Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Vlada će podijeliti ovo uvodno izlaganje u dva dijela. Ja ću dati prvi dio a ministar financija drugi dio. Ali prije nego krenem sa izlaganjem podsjetit ću Hrvatski sabor i hrvatsku javnost koja nas gleda da je danas obljetnica smrti prvog hrvatskog Predsjednika doktora Franje Tuđmana pa u svoje ime i u ime Vlade želim izraziti duboko poštovanje prema prvom hrvatskom predsjedniku. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, dame i gospodo zastupnici. Rasprava o državnom proračunu i njegovo usvajanje temeljni je akt koji uokviruje ekonomsku politiku Vlade, koji uokviruje i ekonomsku politiku države u jednom razdoblju. Stoga smo mi u Vladi svjesni tog značaja ali i odgovornosti za predložena proračunska rješenja. Redovito funkcioniranje državnog sustava na jednoj strani te okolnostima primjereni prihodi i rashodi bitni su principi koji su nas vodili i u procesu izrade ovog dokumenta koji je na vašim klupama. Istovremeno i danas ovdje dijelim s vama punu svijest o drastičnim i brzim promjenama u svjetskoj ekonomiji kojima smo i svjedoci ali i u sve većoj mjeri naravno i sudionici. Posljednjih mjeseci svjedoci smo širenja svjetske financijske krize iz gospodarski i to je ono što je zanimljivo najrazvijenijih zemalja. Negativni učinci te krize osjećaju se diljem svijeta i diljem Europe a isto tako treba reći da se protežu i do Hrvatske. Hrvatska nije izolirana zemlja. Hrvatska je dio europskog i svjetskog gospodarstva. Hrvatska je otvorena zemlja koju krasi tržišno gospodarstvo i naravno da Hrvatska osjeća posljedice promijenjenih uvjeta u okruženju. Međutim, dosadašnje udare financijske krize dočekali smo dobro pripremljeni. Naš se bankarski ukupni financijski sustav pokazao stabilnim a pravilnim odlukama izbjegli smo financijske turbulencije koje su zahvatile mnoge zemlje širom Europe i svijeta. Hrvatska je u pravom trenutku uspjela reagirati na posljedice nestabilnosti svjetskih i europskih financijskih tržišta. Hrvatska je to učinila u suradnji, dakle hrvatska Vlada i u suradnji sa Hrvatskom narodnom bankom. Podsjećam također na doneseni Zakon o osiguranju štednih depozita koji je ovaj Sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske usvojio u listopadu ove godine. Istodobno, hrvatska Vlada također pomno prati i sva daljnja događanja u ukupnom financijskom i ekonomskom okruženju te je u pripremi paket poticajnih mjera koji će poglavito biti okrenut jačanju izvozne konkurentnosti te očuvanju malog i srednjeg poduzetništva. Uvaženi saborski zastupnici. Tekst i struktura proračuna koji je pred vama stvarao se u dramatičnim uvjetima globalnih ekonomskih promjena te u okviru zadanih hrvatskih uvjeta i okolnosti. Projekcije Europske komisije a i pojedinih međunarodnih financijskih institucija govore o značajnom usporavanju gospodarskog rasta zemalja članica Europske unije pa i zemalja članica Monetarne unije pri čemu u većini zemalja predviđaju stagnaciju pa čak i recesiju tj. negativne stope rasta. A upravo su zemlje Europske unije najveći hrvatski vanjsko-trgovinski partneri i zemlje iz kojih na hrvatsku obalu dolazi najveći broj turista. I stoga, uzimajući u obzir ekonomska kretanja u okruženju i u Hrvatskoj i šire u 2009. godini očekujemo usporavanje gospodarskog rasta na oko 2% U takvim nepovoljnim makroekonomskim uvjetima fiskalna politika ostaje u fokusu provođenja sveukupne ekonomske politike ove Vlade. Proračun kao glavni instrument Vlade u upravljanju fiskalnom politikom čega ste i bili svjedoci proteklih dana osmišljavao se vrlo pomno i vrlo dugoročno. Još 2004. godine odabrali smo smjer fiskalne politike koji je bio okrenut smanjivanju deficita u razdobljima pojačanih prihoda kako bismo bili pripremljeniji za razdoblja slabijih prihoda koja su dio uobičajenih ekonomskih ciklusa dakle za ono razdoblje s kojim se suočavamo danas. Vlada je stoga dosadašnjim proračunima, a meni je ovo čast predložiti šesti proračun pokazala da se i s manjom potrošnjom uz jasne strateške prioritete i dobro osmišljene programe može osigurati razvojni kontinuitet uz zadovoljenje potreba stanovništva. Kontinuirano se ulaže u razvoj poticajnog poduzetničkog okružja, ravnomjerni regionalni razvoj, poticanje znanja i izvrsnosti, investicije u infrastrukturu, informatizaciju društva te u poljoprivredu i ruralni razvoj. Isto tako vraćena su i socijalna prava rodiljama, braniteljima i umirovljenicima čime je potvrđena socijalna osjetljivost Vlade i Sabora. Zahvaljujući strateškom postavljanju proteklih godina stvoreni su čvrsti temelji otpornosti sustava javnih financija. To je omogućilo da sada u vremenu usporavanja gospodarskog rasta izazvanog krizom na međunarodnom tržištu Vlada može utjecati na negativna kretanja i očuvati stabilnost hrvatskog društva. I u uvjetima krize 2009. godine u 2009. godini jedan od ključnih ciljeva ostaje postizanje ravnomjernosti između razvojnih imperativa i socijalne pravednosti. Obitelji, djeca, stari, mladi, branitelji, nezaposleni, osobe s posebnim potrebama bile su i ostaju u središtu proračunskih prioriteta. Stoga i u ovom proračunu za 2009. godinu sva stečena prava bit će poštovana. Sva zakonski zajamčena prava osigurana jer Vlada ima odgovornost kako prema hrvatskom gospodarstvu tako i prema hrvatskim građanima. Na temelju tih načela posljednjih tjedana smo vodili intenzivne razgovore i pregovore sa poslodavcima i sa sindikatima. Time smo potvrdili naše čvrsto opredjeljenje za socijalni dijalog. Time smo potvrdili da smo u Hrvatskoj razvili istinsko socijalno tržišno gospodarstvo. Ne tržišno nego socijalno tržišno gospodarstvo u kojemu socijalni partneri aktivno sudjeluju u kreiranju gospodarske politike ali i u preuzimanju svog dijela odgovornosti. Proračun za 2009. godinu je pripremljen u okviru tog socijalnog dijaloga. Pripremljen je u okviru dijaloga u kojemu sindikati nisu prihvatili prijedlog o odgodi rasta plaća u državnom sektoru i javnom. Pripremljen je u okviru jasnog opredjeljenja Vlade da poštuje takvu odluku sindikata, da poštuje i potpisani sporazum. Drugačiji pristup bi nas doveo ponovo do situacije iz 2000. ili 2001. godine, nebitno koja je Vlada bila, ali smo to već prošli koju smo kasnije svi skupo platili, porezni obveznici kroz sudske presude u korist radnika jer zbog nepoštivanja kolektivnih ugovora Vlada je u prošlom mandatu iz proračuna morala platiti na taj račun oko milijardu i 600 milijuna kuna. Dame i gospodo, poštovane zastupnice i zastupnici za nas socijalni dijalog nije nekakva floskula nego ozbiljno zajedničko promišljanje budućnosti. Na temelju tog uvjerenja uzimajući u obzir sve okolnosti te poštujući ponavljam potpisani sporazum o plaćama sa sindikatima javnih i državnih službi Vlada će učiniti izuzetan napor da se predloži koncept uravnoteženog proračuna tako da ćemo idućih dana dok traje rasprava i dok možemo u zakonskom roku predložiti amandmane, mislim na Vladu, ne mislim na zastupnike, pokušati učiniti sve da deficit državnog proračuna bude ispod 1% bruto domaćeg proizvoda. Time Vlada Republike Hrvatske šalje jasnu poruku da Hrvatska zna i može upravljati svojim javnim financijama i u kriznim vremenima. No ovaj proračun donosi jednu novinu na korist svih hrvatskih građana. Iako svjesni težine okolnosti u kojima je rađen proračun za 2009. godinu te makroekonomskih rizika koji će obilježiti iduću 2009. godinu krećemo sa sveobuhvatnom reformom zdravstva koja će osigurati dostatna sredstva za financiranje svih potreba zdravstvenog sustava i time u konačnosti hrvatskim građanima omogućiti kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Reformom se uvode novi izvori financiranja ali za mlade, stare, nezaposlene, za one ispod dohodovnog cenzusa sredstva će se izdvajati iz proračuna. S obzirom na važnost uređenja zdravstvenog sustava koji je bio i glavni generator dugova države prema gospodarstvu deficit kojim se rješava ovo pitanje je u funkciji jačanja gospodarstva jer će država riješiti zaostatke prisutne kroz dugogodišnje razdoblje. Dame i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora, Vlada je svjesna da trenutna ekonomska situacija može najviše pogoditi građane odnosno najosjetljivije skupine stanovništva. Upravo zbog toga smo izradili proračun koji unatoč nužnosti smanjivanja potrošnje neće dopustiti da hrvatski građani nose sav teret ekonomske krize. U vrijeme niskog gospodarskog rasta briga o starijima i nemoćnima, briga o bolesnima, socijalno osjetljivima ne može biti odgođena za neko drugo vrijeme jer baš sad mora biti koliko je god to moguće ciljana, konkretna i intenzivna. Stoga u proračunu za 2009. između ostalih stavki predviđamo dodatna izdavanja, izdvajanja za mirovine i socijalna davanja u visini od milijardu i 800 milijuna kuna. Uz to moram naglasiti još jednu stvar. Država će i dalje aktivno pridonositi gospodarskom rastu. Nastavit ćemo s kapitalnim ulaganjima koja čine pretpostavku daljnjeg gospodarskog rasta i razvoja. Naravno neki novi programi neće se u idućoj 2009. godini moći odvijati i realizirati u onakvom obujmu kakvim bi se to učinilo da nije bilo ove krize. Naravno da će biti nužna vremenska alokacija tih programa. Kapitalne investicije u proračunu kontinuirano se u zadnjih nekoliko godina kreću u iznosima od 3 milijarde do 3 milijarde i 800 milijuna kuna te ih i u 2009. godini planiramo na istoj prosječnoj razini tu negdje oko 3 i po do 3,6 milijardi kuna. Ovaj proračun dakle na razuman način osigurava kontinuitet bitnih investicija i u infrastrukturi, ali i to je bitno. On pronalazi ujedno i prostor za poticanje gospodarstva fokusiranjem dijela sredstava proračuna i prema potporama izvoznicima te malom i srednjem poduzetništvu. Kontinuiranim i visokim izdvajanjima tijekom prethodnih godina država je izravno poticala i jačala poduzetnički sektor kako bi bio otporniji i spremniji za funkcioniranje i u razdobljima mogućeg nižeg rasta. U protekle 4 godine poticaji poduzetništvu i razvoju konkurentnog okružja su udvostručeni. U 2009. godini. Zadržava se kontinuitet poticaja poduzetništvu, te se za ove programe izdvaja 5,1 milijardu kuna. Isto tako nastavljamo s ulaganjem u regionalni razvoj u poljoprivredu, u ruralni razvoj, te izdvajanjima za obrazovanje i znanost. Svi ti programi ostat će na prosječnim razinama proteklih godina čime ćemo i u uvjetima u kojima neke zemlje Europe predviđaju stagnaciju ili kao što sam rekao čak i negativni rast i u 2009. godini moći osigurati rast oko 2%. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici sljedeća godina neće biti jednostavna. Čekaju nas brojni izazovi, ali čekaju nas i važni uspjesi za koje već pet godina vrijedno radimo od priključenja NATO savezu u travnju 2009. do završetka pregovora sa Europskom unijom do konca 2009. godine. Težak cilj, ali ne i neostvariv. To su važni koraci koji će dati dodatni poticaj razvoju i kvaliteti života svih u Hrvatskoj. Članstvo u Europskoj uniji i NATO-u ojačat će između ostalog hrvatsku poziciju kako na tržištu kapitala tako i u poticanju konkurentske sposobnosti za privlačenje novih ulagača. Reforme koje smo do sada učinili i koje dalje provodimo ne samo zbog ulaska u Europsku uniju i NATO, nego kao što svi to znamo reći i to je točno već prvenstveno zbog nas samih omogućit će nam da ponovno dovedemo hrvatsko gospodarstvo do puta snažnijeg rasta. Međutim, do tog cilja možemo stići jedino zajedničkim naporima. Stoga sam uvjeren da ćemo svi zajednički razumjeti i ukupan kontekst događanja stvorenih tektonskim ekonomskim promjenama u svijetu, ali isto tako i neupitnim hrvatskim prioritetima. Shodno tome i našim ukupnim odgovornostima molim saborske zastupnike da iskazanom tekstu proračuna zajedno sa amandmanima predlagatelja koji će uslijediti pružite vašu potporu. Hvala na pozornosti. