imao je za cilj, da sa najvišeg mjesta, jer smo ovdje čuli takve tonove, da je bio kriminal. Zamislite sedam milijardi dolara, što je više od Maršalovog plana, da Visoki predstavnik kaže poslanicima u ovom domdu, odnosno Parlamentarnoj skupštini oba doma da su to kriminalci zloupotrijebili. I, zato gospođo Palavrić, kad pričate da bi ja sudio i tužio, ja kao poslanik imam demokratsko pravo da nešto predložim. Imate pravo da odbijete ili prihvatite to. Imate isto tako mogućnost da se prepoznate u svemu tome, što ste i to učinili, ali pitati poslanika iz opozicije zašto nešto ne možete nešto utvrditi u ovoj zemlji, a vršite vlast, onda i prošlo mnogo godina i danas a da to pitanje niste riješili kao prethodno pitanje kriminala u ovoj zemlji, gdje nas optužuju na svim nivoima u međunarodnoj zajednici. Zato očekujem od SDA da podrži moj prijedlog, kao i druge poslanike. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Gligoriću. Kolega Jahić, poslanik uvaženi se javio za riječ.
Ja bih vas samo zamolio i upozorio na jednu stvar. Dakle, mi raspravljamo o zakljucima Komisije,koji treba da dopune Strategiju. Imam utisak da nemamo tu činjenicu u vidu. Možda neki, izgleda, do kraja nisu ni priučili Strategiju, a čini mi se ni ove zaključke koje smo mi, kažem, jučer doradili. Mi, također, imamo još jedan zakon koji nam je po srijedi, dakle, sutra će biti u parlamentarnoj proceduri. Dakle, zakon o izmjenama Zakona o izbjeglicama, gdje će se neke stvari o kojima mi sad govorimo, neke stvari se definiraju zakonom a neke strategijom. Šta sam htio da kažem? Dakle, mi na jučerašnjoj sjednici nismo izdvojili niti jedno područje. Ja ću, evo, ponovo pročitati šta smo mi rekli. Dakle, istaknuti određene oblasti regije BiH kao prioritetne pomoći u povratku, a na osnovu utvrđenih kriterija, kao što su zainteresiranost za povratak, za postavljenost u dodjeli dosadašnje pomoći, kao i drugih kriterija, koje će definirati Vijeće ministara, na prijedlog Komisije za izbjeglice i raseljene osobe. Dakle, formira se u okviru nadležnog ministarstva Komisija za izbjeglice i raseljene osobe, koja će vršiti raspodjelu sredstava na osnovu kriterija itd. To je ono o čemu je govorio. Ne možemo mi u okviru zaključaka reći, evo, ovoliko ćemo dati ovom entitetu, ovoliko onoj oblasti itd. 94 Što se tiče Srebrenice, dakle, ovo je, dakle, moje lično mišljenje. Ne možemo Srebrenicu samo svesti na problem povratka. Znate, ima u BiH, također i drugih sredina gdje je povratak teško, ima problema sa povratkom. Međutim, Srebrenica se izdvaja od drugih područja po onom što se desilo u Srebrenici i koliko je meni poznato, dakle, postoji jedna inicijativa, vidjet ćemo da li će to biti da se, možda, donese poseban zakon o Srebrenici. Dakle, hoću da kažem da u okviru ovog materijala niti jedno područje se ne izdvaja. Također, ovdje je bilo još govora, ne znam popis itd. Ja ne znam, zaista, koliko to ima. Ja se slažem sa mnogim diskusijama, koje su ovdje bile, ali koliko to sad ima veze sa ovom, sa zaključcima na strategiju Aneksa VII.
Zahvaljujem. Gospodine Bešlagiću, repliku je tražio gospodin Jovanović. Ja mislim da je diskusija kolege Jahića bila na pomolu onoga što bi trebalo danas. To je bio naš zaključak. Dakle, da ono što je predložila komisija i ako neko ima poseban zaključak mi ćemo se izjasniti o tome, ali mislim da je ovo bila korisna sugestija. Kolega Jovanoviću, izvolite.
Ja stvarno želim samo da pojasnim, pošto sam član Komisije. Znači, jučer u isto vrijeme su bile dvije komisije, u isto vrijeme. Znači, ja sam bio predsjedavajući jedne komisije, tako da nisam bio prisutan na početku ove druge komisije, kad je ovo izmijenjeno. Tako da sam tek, znači, jutros dobio ovaj, da kažem, novi predlog zaključaka, znači ono što sam govorio povlačim, vezano za Srebrenicu i izvinjavam se.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Za riječ se javio poslanik gospodin Selim Bešlagić.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, Ja bih smao htio da kažem da je ovo nastavak 18. sjednice u kome je bilo predviđeno zaklučci Komisije za ljudska prava. Vjerujte da od 15.05. kada smo raspravljali o ovim stvarima, pa nastavili 17.07. Komisija je dva puta zasjedala, uvažavajući sve primjedbe, ja bih rekao članova Komisije. Ja ne bih želio ovdje uopšte da diskutujem ni po jednom pitanju, jer na onim sjednicama smo iskazali, ja bih rekao svoje stavove i komija je, cijeneći sve ono što je bilo ovdje na sjednici, upravo uvažavajući da je Strategija kao takva sa ovim zaključcima, daje jednu cjelinu, koja bi mogla da kao takva prođe. Ono što bih htio da naglasim je, nešto što bih zamolio da vdimo šta možemo učiniti kao ovaj dom. Nama se dešava da neko izađe za ovu govornicu i kaže da je u BiH sve lopovluk, a mi nemamo uvjeta i uslova da kažemo je li nije. 95 Druga stvar, onda šta nama ostaje kao poslanicima? Nama kao poslanicima ostaje da kažemo hajmo formirati komisiju koja će to raditi. Ja duboko vjerujem da ta komisija neće ništa uraditi, ali to je jedini način gdje mi možemo dobiti nekakav odgovor o čemu se radi. Sedam milijardi kad se kaže ovako, a to je za ovom govornicom rekao gospodin Visoki predstavnik je ogromna sredstva, u kojima, ja vam tvrdim da od sedam milijardi ik milijardi je otišlo za finansiranje, ja bih rekao međunrodnih institucija. Ja bih želio da znam stvarno je li to sedam milijardi došlo za BiH ili od tih sedam milijardi pola otišlo njima a popla ovdje u BiH. Dajte, možemo li ovako da se dogovorimo. Da nađemo kao dom modus od koga da tražimo ove odgovore. Ja bih bio sretan kad bi se mi bavili problemima kao parlamentarci koji i jesmo, a da vidimo koje su to institucije koje nam mogu dati ove odgovore. U tom smislu, ja podržavam gospodina Gligorića, ali ne sa stanovišta da mi formiramo komisju, nego da postavimo jedan zahtjev, ali da vidimo kome, da nam to dostavi i na osnovu toga da mi onda formiramo komisiju koja će to provjeriti. Mislim, jednostavno sistem je u pitanju kako ovaj dom da oslobodimo nečega, ali, molim vas, mi nemamo odgovore ni na jedno pitanje koje smo postavili bilo kome. Tu je taj problem. Ja bih zamolio, evo kažem, pravne institucije ovog doma da vide modus na koji način ovaj dom može tražiti odgovore na određena pitanja. Ovako, ja se bojim da ćemo samo formirati komisije i da ćemo se mi pretovoriti u nešto. Ali, ja vam tvrdim, nećemo dobiti odgovore, jer na naše zahtjeve nismo dobili materijale o kojima treba da raspravljamo. Mislim, pitanje gospodina Gligorića je za mene opravdano. Bojim se da ćemo se pretvoriti u istražne komisije, ali je činjenica da je ovdje čovjek izašao i rekao sedam milijardi ste dobili. A, nismo dobili odgovor koliki je u tih sedam milijardi stvarno dobila BiH, koliko je otišlo za međunarodne institucije, koliko je otišlo za neke druge stvari i ja bih volio da tu istinu da znam. S druge strane, jedan problem koji se ovdje javlja i ne bih htio jer nije u zaključcima, ali na ovom dijelu, donacije su dobijale i opštine i razne nevladine organizacije i razne, hajde da kažemo, međunarodne organizacije koje su kao realizovale te projekte. Sad je pitanje da li će ova komisija to moći uraditi, ali ko je taj ko bi nam mogao dati odgovor na ovo pitanje. Ja sam stvarno tu nemoćan da dam odgovor i zato bih zamolio dajte da ga uvrstimo u zaključcima, uvažavajući da smo, stvarno kao komisija zasjedali dva-tri puta po ovim pitanjima i da smo, čini mi se, uspjeli da dođemo do zaključaka koji bi zadovoljili, ne zadovoljili sve, ali normalno je to, a ja ne bih želio da diskutujem jer sam prošli put diskutovao o ovim stvarima. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bešlagiću. Za riječ se javila poslanik Ljiljana Milićević.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, Ja, također, želim da dam prilog tome, da se vratimo temi i hoću da kažem prije par sjednica, bila je većina priče koja se danas priča kad smo razmatrali Strategiju kao dokumenat. Dosta nas je pričalo ovo što se danas ponavlja. Hoću da kažem da prijedlog koji smo jutros dobili, u stvari odražava ono što smo mi ovdje govorili na sjednici kad je ovo bila tema i pokazuje, u stvari, da su naše kolege koji su radili u ovoj komisiji uložili 96 dosta i vremena i truda. Šta je ovdje važno? Važno je da mi kao parlament shvatimo da je ovlaštenja i zadaci da su napokin na domaćim institucijama. I, sad mi imamo, dakle, gospodo imenom i prezimenom onoga ko je odgovoran. Zna se od kog momenta je odgovoran za provođenje ove strategije, koja se pojavila kao dokumenat. Dogovorili smo se da donesemo zaključke iz prostog razloga, zato ako je bilo propusta u okvirnom dokumentu Strategija, da se ugradi i da se sugeriše nadležnom ministarstvu. Dakle, mi sad znamo imenom i prezimenom koje ministarstvo će od sad pa ubuduće raditi po pitanju Strategije i sprovođenja Aneksa VII Dejtonskog sporazuma, da ne bi miješali neke stvari. Drugo, znamo dobro da je pred tim ministarstvom i formiranje baze podataka i osnivanje fonda. To je ono što ćemo mi pratiti. Ovim zaključcima je predviđeno svakih šest mjeseci informisanje. Dakle, biće tačka dnevnog reda na entitetima, kantonima, na oba doma Parlamentarne skupštine, izvještavanje o provedbi Aneksa VII, dakle, o Strategiji. Ovdje je, također, lijepo napisano, dakle, bićemo izvještavani, a ovdje je napisano u 7.b. da je potrebno prikazati podatke koliko je novca do sada uloženo u povratak po entitetima i ukupno, kao i nove prioritete. Da ne bismo mi po svakoj sjednici pravili jednu istražnu komisiju, prem da, lično mislim, stvarno ispada već deguntantno da mi svaka sjednica po jednu komisiju formiramo. Možda bi trebalo ovdje oštrije iskazati pa da kažemo da je potrebno, dakle, ministarstvu koje se tek sad bavi tom problematikom treba mu vrijeme da skupi podatke određene, koje će prezentovati sljedeći put kad bude podnijelo izvještaj, jer tu treba dobiti izvještaj od entiteta, a za ubuduće da mi imamo, dakle, u narednom periodu ovih šest mjeseci koliko je sredstava usmjereno u to, odakle su izvori sredstava, na koji način su podijeljeni? Dakle, mislim da, u stvari, ono što je prioritet, da je ovdje spomenuto malo. Problem je drage kolege u samoodrživosti povratnika. To je problem. Problem su nama ljudi koji se nalaze u BiH unutar BiH, dakle, nisu se vratili na svoju imovinu, a posebna stavka, ja bih rekla da su ljudi, koji se nalaze u inostranstvu, koji ... da li žele ili ne žele, šta njima možemo ponuditi. Dakle, to je ono na što bih ja akcentovala i željela bih da diskusija ide u tom smislu. Toliko i hvala.
Zahvaljujem kolegici Milićević. Rijeć ima dopredsjedavajući gospodin Raguž.
Gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo zastupnici, Ono što sam imao govoriti o ovome, govorio sam kad smo razmatrali Strategiju i u više navrata na komisiji, koja je pripremila ove zaključke i nastojat ću, zaista, biti kratak. Mislim da je gosodin Jahić sada u zadnjem izlasku za govornicu dao koordinate i usmjerio kud bi trebalo danas završiti ovu točku dnevnog reda, ali, možda nije zgorega, nakon svega što se danas reklo, nekoliko stvari reći. Ja podržavam zaključke, jer smo ih radili zajedno i ne želim sad otvarati ovdje raspravu ponovo o njima. Smatram da u najvećoj mjeri, rekao bih, odražavaju ono što je 97 bila bit rasprave oko Strategije i dobro je da su ovdje nazočni danas predstavnici resornog ministarstva, jer bez ovih zaljučaka, vjerujte Strategija nije ni 30% kvalitetna. Želim reći odgovorno, Parlament je kroz ove zaključke dao jedan veliki doprinos da Strategija dobije jedan kvalitet i okvir da se možemo kvalitetno odnositi prema ovom problemu. Što se tiče prioriteta, mislim da ovdje danas moramo reći jasno, da kroz sutrašnje, nadam se izmjene i dopune Zakona o izbjeglicama, mi ćemo zaokružiti institucionalnu strukturu BiH: ministarstvo državno, fond za povratak i povjerenstvo, odnosno komisija i trebamo jasno razlučiti njihovu odgovornost i staviti je pred ovaj parlament. Ja imam samo dopunu ovog zaključka koji govori o prioritetima, da ne bi politizirali. Ja nisam za politizaciju prioriteta. Mi smo rekli utvrdimo kriterije. Neka i Vijeće ministara utvrdi. Dajmo mu rok tri mjeseca. Neka bude tri mjeseca. Ja mislim da je realan rok da za narednu godinu možemo imati pred Parlamentom i pred javnošću koji su to prioriteti, na osnovu kriterija. Evo, ne stranački, ne pojedinačni, neka budu uzeti svi relevantni kriteriji. Ja mislim da taj zaključak, na taj način možemo pojačati i mnogo od ovih pitanja koja su se danas otvorila na taj način apsolvirati. Ali, javio sam se najviše da kažem, pazite, nama je gospodin Eždaun rekao to što je rekao, a onda nam se kaže gospodo, interes međunrodne zajednice za povratak je oslabio i to ćete vi dalje morati rješavati samo. To je, zaista tako, da ćemo mi to morati rješavati sami. Dajte da onda, zaista, fokusiramo ovo kao prioritet, možda jedan broj jedan, a ne političko pitanje, na koje ćemo se dalje dijeliti, jer za mene je i Srebrenica i Drvar i Posavina, zaista, nešto što ni na koji način ne može biti dovedeno u pitanju kao problem, kao interes za BiH, i, naravno, u da u tom kontekstu bi morali te prioritete sami na sebe preuzeti i tako se odnositi prema njima. Ja mislim da rok za ove prioritete, na temelju utvrđenih kriterija mora biti najviše tri mjeseca da se pojavi pred Parlamentom i da na taj način imamo viziju što će se raditi od svih ovih institucionalnih struktura i od ministarstva i od fonda za povratak i od državnog povjerenstva i od entitetskih vlada u narednom periodu, jer bojim se da ćemo ostati na ovoj, rekao bih više političkoj ravni, nego na operativnoj, a mislim da je to potrebno kod ovih zaključaka, posebno precizirati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Ragužu. Za riječ se javio Ivo Miro Jović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodo predsjedavajući, uvažene dame i gospodo kolege zastupnici, cijenjeni ministri, vrlo kratko Važna je problematika i nije čudo što dugo o njoj govorimo i na svu sreću da o takvoj problematici i pričamo. Pred nama se danas nalaze zaključci. Ja želim ukazati i upravo konkretno na neke nedostatke ovih zaključaka. U točki 2. pokušalo se pobrojati državna tijela sa izuzetnom falinkom ili nedostatkom. Kad se govori o darivanju sredstava onda imamo entitete i županije i općine, a kad se govori o razmatranju Strategije nema ni riječi o županijama, a svakako da one, složit ćete se, imaju svoju ulogu i mjesto u kompletnoj priči o čemu danas 98 govorimo ili izostaviti ovo što je pobrojano ili svesti pod državna tijela izvršne i zakonodavne vlasti, a ne zadržati se samo na Vijeću ministara BiH, entitetskih parlamenata i domova Parlamenta skupštine BiH. Mislim da nije dobro. Ako već nabrajamo, onda pobrojati sve one koji trebaju sudjelovati u tom, ako ne, onda ih svesti pod ovi zajednički nazivnik. Isto tako tu želim reći u cijelom ovom prijedlogu zaključaka, suprotno Strategiji koju mi imamo, na svakom mjestu Distrikt Brčko se pominje i sa svojim tijelima i sa svojim fondovima itd. niti ga ovdje ne spominjemo kad nabrajamo. Mislim da je Brčko sastavni dio Bosne i Hercegovine i ovaj uvaženi dom ima i te kako obvezu skrbiti i o onome što se tamo dešava. Ne želim puno polemizirati, ali izuzetno razočaranje svaki puta sve više i gore pada na taj tamo prostor, s posebnim razlogom što međunarodni činbenik tamo ima vrhunsku ulogu u svakom segmentu življenja, pa i u povratku. Vi znate da ovo, rijetkost je da ovo tijelo ne zasjeda da ja ne ukažem na tamošnje probleme. Pogledajte samo što se dešava i pored toga što nije popis pućanstva napravljen. Jedino u Distrikt Brčko ne vrijedi popis iz '91. godine. Žalosno je to da to provodi međunrodni činbenik. Tamo se u Izbornom zakonu, parafraziram, a želim signalizirati ovom uvaženom domu da se zabrine, tamo se signalizira da će se dodijeliti jedan broj mjesta hrvatima u radu Parlamenta Distrikta Brčko. To je nedozvoljeno ni u onim sustavima koji su bili prije sto ili dvjesto godina, a ne u ovo vrijeme kad međunarodna zajednica na jednom prostoru BiH trebala bi pružiti izuzetnu mogućnost, vidjeti nas sa strane da je moguće i kako je moguće provoditi jedan napredak u ukupnom segmentu življenja na jednom prostoru, gdje su oni isključivo zaduženi za provođenje zakonske regule. Zato mislim, da ovdje, kad već govorimo o zaključcima, pored imena entitet da se doda i Distrikt Brčko, iz ovih razloga, barem koje sam rekao. Kad je točka 3. u pitanju i kad se bude radila baza podataka, evo po drugi ili treći put kažem i želim znati u tom pregledu, svakako izražavajući i ovaj puta zahvalu svima onima koji su donirali sredstva, koji su dali i omogućili jedne kredite koji su pod povoljnim uvjetima, ali želim znati i trebamo se o tome brinuti, da baza podataka sadržava u koje krajeve se do sada trošilo i u koje nrode za povratak. Znači, želim imati i narodnosnu strukturu povratka i utroška sredstava. I, konkretno, želim točku 10. preformulirati i ja sam to napisao, a želim je u cjelisti pročitati. U Strategiji nisu istaknuti problemi povratnika i povrata imovine izbjeglica iz drugih zemalja, a ne Republike Hrvatske, koji danas žive u BiH, pa je potrebno na državnoj razini, pokretanje rješenja ovih pitanja s tim zemljama. Složit ćete se zar samo u ovoj zemlji ne žive povratnici, zapravo izbjeglice iz Hrvatske.
Zahvaljujem poslaniku Ivi Miri Joviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. 99 Dame i gospodo mi sad, dakle, imamo zaključke naše komisije, imamo zaključke koji su ovdje Domu predložili, naravno u sklopu svega toga poslanici pojedinačno. Predlažem da se prvo a to je i poslovnički izjasnimo o zaključcima poslanika, pa ćemo na kraju glasati o zaključcima komisije. Završit ćemo sve kako treba. Ja vas molim, ići ćemo po redoslijedu zaključaka. Dakle, po redoslijedu zaključaka i na kraju ćemo se izjasniti o materijalu koji predlaže komisija. Kolega Džaferović traži riječ dopredsjedavajući.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Ja nisam uzimao učešće u raspravi povodom ovih zaključaka, iz razloga što smatram da se povodom ove rasprave može kazati mnogo što šta, i, drugo, to je bilo prisutno za ovom govornicom. Komisija je sjedila i donijela odluku i predložila nam zaključke. Ovo ja ne smatram amandmanima na ono što je komisija utvrdila, nego to su posebni zahtjevi poslanika. Stav komisije imamo, ja vas molim da nebismo došli u situaciju da danas nemamo nikakve zaključke, da se izjasnimo o stavu komisije, tim prije jer to nisu sporne stvari koje su došle pred ovaj parlament, a onda o zahtjevima pojedinih poslanika. Ako to uradimo na ovaj način obrnuto, da se prvo izjašnjavamo o zahtjevima poslanika, bojim se da ćemo dovesti u pitanje kompletne zaključke komisije. Ovo, dakle, nisu amandmani poslanika, nego su to njihovi prijedlozi zaključaka o kojima ćemo se izjašnjavati, nakon prijedloga zaključaka komisije. Sve u cilju da što prije dobijemo i stav Parlamenta o ovom važnom dokumentu koji se zove Strategija povratka, kojeg treba realizirati. Toliko.
Zahvaljujem kolegi dopredsjedavajućem. Izvolite. Ja bih molio, privest ćemo ovo kraju poslovnički, nemate nikakve brige.
Ja se ispričavam, ali želim reći. Mi imamo pred sobom Strategiju i onda ćemo raspravljati sutra. Onda nisu trebali zaključci nikako danas biti na dnevnom redu. Ako smo ih već imali i raspravljali ovu problematiku i želim da se uvaži ono mišljenje koje sam ovdje iznio.
Naravno nisam ja predsjedavajući od onih koji zloupotrebljavaju ovu govornicu, molim vas lijepo ja pozivam sve kolege da se držimo onoga što smo zaključii na sjednici Parlamenta kada smo raspravljali o strategiji. Naš zaključak glasi, da zadužujemo Komisiju za izbjeglice, ljudska prava imigraciju i azil da nam nakon rasprave pripremi tekst zaključaka o kojima će se izjasniti ovaj parlament i molim vas hajmo završiti posao na taj način kako smo započeli na sjednici kada smo dali ovlaštenje ovoj komisiji da uradi svoj dio posla. To je samo ono što ja želim da kažem ne želeći uopće ulaziti u 100 raspravu o ostalim pojedinačnim prijedlozima. Ja ću o tome svoj stav kazati kad se budu dizali glasački kartoni. Hvala vam.
Zahvaljujem zamjeniku predsjedavajućeg ja želim da naravno mi od ova 4 zaključka imamo jedan koji je amandmanski zaključak. To je gospodina Raguža gdje se kaže da tačka 7.c – dopuniti prvu rečenicu sa rokom od tri mjeseca dakle, Vijeću ministara to je amandmansko, ovo ostalo jesu posebni zaključci, ja bi vas molio dakle, da ono što je amandmansko da se izjasnimo. Dakle, da to prihvatimo kao amandman a da se o ovim zaključcima stvarno izjasnimo jer su definisani kao pojedinačni zaključci i naravno pravo je poslanika da se o njima izjasne na način kako vide zaključak. Je li se slažete? E hvala vam lijepo. Pomogli ste mi dakle izjašnjavamo se o amandmanu gospodina Raguža, gdje kaže tačka 7.c dopuniti prvu rečenicu sa rokom od 3 mjeseca, mislim da ona precizira i da je dobra daje rok Savjetu ministara od 3 mjeseca da kriterije usaglase. Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Zahvaljujem i jednoglasno smo usvojili amandman gospodina Martina Raguža. Izjašnjavamo se sada o prijedlogu zaključaka Komisije sa ovim ugrađenim amandmanom. Nemate amandman Miro ovo je zaključak, u strategiji nisu, molim vas, samo malo nisu ovo amandmani ovo su zaključci, o njima ćemo se izjasniti, sad se izjašnjavamo dakle, ovo se moglo prihvatiti kao amandman gdje se mijenja rečenica u zaključcima. Sve što je poseban zaključak stavićemo na izjašnjavanje, i to će naravno biti sastavni dio ako prođe nećega što se zove Strategija obaveza Vijeća ministara. Po ćemu, pa glasamo o tome, ja bi vas molio samo da pratimo jedni druge. Izvolite.
Oprostite, ovdje je u zaključcima točka 10. u Strategiji nisu istaknuti problemi povratka i povrata imovine izbjeglica iz Hrvatske koji danas žive u Bosni i Hercegovini. Ljudska prava, pravo na imovinu pa je potrebno da se na državnoj razini pokrene rješavanje ovih pitanja s Republikom Hrvatskom. Ime Republika Hrvatska, ponudio sam amandman da se verificira kao druge zemlje.
Dakle Miro, ja to apsolutno uvažavam što vi kažete da se zove amandman. Ja ovdje imam zaključak gdje se ne kaže iz tog i tog, u tom i tom redu dodati da se briše, 101 dakle to bi mogao biti.. Samo malo, ta tačka vi ste ovako stavili, ma nemam ništa protiv, kaže tačka 10. u Strategiji nisu istaknuti posebni problemi povratnika i povratka imovine izbjeglica iz drugih zemalja koje danas živi pa je potrebno na državnoj razini pokrenuti rješavanje ovih pitanja s tim zemljama. Dakle, ne, nemam ja ništa protiv da kolega Miro definiše amandman samo ovo ne možete ugraditi u te zaključke sem ako kažete tamo gdje piše Hrvatska pisati ne znam, ja ću prihvatiti taj amandman samo dajete definišite, nije sporno hćemo li ga prihvatiti.