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa predsjedniku Vlade. Gospodin Ivan Šuker, ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Nikada u povijesti Hrvatske države, a u zadnjih 50 godina ni u zemljama koje imaju dužu tradiciju nije u ovakvim situacijama niti jedna zemlja predlagala proračun i toga moramo biti svi naprosto svjesni iz jednostavnog razloga jer Hrvatska nije izolirani otok. Hrvatsko gospodarstvo nije gospodarstvo koje je jednostavno zatvoreno i koje nema poslovnih kontakata i odnosa sa drugim gospodarstvima. S druge strane svjesni smo činjenice i s tim ću početi ovo uvodno obrazlaganje prijedloga proračuna za 2009. godinu da mnoge zemlje koje su gospodarski puno snažnije od nas, koje imaju daleko razvijeniji i moćniji financijski sektor, da mnoge zemlje u tranziciji koje su nama u proteklim godinama isticani kao primjer i put kojim bi Hrvatska trebala ići, a isto tako jedna zemlja koja je bila primjer svima valjda u svijetu kako se gospodarski postiže brzi rast, visoki standard stanovništva. Sljedeće godine dakle one stare, moćne europske zemlje Italija, Njemačka, Francuska, Švedska planiraju gospodarski rast na nivou 2008. godine iako je upitno da će biti toliki. Irska planira sljedeće godine gospodarski rast 0,9% manji od onoga koji je bio u 2008. godini. Estonija i Latvija. To su dvije zemlje koje su nama Hrvatima u proteklim godinama od razno raznih međunarodnih, financijskih institucija isticane kao primjer kojim bi trebali ići. Planiraju sljedeće godine Estonija 1,2, Latvija 2,7% manji gospodarski rast. Zašto to govorim? Pa govorim iz jednog jednostavnog razloga što niti u jednoj od tih zemalja niste čuli priču da je problem zbog toga što nisu provedene nekakve strukturne reforme, što nije napravljeno ovo, što nije napravljeno ono, nego isključivo je retorika pozitivna. Kako ćemo naći problem da pomognemo gospodarstvu i da sačuvamo svoj financijski sektor. Dakle, isto tako Europska unija je pokušala na nivou zajednice naći jedinstveno rješenje kako i na koji način prevladati ovu krizu, pa ste na kraju vidjeli da svaka zemlja predlaže svoj model i svoj način rješavanja krize. I ono što je bitno je da Hrvatska ne može proći bez toga što se događa u Europskoj uniji i direktan utjecaj na ono što se događa u Hrvatskoj imaju događanja u Europskoj uniji. Jer ne možemo reći da posljedica otkazivanja ugovora u drvnoj industriji nije prije svega posljedica stanja gospodarstva u Italiji s kojom naša drvna industrija ima najveći poslovni odnos. Ili kako će se na hrvatsko gospodarstvo i to tvrtke koje sjajno posluju reflektirati kriza autoindustrije. Sigurno na žalost negativno i to je nešto što naprosto ne možete spriječiti. Ali možete sa određenim protumjerama pokušati održati taj nivo proizvodnje i radna mjesta. Dakle, na kojim makro ekonomskim pokazateljima se zasniva Prijedlog proračuna za 2009. godinu. Procjena je dakle na gospodarskom rastu od 2% iako treba biti iskren i pošten i reći da ćemo se silno morati pomučiti svi zajedno, dakle i bankarski i nebankarski i realni sektor i Vlada Republike Hrvatske da ostvarimo ovaj rast od 2%. Predviđena i procijenjena inflacija za sljedeću godinu je 3,5%. Temeljem toga smo i pristupili. To su nam bila osnovna polazišta za prijedlog izrade državnog proračuna s tim da smo u projekciji prihoda bez obzira na projicirani rast od 2% pristupili izuzetno konzervativno upravo da imamo prostora ako se dogodi i manji rast od 2% da na rashodovnoj strani ne stvorimo veće rashode od onih koje ćemo moći financirati i tako predlažemo rashode, prihode poslovanja u sljedećoj godini 124,6 milijardi kuna. I to kad pogledate ukupno ima rast u odnosu na prošlu godinu 5,2%. Međutim, kad pogledate samo rast poreznih prihoda on je praktički direktno vezan na gospodarske aktivnosti, aktivnosti stanovništva, onda ćete vidjeti da ti prihodi predviđeni rast tih prihoda 3,4% dok ostali prihodi rastu 25,9%. To je isključivo na prihodovnoj strani posljedica prijedloga reforme u zdravstvu, jer na takav način su predviđeni neki novi prihodi u zdravstvu, Ministarstvu zdravstva i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje u sljedećoj godini. Rashodi poslovanja za sljedeću godinu dakle predviđene su sa 128,9 milijardi kuna ili 6,9% više u odnosu na 2008. godinu, i ako gledamo nominalno onda je to 4,3 milijarde više i tu je, tu su dva osnovna razloga, jedan je povećanje plaće od 6% temeljem potpisanog sporazuma krajem 2006. godine u uvjetima kada je gospodarski rast bio 5,8% i u uvjetima kada je inflacija bila negdje, nešto ispod 3%, a to bi se trebalo realizirati u uvjetima kada je gospodarski rast 2% i kada će inflacija biti 3,5%. I onda vidite i sami da je to izuzetan napor da bi se ta sredstva osigurala. Na kraju krajeva s obzirom na onu prihodovnu stranu kod Ministarstva zdravstva i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, logično je da se i na rashodovnoj strani taj dio pojavi, jer na kraju krajeva svaka strukturna reforma košta u prvoj godini, pa je onda nelogično razmišljati o tome da takva reforma neće koštati i naš državni proračun sljedeće godine. No, da se vratim na rashode za zaposlene i na ono što je zaokupiralo hrvatsku javnost proteklih mjesec dana. Dakle, ti rashodi bez zdravstva rastu u sljedećoj godini 1,8 milijardi kuna ili ako pogledate masu sredstava za plaće koliki je bio iznos u prošloj godini onda je to rast od 8,2%. I sada kada pogledamo da je rast, poreznih prihoda procijenjen 3,4%, da je gospodarski rast 2%, da je inflacija procijenjena na 3,5%, onda vidite koji je to izuzetni napor za državni proračun. No nismo si željeli priuštiti ono što se dogodilo prije 7 godina, kada se po direktive MMF-a morali otkazati određeni sporazumi, silne tužbe koje su na kraju državu koštale daleko više od onoga što je trebalo isplatiti. Dakle, ukupno sredstva za plaće, za povećanje plaća u sljedećoj godini su milijardu i 800 milijuna plus povećanje u zdravstvu. Ono također, na što bih želio upozoriti jer vjerojatno to je obično u svim raspravama o proračunu u Saboru vrlo interesantno a to je zašto i koliko rastu materijalni troškovi, pa da vidimo da li je taj rast opravdan ili je taj rast neopravdan. Ili ćemo kada budemo govorili o korupciji, o borbi protiv organiziranog kriminala reći da se trebamo boriti, a istovremeno kada ta sredstva, za taj iznos treba povećati sredstva Ministarstvu unutarnjih poslova i Ministarstvu zdravstva, onda ćemo reći rastu materijalni troškovi. Kada govorimo o realizaciji predpristupnih fondova, onda tu znamo kritizirati, ja ću ovdje sa ponosom reći da su Hrvatska država, dakle, Vlada, Ministarstvo financija postotak ugovorene FARE 2006. 94%, to nije uspjelo niti jednoj državi u tranziciji a sjetimo se kakve su rasprave u ovom istom domu bile prije nekoliko mjeseci. Prije nekoliko mjeseci je ovdje rečeno da će Hrvatska izgubiti sva sredstva, da nećemo ništa napraviti. Međutim, sada je definitivno sa 30. 11. kada je završeno ugovaranje FARE 2006., ugovoreno je nešto manje od 94% ili isto tako Hrvatska u ovom trenutku ima ugovorene tri komponente IPA što nema niti jedna članica Europske unije. Dakle, i to smo uspjeli. Ali, da bi to mogli napraviti u istom ili nešto manjem postotku sljedeće godine, onda moramo isto tako osigurati i domaću komponentu u proračunu. Tko god ne vjeruje za ovih 94% može provjeriti u uredu Europske komisije, da ne bi ispalo na kraju krajeva, gospodin Dežer i ja smo imali zajedničku presicu, pa bi me čovjek ispravio da sam eventualno nešto krivo rekao. Dakle, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo obrane, ne možemo s jedne strane pričati, želimo u NATO, želimo povećati tehničku opremljenost Hrvatske vojske, a kada se to ugradi u proračun, onda pitati zašto su rasli ti materijalni troškovi. Dakle, to je ovaj rast od ukupno zbog hrvatske javnosti, 582,5 milijuna kuna, materijalnih troškova u sljedećoj godini a za sva ostala ministarstva vidjeti ćete da su materijalni troškovi praktički ostali na nivou 2008. godine. Izdvajanje za mirovine sljedeće godine planira se povećati za 4,1% ili negdje nešto manje od milijardu i 400 milijuna kuna, najviše rastu izdvajanja za zdravstvo i to smo rekli zbog strukturnih reformi koje i kolega Milinović provodi i na takav način predviđa da će se riješiti dugogodišnji dugova u zdravstvu. Ja se sjećam rasprave svoje, sa ovog istog mjesta u ime Kluba zastupnika HDZ-a, kada sam kolegi Crkvencu rekao, kada je bilo o tome, mi moramo platiti račune koji su ostali iz '99. godine, daj Bože da taj isti iznos mi naslijedimo kada dođemo ili da nam se može točno vidjeti oni koji su u kontinuitetu da se taj iznos, nažalost svake godine povećava i ovo je sada što je kolega Milinović predložio, praktički jedini način da konačno stanemo na kraj povećanju tih dugovanja u zdravstvu, što će na kraju krajeva sigurno povećati kvalitetu zdravstvene usluge. A s druge strane ako pogledamo efekat na gospodarstvo onda će sigurno utjecati i na gospodarstvo jer na kraju krajeva sve ove neplaćene obaveze su vezane direktno za hrvatsko gospodarstvo. Izdvajanje za socijalno osjetljive skupine društva, dakle, izdvajanje za socijalno osjetljive skupine društva, predviđa se povećanje od 182 milijuna kuna u odnosu na 2008. godinu ili ako gledate postotno to je 6,6% više, sredstva za porodiljne naknade i dječji doplatak povećanje od 288 milijuna kuna ili postotno 7,9%. I sada dolazimo do onoga što je ključno i što će biti sljedeće godine najveći problem. Možemo mi raspravljati danas u Saboru da ova stavka treba biti ovolika ili onolika. I ne raspravljati o cjelovitom proračunu onda će to možda lijepo izgledati. Međutim, kada se to stavi na lijevu i desnu stranu, onda dolazite do onoga što je danas stvarno najveći problem a to je deficit. Ne deficit kao deficit nego problem gdje naći sredstva za isfinancirati taj deficit, jer domaće financijsko tržište je ograničeno, a isto tako i međunarodno financijsko tržište u ovom trenutku nema baš puno novaca koje bi plasirale nekome drugome, a ne bi plasirale svojem gospodarstvu. I to je razlog zašto cijelo vrijeme težimo da idemo ka nultom deficitu, da idemo kao uravnoteženom proračunu, da idemo sa čim manjim deficitom, iz jednostavnog razloga, država će svoje potrebe financiranja kredita iz 2002. i 2003. godine podmiriti u prvom kvartalu sljedeće godine na inozemnom tržištu, jer se radi o inozemnim kreditima i praktički sve transakcije će se obaviti izvan Hrvatske i to će biti neutralno. Ali financiranje deficita, sve ono što se u financiranju deficita uzme na domaćem tržištu moramo biti svjesni da smo svaku lipu uzeli gospodarstvu. I možemo mi pričati o potporama ovakvim ili onakvim, te potpore mogu biti 5 ili 10 milijuna. Ali ovdje se radi o stotinama milijuna i o milijardama koje hrvatsko gospodarstvo mora dobiti svježih novaca. Jer ako mu ne uputimo te svježe novce, ako mu ne … [[Govornik se ne razumije]] onda dragi moji zastupnice i zastupnici, ne možemo govoriti o gospodarskom rastu jer ne možete govoriti da ćete stvoriti nešto novo ako nemate novaca. I to je problem svih problema i svu svoju raspravu o ovom današnjem proračunu u principu možemo svesti na ovo. To što se nekome sviđa da neka pozicija