Točka 10. u cjelosti bi glasila i ja sam je napisao
A u 10. u tačku 10. mijenjate u cjelosti. Ok, ali onda se ovo može prihvatiti kao amandman ali dobro bi bilo da se kaže amandmanski mijenjam tački 10. tako da nemogu da shvatim jer je amandman tčka. Slažete li se da se izjasnimo o ovome kao amandmanu. Ko je za to da se prihvati ovaj amandman? Pa svi naravno, druga je stvar šta je dominantan problem. Ko je protiv? Jedan protiv. Ima li uzdržanih? Jedan uzdržan. Konstatujem da smo sa 1 glasom protiv, 1 uzdržanim usvojili ovaj amandman. Sada se izjašnjavamo o zaključcima Komisije sa ugrađenim amandmanima. Ko je za to da prihvatimo zaključke sa Komisije sa ova dva ugrađena amandmana? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? 1 uzdržani Konstatujem da smo sa 1 glasom uzdržanim, i ostalim za usvojili zaključke Komisije sa ugrađena dva amandmana. Dame i gospodo ostala su 2 koji su sastavni dio Strategije. Naravno ovim ovo sve postaje sastavni dio Strategije o kojoj smo raspravljali i koju smo usvojili. Imao i 2 posebna zaključka. To je zaključak gospodina Tihomira Gligorića i zaključak gospodina Jovanovića. Iči ćemo redoslijedom, gospodin Gligorić traži da Parlament usvoji zaključak, da se formira Istražna komisija sa zadatkom da se utvrdi 102 koliko je finansijskih sredstava bobila BiH, način trošenja finansijskih sredstava kao i pitanje eventualne odgovornosti u vezi sa zloupotrebnom donatorskih sredstava. Ko je za to da usvojimo ovaj zaključak? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dame i gospodo dakle, od 38 prisutnih, za 27, protiv 1, 9 suzdržanih. Imamo većinu. Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je za ovaj zaključak iz Federacije Bosne i Hercegovine? Ko je iz Federacije za zaključak? Ko je iz Republike Srpske za ? Dame i gospodo dakle, iz Federacije 19 za, iz Republike Srpske 8 za. Konstatujem da smo zaključak gospodina Tihomira Gligorića usvojili. Prelazimo na zaključak gospodina Jovanovića. Dakle, traži se da se sredstva od donacija, kredita i drugih izvora raspoređuje ravnopravno po volji sljudi i izboru mjesta življenja kao povratnicima, kako povratnicima tako i onima koji žele ostati u mjestu sadašnjeg stanovanja kao i nadokandu za imovinu koja iz objektivnih razloga ne može biti vraćena. Ko je za to da se ovo usvoji kao zaključak? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dame i gospodo dakle, od prisutnih 38, 14 za, protiv 18, suzdržano 6. Konstatujem da ovaj zaključak nije dobio većinu, nema potrebe entitetsko izjašnjavanje. Ovim smo iscrpili raspravu i glasanje vezano za 1. tačku dnevnog reda, ja o ovim posebnim zaključcima će biti informisano Vijeće ministara, nadam se da ćemo ovaj zaključak koji smo usvojili vezano za prijedlog gospodina Gligorića imati na narednom zasjedanju vezano za strukturu i sastav i zadatak Komisije, tako da bi molop da predlagač zajejdno sa ostalima pokuša definisati zadatke Komisije pa i sam sastav Komisije. Zahvaljujem. Prelazimo na Ad.2. Razmatranje Izvještaja Administrativne komisije o Odluci o usklađivanju plata poslanika sa platama ministara i prijedlog mjera. 103 Predlagač tačke dnevnog reda je bila gospođa Seada Palavrić. Koliko znam za ovu tačku dnevnog reda nije bio pripramljen pisani materijal i pitam predlagača, ima li potrebu da obrazloži svoj prijedlog. Evo očekuje od predsjednika Komisije, Dakle, ko se javlja za riječ? Predsjednik Komisije gospodin Jusufović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, ja ću pokušati u najkraćem da vas informišem o ovoj tački dnevnog reda, smatrajući da sve ono do sada što je radila Komisija vi ste vrlo dobro informirani. Međutim, još ćemo jednom ponoviti neke stvari. Međutim dozvolite mi da u onom najkraćem kad budem genezu govorio pokušaću telegrafski tako da kažem, da su ova i naredna tačka one imaju nekakvih dodirnih veza, pa ću eventualno pomenuti negdje na krajum možda se ne bi javljao o sledećoj, a ako bude neophodno uključiću se u sledeću. Komisija za administrativna pitanja ovog doma zajedno sa Komisijom za administrativna pitanja Doma naroda, je u okviru svojih nadležnosti koje su joj propisane Poslovnikom, uradila posao istina sa zakašnjenjem a to je prealizirala Odluku iz '96. ili '97.godine, koja glasi da će se koeficijenti na nivou Parlamenta usklađivati sa Ministarskim vijećem i određene su određene tako da kažem parametri i veličine. Moram reći da jesmo kasnili nekij 5-6-7 mjeseci iz osnovnog razloga što mi nismo imali informacije da je Ministarsko vijeće poslije izbora 07.12.znači u onom periodu praktično vakumu tako da kažem, izvršilo povećanje plaća ministara i zamjenika. Mi smo normalno tražili od Ministarskog vijeća i napokon dobili jednu takvu informaciju i uradili posao u okviru svoje nadležnosti uskladili koeficijente, jer naša nadležnost nisu plaće ili plate, znači to ova komisija ne radi. To je nadležnost Ministarskog vijeća jer oni utvrđuju osnovicu. Prema tome, molim vas da ne bi ovaj brkali tako da kažem neke pojmove, Komisija radi samo u okviru njene nadležnosti što joj stoji u opisu tako da kažem poslova, vrši usklađivanje koeficijenata i to je i uradila. U vezi sa tim pitanjem jedan naš član Komisije uvaženi kolega Džaferović je na svoj način vidio tu Odluku i on je uložio prigovor. S obzirom da je takođe u nadležnosti ovih komisija, govorim sad obje zajedno, da i u drugostepenom postupku vode raspravu i da donesu odgovarajuću Odluku mi smo takav jedan prigovor raspravljali i to vrlo analitički, sistematično koristeći se svim ovlaštenjima, utvrdili da smo se držali strogo nadležnosti i da prigovor gospodina Džaferovića je bezpredmetan i ne osnovan. Tavu Odluku je dobio. Što se tiče ovih komisija pravna sredstva su praktično završena. Iza toga negdje pojavio se gospodin Lagundžija sa, ovo govorim genezu čitavu sa rezolucijom na 104 Parlamentu i takođe je došla i Komisiji. Nešto je slično tamo bilo, vi imate sadržaj. Međutim pojavio se jedan problem što su s obzirom da su komisije oba doma donosile Odluku šta će biti u slućaju ako mi vodimo, prvo nije se znalo ko je nadležan. Mi smo dobili od Kolegija da proglašava praktično nadležnu ovu komisiju i ubacijemo u proceduru tu rezoluciju s tim što se pojavila jedna velika poteškoća, šta eventualno ako bi mi donijeli bilo kakvu odluku evo i da prihvatimo Dom naroda nije htio da vodi raspravu o tom pitanju. Smatrao je da ne želi da se u to pitanje, tako da su nama na određen način bile svezane ruke i da vodimo bilo kakvu raspravu. Međutim, krajnji zaključak da se ne bi to otezalo, a čini mi se da je i Parlament zaključio, svojim zaključkom rekao da Komisija treba da po tom pitanju da da svoje mišljenje i mi smo ipak i to pitanje, zašto ovo govorim, zato što ću vam reći neke zaključke poslije Komisije. Mi smo vodili raspravu u dva navrata i po sad po tom pitanju mada se radilo o nekim sličnim tako da kažem pitanjima kojeg i gospodin Džaferović istina iz drugog ugla, u dva navrata smo vodili raspravu. Ja bi rekao da je rasprava vođena ako se može tako reći u vrlo konstruktivnom duhu, i od strane članova Komisije i od gospodina Lagundžije, da smo imali dosta dodirnih tačaka ali da smo se razilazili u suštinskoj stvari, što odprilike i gospodin Džaferović u svom prigovoru i gospodin Lagundžija čitavo vrijeme su ovaj, poentu bacali na plaće a mi na koeficijent. Prema tome mi se držimo nadležnosti, mi smo organ koji koristimo svoju nadležnost. S obzirom da u mnogo ćemu je i u zaključcima koje smo mi saopštili gospodinu Lagundžiji dobar dio toga je praktično ovaj, u samim zaključacima, smatrali smo da je bilo najpametnije da povuće svoju rezoluciju, kasnije nam je rečeno da proceduralno ne može se prihvatiti rezolucija djelimično, nego uzmi ili ostavi. Iz tih razloga čućete onda zaključke Komisije. To je od prilike ono kako je tekla rasprava. Šta je Komisija prvi put urdila kad je donijela Odluku. Znači ona je uskladila koeficijente ali je odma donijela odluku da kaže, da će u okviru kretati se strogo u okviru raspoloživih budžetskih sredstava i da je po, insistira i traži da se donese rebalans budžeta. To je bilo još onih ranih mjeseci. Na žalost rebalans budžeta je kasnio, kasnio evo sada imamo prijedlog rebalansa budžeta. Tako da je još tada Komisija zaključila odnosno obje komisije da će se strogo pridržavati predviđenih budžetskih sredstava u usvojenom budžetu, odnosno rebalansu budžeta koji treba da uslijedi. Za rebalans budžeta mi nismo znali. Koliko će biti prihvaćeno. Hoće li to biti 0 ili 100.000 ili 200.00. Ja vas ne trebam poseno upoznavati jer vi svi dobro znate kad smo usvajali budžet pod kakvim uslovima je budžet usvojen. Da je to izuzetno potcjenjen, čak se desilo da je budžet za ovu godinu manji nego za prethodnu godinu, a da u analizi koju smo vršili za 6 mjeseci, da vidimo refleksije ove odlke o kojoj govorimo ustanovili smo da 21 poslanik iz prethodnog mandata po onoj odluci prima naknadu, da je to na godišnjem nivou negdje oko 600-700 hiljada. To su troškovi kojih nije bilo u prethodnoj godini. Međutim, poštujemo Odluku. Dalje, da je veći broj profesionalnih poslanika nego što je bio u prethodnoj godini, takođe značajno povećao, tako da je konstatacija da je u 6 mjeseci izuzetno poštovana finansijska disciplina, tako da su mnoge i mnoge stavke, 105 mnogi troškovi smanjeni u odnosu na prethodnu godinu itd. To je bila ta konstatacija svih članova Komisije. Međutim, i dalje smo se držali do kraja principa da Komisija pod ovom odlukom podrazumijeva i da će pratiti takav jedan zaključak će i biti, da zajedno sa Komisijom za budžet i finansije svaki mjesec analizira traoškove Parlamenta i da ih svodi u zadate budžetske veličine tako da kažem i relacije sa jasnom nakanom zanači, da Parlament će se strogo držati predviđenih finansijskih zadatih veličina u budžetu, odnosno u rebalansu kojeg trebamo da usvojimo. Kako će on biti usvojen to će doći na dnevni red, pa ćemo malo pogledati i ostale budžetske potrošaće. Dalje predlažemo da ovaj dom ako već uvodimo strogu finansijsku disciplinu za Parlament, da se strogo poštivanje predviđenog budžta za sve budžetske korisnike na nivou institucija BiH jer su odgovorne ovom Parlamentu i da pratimo izvršavanje. Da bi izbjegli voltarizam Komisije o nekim pitanjima mi smo donijeli Odluku i krenuli u pripremu zakona koji će regulisati sva ova pitanja da bi se nedoumice određene riješile. Zato smo dobili podršku i OHR-a i na tom zakonu se radi, znači učestvuju stručni radni timovi koji već rade kako bi sistemski sva ta pitanja riješili. Na jednoj strani znači i za sve ove nosioce funkcija, poslanike a na drugoj strani po uzoru na sve druge zemlje gdje ima dosta tih tako da kažem uporednih iskustava i materijala, riješili pitanja i onih institucija koje nam se stvaraju na određen način i odredi im se nekake plaće tako da se nikako ne mogu da ukomponuju a prebacuju se na budžet. Praktično napraviće se jedan sistem za koeficijente za sve institucije BiH. Znači proceduri je taj zakon i mi mislimo da ćemo dobiti podršku i od vas da osnažite praktično te namjere Komisije. Dalje, zaključak Komisije, mi predlažemo da podržite dosadašnji rad Komisije. Nadamo se da ćete to i učiniti. Ukoliko ne podržite ostaje drugi mehanizam pošto Parlament nema u nadležnost da može naše odluke mijenjati ispada da možete nas mijenjati, jer vi ste nas imenovali, nas možete promijeniti i zato mi predlažemo da usvojite dosadašnji rad ako ne onda da nas smijenite. I podpet iz svega iznešenog naprijed, Komisija predlaže da se rezolucija odbije kao bezpredmetna i neosnovana jer sve ovo što je rećeno da će se poštovati finansijska disciplina, da je zakon u toku, da mi o plaćama nismo ni prićali neko o koeficijentima, apsolutno rezolucija nema nikakva smisla i predlažem gospodinu Lagundžiji da povuće rezoluciju ili ako to ne učini mi vam predlažemo da se i nevodi neka rasprava, znači da se odbije kao neosnovana i bezpredmetna jer nije, praktično nije to u našoj nadležnosti ovo što, predlažem gospodin Lagundžija čini mi se nije u nadležnosti ni Parlamenta jer Ministarskom vijeću to treba uputiti ako treba smanjivati plate, povećavati evo sjedi ovdje zamjenik ministra Trezora, pa moguće da nam da obrazloženje. Toliko i hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Komisije, mislim da je bilo potrebno da podnese ovakav izvještaj. Ja cijenim da se radi o bitnoj Komisiji, jedinoj Komisiji koja donosi odkule koje se primjenjuju, mislim da su ove teme o kojima danas evo i razgovaramo 106 ovdje dosta osjetljive teme i ja mislim da je Komisija u svakom smislu radila odgovorno i na način da je ponudila ovom parlamentu zaključke. Ko se javlja dalje za raspravu, za riječ. Javio se gospodin Šefik Džaferović.
Poštovane kolege, dame i gospodo, ja se prije svega želim zahvaliti gospodinu Munibu Jusufoviću zbog toga što je rekao bi na jedan vrlo korektan način u uvodnom izlaganju prenio i moje stavove koje sam ja iznosio tokom rasprave o ovom po meni izuzetno važnom pitanju na zajedničkim sjednicama administrativnih komisija oba doma Paralmentarne skupštine bosne i Hercegovine. No unatoč tome dakle, ja ovdje imam potrebu da kažem da se ne slažem sa gospodinom Munibom Jusufovićem kada govori o tome da je Odlukom administrativnih komisija od 09.04.2003.godine, samo izvršeno usklađivanje koeficijenata nas koji profesionalno radimo u ovom parlamentu a to smo praktično svi mi ovdje u ovoj sali poslanici osim nekolicine izuzetaka, tom Odlukom je dakle došlo do realnog povećanja plaća i primanja poslanika. Povećanje je izvršeno za nekih 600 do 650 maraka od poslanika do poslanika zavisno od godina radnog staža. To je istina i to treba javnost da zna, jer od 01.05. koverte su deblje za ovaj iznos za iznos od 600 do 650 maraka. Ja sam cijelo vrijeme upozoravao Komisiju da bez obzira što se vodi rasprava o usklađivanju koeficijenata da je praktični efekat povećanje plaća i zahtijevao da se to ne čini, na žalost nisam u tome uspio, nisam nakon toga htio da vodim nikakvu drugu borbu, čekao sam dan da na ovom domu dođem u situaciju da raspravljamo o tom pitanju. Želim dakle, da sada ponovim ono što sam do sada samo jedan put kazao po ovom pitanju u medjima. Ova odluka uvažene kolege nije ni moralna nije ni zakonita. Nije moralno da mi sebi povećavamo plaće u ovakvo ekonomsko socijalnoj situaciji i nije zakonito da se u momentu kada važi određeni budđet donosi Odluka kojom se iz tog budžeta zahvata više nego što taj budžet u trenutku kada on važi dozvoljava, izvršiti povećavanje plaća na bazi očekivanog rebalansa je ne zakonito. Ja vas pozivam da danas usvojite zaključak koji ću ja predložiti sada. Evo prijedlog zaključka. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zahtjeva od administrativnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine da odmah stave van snage svoju Odluku broj 01/7,02/3-011-509/03 od 09.04.2003.godine. I pod dva zadužuje se računovodstvo Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine da obraćun plaća poslanicima od 01.05. 2003.godine, vrši na osnovu Odluke koja je važila prije donošenja sporne Odluke od 09.04.2003.godine, dakle da računovodstvo to primjenjuje dok Administrativna komisija svoju odluku ne stavi van snage. 107 Ovaj drugi zaključak dakle, da primjena bude odmah je rezultat toga što je ovaj dom zajedno sa Domom naroda jedina institucija u ovoj državi koja vrši kontrolu utroška budžeta i budžetskih sredstava. Bez obzira što je Administrativna komisija čija je to nadležnost iskoračila izvan okvira budžeta, mi možemo kao Dom jer mi upravljamo budžetom, mi odobravamo budžet, odobravamo njegov rebalans, kontrolišemo izvršenje budžeta, mi kao dom moramo reagirati na ovaj način. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću, ko se dalje javlja za riječ? Evo gospodin Jusufović, kao predsjednik Komisije ima potrebu da obrazloži, gospodin Gligorić, je li se javio za riječ, ne ok.
Ja želim dati samo kratko objašnjenje da možda kolega Džaferoviću vi niste slušali zaključke komisija, bar bili ste i na Komisiji i više puta kada smo raspravljali. Ovaj vaš drugi zaključak koji glasi od prilike da računovodstvo to uradi, a da Parlament odnosno Dom ima pravo, to je apsolutno osnovano ali upravo naš zaključak ide u tom pravcu da do kraja godine se strogo mora pridržavati zadatih budžetskih veličina usvojenih. Prema tome šta je to drugo nego onoliko koliko bude rebalansom, otkud mi znamo da li će doći do smanjenja najvjerovatnije po onome što je nama predviđeno u rebalansu moraće doći do smanjenja ne samo plaća nego i svih drugih budžetskih pozicija. Prema tome, to je taj zaključak ne zanam šta ovaj.
Zahvaljujem kolegi Jusufoviću. Gospodin Džaferović ima potrebu da replicira, izvolite.
Uvaženi kolega Jusufoviću, budžet je zakon i on važi u vremenu i u prostoru i svi se mi trebamo ponašati i poštivati zakone u vremenu kada ti zakoni važe. Važeći budžet nije onaj budžet koji će biti usvojen od strane ovoga doma rebalansom za 15, 20 ili mjesec dana. I nije bio važeći Munibe, kolega Jusufoviću ni 09.04. kada je Administrativna komisija razmatrala ovo pitanje, nego je bio, nego je važći ovaj budžet koji važi danas a ovaj budžet koji važi i dan danas a važio je i 09.04. on u sebi ima sredstva za plaće koja su izmjerena koeficijentima koji su važili prije nego što ste vi u Administrativnoj komisiji donijeli Odluku od 09.04. i to je sav dakle problem. Nemojte donositi Odluku, zanemariti postojeće stanje i onda očekivati da se rebalansom nametnu ta sredstva. To je ono što ja hoću da kažem.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću, evo godpodine Jusufoviću ja bi molio evo da mislim da smo se razumjeli na kraju svi. 108
Ja vas moram potsjetiti gospodine Džaferoviću, ja sam siguran da vi to znate da budžet nije nikakav zakon a da zakonom o izvršenju budžeta se reguliše ovo o čem vi pričate i mi ga usvajamo svaki put. Drugo budžet se donosi za jednu kalendarsku godinu a ne za 6 i 3 mjeseca i u toku kalendarske godine prema zakonu o izvršenju budžeta i prema praćenjima se prati i mi smo sigurni da za ovu budžetsku godinu ćemo se strogo držati zadatih veličina. Međutim, da ne bi vodili raspravu stvarno ja ne vidim razloga imate prijedloge možda će još bit nekih Komisije ovo isto što gospodin Džaferović prića, on je to prićao nama. Pa nas je bilo 15 ljudi ali moram reći 15 iz dva doma, radi se o vrlo ozbiljnim ljudima iz svih struka. Prema tome sve ovo isto pričao, sve smo analizirali, koristili eksperte i na kraju šta smo zaključili da je prigovor gospodina Džaferovića bezpredmetan i neosnovan i to vam i predlažem.
Zahvaljujem za riječ se javio gospodin Jahić, pa gospodin Zlatko Lagundžija, Izet Hadžić izvinjavam se, oprostite grešku sam napravio.
Malo je možda nepopularna tema, ali ja želim ovdje kao poslanik da dam podršku stavovima Administrativne komisije a to je da uskladu koeficijente u primanjima između poslanika i ministara. Znači poslanik koeficijent ministar. A što se tiće zakonitosti realizacije budžeta, to je na Vijeću ministara koja koeficijentom vrijednosti koeficijenta ili boda reguliše da se sredstva troše u okviru budžeta i zakona. I znači nije Administrativna komisija sa usklađivanjem koeficijenata narušila to već Vijeće ministara obavezno da koeficijente prati i da određuje vrijednost koeficijenta da ne bi narušila budžetske stavke. I ne bi volio da se polemiše ali pozvao bi zaista poslanike na jednu kolegijalnost da damo vrijednost našeg rada a to je da imamo istu vrijednost u koeficijentu, a ne govorim uopšte o visini plate i to sam izjavio da me to ne interesuje ali me interesuje kako se vrednujem u odnosu na druge članove vlasti s obzirom pogotovo da i poslanici kontrolišu rad Vijeća ministara i ministara inače i ministarstava, valjda imao pravo da imamo istu vrijednost u finansijskim ovaj okolnostima. Toliko, hvala.
Zahvaljujem gospodine Hadžiću, za riječ se javio doktor Zlatko Lagundžija, izvolite.
Cijenjene kolege, dame i gospodo, gospodine predsjedavajući napravili ste kako ste napravili, stavili ste dnevni red ovako ste posložili mada je bilo logično i slijed je 109 prijedloga bio da rezolucija ide prvo pa onda ovaj, tačka dnevnog reda, jer bi stvar bila mnogo jednostavnija. Naime prijedlog gospodina Džaferovića je nije ništa drugo neko parafraza tačke 1. ove rezolucije koja je pred nama pod slijedećom tačkom dnevnog reda. Međutim bojim se da ovdje da li svjesno ili ne svjesno se pravi zbrka koja će rezultirati time da ne postignemo cilje ni onaj koji predlagač vjerujem da ima gospodin Džeferović niti ja kao predlagač rezolucije. Naime, o tome je gospodin Jusufović govorio, Parlament može smijeniti Komisiju ukoliko smatra da je Komisija uradila nešto protiv zakonito protivno politici koja važi u ovom parlamentu. Parlament takođe može uraditi drugu stvar, a može svoj stav iznijeti o revalantnim političkim pitanjima kroz odgovarajuću rezoluciju za koju onda sve institucije BH uključujući i Administrativnu komisiju imaju obavezu da je sprovedu i onda Komisija u okviru svojih nadležnosti treba da uradi to ukoliko ona to ne sprovede onda Parlament treba da je smijeni ukoliko ona sama ne podnese ostavku. To je procedura po našem Poslovniku i bojim se da se ovim zaključkom koji je ovdje dat se ustvari uvodimo u jednu situaciju u kojoj će se ponovo voditi rasprava o nadležnostima Parlamenta i Administrativne komisije. Administrativna komisija je jedina koja ima izvršne svoje odluke o čemu je gospodin Munib govorio. Ja bi vas zato zamolio gospodine predsjedavajući dakle, ja u potpunosti podržavam sasvim prirodno intencije koje su ovdje date u ovoj tačci i ovaj prijedlog gospodina Džaferovića, međutim time se ne riješava problem nego ulazimo u rasprave o nadležnostima i mi tim zaključkom kažemo ustvari da je Komisija administrativna uradila nešto što je protiv zakona. Ja ne sporim da je to tako, ali mislim da je dakle, podržavamo još jednom zaključak gospodina Džaferovića, jer smatramo da je on, uvodi novu zbrku, ne riješava problem jer se taj problem u skladu sa Poslanikom riješava rezolucijom koja je slijedeća tačka dnevnog reda, koja će imati prilike da o svemu ovome govori.
Zahvaljujem kolegicama, kolegi Lagundžiji, ja želim samo da kažem da smo dnevni red ove sjednice zajednički utvrđivali, dakle ne postoji mogućnost da na ovom nastavku primijenimo dnevni red, niti se to desilo. Žalim ako to potsjeća na ovo o ćemu je Zlatko govorio a i mislim da ćemo mi veoma uspješno izaći i sa jednom i sa drugom tačkom dnevnog reda u jednoj parlamentarnoj proceduri. Za repliku se javio gospodin Džaferović, izvolite.