može biti 100 milijuna veća ovdje, a nekom drugom da bi možda 100 milijuna trebala biti veća tamo, u ovoj cijeloj priči je manje bitno. Bitan je ovaj deficit. Zašto? Zato što uz ovih milijardu i 100 milijuna eura koje država treba refinancirati kredita iz prethodnih godina, ja ovdje ne bih uopće da se, krediti su nastajali i za vrijeme jedne i za vrijeme druge Vlade. Međutim ono što je definitivno istina, mi smo u razdoblju od 2001. do 2007. imali eru, ili kako god hoćete, vrijeme povijesno niskih kamatnih stopa. Povijesno niskih kamatnih stopa. Ne u Hrvatskoj, nego na svjetskom financijskom tržištu. I znate što znači danas kredite od nekoliko milijardi kuna, recimo država sljedeće godine treba reprogramirati negdje oko 8,5 milijardi kredita koji su zaduženi, dakle dobili smo ih uz uvjete kamatne stope negdje između 3,6, 3,7 i 4, 4,1%, a danas ćete ih reprogramirati uz kamatnu stopu 7, 7,5 ili 8%. Probajte preračunati 4% na 8,5 milijardi, to vam je preko 330 milijardi troška u proračunu, 330 milijuna, pardon, ispričavam se troškova s osnova kamata u sljedećoj godini. Uz ovo što će država morati isfinancirati svoj deficit, reprogramirat ga, ono što je stvarna opasnost i gdje ćemo morati uložiti silne napore i Centralna banka i poslovne banke, a i s ovim proračunom poslati jednu jasnu poruku da smo se u stanju nositi sa kriznim vremenima, a to je reprogram 8,4 milijarde eura, koliko treba reprogramirati hrvatsko gospodarstvo i 4 milijarde, koliko je procjena Hrvatske narodne banke da će biti deficit tekućeg platnog računa. Dakle, to su naši problemi. To je ono što mi sljedeće godine moramo napraviti, to je ono za što sljedeće godine moramo stvoriti preduvjete i ne bih želio nikoga s ovim plašiti. Ako to ne napravimo, čeka nas sudbina Mađarske, Latvije, Ukrajine, Srbije, Islanda i nekih drugih. Kolege, evo tu je kolega Linić je 4 godine pregovarao sa MMF-om, ja sam 3,5 godine pregovarao i dobro, svi mi koji smo s njima pregovarali znamo što znači.
Biti će još prilike ministre.
Evo, samo jedna rečenica, molim vas. Dobro svi znamo što znači kad se dođe na pregovore k njima i kad vam oni kažu ova može biti ovoliko, ova može biti ovoliko, ova može biti onoliko, a na tragu toga ova može biti ovoliko, da ne bi bilo kasnije rasprave na ovo što je predsjednik Vlade rekao da ćemo pokušati smanjiti deficit, sjetimo se kraja 2003. godine zbog čiste političke kolegijalnosti. Došao je jedan proračun zbog direktive MMF-a se morao smanjiti za milijardu i pol i onda je Vlada ga smanjivala, dakle ne zbog toga što je željela, nego što je MMF rekao da ga treba smanjiti i sjetite se rasprave onih 6 amandmana prije usvajanja proračuna za 2003. godinu, tek toliko da danas ne trošimo vrijeme na to jer vi ste u daleko lakšim i boljim vremenima radili slične stvari, ali ne zbog toga što ste željeli, nego zbog toga što vam je to naredio MMF. Hvala lijepo.
Hvala ministru financija. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Gospodin Furio Radin u ime Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Odbor je prijedlog državnog proračuna razmatrao kao zainteresirano radno tijelo sukladno svom djelokrugu utvrđenom Poslovniku Hrvatskoga sabora. Odbor je detaljnije raspravljao naravno dio proračuna koji se tiče financiranja potreba i programa i aktivnosti usmjereni na ostvarivanje prava nacionalnih manjina i zaštitu i promicanje ljudskih prava. Kada su u pitanju sredstva za potrebe nacionalnih manjina u raspravi je najviše pažnje izazvala stavka kada su u pitanju sredstva za potrebe nacionalnih manjina, u raspravi je najviše pažnje izazvala stavka koja se odnosi na financiranje udruga i ustanova nacionalnih manjina. Ova sredstva raspoređuje Savez za nacionalne manjine u prijedlogu državnog proračuna za 2009. godinu predloženo je njegovo povećanje u odnosu na 2008. od 5,01%, što je ispod prosječne stope rasta proračunskog rashoda. Drugim riječima, dobili bi realno manje. S tim u vezi naglašeno je da nacionalne manjine imaju puno razumijevanja za teškoće kojima se državni proračun za narednu godinu suočava, ali je ukazano na potrebu da rast sredstava za navedene namjene treba barem pratiti prosječni rast rashoda državnog proračuna. Upozoreno je da su godinama ova sredstva bila daleko ispod minimalnih potreba i da su uz višegodišnje zalaganje nacionalne manjine podrške razumijevanja Vlade tek u posljednjih nekoliko godina ostvareni pozitivni pomaci. U raspravi je također izraženo nezadovoljstvo visinom sredstava predviđenih za hrvatske manjine u europskim zemljama i za Hrvate izvan Domovine, odnosno sredstva za pomoć nacionalnim manjinama u inozemstvu za obrazovanje djece, hrvatskih građana i tako dalje. Ako se uzme u obzir inflacija naglašeno je da će onda sredstva biti realno i manja nego u 2008. godini, čime se dovodi u pitanje ostvarivanje ustavne obaveze države prema pripadnicima hrvatskog naroda izvan Domovine. Znamo da je i to djelokrug rada ovoga odbora. Upozoreno je i na otežanu komunikaciju u pojedinim razinama ministarstava koja je neophodna kako bi se dobile potrebne informacije u vezi provedbe pojedinih projekata namijenjenih ostvarivanju prava nacionalnih manjina. Kada su u pitanju sredstva za pravobranitelje, konstatirano je da je predložen njihov skroman nominalni rast koji jedva da održava dostignuto stanje, pa je postavljeno pitanje da li će to biti dovoljno za izvršavanje zakonskih obaveza ovih institucija od iznimnog značaja za ostvarivanje, promicanje i zaštitu ljudskih prava. Ponovo je upozoreno kao i prethodnih godina obavezu svih državnih tijela da su sukladno preporuci Ujedinjenih nacija dužna posebno prikazati sredstva namijenjena ostvarivanju prava djeteta, a što uvijek nije učinjeno. Na kraju nakon provedene rasprave odbor je odlučio u 7 glasova za i 2 protiv Hrvatskom saboru predložiti da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2009. godinu s projekcijom proračuna za 2009. i 2010. godinu, ali uz jedan amandman. Na strani 28 predloženo državnog proračuna u dijelu koji se odnosi na savezne nacionalne manjine u stavci tekuće donacije u novcu i tako dalje predloženo je da se ona poveća od 43 milijuna 590 tisuća na 44 milijuna 375 tisuća 794. Predloženim amandmanom povećala bi se sredstva predviđena za 2009. godinu za tekuće donacije sukladno prosječnom rastu proračunskih rashoda, a ne manje, znači sukladno rastu. U skladu sa člankom 31. Zakona o proračunu na navedeni iznos smanjila bi se predložena sredstva, uvijek se mora već tradicionalno naš odbor i smanjuje za sigurnosne službe. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Odbora za financije i državni proračun, gospodin Goran Marić, predsjednik odbora. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade i članovi Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 21. sjednici održanoj 9. prosinca 2008. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, s projekcijama državnog proračuna za 2010. i 2011. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 5. prosinca 2008. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskoga sabora, raspravljao je o prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske zajedno s pripadajućim aktima kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade Republike Hrvatske istaknuo pored ostalog da su u Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu ukupni prihodi planirani u iznosu od 124,6 milijardi kuna što je 5,3 više u odnosu na plan za 2008. godinu. Za 2010. procijenjeni su iznosi od 131,9 milijardi s međugodišnjim rastom od 5,8% i za 2011. godinu procijenjeni su iznosi od 140,6 milijardi kuna s rastom od 6,6%. Ukupni prihodi poslovanja za 2009. godinu planirani su u iznosu od 124,2 milijarde kuna s porastom od 5,2% od toga se najveći dio ovih prihoda odnosi na porezne prihode koji čine 56,3% ukupnih prihoda poslovanja. Ukupni rashodi Državnog proračuna za 2009. godinu planirani su u iznosu 128,9 milijardi kuna. Istodobno sukladno projekcijama za 2010. i 2011. ukupnu bi rashodi državnog proračuna ostvarili godišnji rast od 5,1% u 2010., a u 2011. rast od 4,7% u odnosu na 2010. godinu. Rashodi poslovanja u 2009. godini iznose 125,3 milijarde kuna s povećanjem od 8 milijardi kuna u odnosu na 2008. godinu, a najveći dio se odnosi na naknade građanima i kućanstvima na temelju osiguranja i druge naknade najvećim dijelom mirovine, zdravstvo i socijalne naknade u iznosu od 66,3 milijarde kuna ili 6,6 milijardi više u odnosu na prethodnu godinu te rashode za zaposlene od 23,5 milijardi kuna, a također veliko povećanje na stavkama naknada građanima i kućanstvima rezultat je provedbe reforme zdravstvenog sustava. Proračunska izdvajanja za programe u zdravstvu povećavaju se za 3,7 milijardi kuna i to na način da se 32% prihoda od trošarina na duhanske prerađevine usmjerava zdravstvenom sustavu. Iz skretanja ukupnih prihoda i ukupnih rashoda državnog proračuna u 2009. godini razvidno je da se planira manjak državnog proračuna od 4,3 milijarde kuna koji će se financirati razlikom ukupnih primitaka od financijske imovine i zaduživanja 15,1 milijarde kuna te ukupnih izdataka za financijsku imovinu i otplate zajmova 10,8 milijardi kuna. Reforma zdravstvenog sustava i nastavljanje rasta osnovice za obračun plaća zaposlenika u državnim i javnim službama od 6% jedine su rashodovne stavke Državnog proračun u 2009. godini zbog kojih je državni proračun izišao iz okvira uravnoteženosti. U 2009. godini deficit državnog proračuna iznosi 1,3% bruto domaćeg proizvoda dok projekcije za naredne dvije godine pokazuju smanjenje proračunskog manjka i to u 2010. godini 3,7 milijardi kuna odnosno 1,1% BDP-a, u 2011. godini 1,4 milijarde kuna, odnosno 0,4% BDP-a. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika Vlade Republike Hrvatske u raspravi na odboru iznijeta su sljedeća mišljenja, primjedbe i prijedlozi. U raspravi na odboru iznijeto je mišljenje kojim je izražena sumnja u realizaciju planiranih prihoda Državnog proračuna za 2009. godinu u iznosu 124,6 milijardi kuna što predstavlja rast od 5,3% u odnosu na plan za 2008. godinu s obzirom na očekivano smanjenje gospodarskih aktivnosti u 2009. godini, a da je predloženi manjak Državnog proračuna za 2009. godinu od 4,3 milijarde kuna prema iznijetom mišljenju članova odbora posljedica rastrošnosti državne administracije koja nerealno podupire velike investicijske projekte. Međutim upozoreno je da bi banke u Republici Hrvatskoj trebale dati veći doprinos u ublažavanju posljedica financijske krize na način da većom kreditnom aktivnošću uz poticanje kamatne stope daju potporu razvoju gospodarstva u Hrvatskoj. Na odboru je prevladalo mišljenje da je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu objektivno planiran s obzirom na utjecaj svjetske krize kako financijske tako i gospodarske čije će posljedice neminovno zahvatiti Republiku Hrvatsku u 2009. godini. Naglašeno je da je Republika Hrvatska do sada kvalitetno monetarnom i financijskom uspjela minimizirati posljedice svjetske krize te da se trenutno nalazi u boljem položaju od nekih drugih zemalja u našem okružju. U takvim uvjetima predlaže se povećanje državnog proračuna u 2009. godini na 128,9 milijardi kuna uz deficit od 4,3 milijarde kuna kojim će se osigurati provođenje utvrđene socijalne i gospodarske politike. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 7 glasova za i 6 glasova protiv odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu iz sljedećih odluka. Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2009. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2009. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2009. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2009. godinu i Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2009. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Odbora za gospodarstvo, predsjednik Odbora gospodin Dragan Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima, dame i gospodo zastupnici. Odbor za gospodarstvo Hrvatskoga sabora na svojoj 19. sjednici održanoj 9. prosinca razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s pripadajućim odlukama. O ovome smo raspravljali kao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Uvodno izlaganje podnio je predstavnik predlagatelja. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja iznio je osnovne pokazatelje proračuna za 2009. godinu. Planirani su prihodi od 124,6 milijardi kuna, dakle 5,3% više u odnosu na 2008. godinu te rashodi od 128,9 milijardi kuna, dakle 6,5% više u odnosu na 2008. godinu. Deficit je planiran na razini konsolidirane države od 4,3 milijarde kuna, odnosno 1,6% bruto društvenog proizvoda, odnosno 1,3% odnosi se na državni proračun dok 0,3% na izvanproračunske korisnike. U provedenoj raspravi pojedini članovi odbora izrazili su neslaganje s predloženim proračunom za 2009. godinu i istaknuli sljedeće probleme. Prvo, problem financiranja deficita u uvjetima globalne financijske krize, rasta kamata i suzdržanosti banaka na međunarodnom financijskom tržištu. Drugo, problem pokrivanja deficita na domaćem financijskom tržištu čime bi se u ukupnoj masi raspoloživih kreditnih sredstava banaka smanjili plasmani gospodarstva odnosno čime bi se domaće gospodarstvo ostavilo bez sredstava neophodnih za proizvodnju i nove investicije. I treće, problem u činjenici da je deficit većim dijelom posljedica rasta plaća u odnosu na izdvajanje proračunskih sredstava za subvencioniranje proizvodnje i izvoza. S druge strane, u raspravi je izneseno mišljenje da je gospodarska situacija u kojoj se nalazi Republika Hrvatska posljedica globalne krize i da je država i do sada efikasnom i monetarnom i fiskalnom politikom osigurala makroekonomsku stabilnost u 2008. godini. Restriktivna monetarna politika, očuvanje stabilnosti kune, ograničenje plasmana banaka, isto tako odgovorna fiskalna politika, štedljivi proračun s planiranim deficitom od 1,3% bruto društvenog proizvoda i donošenje Zakona o povećanju osiguranih depozita sa 100 tisuća na 400 tisuća kuna, sve je to u 2008. godini bio odgovor na prijeteću krizu, financijsku krizu, drastično poskupljenje energenata i hrane te isto tako odgovor na moguće inflacijske pritiske uzimajući u obzir i ponašanje stanovništva u situacijama prijeteće inflacije. Odbor je većinom glasova izrazio uvjerenje da je ovaj proračun održiv, da je u skladu s ekonomskim prognozama za 2009. godinu, da respektira razmjerne krize koja u cijeloj Europskoj uniji i šire prijeti i recesijom i drugim gospodarskim poremećajima, od inflacije do deflacije te je izraženo uvjerenje da će i u takvim uvjetima gospodarskog okružja ovaj proračun osigurati i dalje makroekonomsku stabilnost. Nakon provedene rasprave odbor je sa 7 glasova za i 4 glasa protiv odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s pripadajućim odlukama. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Predsjednik Odbora, gospodin zastupnik Petar Selem. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče i članovi Vlade, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora razmotrio je na 11. sjednici 9. prosinca 2008. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s projekcijom Državnog proračuna za 2010. i '11. godinu koju je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske pod brojem tim i tim. Odbor je pitanje razmotrio kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja. Sudionici rasprave ukazali su na relativno zadovoljavajući položaj znanosti i obrazovanje u Prijedlogu Državnog proračuna za 2009. godinu, budući da je predviđeni porast sredstava za te namjene općenito za preko 3 postotna poena veći od predloženog povećanja Državnog proračuna u cjelini. Visokoškolska zajednica jasno predlagala je da svoje potrebe, porast od preko 20% dijelom zbog potreba novih visokoškolskih ustanova, znate da je tih bilo dosta u zadnje vrijeme, a dijelom zbog potrebe da se prate povećani standardi koji za sobom donosi provedba Bolonjskog procesa. Sredstva koja se usmjeravaju prema Ministarstvu kulture prema istom prijedlogu bila bi manja za 6,45% u odnosu na očekivanu realizaciju u 2008. godini i to uslijed prioriteta što ga prijedlog proračuna za iduću godinu daje nekim drugim ministarstvima pa i Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa. Izjašnjenja predstavnika predlagatelja pokazuju da će se u tim uvjetima održati razina djelatnosti u kulturnim ustanovama uključujući, što je jako bitno, i one novoosnovane kao i očekivano kretanje plaća zaposlenih u tim ustanovama, ali će se morati osjetno smanjiti radovi i odgovarajući izdaci na investicijskom održavanju objekata kulturi. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti ističe da se u Prijedlogu Državnog proračuna za 2009. nastavlja višegodišnja tendencija od 2002. znatnog smanjenja porasta proračunskih sredstava za potrebe naše temeljne znanstveno-istraživačke, kulturne ustanove, nego što je porast sredstava koja se iz državnog proračuna preraspodjeljuju putem ministarstava osobito znanosti i obrazovanja, kao i Ministarstva kulture. Za ovu godinu je to jasno iznimka. Na taj način u pitanje dolazi ne samo otvaranje nove knjižnice Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti koja je predviđena za 2009. godinu nego i neki redovni programi pa i sredstva za plaće zaposlenih i osobna primanja akademika prema posebnom zakonu. Predstavnici predlagatelja dali su također odgovore na pitanje o tome zbog čega se neke stavke, predviđene u prijedlogu državnog proračuna za iduću godinu, razlikuju ponekad i bitno, radi se ponekad i o više stotina milijuna kuna, od iznosa za iste namjene navedenih još nedavno u obrazloženjima uz neke prijedloge zakona odnosno pedagoških standarda. Jasno, riječ je o onom dijelu u kojem predlagatelj treba predvidjeti koliki će biti trošak primjene pojedinog predloženog novog zakona ili propisa. Odgovorili su i na ta pitanja, a i na pitanja vezana uz neke preostale odnosno specifične potrebe nacionalnih manjina, sadržaji iz predškolskog odgoja u kojima državni proračun ima stanovite obveze. Nakon provedene rasprave, Odbor je većinom glasova, 5 za i 2 protiv, donio sljedeći zaključak: Odbor predlaže Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2009. godinu s projekcijom Državnog proračuna za 2010. i 2011. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu. Predsjednik Odbora, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade. Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Sabora na 20. sjednici održanoj 10. prosinca razmotrio je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s projekcijama Državnog proračuna za 200. i 2011. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 5. prosinca 2008. godine. Odbor je raspravljao u smislu članka 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora o prijedlogu državnog proračuna u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Odbor je proveo objedinjenu raspravu o predmetnom aktu i Konačnom prijedlogu Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Odbor je raspolagao pisanim mišljenjem Udruge gradova o predmetnom aktu. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja, većina članova Odbora podržala je Prijedlog Državnog proračuna za 2009. godinu s projekcijama Državnog proračuna za 2010. i 2011. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Predstavnica Udruge gradova obrazložila je mišljenje Udruge gradova prema kojem bi sredstva za financiranje decentraliziranih funkcija u dijelu koji se odnosi na prijenos sredstava za zaposlene u u jedinicama lokalne, područne i regionalne samouprave temeljem Zakona o prostornom uređenju i gradnji "Narodne novine" broj 76/07. planirano u iznosu od 45 milijuna kuna za preuzete djelatnike koji obavljaju poslove decentraliziranih poslovnog uređenja i gradnje, trebalo povećati na iznos od 168 milijuna 420 tisuće 253 kune. S tim u vezi predsjednik odbora predložio je odboru da utvrdi amandman prema kojem bi se na poziciji prijenosa sredstava za zaposlenost u jedinicama lokalne, područne i regionalne samouprave temeljem Zakon o prostornom uređenju i gradnji umjesto 45 milijuna kuna planirala sredstva od 168 milijuna kuna. Iznijeti prijedlog nije dobio potrebnu većinu glasova. Iznijeto je mišljenje prema kojem je prijedlog Državnog proračuna Hrvatske za 2009. godinu po svojoj strukturi identičan Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2008. godinu u smislu da se u njemu ne nadzire kriza izazvana globalnim financijskim kretanjima, kao ni izlazak iz te krize. Pri tome je posebice istaknuto da u prijedlogu Državnog proračuna za 2009. godinu nisu predviđena interventna sredstva za premošćivanje krize u gospodarstvu. Također je u raspravi iznijeto mišljenje prema s kojim su sredstva planirana za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu za 2009. godinu realno manja od sredstava osigurana Državnim proračunom Republike Hrvatske za 2008. godinu, a što će se negativno odraziti na realizaciju razvojnih projekata jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave. Prema mišljenju dijela članova odbora iz prijedloga Državnog proračuna Republike Hrvatske s projekcijama Državnog proračuna za 2010. i 2011. nije vidljiv program fiskalne decentralizacije ako je utvrđen programom Vlade Republike Hrvatske za mandata 2008., 2011. godina. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 5 za i 2 glasa protiv, odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, kao i odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Financijskih plan Hrvatskog fonda za privatizaciju i Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2009. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb? Ne. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za razvoj i obnovu? Odbor za zaštitu okoliša? Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost? Predsjednik Odbora gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovani predsjedniče Vlade, štovani ministri, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 20. sjednici održanoj 9. prosinca 2008. godine, raspravljao je o programu Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s projekcijama Državnog proračuna za 2010. i 2011. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 6. prosinca 2008. Sukladno članku 140. Poslovnika Hrvatskog sabora, odbor je predloženi prijedlog razmatrao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. I upravo izražena skepsa gospodina ministra Šukera, upravo na ovom primjeru može biti otklonjena, jer su svi predstavnici, znači predstavnici Ministarstva unutarnjih poslova, Državne uprave za zaštitu i spašavanje, Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost, Sigurnost obavještajne agencije, Vojno sigurnosno obavještajne agencije, Operativno tehničkog centra i Zavoda za sigurnost i informacijski sustava su se izjasnili da su predviđena sredstava dostatna za izvršenje svih zakonom utvrđenih poslova i aktivnosti u sljedećoj 2009. godini. Iz tog razloga je i Odbor za unutarnju politiku podržao ovaj prijedlog. Zahvaljujem.
Hvala. Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj? Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i gospodarstvo? Predsjednik Odbora gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, premijeru, poštovana gospodo ministri, kolegice i kolege. Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora, raspravio je na 9. sjednici održanoj 9. prosinca 2008. godine, prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s projekcijama Državnog proračuna za 2010. i '11. godinu, te prijedloge Financijskih planova izvan proračunskih korisnika za 2009. godinu s projekcijama za 2010. i 2011. koja je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 9. prosinca 2008. godine. Odbor je proveo raspravu o navedenim prijedlozima u svojstvu zainteresiranog radnog tijela sukladno odredbi članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. U uvodnom izlaganju predstavnica Ministarstva financija i obrazlažući prijedloge Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu u cjelini i da sada ne navodim sve ono što smo već do sada čuli, ali želim posebno naglasiti da je predstavnik Ministarstva regionalnog razvoja i šumarstva i vodnog gospodarstva u svom uvodnom izlaganju istaknuo da će iako su sredstava za razdjel 0,62 neznatno smanjena na cca 5%, svi započeti projekti biti dovršeni. Prije svega se to odnosi na realizaciju projekata navodnjavanja, projekata izgradnja regionalnih vodoopskrbnih sustava, sustava odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda, regionalni razvojnih projekata i izradu i provedbu Strategije regionalnog razvoja. Nakon uvodnog obrazloženja većina članova odbora je u raspravi podržala donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Međutim, istaknuto je da iako postoji bojazan glede prihodovanja proračuna s osnova poreza na dobit, poreza na dodatnu vrijednost, trošarina i drugo, te zadržavanje gospodarskog rasta na 2%, da se to ipak neće negativno odraziti na konkretne infrastrukturne projekte i projekte gradnje koji su u tijeku u Ministarstvu regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. Naime, navedeni projekti će osigurati gospodarski rast regija, ali u jednoj drugoj dimenziji, ojačati će integrirani razvoj jedinca lokalne zajednice, te omogućiti korištenje sredstava predpristupnih fondova Europske unije posebno kroz programe EIB 2 i EIB 3 koji potenciraju regionalni razvoj. U raspravi je također izraženo žaljenje što su u prijedlogu proračuna smanjena sredstava namijenjena drvnoj industriji, jer se radi o gospodarskoj grani koja u Republici Hrvatskoj ima značajne razvojne potencijale, a koju je itekako pogodila kriza, te se prema nekim procjenama u narednom periodu planira otpuštanje znatnog broja radnika u drvo prerađivačkoj industriji. Nadalje Većina članova odbora je bez veće rasprave podržala donošenje odluka o davanju suglasnosti na financijske planove izvanproračunskih korisnika za 2009. godinu. Na temelju provedene rasprave Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskoga sabora je većinom glasova 5 glasova za i 2 glasa protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2009. godinu sa svim ostalim pripadajućim odlukama.
Hvala. Odbor za turizam? Odbor za informiranje, informatizaciju i medije? Predsjednik odbora gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije raspravio je Prijedlog državnog proračuna kao zainteresirano radno tijelo. Rasprava se vodila u odnosu na stavke koje su u djelokrugu odbora. Tako je konstatirano da su smanjena sredstva za informatizaciju počevši od Hrvatskoga sabora, Vlade Republike Hrvatske, Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa itd. Skrenuta je i pozornost na to da se sredstva za informatizaciju troše netransparentno te da se zanemaruju proizvodi domaće informatičke industrije koji su jeftiniji od stranih. Ustavljeno je i da se smanjuju sredstva za saborsku televiziju za koju je u 2008. godini izdvojeno 700 tisuća kuna a sada se predlaže 300 tisuća. Sredstva Središnjeg državnog ureda za e-Hrvatsku također su smanjena u odnosu na ovu godinu, kao i sredstva za digitalnu televiziju čiji je indeks samo 6,41 u odnosu na ovogodišnja sredstva. U razdjelu Ministarstva kulture smanjuju se sredstva za audio-vizualne djelatnosti i medije, informativne usluge HINA-e i za Međunarodni program Hrvatskoga radija "Glas Hrvatske" a što je posebno važno jer se može odraziti na smanjenje rada ovoga programa. Dio članova odbora smatrao je da ne treba zanemariti ono što je već učinjeno u informatizaciji. Oni su mišljenja da je nekoliko godina iznos za informatizaciju bio povećan i da je nabavljeno puno informatičke opreme koju dalje treba nadograđivati i održavati. Isto tako, smatraju da nije potrebno pojedine projekte duplicirati jer se vode nove stavke kao što je primjerice implementacija Zakona o osobnom identifikacijskom broju. Nakon rasprave odbor je većinom glasova donio zaključak da podrži donošenje državnog proračuna.