Gospodine Lagundžija ovo je dakle pokušaj da vama odgovorim na ovo što ste malo prije kazali za govornicom. Dakle, ja imam dojam da je vama mnogo važnije povodom čije inicijative će se riješiti neko pitanje od toga da se neko pitanja riješi na 110 ispravan i kvalitetan način. To je moj dojam ovaj, iz vaše diskusije jer očigledno je dakle da bi ste vi voljeli da se i ovo što ja predlažem raspravlja isključivo i jedino na osnovu rezolucije koju ste vi uložili. Meni je žao što vi tako razmišljate jer ja sam vašu rezoluciju podržao na Komisiji i evo sada javno kažem da ću vašu rezoluciju podržati i danas kada bude tačka dnevnoga reda. Ali ono što želim da vas zamolim nemojte da kada je u pitanju prijedlog mojih zaključaka upotrebljavate riječ, riječi da će izazvati zbrku, da će izazvati raspravu o nadležnostima. Prijedlog mog zaključka je potpuno jasan. Njegov je cilj da uspostavi stanje koje je važilo ali odmah i sad do 09.04. do dana koje je važilo, do dana kada je donesena Odluka administrativnih komisija. Nema nikakve zbrke gospodine Lagundžija kod mene, ja sam sve dileme po ovom pitanju već davno razriješio i ja se već ponašam u skladu sa onim kako mislim i kako sam govorio i kako govorim za ovom govornicom. Ja neću govoriti sad o vašoj rezoluciji, govoriću dakle,
Ja vas molim da rezolucija bude naredna tačka dnevnog reda.
Naravno, u pravu ste gospodine predsjedavajući dakle, kada bude bila tačka dnevnoga reda, moj zaključak je precizan, jasan on se dotiće pitanja naravno kao i vaša rezolucija ali dozvolite da je to autonoman zaključak, legitiman zaključak, zaključak koji precizno definira stvari od današnjeg dana odmah i da se o njemu Dom izjasni. Toliko.
Za riječ se ponovo javlja, zahvaljujem kolegi Džaferoviću, za riječ se javlja gospodin, doktor Zlatko Lagundžija, izvolite.
Radi korektnosti, cijenjene dame i gospodo, radi korektnosti i magnetograma ove sjednice, ovo ipak će ostati zabilježeno. Dakle, gospodine Džaferoviću nije tačno da mi je cilj da se nešto riješi ili po mom ili nečijem drugom prijedlogu, moj cilj je da se stvari riješe, to je jedno, drugo već sam to jasno pokazao da je tako, rekavši da podržavam vaš prijedlog zaključka, uz jednu jasnu tvrdnju koja nije sporna, to možete vidjeti, da vaš prijedlog zaključka nije ništa drugo nego tačka 1. rezolucije koja je stara 3 mjeseca, i koja se nalazi ovdje na parlamentarnoj proceduri i koju ste vi kao predsjedavajući uspjeli da je prolongirate evo za 3 mjeseca, ali ona je na kraju pred nama. I ono zašto sam se najviše javio za riječ. Vi ste rekli citiram vas "žao vam je kako ja razmišljam", ovo je zaista nakon što vam je žao šta ja pričam, sad vam je postalo žao i kako razmišljam, čestitam. 111
Zahvaljujem doktoru Lagundžiji, evo ponovo krivi navod, gospodin Džaferović, ali bi molio da raspravljamo o suštini ja vas molim.
Naravno gospodine Lagundžija da mi je žao i imam pravo da se tako osjećam osim ukoliko vi mislite da se mi trebamo osjećati onako kako vi mislite da se trebamo osjećati. To je već onda vaš problem nije moj problem. Ja ću, inače, se uvijek truditi da vi i osjećate i kažete ono što mislite i boriću se za to vaše pravo, ali ću naravno uvijek kada imam suprotan stav, jasno ga iznositi i to je moj princip kada je u pitanju demokratski dijalog i kada su inače demokratski principi u pitanju a ne slutnja koju vi pokušavate za ovom govornicom raznoraznom eklibrilistikom iznijet i predstaviti. Izašao sam naravno ne zbog ovoga što sam rekao sad, ovo sam samo rekao usput, jer dakle i ne vrijedi ovaj, govoriti o tim stvarima ali vi ste ponovo dakle, u svom stilu iznjeli jednu neistinu gospodine Lagundžija i ja moram na nju reagirati. Kazali ste da sam ja kao predsjedavajući spriječio ili onemogućio da 3 mjeseca vaša rezolucija ne dođe na dnevni red. Ja bih vas molio da kada u buduće budete davali kvalifikacije mojim postupcima da onda pribavite činjenice i da govorite na osnovu činjenica a ne na osnovu onoga što vi želite da predstavite javnosti. Ja sam već jedan put objasnio kako je rezolucija otišla na Komisiju i onda izvolite, obraćajte se Komisiji zašto rezolucije nije bilo do danas, nakon vaše intervencije na Parlamentu, usvojen je zaključak za kojeg sam glasao i ja i o kojem je obavještena Administrativna komisija nakon čega je Administrativna komisija reagirala. Prema tome potpuna je neistina da je dakle Šefik Džaferović bilo šta učinio da se i jedna sekunda prolongira raspravljanje o vašoj rezulociji. Ponavljam, ja ono što sam govorio za ovom govornicom, što sam govorio ranije ja to već primjenjujem u praksi i za mene nema ništa sporno što se toga tiće. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću, ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ima li još neko da želi razgovarati? Nema, stavljam na izjašnjavanje prijedlog Komisije sa njenim zaključcima. Ko je za to da se podrže zaključci Komisije? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dame i gospodo od 36 prisutnih, za je glasalo 28, protiv 2, 6 uzdržanih. Moramo entitetsko. Ko je iz Federacije za da se podrže stavovi Komisije? 112 Hvala lijepo. Ko je iz Republike Srpske za? Dame i gospodo, iz Federacije za podršku stavovima Komisije glasalo je 18 poslanika. Iz Republike Srpske 11. Konstatujem da su stavovi Komisije i zaključci Komisije prihvaćeni. Sada se izjašnjavamo o zaključku gospodina zamjenika predsjedavajućeg, prijedloga zaključka gospodina Šefika Džaferovića. Predsjedništvo Doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zahtjeva od administrativnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH da odmah stave van snage svoju odluku broj: 01/7, 02/3-011-509/03 od 09.04.2003.godine. Zadužuje se računovodstvo Parlamentarne skupštine BiH da obračun plaća poslanicima od 01.05.2003. vrši na osnovu Odluke koja je važila prije donošenja sporne Odluke od 09.04.2003.godine. Ko je za ovaj zaključak gospodina Šefika Džaferovića? Zahvaljujem, ko je protiv? Ko je uzdržan? Dame i gospodo 37 prisutnih, 10 je glasalo za, protiv 22, suzdržana 5. Konstatujem da ovaj zaključak nije dobio većinu i nema potrebe za entitetskim izjašnjavanjem. Prelazimo na 16. tačku, pardon na 3.dnevnog reda, a bila je na ptošlom zasjedanju 16. to je Ad.3. Prijedlog rezolucije o privremenom obustavljanju povećanja ličnih primanja izabranih poslanika u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti i poništavanje ranijih odluka koje su suprotne Zakonu o izvršenju budžeta institucija BiH za 2003.godinu (podnosilac: poslanik Zlatko Lagundžija) Cjeni li podnosilac rezolucije da treba da je obrazloži. Izvolite, s tim da ja evo želim da vas obavijestim, čuli smo stav povodom ove rezolucije a dobili ste ga i u pisanoj formi, nadležne Skupštinske komisije, izvolite dokktore Lagumdžija.
Ja ću u svakom slućaju biti dame i gospodo, cjenjene kolege i kolegice, uvaženo predsjedništvo, kraći nego što to zavrijeđuje jedna ovakva tema, imajući u vidu da smo puno toga već govorili, ali sam dužan radi javnosti da ponovim neke stvari i da ih 113 sistematizujem u skladu sa Poslovnikom ovog parlamenta i u skladu sa davanjem informacija kojima bi imali cjelovit uvid u ono što je pred nama. Da vas potsjetim da je rezolucija podnešenja 27.06. kao neposrredna reakcija na ono što smo imali pod prethodnom tačkom dnevnog reda, ali je donešena prije svega zato da bi izbjegli upravo moguće nesporazume oko nadležnosti Parlamenta odnosno nadležne komisije. Ponavlajm još jednom da je po članu 121. tačka 2 da Parlamentarna skupština iznošenjem i usvajanjem rezolucije i njenim usvajanjem dakle, iznosi svoj stav o političkim pitanjima, kako kaže socijelne problematike i potrebama i utvrđuje smjernice koje će provoditi Predsjedništvo, Vijeće ministara i ovaj parlament kao i druge institucije. Ova rezolucija je Odlukom ovog doma proslijeđena nadležnoj komisiji, trebalo je mjesec dana da se utvrdi koja je nadležna komisija i onda je 7.avgusta konstatovano da ovo ide Administrativnoj komisiji a ne Komisiji za finansije i budžet kao što je bila jedna od varijanti, 9.septembra Komisija je imala svoje prvo zasjedanje i na toj komisiji ja moram priznati da je rasprava bila izuzetno konstruktivna i da smo na toj sjednici te Komisije da su neki od stavova koji su definisani u inicijalnom prijedlogu rezolucije, da sam ja kao predlagač uvažio i da smo neke stvari dodatno precizirali. Imali smo novi sastanak dakle, nakon 2.septembra, 9.septembra sastanak Komisije na kojoj je na kraju od 5 prisutnih članova Komisije 2 su člana komisije prihvatili ovakvu rezoluciji, 2 su bila protiv a 1 je bio suzdržan, pri čemu želim da kažem oko kojih tačaka nije bilo spora. Naime, oko tačke 1. postojala je uvjetno saglasnost od jednog broja ljudi koji su smatrali da ova tačka 1 ne obavezuje Parlament da vrati plate na nivo od prije povećanja koje se evo iniciralo. Oko tačke 3. i tačke 2. je praktično postignuta saglasnost, naime inicijalni prijedlog tačke 2. su neki članovi Komisije s pravom upozorili da se može čitati kao ne dozvoljavanje Parlamenta da se novo- formiranim institucijama primaju ljudi, i da to bi izbjegli tačka 2. je formulisana u onom obliku koji vi sada imate pred sobom. Naime, pozvane su sve institucije da obustave i ponište prijem u radni odnos koji nije pokriven budžetom osim onih koji su osnovani nakon usvajanja budžeta, jer se podrazumjevalo da će i u rezoluciji stoji da one trebaju biti obuhvaćene rebalansom budžeta. Oko tačke 3. smo se složili, čak je postojao koncenzus u jednom trenutku u Komisiji oko tačke 3. ukoliko se ne varam. U tačci 4., ona je izazvala najviše reakcija i možete da primjetite da je inicijalni prijedlog tačke 4. promjenjen zahvaljujući sugestijama i amandmanima neki od poslanika i članova Komisije. Naime, tačka 4. ustvari ne kaže ništa drugo zajedno sa tačkom 1. da umjesto da pričamo o koeficijentima i platama i praktično pravimo ili sebi ili drugima zabunu, tačka 1. i tačka 4. ne znači ništa drugo nego da se primanja poslanika i primanja ministara, članova Predsjedništva usklade jer po postojećoj Odluci, koja se primjenjuje, koja je izazvala čitav ovaj spor, članovi Parlamenta imaju za neki 500 maraka veća primanja u smislu paušala i ličnog dohotka nego ministri, tako da oni koji ovdje profesionalno rade, oni treba da kontrolišu ministre, 114 to nije sporno međutim, njihova primanja iznose preko jednog prosječnog ličnog dohotka u Bosni i Hercegovini više nego što to primaju, prima predsjedavajući Vijeća ministara. Mi sad to možemo zvati usklađivanje koeficijenata, na ovaj ili onaj način, ali objektivno poslanici su sebe Odlukom Administrativne komisije doveli u poziciju da imaju platu, primanje, dakle platu i koeficijent, platu i paušal veći nego što je plata predsjedavajućeg Vijeća ministara ili člana Predsjedništva za nekih više od, ponavljam više od prosječnog ličnog dohotka u Bosni i Hercegovini. Ja se zahvaljujem ljudima koji su mi dali sugestije i primjedbe na rezoluciju. Veliki broj ovih je primjedbi ugrađen, zahvaljujem se kolegama iz Administrativne komisije, kolegi Križanoviću i Džaferoviću koji su dali punu podršku u radu Komisije, koji su doprinjeli kao i neki drugi ali oni su doprinjeli da ovaj tekst izgleda ovako i ja im se na tome zahvaljujem, bez obzira na sudbinu ove rezolucije. I završavam sa onim što je stari razlog ovakve rezolucije. Stvarni razlog ovakve rezolucije je ekonomska situacija u kojoj se zemlja nalazi, stvarni razlog za ovakvu rezoluciju nije samo da se Parlamentu plate vrate na normalan nivo nego stvarni razlog ove i rezolucije ono što možete da vidite u tačci 5. a to je da se Odlukom Parlamenta praktično pokrene jedan proces uvođenja reda u entitetskim, kantonalnim, opštinskim i drugim nivoima administracije koji su našu odluku shvatili kao poziv da i oni mijenjaju, povećavaju svoje plate. Ovo se neće moći izdržati ni budžeti to neće moći izdržati ni ovakva privreda, to je savršeno jasno, međutim radi se o tome da smo se svi ovdje deklarativno složili i čak podržali Visokog predstavnika koji je o tome govorio, da javnu potrošnju sa 2/3 društvenog proizvoda koliko sad odnosi trebamo u razumnom vremenu svesti na 2/5 društvenog proizvoda, a na ovaj način se nažalost taj trend povećava i u krajnjem slučaju situaciju u kojoj u Federaciji 16%, u Republici Srpskoj 25% stanovništva živi ispod granice siromaštva po svjetskim mjerilima, u situaciji u kojoj 25% zaposleni ljudi živi u strahu da će za 3 mjeseca ostati bez posla, u situaciji u kojoj je plati debalans veći da 30% nego u prošlom periodu, prošloj godini u istom periodu, u situaciji u kojoj je industrijska proizvodnja negdje na 40% od industrijske proizvodnje od prije rata, u situaciji u kojoj Bosna i Hercegovina ima društveni proizvod koji je 50% manji nego društveni proizvod po glavi stanovnika Planete, a prije petnaestak godina je Bosna i Hercegovina imala društveni proizvod po glavi stanovnika 50% veći od prosjeka Planete. U takvoj situaciji smatram da je ova rezolucija više nego neophodna. I u krajnjem slučaju pošto je gospodin Džaferović kojem sam se zahvalio dva puta istakao da on se već ponaša u skladu sa ovim zaključkom. Gospodine Džaferoviću ja vam mogu reći da to mnogi od nas ovdje rade, da bi bio vrlo precizan pošto vi uporno insistirate na tome, ja sam svoja poslanička primanja za septembar mjesec uplatio kao građanin za Spomen dom u Potočarima za žrtve genocida u Srebrenici, ali to nije razlog da ja ovu rezoluciju podržim ili ne podržim, stavim ili ne stavim. Radi se o tome da svoj lični primjer ne trebamo isticati kao nešto što će nas poslije nam omogućiti da taj lični primjer ne postane širi primjer. 115 Eto ja očekujem i još jednom se zahvaljujem onima koji su dali amandmane na ovu rezolucije. Svjesno ne spominjem poslanike da po na osob da ih ne bi doveo u nezgodnu poziciju, jer ne znam kako će glasati poslije svega ovoga, ali se svima zahvaljujem, vama koji niste dali amandmane.