Hvala. Odbor za rad i socijalno partnerstvo? Predsjednik odbora gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, predsjedniče Vlade i članovi Vlade, kolege zastupnici. Odbor za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskoga sabora na 13. sjednici održanoj 9. prosinca 2008. godine raspravljao je o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s Projekcijom državnog proračuna za 2010. i 2011. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 5. prosinca 2008. godine. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno članku 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora kao zainteresirano radno tijelo. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika Vlade Republike Hrvatske u raspravi koja je uslijedila iskazano je zadovoljstvo odlukom Vlade Republike Hrvatske što nije raskinula Sporazum o osnovici za plaće u državnim službama zaključen između Sindikata državnih službi i Vlade Republike Hrvatske. Predstavnici sindikata na odboru smatraju da povećanje plaća državnim službenicima ne bi smjelo doprinijeti proračunskom deficitu ali smatra da se kroz razne uštede odnosno preraspodjele između drugih proračunskih korisnika može smanjiti deficit. Upozorili su na preporuke Međunarodne organizacije rada da se pokušaju sačuvati radna mjesta iako je uslijedila kriza. Predstavnici poslodavaca iznijeli su suprotno mišljenje po kojem se radna mjesta ne smiju administrativno čuvati već je potrebno stvarati pozitivno poslovno okružje. Nadalje, dio članova odbora smatra da su reforma javne uprave, smanjenje potrošnje te smanjenje vanjskog duga prvi koraci koje je potrebno učiniti kako bi se racionalnije upravljalo sredstvima državnog proračuna. Istaknuto je kako zadržavanjem iste proračunske osnovice u 2009. godini neće se smanjivati niti jedno materijalno pravo. Većina članova odbora pozdravila je napore Vlade Republike Hrvatske da i u uvjetima krize čine velike napore da se zadrže dostignuta socijalna prava i da se očuva standard socijalno najosjetljivijih skupina građana. Većina članova odbora podržala je donošenje Prijedloga državnog proračuna za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni predsjedniče Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Za proračun 2008. sam rekao da cijeli sustav od socijale do plaća koji se gradio 2007. u sebi je imao jednu tempiranu bombu ako dođe do promjene vlasti da teret bude na novoj vlasti i to na neki način kukavičje jaje naslijedila je stara nova Vlada ali se dogodilo nešto još i gore ono na što ona nije mogla utjecati a to je ta svjetska kriza za koju Hrvatska nije spremna opet zaslugom ove Vlade. Sad mogu i parafrazirati jednu misao "Prije će biti gore no što će biti bolje". S druge strane, kako definirati ovaj proračun. Evo, prvi puta nismo čuli da je netko rekao razvojni, socijalni, krizni, sanacijski itd., nitko se nije poslužio nijednom takvom frazom. Pogledajmo se u oči i priznajmo jedni drugima a to vidi se. Ovo je proračun da se preživi do lokalnih izbora u svibnju 2009. Što će biti nakon svibnja 2009. jasno to nitko ne zna niti itko ovdje može to danas predvidjeti. Nakon toga imat ćemo zasigurno rebalans a do tada treba osigurati socijalni mir, izbjeći prosvjede koji bi netko možda misli donijeli više štete i od samog deficita. Jedini problem je što u ovim okolnostima nitko nažalost ne želi vlast što je isto tako loše jer svi znamo da 2009. biti će da parafraziram premijera najteža godina od rata a 2010. biti će još teža godina. Kako da se plastično izrazim kao u onom vicu kada je netko nekoga kroz prozor gurnuo na 16. katu, pa kad je ovaj padao dole tamo negdje na 8. katu u toj razini je rekao pa još je dobro. U Hrvatskoj rast bruto društvenog proizvoda biti će kažu 2%, sumnjaju svi, u Europskoj uniji 0,2%. Zbog toga opada nam izvoz. Biti će na primjer manje turista. Krediti su presušili, nema investicije. I sad se postavlja pitanje od kuda poći u ovome proračunu. 2% bruto društvenog proizvoda to je negdje oko 8 milijardi kuna. Ovaj proračun raste za 6 milijardi kuna, sa izvanproračunskim fondovima mi smo si pojeli rast bruto društvenog proizvoda. Početkom 12. mjeseca ove godine država se zadužila za 2,5 milijarde kuna preko neuobičajenih dvogodišnjih trezorskih zapisa a do kraja ove godine mora uzeti zajam od još 5,6 milijardi kuna. Samo u 12. mjesecu 2008. znači država će se zadužiti i to na domaćem tržištu za nekih milijardu eura, u tome joj pomaže i Hrvatska narodna banka koju je izgleda država prevarila da će deficit biti 0%. HMB je već u svibnju smanjila razinu deviznih potraživanja banaka, smanjila je obveznu pričuvu, ali što se dešava, sav novac uzima država, zbog države tvrtke ostaju bez domaćih kredita, vani se više ne mogu zaduživati ni država, ni tvrtke, ni poduzeća, a bojim se da uskoro neće moći niti banke. Znači prve žrtve krize 2009. biti će naše poduzeće ili naše tvrtke. 30. 11. znači ove godine kada su se isplaćivale plaće prekonoćne pozajmice iznosile su 18,02%, tvrtke su zadužene za 81,86 milijardi kuna u zemlji, u inozemstvu, za još 16,26 milijardi eura ili još 120 milijardi kuna. Ako tvrtke ostanu bez novaca, e onda jao si ga svima nama. I to je veći problem, i tu se slažem apsolutno sa ministrom Šukerom i od samog deficita. Ne da ćemo mi ostati onda bez 40, 50 tisuća radnih mjesta nego i možda daleko više. Negdje sam pročitao u Večernjaku jedan crni scenarij, oni spominju 150 tisuća radnih mjesta manje u 2009. jasno, to se neće dogoditi, ali ono što je indikativno bilo u tom članku kada nabrajaju gdje se to može izgubiti, radnik kaže u upravi, bilo lokalnoj, bilo državnoj, svi će imati posao. Trka za novcem je naprosto već počela, jednostavno ga nema. Hrvatska narodna banka će u prvom kvartalu 2009. osloboditi bankama 800 milijuna eura a to će država uzeti da plati dospjeli u to vrijeme ino dug. Državi u tom kvartalu dospijeva 578 milijuna eura glavnice, bankama 189,7 milijuna eura, tvrtkama 808,5 milijuna eura. Samo u prvom tromjesečju trebamo pronaći milijardu i 600 milijuna eura, za otplatu kredita ili 2 puta više no što će Hrvatska narodna banka novaca osloboditi a 2009. treba vratiti 6,85 milijardi eura glavnice plus 1 milijardu 140 milijuna eura kamata, ili cca. 9 milijardi eura. To će reći da Hrvatska neće izbjeći intervenciju Međunarodnog monetarnog fonda. I centralno pitanje današnje rasprave. Da li nam može premijer, da li nam može ministar financija jamčiti da Hrvatska neće pasti pod udar MMF-a a to znači i niže plaće i pad kune i inflacija i tome slično. Uopće nije poanta da li će Hrvatska država, tvrtke, banke, u 2009. vratiti 9 milijardi eura. Mi to jasno ne možemo vratiti. Znači temeljni posao od kojih ovisi da li će Hrvatska izbjeći dolazak MMF-a nije da li ćemo novac vratiti mi ga nemamo, nemamo ga. Znači temeljni posao je da li ćemo uspjeti prolongirati otplatu dospjelih zajmova. Kako ćemo s druge strane usput servisirati 28 do 30 milijardi dolara uvoza, ako se banke i poduzeća 2009. ne zaduže u inozemstvu za 5, 6 milijardi eura, to nitko ne zna, ali bez uvoza hrvatski proračun se isto tako raspada. Ja neću kao recimo facebook-ovci, "Stegnite i vi remen, bando lopovska" reći, mi tražimo rješenja, mi ih ne nudimo. Mi smo u IDS-u nudili rješenja kroz onu sintagmu istrianizirajmo Hrvatsku. Samo da podsjetim, Istra ima saniranu brodogradnju, grad Pula je otpisao gotovo cijeli jedan proračun Uljaniku, posluje pozitivno, bez ijednog državnog jamstva, sami smo sanirali istarsku banku, naš izvoz je recimo duplo veći od izvoza Primorsko-goranske županije, imamo više radnih mjesta 2008. nego '90.-te, manju nezaposlenost nego '90.-te, industrija je jedino u Istri prva gospodarska grana u GDP-u jedne županije, ali se bojim da će nas kriza 2009. itekako povoditi. S druge strane u proračunu, gotovo da Istra nije zastupljena. Što je centralno pitanje, znači proračuna Republike Hrvatske. Znači kako spasiti gospodarsku, proračunsku osnovu zemlje, jer tu se svi slažemo proračun je socijala, to su penzije, to su plaće, to je razvoj, to je zdravstvo, školstvo, sigurnost, sanacije gospodarstva, i poticaji i kako spasiti građanina. Kako ih spasiti i državu i građanina? Tako da spasimo poduzeća. Do kredita jednostavno nitko neće doći. Svaki kredit prije poduzeća će uzeti država. Stoga jedino rješenje što državi ostaje je malo poigravanje sa PDV-om. Ne da ga smanji, to je naprosto nerealno u ovom trenutku. 1% PDV-a manje je, 2 milijarde kuna manje, od 124 milijarde kuna prihoda na PDV otpada 44,3 milijarde kuna ili više od 1 trećine prihoda. Bilo bi idealno ono što sada gospodarstvu predlaže ali toga opet nema nigdje na svijetu da se PDV plaća po naplaćenoj a ne fakturiranoj robi, a znači rješenje je, a da zadržimo 44 milijarde kuna u proračunu i pomognemo poduzećima da PDV se ne plaća više u roku od 30 dana jer tako kratak rok ima samo Hrvatska već da se plaća u roku od 60 dana. Mi smo kod uvoza, pazite, mali plaćaju PDV i carinu, u roku od 8 dana, u roku od 8 dana, prije je to bilo 30 dana, sada se od srpnja ili 6 mjeseca plaća uvoz robe, PDV carina u roku od 8 dana. To je zločin prema tom malom poduzetništvu. Zašto? Jer velikima uvijek država prolongira mogućnost na 30 dana, ali mali mora platiti odmah. Kada bi mu samo to učinili, ja tvrdim da bi mu spasili na 10-tine tisuća radnih mjesta. Mi nemamo novaca za interventne fondove u gospodarstvu. Mi za investicije u proračunu premijer je rekao, to piše, imamo svega 3,6 milijardi kuna, plus tu izvanproračunskim fondovima cca. toliko novaca, to je negdje 7 milijardi kuna. Pa samo tako onda mi možemo pomoći gospodarstvu. Građani, gdje su oni? Što je najveći problem? Pa kamata na kredite poskupjela je u 10. mjesecu u odnosu na 5 mjesec za 30 do 40%, u svijetu kamata pada, u nas drastično raste. Građani duguju 120 milijardi kuna, poduzeća na onih 82 milijarde kuna prema domaćim bankama, još 16,5 milijardi kuna u inozemstvu. Znači kamatu treba vratiti na onu iz početka 2008. a banke to zasigurno ako žele mogu. Treće IDS nije tipovao na zamrzavanje plaće, nisu plaće problem. One su možda i bezobrazno male i učiteljima i profesorima, i službenicima i policajcima i liječnicima i medicinskim sestrama i carinicama itd., konačno bez da se potakne potrošnju, niti će se puniti proračun, niti će rasti doprinos, niti će trgovci preživjeti osim jasno velikih već je problem u tome što je od 2003. do 2008. broj zaposlenih u javnoj upravi, policiji, obrani, socijalu, zdravstvu povećan za 30 tisuća i što je novac u proračunu krivo raspoređen za razne mostove i političke projekte po načelu da novac ide isključivo tamo gdje je HDZ na vlasti. I zbog gdje smo gubili novce, milijarde i milijarde kuna zbog stalnog pokrivanja gubitaka raznim djelatnostima i što se jasno rasipalo u krive sadržaje i tako dalje. Što će nama taj Pelješki most za 419 milijuna kuna u idućoj godini. Kaže, kažu neki za izvoz mandarina iz Dubrovačke županije čiji je izvoz 40 milijuna dolara a mog malog Buzeta sa 6 tisuća stanovnika «vis avis» Cimosa prije svega 100 milijuna dolara. Pa onda krenimo graditi tunel Učku jer ako nećete s pravom ajde hrvatski jug povezati s Hrvatskom preko Bosne zašto istarske željeznice s Hrvatskom moraju biti povezane preko Slovenije. Četvrto, gospodine premijeru pustite ljude da rade. Nemojte im braniti da rade. Zašto branimo rad nedjeljom u sezoni poslije 14 sati gdje trgovci kažu da proračun će ostati bez 50 milijuna EUR-a. Crkva će po osnovu konkordata ove godine dobiti 283 milijuna kuna plus 50 milijuna kuna iz obvezatne pričuve. OK, nemam ništa protiv ajde. Ali zašto braniti trgovcima u sezoni da nedjeljom rade kada imaju posla u 8, 9 ili 10 sati i jasno neka radnika se plati. Kako sam ja s druge strane recimo shvatio i ovu prvotnu odluku Vlade da zamrzne plaće? Da budem iskren tako da ako se zamrzne u javnom sektoru onda se plaće mogu zamrznuti i u privatnom sektoru gdje su ionako već počele padati pa će tek to izazvati ovo dizanje gore lavinu prozivki po načelu: Mi radimo, nama idu plaće dolje, gubimo radna mjesta a vi koji živite od gospodarstva sebi dižete plaće. Konačno problem su i sindikati koji djeluju samo u javnom sektoru i tako dalje. Gdje je hrvatski problem danas kada svi govore o izvozu, većoj proizvodnji, deindustrijaliziranoj Hrvatskoj što smo 2008. do, 2000. do 2008. zaustavili svaku relevantnu investiciju. S druge strane sve smo otjerali. Od plina, LNG-a, hotele, golfe, družbu Adriu, gospodarske investicije sve smo otjerali i tvrdim da je to bio najveći zločin prema državi u tom periodu. Nesvjestan ali zločin, jedan poguban zločin jer smo izgubili 4, 5 milijardi EUR-a investicija ali i da smo ih imali imali bi 50 tisuća radnih mjesta više, koliko ćemo ih možda izgubiti u 2009. Samo jednu rečenicu o brodogradnji. Do kraja godine 2008. država je trebala isplatiti po osnovu jamstva 4,6 milijardi kuna. Za Split milijardu 900, Treći maj milijardu 400, Trogir 800 milijuna kuna, Kraljevicu 500 milijuna kuna. Za Uljanik 0 kuna. Za, netko, ovo mora odgovarati i mora odgovarati kazneno i Uljanik ne dirajte, nemojte ga privatizirati. I za kraj treba jasno pomoći Vladi. Ja joj ne zavidim ali odgovornost je na njoj jer u 5 godina osim kod Lenca nije se imalo hrabrosti za neku suštinsku reformu. I što se nije uspjela pokrenuti kao što je obećala Hrvatska. Znači najbolji new deal bili bi novi izbori. Istina ona biblijska se isto tako ne da izbjeći jer nakon 7 dobrih godina dolazi 7 teških godina. 2009. je prva u nizu teških godina. Mi se nismo mogli pripremiti. Jasno slom Europske unije pogodio je sve, na kraju i njih i sad ne znam da li će netko još uskliknuti kao 1945. «Zemlja seljacima i tvornice radnicima!» Ne znam da li ćemo dobiti Putina koji bi to mogao naprosto reći ali bez obzira na sve ja mislim da bi i ovi trebali snositi teret krize … … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? I Trst je naš kaže premijer. I Gorica do polovice. Ne, ne trebamo jednostavno ni te borce omalovažavati jer su nas itekako zadužili … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala.]] Nisam rekao da nećemo glasati za proračun.