Zahvaljujem dr. Lagumdžiji na obrazloženju. Ko se javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da se. Ja ne znam priča se o amandmanima. Mora se prvo o amandmanima izjasniti. Jel Munib Jusufović ostaje pri amandmanima? Imate stav Komisije da ne prihvatate rezolucije.
nije izašao za govornicu
Znači vi povlačite. Nema amandmana. Okej. Zahvaljujem. Može proći. Glasamo o rezoluciji. Ko je za rezoluciju, ponuđeni tekst rezolucije? Ko je protiv ponuđenog teksta rezolucije? Ima li uzdržanih? – 1 uzdržan. Molim vas lijepo da ponovimo glasanje. Ja vas molim kod brojanja i molim vas kod izjašnjavanja. Ako bude trebalo ja ću sam da brojim i to nije sporno, ali ja vas molim Ko je za dakle da se, ponavljamo glasanje. Ko je za da se usvoji ova rezolucija? I molim vas nije problem izbrojati 40. Pa dajte. Ko je protiv? Molim vas da glasamo. Krivi karton. Jeste. Ja jednog suzdržanog vidim, vi 13. Ja vidim jednog suzdržanog, brojači vide 13. To može kod nas. Zahvaljujem. Od 32 pristuna, za je bilo 9, protiv 21, suzdržano 2. Dakle nema nadpolovične većine. Nema potrebe za entitetskim glasanjem. Konstatujem da ova rezolucija nije prihvaćena. Dame i gospodo, predlažem pauzu od 15 minuta pa ćemo nastaviti. Da se osvježite malo. 116 [[PAUZA]] Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda Ad. 4. Razmatranje inicijative Kluba poslanika SDP-a za formiranje Odbora za obilježavanje šezdesetogodišnjice održavanja ZAVNOBiH-a Gospodo poslanici dobili ste inicijativu Kluba poslanika SDP-a za obilježavanje šezdesetogodišnjice 1. zasjedanja ZAVNOBiH-a. Dužnost mi je da vas obavijestim da je Prošireni kolegij o ovoj inicijativu raspravljao u dva navrata. Prvi put 16. juna na 12. sjednici Proširenog kolegija. Tada su izneseni suprostavljeni stavovi predstavnika klubova pa je odloženo izjašnjavanje. Drugi put ova inicijativa bila je na 14. sjednici Proširenog kolegija 6. avgusta ove godine kada je izvršeno glasanje. Tom prilikom Prošireni kolegij nije imao saglasnost. U članu 21. stav 2. Poslovnika ovog doma propisano je da će Prošireni kolegij nastojati da odluke usvaja koncenzusom. Ako nema koncenzusa odluku će usvajati Kolegij Doma, takođe koncenzusom kako je propisano stavom 2. člana 20. Poslovnika. Ako napori Kolegija Doma da se postigne koncenzus, odluke donosi Dom. Prema tome Kolegije je ovu incijativu uvrstio u dnevni red sjednice Doma. U tom smislu evo otvaram raspravu vezano za ovu inicijativu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Križanović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja neću iskoristiti vrijeme obrazlaganja ove inicijative koji mi omogućava Poslovnik. To neću učiniti jer vas uvažavam i kao kolege i svjestan sam da mogu vrlo malo reći novoga u vezi sa ovom inicijativom, a što vama nije vrlo dobro poznato. Ipak dozvolite samo nekoliko podsjećanja. Zasjedanje ZAVNOBiH-a jeste istorijski datum i događaj za građane i narode Bosne i Hercegovine od nestanka srednjovjekovne Bosne i Hercegovine, to je sigurno najveći događaj u našoj povijesti koji je odredio našu sadašnjost i budućnost. Odlukama ZAVNOBiH-a obnovljena je i uspostavljena državnost Bosne i Hercegovine kao i ravnopravnost njenih naroda i građana. Temeljnim stavom ZAVNOBiH-a za Bosnu i Hercegovinu, a citiram nije ni srpska ni hrvatska i muslimanska, nego i srpska i muslimanska i hrvatska i kojoj će biti osigurana puna ravnopravnost i jednakopravnost Srba, Hvata i Muslimana, udareni su temelji i određen karakter državnosti Bosne i Hercegovine u svojstvu federalne države u bivšoj Jugoslaviji. 117 Ta činjenica osigurala je stjecanje nezavisnosti i samostalnosti Bosne i Hercegovine koja je mogla nastaviti i svoje pravno postojanje po međunarodnom pravu kao država u postojećim međunarodno priznatim granicama. Ovaj stav je odprilike sadržan i u točki 1. članka 1. Ustava Bosne i Hercegovine, sadašnjeg Ustava. Dakle sam ZAVNOBiH simbolizira i bobrbu demokratskih snaga u slamanju fašizma i zalaganje patriota za obnovu državnosti. U toj borbi čiji je izraz ZAVNOBiH narodi Bosne i Hercegovine dali su ogromne žrtve i znatan doprinos svjetskoj koaliciji u borbi protiv fašizma. Nažalost fašizam još nije pobijeđen i zato je potrebno podsjećanje, posebno mladih na svu pogubnost koju on može izazvati. Evo ukratko zbog toga predlažemo da ovaj dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine donese odluku o formiranju Odbora za obilježavanje šezdesete obljetnice ZAVNOBiH-a, te da se na razini Bosne i Hercegovine uz pokroviteljstvo i neposredan angažman organa vlasti i drugih političkih i građanskih organizacija obilježi ovaj vrijedan datum i događaj. Smatramo da bi to bila dobra poruka građanima Bosne i Hercegovine da ovaj dom kao istinski predstavnik svih građana Bosne i Hercegovine istinski se i jasno određuje prema temeljnim principima i sadašnjeg i budućeg karaktera naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Ko se dalje. Za riječ se javio gospodin Jovanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja imam na Službu Skupštine, odnosno na one ljude koji su odgovorni za distribuciju materijala koje dobijaju poslanici. Mislim da mi poslanici ne bi trebali da dobijamo materijale na kojima stoje stranački simboli. Ako u buduće znači prihvatimo da ovako bude onda predlažem da svi poslanici koji nešto predlažu znači da imaju ovdje simbole svojih stranaka. Jer ovdje u ovom materijalu znači ovaj prvi list je višak. Znači što stoji na prvom, on stoji i na drugom. Znači ovaj znak sa ružom je ovdje viška i da se dogovorimo znači da li ćemo u buduće ovo prihvatati ili znači ako poslanici nešto predlažu da u buduće dostavljaju simbole svojih stranaka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Ja se slažem da inicijativu da bi nešto ušlo u Parlament treba da rade klobovi poslanika i možda je ovo možda primjedba koja je na mjestu. Inaće treba voditi računa, ali mislim da se radilo tada o inicijativi koja je prihvaćena. Ja sam razgovarao u Kolegiju i ne vidim da danas to treba da remeti tok našeg izjašnjavanja i rasprave. 118 Ja se slažem da u buduće službe moraju da vode računa i inače nas to dovodi u nedoumicu kada dobijemo takve materijale mi ih moramo staviti na Kolegij. Moram da vam kažem da počesto nemamo isto viđenje takvih inicijativa, ali evo prihvatam tu sugestiju. Mislim gospodine Jovanoviću da ste apsolutno u pravu i moja je sugestija predsjednicima klubova da o tom vode računa, inače u buduće nećemo inicijative uzimati u razmatranje. Zahvaljujem. Za riječ se javila gospođa Seada Palavrić. Izvolite.
Dopustite da u ime Kluba SDA kažem da zaista o ovoj temi nemamo šta reći. Mislim da nema onoga ko ne zna značaj ZAVNOBiH-a i ko ne bi imao razloga da podrži ovu inicijativu. Stoga da ne oduzimam vrijeme u ime Kluba daje punu podršku ovome.
Zahvaljujem kolegici Palavrić. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Filip Andrić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici, neću ni ja puno govoriti o ovome. Ali želim odavde kazati da se možda na neki način prejudicira i definiranje, odnosno datum državnosti Bosne i Hercegovine. Mi imamo značajnih datuma u povijesti Bosne i Hercegovine. Ja cijenim da u naše povjerenstvo koje je zaduženo za izradu Zakona o državnim blagdanima treba uzeti u razmatranje i predložiti ovom parlamentu i određivanje tog datuma. To što se tiče državnosti. Što se tiče samog događaja gdje je naglašeno, pogotovo borba protiv fašizma, ja sam također za to da mi damo sveukupnu potporu borbi protiv svih vrsta fašizma od bilo koga dolazili. Pa i od onog fašizma koji je počinjen, koji su počinili oni koji su u čije ime, odnosno oni koji su, koji ovdje predlažu, odnosno koji su rukovodili ovim sastankom. Nažalost povijest nam je bila takva da je veliki broj ljudi stradao gotovo svih naroda, a pogotovo Hrvata od '45. na ovamo o kojima svi šute. Zar to nije fašizam? Stoga predlažem i dajem jednu inicijativu za formiranje povjerenstva za istraživanje tih zločina nad hrvatskim narodom i ostalim narodima i građanima Bosne i Hercegovine počinjenim od '45. do završetka rata, preko svih kazamata koji su prolazili do dana današnjeg. Kažem, podržavam inicijativu borbe protiv svih oblika fašizma, a ne samo koji se spominju ovdje koji se obilježava ovim datumom, a predlažem da povjerenstvo za izradu državnih blagdana konačno iziđe sa zakonom kojim će predložiti nama datum koji bi obilježili kao dan državnosti Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Andriću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Duraković. Izvolite dr. Durakoviću.
Ja ću prije svega iznjet svoj lični stav vjerujem i stav Stranke za BiH. Podržavam ovu inicijativu oko obilježavanja šezdesetogodišnjice ZAVNOBiH-a jer cijenim da je to ipak najznačajniji datum u povijesti, modernoj povijesti Bosne i Hercegovine. Da ne obrazlažem. Ja ne bih brkao riječ fašizma, to je bila antifašistička svjetska antifašistička, evropska antifašistička borba i ne bi je ja mješao sa domaćim fašizmom koji je naravno bio i koji još uvijek ima jel. I mi, na ovo što je cijeli svijet ponosan, cijeli svijet, demokratski svijet jel od Britanije, preko Amerike, pa je li Francuske ili Rusije itd. izgleda da se mi stidimo je li. Nije bilo nečasno biti u toj koaliciji borbe protiv hitlerizma, nacifašizma itd. Ali na kraju krajeva tu je u Mrkonjić Gradu ili u Vakuf ...rođena država Bosna i Hercegovina onakva kakvu su, kakvu bi je i danas željeli vidjeti jel. I stvarno ne bih brkao tu kruške i jabuke. Ne radi se tu kada se ističe ta antifašistička dimenzija, misli se na evropsku i svjetsku antifašističku koaliciju, a ne na ove ili one i prebrojavanje potonih država, mislim nema veze sa ZAVNOBiH-om. I ja vas plediram zapravo svim poslanicima, zastupnicima kako hoćete ovdje da danas, mi smo ovdje položili zakletvu da ćemo braniti suverenu, cjelovitu i ovakvu i onakvu Bosnu i Hercegovinu, a ona je rođena upravo '43. godine 25. novembra u Mrkonjić Gradu i zato bih zdušno podržao ovaj prijedlog i da se napravi jedan odbor za obilježavanje tog sigurno najznačanijeg datuma u modernoj povijesti Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem dr. lagumdžiji. Za riječ se javio gospodin Mirsad Ćeman. Pardon, gospodinu Durakoviću. Greška oprostite. Oprostite, nije namjerno. Ne ljuti se Nijaz. Pogriješio sam i ime i osobu.