Tri ispravka. Prvi gospodin zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočan navod kolege zastupnika Kajina koji je kazao: «Hrvatska je nespremno dočekala svjetsku financijsku krizu, a za to je kriva Vlada Republike Hrvatske.» Hrvatska je doista dio globalne ekonomije i dio globalnog financijskog sektora ali je Hrvatska među rijetkim državama u kojima Vlada zbog sveprisutne financijske krize nije trebala financijskim intervencijama spašavati niti jednu financijsku instituciju niti … [[Govornik se ne razumije.]] bilo koji gospodarski subjekt. Za ovakvu tvrdnju kolega zastupnik Kajin nema niti jednog argumenta.
Drugi ispravak gospodin zastupnik Boris Kunst.
Poštovani potpredsjedniče netočan navod je zastupnika Kajina da, gdje kaže da premijer brani rad nedjeljom. Pa tu temu smo već ko papagaji ponavljali nekoliko puta da je to dogovor socijalnih partnera na Gospodarsko-socijalnom vijeću, a na inzistiranje sindikata i onda se treba na tu adresu obratiti. Nema nikakve veze s premijerom to.
I treći gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Gospodine potpredsjedniče netočan je navod gospodina Kajina da se Pelješki most gradi da bi se izvozili ili izvozili neki mandarini. Točno je da se Pelješki most gradi da bi se ujedinila konačno u prometnom smislu Hrvatska država i da bi konačno hrvatski jug se osjećao dijelom Hrvatske u pravom smislu riječi.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naravno da ćemo mi iz Vlade voditi računa o tome da se rasprava barem što se nas tiče vodi umjereno i vodi argumentima i da ćemo reagirati tamo kad smatramo potrebnim. Ja smatram ovdje potrebnim reagirati na ovo što je gospodin zastupnik Kajin kazao govoreći i o Istri, govoreći i o ostalim dijelovima Hrvatske. I ja osobno i Vlada a i mogu reći za koaliciju u cjelini apsolutno držimo onaj prioritet i ono načelo kao najvažnije načelo a to je da je razvoj svih hrvatskih krajeva za nas od iste važnosti. Ne preferira se ni jedan jedini kraj, ne preferira se ni jedna regija, ni jedna županija, ni jedan grad, ni jedna općina. I sasvim je svejedno tko je tamo na vlasti. Sasvim je svejedno tko je tamo na vlasti. I zato Istra gospodine zastupniče je upravo u proteklih 5 godina prve i druge moje Vlade, sada u drugačijem sastavu, doživjela puno više potpore Vlade. To su riječi vaših dužnosnika nego u prethodnim svim vladama. I to je nešto što nisam ja kazao nego citiram vaše dužnosnike županijske pa i samog župana. To je jedno. Drugo, treba li željeznica ići i to ću odmah reći, kroz Učku. Treba. Treba nam taj projekt. Treba. Hoćemo li ga ostvariti? Hoćemo. Kada. Sigurno ove godine nećemo moći početi. Ali to ne može biti razlog da Pelješki most ne ide. Pelješki most ja sam to često puta govorio u Hrvatskom saboru, ponovit ću i danas, Pelješki most je pitanje hrvatskog nacionalnog ponosa. Mi ne možemo dopustiti da hrvatski građanin sa juga zemlje kad idu kolima u drugi grad ili općinu moraju sa sobom ponijeti osobne dokumente, osobnu iskaznicu ili putovnicu. Di moraju ići? Kad ideš iz grada u grad. Ali ne prelaziš granicu, jel tako? Dakle, gospođa Zgrebec kaže meni da inače moraš nositi putovnicu u Hrvatskoj kad ideš iz grada u grad. Meni je to sasvim novo. S druge strane Pelješki most znači ne samo to, nakon više stotina godina teritorijalnog povezivanja Hrvatske nego znači i revitalizaciju upravo tog kraja, najjužnijeg hrvatskog kraja koji je i u Domovinskom ratu bio jedan od prvih ciljeva i u velikosprkoj agresiji kad je bilo kazano Dubrovnik je naš, pa je bilo čak i nekih tobožnjih Dubrovčana sjetimo se Ace Apolonije itd. koji su govorili pa mi ćemo proglasiti Dubrovačku Republiku itd. Dakle, ima iznimno političku, nacionalnu, gospodarsku i svaku drugu važnost i zato smo mi svjesni toga predložili u proračunu da Pelješki most ide dalje, ali ne u onom iznosu, pa i to ću reći hrvatskoj javnosti u kojemu je to prvotno bilo prije tri mjeseca planirano u 500 milijuna kuna za 2009. godinu, nego će ići sa 300 milijuna kuna. Znači, Pelješki most ide, ali prolongira se njegov završetak ne u 4 godine nego možda u 5. Isto tako, razgovaramo i danas će biti razgovora da se možda i ovaj Bjelovarsko-koprivnički ipsilon da i možda čak u situaciji kakva jest teška, ali ako želimo misliti i na budućnost da se ne gubeći dinamiku možda razmotri i to će biti također jedna od odluka u idućih nekoliko dana da ide autocesta a ne brza cesta. Prema tome, razmišljamo o svakom hrvatskom kraju jednako tako kao što se neće usporiti autocesta Đakovo – Osijek, nego će biti otvorena u idućih nekoliko mjeseci, jednako tako kao što se neće usporiti autocesta prema Sisku, jednako tako kao što smo završili autocestu do Rijeke konačno Bogu hvala ne pripisujem to sebi i Vladi, nego pripisujem činjenici da su nas hrvatski birači izabrali i da smo imali tu čast da možemo završiti tu autocestu koja je bila svima nama trn u oku, jer smo već i devedeseti kad je krenula znali da nije dobro da ide pola autoceste, nego je trebala ići cijela autocesta. Prema tome, u ovakvim situacijama kao što su ove, a one su iznimne, ja ne želim ovdje crtati vraga na tablu kao što kaže jedna strana poslovica i govoriti. Ali neki koji se bave tim poslom u svijetu i Europi kažu da će možda biti puno teža kriza nego što se danas i pretpostavlja. I zato imajući sve to na umu smo predložili ovaj proračun. Ali ovo nije vrijeme niti mjesto da se u takvim okolnostima jedni drugima predbacuju e da je Istra zaboravljena ili da je Dalmacija zaboravljena ili Lika ili Slavonija ili bilo neka druga hrvatska regija. Dakle, manje politike, a više argumenata. Hvala. [[Pljesak.]]
Hvala. Dva ispravka. Jedan gospodin zastupnik Damir Kajin.
Kažete gospodine predsjedniče da razmišljate o svakom hrvatskom kraju. Ali ja bih rekao ili postavio vam pitanje, da li razmišljate i o Istri? 37 milijuna kuna je ove godine osigurano u ovom proračunu za kapitalne investicije, lani još i manje [[Upadica: Kolega Kajin, dajte ispravak.]] Preklani još manje nego lani. Ispravak u tome što je predsjednik Vlade između ostalog rekao da je Istra doživjela, citiram: “puno veće potpore“. Onaj tko je to rekao pa makar bio i župan Jakovčić niti se slažem s njime ako je to izjavio niti sa vama koji ste to potvrdili, prenijeli. Već 15 godina de facto Istra je zapostavljena i to treba jasno i nedvosmisleno reći i … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] I s pravom građani očekuju da će Istra jednom biti prisutna u proračunu Republike Hrvatske. Kažete, Pelješki most je ponos Hrvatske. Ali pričekajmo malo. Možda se može štedjeti i na tunelu Učki, ali i na Pelješkom mostu i možda su neki drugi prioriteti u Hrvatskoj koji će veće koristi donijeti i Istri i Dubrovačko-neretljanskoj županiji od Pelješkog mosta.
Gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Ispravio bih tvrdnju gospodina premijera Sanadera koji je rekao da gradimo most kako bi hrvatski građani mogli putovati bez dokumenata. Mi to moramo i sada imati dokumente uz sebe da putujemo između dva grada. Ali htio bih jednu drugu tezu reći. Uz to je gospodine Sanader puno jeftiniji, kvalitetniji i efikasniji način da se poveže istočni i južni i sjeverni dio Hrvatske nego što je to Pelješki most i zbog toga mislimo da Pelješki most bi se mogao na drugi način bolje riješiti. Hvala lijepo.
Za klub HDZ-a, gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite. Šta je bilo? Dakle, vrlo brzo je kolega Milanović prešao mentalno. Ispravak.