Kolegice i kolege.
Ja vas molim samo malo, gospodin Ćeman se javio za riječ.
Dakle, kolegice i kolege, gospođa Palavrić je u ime Kluba SDA rekla naš stav o ovoj inicijativi koji mi kao Klub podržavamo. 120 Ja sam izašao, naravno podržavajući jedan takav stav i sve one koji su rekli da treba obilježiti ovaj značajan datum, samo da kažem jednu ličnu svoju misao i da dakle potenciram to ne samo kroz stav Kluba, nego i svoj lični stav. Naime, krajnje je vrijeme da se u ovoj zemlji u ovoj državi u historijskoj vertikali događanja ono što je nesporno veoma važno ne zaboravlja i da se odvoji od režima političkih garnitura, od ovoga ili onoga na vlasti itd. reba uvažiti činjenicu da postoje kameni međaši u koji i ovaj spada koji se ne trebaju zagrtati koji non stop treba održavati svježijem. Prema tome, bez obzira koliko ko iz ovih ili onih razloga mogao imati primjedbe na protekle decenije, ovo je nesumljivo, da ne ponavljam riječ drugih kolega izuzetan značajan datum i upravo zbog toga ne treba uvijek počinjati iz početka. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo, za riječ se javio predsjedavajući gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Kolege i kolegice poslanici, cijenjeni gosti, ja stvarno cijenim inicijativu, pogotovo ovih kluba poslanika SDP-a kada je u pitanju obilježavanja šezdesetogodišnjice održavanja ZAVNOBiH-a. Ali ono što želim da kažem kada je u pitanju naša bliža i daljnja prošlost dakle ničim ne dovodeći u pitanje ovaj datum, dakle ničim ne dovodeći u pitanje ovaj datum jeste da bih ja volio da kod nas poslanika u državnom Parlamentu preovladava spremnost da usvojimo Zakon o državnim praznicima koji će se voljno praznovati na svakom pedlju ove države Bosne i Hercegovine. Žalim što su pokušaji na kojima sam radio urodili plodom samo u jednom domu, a nisu u drugom domu i što je to dalo za pravo drugima da definišu državne praznike onako kako ih vidim. To je jedina moja rezerva i moj revolt da bismo učinili nas ovdje odgovornim da definišemo, da dođemo do Zakona o državnim praznicima. U tom smislu i ovu inicijativu smatram dobro došlom na tom putu. Dakle volio bih da se samo ispravno shvatimo. Ništa protiv datuma. Cijenim da poslanici rade na takvim inicijativama, ali bih zdušno podržao da radimo na donošenju zakona. Zato neću podržati ovu inicijativu, jer ona daje, trasira neke druge puteve, neke druge mogućnosti i lepršav stil koji različiti nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini njeguju. Dakle zdušno podržavam da radimo na Zakonu o državnim praznicima i daću doprinos koji na prijedlogu koji je prošao u prošlom sazivu. Ne sporim da se i ovaj datum nađe na listi praznika. Dakle i to ne sporim. Ali to mora biti stvar našeg dogovora i koncenzusa unutar ove države. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da se podrži inicijativa. 121 A gospodin Križanović Izvolite. Nisam vidio i molio bih da izvršite konsultaciju na vrijeme sa predsjednikom stranke. ja se izvinjavam nisam to rekao da bi replicirao. Okej. Dobro.
Nisam ja ni čuo.
Dobro je da ponekad poslanici i ne čuju. Nije to dobro uvijek, ali ponekada jeste.
Dakle, ja odmah želim reći da ne bih želio polimitizirati ni s jednim od onih kolega koji su govorili o ovoj inicijativi. Ja bih želio nešto reći u vezi opaske kolege Jovanovića o papiru na kojem je iznesena ova inicijativa. Ja ne znam da u našem poslovniku postoji ikakva zapreka da zastupnici, klubovi zastupnika svoje inicijative, svoje prijedloge zakona ili bilo što u propratnom aktu dostave na memorandumu partije koja je ona parlamentarna stranka ovdje u Parlamentu. I molim vas da ne bilo zabune, dolje u fus noti, u podnožju ovog propratnog memoranduma stoji klub poslanika zastupnika. Prema tome ništa nije tu nekorektno i mislim da, gospodine predsjedavajući vaš je zaključak ishitren da to u buduće ne bi trebalo da se dešava. Mislim da bi oko toga u najmanju ruku trebalo razgovarati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Za riječ, repliku je tražio gospodin Jovanović. Izvolite. Pa gospodin Ivo Miro Jović.
Evo, ja mislim da sam bio jasan. Ja stvarno nemam ništa protiv, ali hoću sutra, znači kada ja nešto predlažem da bude simbol znači moje stranke, da se to dogovorimo da to bude zaključak. Znači ukoliko znači svi, onda ćemo u buduće znači dostavljati simbole svih stranaka, a ne samo sa ružom mislim.
Za riječ se javio gospodin. Replika.
Nije.
Ivo Miro Jović. Ja vas molim, mislim da nije bilo tendeciozno ni sa jedne strane da ne može, ali pošto se unose materijali preko klubova, dakle logično je. Nemam ja ništa protiv ruže ni simbola bilo koje stranke. Ali, da ipak ujednačimo standarde. Eto u tom smislu.
Ja zahvaljujem. Hito bih sa par rečenica samo reći sljedeće. Na upit antifašizam i borba protiv fašizma tko ima pravo ili tko slijedi takve ideje, ja moram reći i hoću reči za sebe da sam odmah na tom tragu. Raduje me isto tako, pa neka malo i da se našalimo u ovom trenutku što bi to bio 25. 11. fino mi katolici koji slavimo svetu Katu pa nam lijepo na jedan blagdan, a znamo i posljednja kraljica je bila Katarina, pa to nije slučajno, ja mislim da je to čak i namjerno. I to nije loše. Ali završio se i 1. svjetski rat, pa slučajno ili ne namjerno sam povijesničar, održan je Sabor Bosne i Hercegovine, nikako drukčije nego se zvao Sabor Bosne i Hercegovine i udruživao se zajedno sa drugima i tako je samo pod kojim okolnostima i kakvim nastajale su razne asocijacije države Slovenaca, Hrvata, Srba, Srba, Hrvata i Slovenaca. I mislim ta upitnost upravo o datumima je na neki način problem gdje moramo i trebamo žurno donjeti i stati na stajališta što to mi svi zajedno osjećamo svojim. Ja sam sebe već, evo rekao sam osobno opredjelio kada mi pitanje postavili za ili protiv fašizma, pa valjda nisam toliko ni retrogradan, ne izgledam tako čudan. Misim da bi bio vampir kada bi rekao da sam za fašističku ideologiju. I svakako sam da u ovoj zemlji i treba čuvati i njegovati tredicije antifašističke borbe. Svakako ovo što je moj kolega, uvaženi zastupnik Andrić rekao o zločinima koji su se desili u ime neke druge ideologije, sada su to ideologije suprostavljee jedna drugoj, ali eksplicite podržavam antifašističku borbu koja se ovdje gradi nesporno, Bosna i Hercegovina može ući u krug zemalja koja se borila na toj strani. Ali, ponavljam opet, diobe nastaju onoga trenutka kada govorimo što je to sviju nas zajedničko. Da li početi sa Kulinom Banom i njegovom poveljom, pa prvim danom, evo to je jedan međunarodni akt. Normalno da je to mogla sklapati država i to je dan kada bi trebali. Je li to onaj dan potpisa u Ujedinjenim narodima priznavanje Bosne i Hercegovine suvremene povijesti, jel to taj dan? Ali, ja moram jednu negativnu rečenicu reći, jer ne vidim načina kako da tu taj svoj negativni naboj ponekada spram dešavanjima ne izreknem. Nisam zato da bi mi je netko uvukao u moju lisnicu osobne naravi novac i dao u Mrkonjić Grad za obnavljanje doma ZAVNOBiH-a iz Federacije, a da za isto vrijeme ne sudjeluje u tome Bosna i Hercegovina. Ja sam protiv toga i takvog načina rada. Ja jesam da se radi napreduje, ali da budemo u tome zadovoljni. Ovaj puta milion je otišao iz Federacije, nečijom odlukom, mojom nije, moram reći iz reda hrvatskog naroda nitko u tom nije sudjelovao, što ne znači da ne bi izdvojili sredstva. Ali to nije korektno.
Zahvaljujem kolegi Ivi Miri Joviću. Za riječ se javio gospodin Mirsad Ćeman.
Čini mi se uputnim uključiti se u ovu raspravu koja se tiče memoranduma pod kojim su bilo koja, pa i ova inicijativa podnesene. U prvi mah nisam shvatio potrebnim na to se osvrtati, ali čini se da ipak zavređuje to pažnju. Naravno da svaka stranka koja participira u ovome domu i uopće sve stranke imaju i pravo i možda i obavezu da utvrde neke znake razlikovanja u odnosu na druge i to svi praktikujemo i to nije sporno. Ja ipak doživljavam djelovanje klubova poslanika da tako kažem kao funkcioniranje i djelovanje ovoga parlamenta, neku vrstu forme u kojoj djeluje Parlament jednako kao što djeluje kroz svoja radna tijela komisije itd. i klubovi poslanika, klubovi stranaka, stranački klubovi poslanika su ustvari da tako uvjetno kažem radna tijela Parlamenta, odnosno ovoga doma. U tom smislu ima vjerovatno logike razmišljati, ako ni zbog čega drugoga da se pod tom zajedničkom firmom jedni drugima obraćamo i evo ako treba iznositi svoje stajalište, ja sam bliže, odnosno apsolutno za to sa Parlamentom i klubovi i svi komuniciraju pod firmom ovoga doma, ove kuće. A to je Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine. Da odemo korak dalje, bilo bi dobro, evo naumpade mi ovog časa ta ideja kada bi recimo svima nama poslanicima, eto možda je to nešto malo više troškova, urađen bio memorandum na kome mi možemo i svoje inicijative pisanja itd. kao poslanici dostavljati svima na koje se to odnosi, na memorandum ove kuće. Jer i poslanik je na neki način institucija koja djeluje pod firmom koja se zove Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine. Dakle ne sporeći pravo i sigurno je da ni kolege iz SDP-a nisu o ovome u nekoj velikoj mjeri razmišljali, ali dakle da se i ovako obraćaju, ali ako već treba i ako je otvoreno to pitanje, ja mislim da bi razmišljanja na tragu ovoga o čemu sam ja govorio bila jedino koegzistentno rješenje. Ali, evo neka se neko time pozabavi možda i da donesemo neki zaključak te vrste, ako treba ili možda u Poslovniku po kome radimo da se nešto tako uradi. Zaista mislim da bi imalo smisla i kada mi, evo time ću to završiti ne samo dakle kao klubovi poslanika, nego i kao poslanici, zašto ne bi imali neki memorandum u kome ćemo se kada se zvanično poslanik obraća iz koga će se već vidjeti sa tog papira da je institucija Parlament, ali i onaj ko je član tog parlamenta.
Ja se zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Molio bih da samo o suštini rezolucije pričamo, nije memorandum, nije ruža ta koja će naškoditi ovom dokumentu. Dajte molim vas. Dakle a pričamo o suštini, ako je moguće.
Poštovani predsjedavajući, ponovo da se složimo, ovdje šta god se usvoji SDP je Klub poslanika SDP će ispoštovati to što se dogovorimo. Druga stvar, mi smo napisali na tom memorandumu, službe su mogle to da prekucaju, poslanici SDP da izbjegnu taj dio, prema tome šta se god dogovorimo mi ćemo. Ali ovdje nije suština o načinu prijavljivanja, nego je suština o deklaraciji. Odmah da naglasim, SDP je za donošenje Zakona o državnim praznicima i to ćemo podržati svim silama kao što svi drugi klubovi će podržati taj dio. Ovdje je faktički izjašnjavanje o podršci da se formira odbor za proslavu ZAVNOBiH-a koji ne ulazi u finansijske niti druge, razumijete metode da li je ko izdvojio, nije izdvojio sredstva, nego da se obilježi kao jedan od datuma ja bih rekao državnosti Bosne i Hercegovine. Što ne spori kada dođe Zakon o državnim praznicima da ćemo usvojiti, ako vi kažete od rođenja tog i tog, ako budemo imali kvorum. Prema tome molim vas, ovdje dajte da glasamo za deklaraciju, odnosno za ovu inicijativu. Ako prođe, prođe, bilo bi nam drago što smatramo da je to jedan od, kao što je rekao i gospodin Duraković od novijih datuma istorije Bosne i Hercegovine. Kažem ne sporeći, ama baš ni u jednom onom dijelu ovo pitanje drugih datuma i mi se zalažemo da se to stavi evo na sljedeće zasjedanje, ako treba ovog parlamenta državni praznici Bosne i Hercegovine. Zato vas molim dajte da ne ulazimo u ove stvari. Sve što se dogovorimo ispoštovaćemo, ali do tog trenutka mi smo to tako napravili inicijativu. Prema tome smatrajte da smo se dogovorili, ako se vi dogovorite. Hvala vam velika.
Zahvaljujem kolegi Bešlagiću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Stavljam ovu inicijativu na izjašnjavanje. Ko je zato da se podrži inicijativa Kluba poslanika SDP-a? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dame i gospodo od 35 prisutnih, za je glasalo 20, protiv 13, suzdržano 2. Imamo većinu. Idemo po entitetima. Ko je iz Federacije za? Zahvaljujem. Ko je iz Republike Srpske za? Dame i gospodo, dakle iz Federacije 19 za, iz Republike Srpske 1 za. Dakle nemamo entitetsku većinu. Idemo na usaglašavanje. Dami i gospodo Kolegij, vidjeli ste i sami imamo 3 različita stava, 1 za, 1 uzdržan, 1 protiv. 125 Nismo postigli saglasnost. Idemo se izjašnavati u drugom krugu. Ko je protiv iz Federacije? Da, da idemo u drugom krugu protiv. Ko je protiv iz Republike Srpske? Dame i gospodo iz Federacije je bilo 2 protiv, iz Republike Srspke 11 protiv. Konstatujem da ova rezolucije, da ova inicijativa nije podržana. Prelazimo na posljednju tačku današnjeg nastavka pod pet Ad. 5. Donošenje Odluke o proglašavanju stalnog zasjedanja Predstavničkog doma Vi znate da je ovu inicijativu pokrenuo gospodin Milorad Živković, danas je opravdano odsutan, jer je van Bosne i Hercegovine u sklopu jedne hitne delegacije. Naravno, on nije obrazlagao svoju ideju. Ja ću u ime SNSD da kažem da mislim da ima smisla da ovaj parlament proglasi stalno zasjedanje, pogotovo što se nalazimo pred reformama i odbrambenog sistema i integraciiji obavještajnih službi i reformama carinskog, poreskog sistema i niz drugih, rebalansa budžeta. Biće ponekada prilika da samo oko jedne tačke dnevnog reda zasjedamo i mislim da ovu inicijativu posebno, sobzirom na obaveze Bosne i Hercegovine i ne treba obrazlagati. Mi smo inaće u stalnom zasjedanju, samo što nikada nismo proglasili jer zakazujemo plenarno izjašnjavanje onog trenutka kada bude dovoljno tačaka dnevnog reda. U tom smislu evo otvaram raspravu. Jel se javlja neko za riječ? Gospodin Džaferović se javlja za riječ. Izvolite.
Uvažene kolege, dame i gospodo poslanici, ja mislim da trebamo podržati ovu inicijativu i proglasiti formalno stalno zasjedanje Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Mi smo do sada uspjeli zapravo da kroz parlamentarnu proceduru, poštujući rokove koji su propisani aktima koji uređuju naš rad, probavimo ili prometnemo ili proturimo sve ono što je stiglo u ovaj parlament, a zrelo je sa današnjim i sutrašnjim danom za odlučivanje. Dakle na neki način mi već jesmo u stalnom zasjedanju, ali mislim da je potrebno donjeti, mislim da je potrebno donjeti i ovaj formalni akt koji treba da bude jasna poruka, 126 prije svega nama poslanicima. Dakle, prije svega ama poslanicima i našim komisijama da svakoga dana i u svako vrijeme u toku dana moraju biti dostupni i na raspolaganju potrebama Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ovdje neću govoriti o efektima poruka koje se odašilju takvom odlukom prema javnosti, nego prema nama koji smo zaduženi da radimo ovo što radimo u državi Bosni i Hercegovini. Toliko Hvala.
Zahvaljujem zamjeniku predsjedavajućeg gospodinu Džaferoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospođa dr Azra Hadžiahmetović, čini mi se pa Momčilo Novaković, pa Jozo Križanović.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, pretpostavljam da djelite jedan osjećaj kao poslanici državnog Parlamenta Bosne i Hercegovine, čitajući štampu i slušajući medije, procedurama donošenja zakona i načinu rasprave o pojedinim ključnim segmentima reformi koje se odvijaju u državi Bosni i Hercegovini. Naime, podsjećam da su toku reforme u oblasti poreskog sistema, odnosno procedura vezana za donošenje Zakona o idnirektnom oporezivanju, reforme u oblasti odbrambenog sistema, odnosno Zakon u oblasti odbrane, regulisanja vojnih i drugih pitanja vrlo važnih za Bosnu i Hercegovinu. Pred nama su i reforme u oblasti obavještajnih službi itd., a procedure koje su uobičajene u posljednje vrijeme da nam komisije na čijem čelu se uobičajeno nalaze stranci koje imenuje Visoki predstavnik dostave prijedloge ili predsjedavajućem Vijeća ministara, ali u proceduri prvo komuniciraju sa strankama, odnosno predstavnicima naroda, pa će navodno onda kasnije doći u redovnu proceduru izvršnih vlasti, odnosno na kraju u Parlament da ga usvojimo ili ne usvojimo po hitnom postupku. Ja želim podržati prijedlog da Parlament bude u stalnom zasjedanju iz više razloga. Prvo što smatram da je situacija u Bosni i Hercegovini u takvom stanju, da se nalazimo u takvom stanju i ekonomskom i političkom i svakom drugom pogledu, pred takvim reformama koje zahtjevaju zaista stalno zasjedanje Parlamentarne skupštine. No želim upoziriti na sljedeće, da sva ova ključna pitanja, reformski pravci oko kojih imamo svakodnevno izvještavanje medija kako pojedina stranka odbija ili prihvata reforme u pojedinim oblastima je mjesto odlučivanja o takvim pitanjima upravo ovdje u ovom parlamentu. I stoga predsjedavajućim oba kolegija, odnosno članovima kolegija oba parlamenta i zajedno sa kolega iz Doma naroda preporučujem da pod hitno sazovete sjednicu, možda oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zajedno sa predstavnicima Vijeća ministara i utvrdite, odnosno dogovorite način rasprave o ključnim reformama u ovoj državi. Drugo, ja vas želim potsjetiti da je, pretpostavljam da su svi poslanici imali priliku vidjeti Akcioni plan Vijeća ministara, zatim Program rada Vijeća ministara. Ovdje 127 smo više prilika imali više puta imali priliku da čujemo i predstavnike međunarodne zajednice na čelu sa Visokim predstavnikom za Bosnu i Hercegovinu koji je usput da vas podsjetim ključnu odgovornost za stanje i budućnost Bosne i Hercegovine upravo locirao na Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine. Dakle radi se o pozivima ovom parlamentu državnom Parlamentu da što prije usvoji reformske pravce, zakone, odluke donese odgovarajuće itd., a da mi nismo otvorili još ni jednom raspravu o svim ovim ključnim reformskim dokumentima. Stoga predlažem da akcioni planovi o hitnim reformama, Program rada Vijeća ministara itd. budu u najkraće mogućem roku na dnevnom redu Parlamentarne skupštine. I sljedeće. Treći predlog. Mi smo imali priliku u više navrata da iz obraćanjima i predstavnika kako izvršnih vlasti na svim nivoima u Bosni i Hercegovini, tako i zakonodavnih vlasti u Bosni i Hercegovini usvajamo opredjeljenja prema evropskim integracijama, ispunjenje obaveza prema Vijeću Evrope, nape opredjeljenje za članstvo u neke međunarodnim asocijacijama, multilateralnim organizacijama, a da članovi ovog parlamenta ne znaju tačno šta to podrazumjeva, odnosno koje su to pretpostavke ili predradnje koje ova zemlja treba uraditi da bismo postali, postigli jedan takav cilj. Stoga predlažem da zajedno sa izvršnim organim vlasti kolegij oba doma Parlamenta državnog utvrdi plan aktivnosti u realizaciji takvih opredjeljenja. Prije svega mislim na evropska opredjeljenja, odnosno naše obaveze da bismo došli u odgovarajuću fazu da pregovaramo o članstvu ili o kandidaturi za u članstvo u EU. zahvaljujem.
Zahvaljujem dr. Hadžiahmetović. Za riječ se javio Momčilo Novaković.
Uvažene kolege, ja prije nego što budem glasao imam jedno konkretno pitanje. Da li naša odluka o stalnom zasjedanju podrazumjeva i dalje da rokovi u kojima poslanici treba da dobijaju materijale prije sjednica stoji ili ne? Naime, ja jesam za donošenje ovakve odluke kao izraz naše odgovornosti prema poslovima koji nas čekaju. Mi smo većina ovdje profesionalno kao poslanici i sasvim normalno je da u svakom momentu treba da odgovorimo obavezama koje pred nas postavi dakle i Kolegij i ova skupština ovdje i druga tijela. Ali sam isto tako za apsolutno poštovanje prava dakle poslanika da materijale mogu da izučavaju, da te materijale pripremaju i da odgovorno na takav način ovdje donesu odluku. U tom smislu dakle ukoliko se podrazumjeva da poslovnički znači se u rokovima ne mjenja, onda ja jesam i glasaću dakle vrlo rado za odluku da Parlament bude u stalnom zasjedanju. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. 128 Ja želim da kažem da dakle ovu odluku ćemo donjeti u skladu sa našim poslovnikom uz puno poštivanje Poslovnika i mislim da nikome nije palo na pamet da treba da donese odluku koja derogira Poslovnik, nego čini efikasniji rad ovog parlamenta. Hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Križanović.
Ja prvo želim reći da izražavam također spremnost i našeg kluba
Ja vas molim malo strpljenja samo da pokažemo
uvažavajući obaveze, odnosno poziciju Parlamenta da se intenzivira rad ovog doma. Ja vjerujte ne znam šta znači to stalno zasjedanje, ne znam kako bih ga tretirali, ali bi se založio zapravo za sljedeće. 80% negdje naših ovdje zastupnika je na profesionalnom radu u Skupštini. Prema tome, ako trebamo donositi neki zaključak onda bismo mogli donjeti zaključak da mi jesmo spremni da intenziviramo svoj rad i da ćemo poštovati naš poslovnik, osiguravati određene procedure propisane Poslovnikom i intenzivirati rad. Ja ne znam šta znači stalno zasjedanje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Za riječ se javila Seada Palavrić.
Ja ću se osvrnuti i reći da mislim da znam šta znači stalno zasjedanje, ali neću ga ovdje objašnjavati. Ono što najmanje moramo uraditi, stalno zasjedanje ne možemo dozvoliti da se jedanput mjesečno ili u pola mjeseca sastajemo. Dakle stalno zasjedanje je da čim imamo spreman jedan zakon u poslovničkoj proceduri da o njemu odlučujemo, a ne da za jedno zasjedanje imamo 10, 15 i 20 zakona, pa hajmo požurimo popodne, nakon što se iscrpimo na dnevnom redu. I dajem punu podršku i zahtjevu i sama sam ga predložila i podržala kada je Visoki predstavnik reako da proglasimo stalno zasjedanje i da se zaista češće sastajemo i ako treba da svaki dan uzimamo jedan zakon, ali da mu damo punu pažnju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Ja se usudim evo da pomognem, stalno zasjedanje da ljudi svaki dan rade parlamentarne komisije, a koliko ćemo puta imati plenarnu sjednicu to je stvar da se dogovorimo kada pripremimo materijale, ali moramo svakodnevno pripremati da bi plenarnu imali jednom ili dva puta, tri puta, pet puta. Dakle po potrebi u skladu sa Poslovnikom. Ima li da se još neko javlja za riječ? Ne javlja. Zaključujem raspravu i stavljam na izjašnjavanje ovu inicijativu gospodina Živkovića. Ko je zato da donesemo odluku o stalnom zasjedanju? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Dakle konstatujem da je ova inicijativa prihvaćena uz 2 uzdržana glasa i ni jedan protiv. Dame i gospodo time zaključujemo nastavak 18. redovne sjednice. Članove Komisije za finansije i budžet obavještavam da ćemo u sali 3/I imati sjednicu Komisije po završetku, odmah po završetku ovog zasjedanja. Sjednica je završila sa radom u 13:30.