Da, da. Mentalno da. Ta mentalna mapa je u nekim drugim aktovkama. Ali svejedno, siguran sam u najboljoj namjeri. Gospodine potpredsjedniče, predsjedniče Vlade, poštovane članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Nije bila namjera polemizirati s premijerom, međutim sa ovim drugim nastupom dao mi je mali povod za to da ustvrdim kako kad kaže da ovo nije mjesto i vrijeme za ovakvu vrstu razgovora onda ja kažem ovo je uvijek mjesto, pitanje je je li vrijeme. Vaša intervencija je bila intervencija u funkciji lokalnih izbora. Govorili ste o projektima koje ćete financirati iz proračuna koji ste predložili ovome Saboru i ovo je mjesto i vrijeme. Pelješki most, a teško netko u ovoj zemlji i ovom Saboru može biti protiv projekata, naročito projekata na kojima rade hrvatske poduzeća u koje se ugrađuje hrvatski materijal, ali i pitanje prioriteta. Naravno da je važan hrvatski ponos. Neću reći da nema važnije stvari, ali to je jedna od važnijih stvari za svakog građanina ove zemlje. Međutim, postoje alternative, postoje autoceste. Recimo vi znate da je 45 godina Zapadna Njemačka sa Berlinom u vrijeme najcrnjeg Hladnog rata je bila povezana autoputom kojim su ljudi slobodno putovali. Možda je to rješenje za spajanje Dubrovnika i Hrvatske. Namjerno krećem na ovakav način jednom malom digresijom da potaknemo i tu vrstu rasprave, i to je hrvatski ponos i hrvatska praktičnost i hrvatska lisnica u hrvatskom džepu. Rok za proračun je probijen, a zakoni se trebaju poštivati. U ovom slučaju vidimo kako se tumače rokovi. U jednom slučaju rok od 8 dana za povratak u Sabor je prekluzivan, a u ovom slučaju je rok instruktivan i može ga se kršiti. Pa je taj rok prekršen, pa je Vlada došla pred Sabor sa jednim prijedlogom i vidjeti ćemo, slutimo da će se on tijekom ove rasprave mijenjati i to amandmanima iz klupe vladajućih, pa i same Vlade. Ali dobro je da je taj prijedlog konačno došao u Hrvatski sabor, nije dobro što kasni, ali sad znamo što imamo na stolu i o tome ovdje govorimo. Dakle, proračun jest temeljni instrument fiskalne i ekonomske politike i kao takav jasno i najjasnije govori koje su stvarne namjere Vlade. Međutim, ono u čemu vidimo problem je to što ovaj proračun nije element ekonomske politike, nego prije svega ili više od ekonomske instrument političke ekonomije. Dakle, političke ekonomije kao vlasti i kao jednog niza političkih namjera, a kako stojimo sa ekonomskom politikom u Hrvatskoj, možda najobjektivnije bez dnevno političkih motiva kojima često znamo potpasti i mi i vi, govori izvješće o napretku Europske komisije koji hrvatsku ekonomsku politiku klasificira kao nepostojeću, odnosno da citiram "ad hoc". A "ad hoc" ekonomska politika nije ekonomska politika, nego skup privremenih palijativnih mjera i to o nama govori Europska komisija i tome se u razgovorima s komisijom nitko otvoreno suprotstavio nije. Ovaj proračun za 2009. treba donijeti u posebno teškim uvjetima koje već dulje vrijeme nisu zabilježeni u Hrvatskoj. O tome govori ekonomska struka, govori oporba, a to priznaje i Vlada. I zato je više nego važno kako će se Vlada ponašati u takvoj situaciji, itekako će se odnositi i na koji način koristiti ovaj najvažniji instrument kojim se upravlja sa skoro ili oko 50% ukupnog hrvatskog društvenog proizvoda. Ono što već godinama govorimo, a oko čega se slažu i stručni krugovi i hrvatska javnost, pa čak i neki članovi Vlade jest da se u Hrvatskoj troši više od realnih mogućnosti. U ovom trenutku govorimo o odgovornosti države kada je u pitanju njen višegodišnji deficit u odnosu na stvarno ograničene učinke koje je takva politika polučila. Sve ono što je Vlada godinama odgađala kada je riječ o reformi državne uprave, o reformi javnih poduzeća, potporama, sanacijama u poduzeća u još pretežito državnom vlasništvu, sada dolazi na naplatu. I možda bi se moglo reći da je globalna financijska kriza samo, ili prije svega okidač, ali ne pravi uzrok naših problema i možda za nas kao društvo i gospodarstvo ne bi bilo loše da se ta kriza dogodila i prije nekoliko godina kako bismo se ranije osvijestili i shvatili u čemu je naš problem. Jer pokrivanje deficita zaduživanjem u inozemstvu je politika koja ne može biti trajna. To je bježanje od stvarnosti. I zato ovaj proračun vidimo prije svega kao jednu neuspjelu kopiju prošlogodišnjeg proračuna i u njemu ne vidimo odgovore na ključne hrvatske probleme. Dovoljno je reći da će već u ovoj godini deficit tekućeg računa platne bilance porasti sa 8,6 na čak 10% bruto domaćeg proizvoda ili za 4,2 milijarde eura. Kada se tome dodaju otplate glavnice od 7,3 milijardi eura i kamata od milijardu i pol eura, ukupne obveze svih sektora prelaze 12 milijardi eura. Mi ovdje često znamo lučiti državni dug, javni dug, dug središnje države od duga gospodarstva, građana, ali to je sve jedan dug. To je dug ove zemlje, njezinih ljudi, ove generacije i generacije koja dolazi i za to je najodgovornija u pozitivnom i negativnom smislu Vlada. Ako država ne brine o tome, država koja uzima 50% svega u ovoj zemlji, onda nema i previše smisla. Očekivani je rast inozemnog duga do kraja 2008. sa 33,3 na 37 milijardi eura, ili gotovo 90% BDP-a, a u 2009. dospijeva otplata glavnice inozemnog duga i kamata koja je čak 30% veća nego 2008. godine i s obzirom na dramatično izmijenjene okolnosti zaduživanja u inozemstvu, zadržavanje obveza barem na razini iz 2008. nije samo stvar realne procjene mogućnosti, već i potrebe iskazivanja ozbiljnosti i vjerodostojnosti u odnosu na međunarodne financijske institucije. Nažalost, ni ovaj proračun koji Vlada predlaže ne pokazuje da je država spremna napraviti zaokret u svojoj fiskalnoj politici te da bi na svom primjeru ukazala na potrebu da se i drugi subjekti u ovoj zemlji ponašaju racionalnije uvjetima globalne, ali i naše unutarnje krize. Još samo prije nekoliko mjeseci Vlada nas je uvjeravala da će Hrvatsku zaobići financijska ekonomska kriza. Kada su odbijeni kreditni aranžmani sa HBOR-om i HAC-om i kada su usporeni priljevi u proračun za financiranje tekućih izdataka, zavladala je zabrinutost. I baš kad smo mislili da je Vlada postala svjesna rizika, ako bi se i dalje nastavila ponašati nedovoljno racionalno, u Sabor je došao prijedlog proračuna s novim deficitom i to, u čemu vidimo puno veći problem bez jasne sheme njegovog financiranja i sa priličnim rizikom, ali sigurno uvećanim troškovima novog zaduživanja. Još prije nekoliko dana Vlada se izrazito zalagala za nulti deficit. Ovdje ne dolazimo kao proroci. Stav SDP-a i ljudi u SDP-u koji o tome govore je da se deficitom, ako postoji treba znati upravljati. On samo po sebi nije bauk, nije krah i u krajnjoj liniji politika mnogih razvijenih europskih zemalja u sljedećoj godini predviđa priličan deficit, bitno iznad kriterija konvergencije od 3%. Međutim, pitanje je možete li se s njim nositi i ako ne možete, zašto ne možete? Mi ne bismo bili socijaldemokrati kada ne bismo na prvo mjesto stavili zaštitu položaja radnika, umirovljenika i onih kojima treba, socijalno ugroženih. Stoga podupiremo zahtjeve da se u 2009. godini održi životni standard tih ljudi koji izravno ovise o proračunu. Ali isto tako mislimo da je Vlada u ovim uvjetima morala jasno i transparentno ukazati koje su to druge stavke na kojima će se ostvariti uštede i smanjiti potreba za novim zaduživanjem. Neki primjeri iz ovog proračuna kojih ima mnogo, a koji ukazuju na jedan neobičan odnos prema ekonomskoj politici i prema gospodarstvu. Poticaji u proizvodnji u ovom razdjelu kroz potpore obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima manje su za 20%, a poticaju za poslovne zone za 13%. Poticaju za restrukturiranje i jačanje konkurentnosti industrijskog sektora manji su za 30%, poticaju poljoprivredne proizvodnje smanjeni su za ukupno skoro 12% ali su istovremeno troškovi plaća u tom ministarstvu porasle za 25%. Proračun Ministarstva za regionalni razvoj smanjen je za 5%, sredstva Fonda za razvoj i zapošljavanje za 20%, a Fonda za regionalni razvoj više od 30% dok je čak 35% manje sredstava rezervirano za razvoj hrvatskih otoka. Uz sve to Vlada uporno zagovara projekte koje neki zovu Potemkinovim selima, a ja smatram da to nisu. Ja smatram da i Pelješki most nije Potemkinovo selo, smatram da i on ima neki svoj racio, da može imati neki svoj rezon. Pitanje je pravog izbora i pitanje je da konačno nešto vidimo, jer Potemkinova sela su bila vidljiva oku carice Katarine. Pelješki most ne vidimo nakon pet godina, ne vidimo ništa. Jedna od temeljnih dilema ovog proračuna su pretpostavke na kojima se temelji, dakle ekonomske pretpostavke, međunarodne pretpostavke i neke druge pretpostavke. Mnogi su skeptični u odnosu na planiranu stopu rasta od 2%. Ministar je ovdje, ministar financija gospodin Šuker govorio o primjerima drugih država u Europskoj uniji, država tzv. tranzicije koje su tu tranziciju oguglano već prošle. I osim Mađarske kojoj je sljedeće godine pretkazan negativan gospodarski rast, svim ovim državama o kojima je govorio ministar ili skoro svima uključujući tu i države iz regije koje su na nižem stupnju pregovora sa Europskom unijom od Hrvatske imaju prognozu rasta veću od 2%, ali sve do jedne. Sve do jedne, pa čak i dvije od tri baltičke države o kojima je ministar govorio. Koliko je to realno, to je drugo pitanje. Koliko je realno ovih hrvatskih 2% to je isto pitanje za sebe. Međutim činjenica je da ovdje govorimo od državama koje su godinama uživale znatno veće stope rasta od Hrvatske, a neke i dvocifrene stope godišnjeg rasta od 10-tak posto kao baltičke države. Prema tome kada se uspoređujemo onda treba biti do kraj jasan i reći kakve su stvarno okolnosti šta se tamo događalo zadnjih deset godina. Druga nepoznanica su skriveni deficiti. Sama Vlada je priznala kako zdravstvena reforma i stanje u brodogradnji predstavljaju nepoznanicu i rizik za proračun i produbljenje deficita u 2009. godini. Kako to da ovi rizici nisu ugrađeni u proračun? Zašto tražimo, odnosno zato tražimo od Vlade da se očituje i upozna javnost o kojim i kolikim rizicima se radi i što bi to u konačnici moglo značiti za deficit proračuna, a vidimo da se brodogradilištima nakon 5 godina izbjegavanja reformi, ne piše ništa dobro. Konačno naš stav je da Vlada mora imati jasnu antirecesijsku politiku u odnosu na gospodarstvo. Ne vidimo je u proračunu. To znači da u strukturi ovog proračuna mora biti jasnije izražena potpora krizom ugroženih gospodarskih sektora. Ne može Vlada preferirati jedan sektor na uštrb onih koji su objektivno i stvarno ugroženi. Pri tome mislimo na velike infrastrukturne projekte i građevinarstvo s jedne strane u odnosu na drvnu, tekstilnu, obućarsku ili metalnu industriju čiji opstanak je ugrožen ovom krizom, a postoji također i realna opasnost da u uvjetima ograničenog pristupa kapitalu deficit i planirano zaduživanje države na domaćem tržištu u iznosu od više od 7 milijardi kuna, u značajnoj mjeri istisne poduzetnički sektor i stvori mu dodatne probleme u financiranju. Praktički onemogući ga i o tome ovdje je već nekoliko ljudi govorilo. Tražimo također i jasan plan financiranja državnog duga i odgovor na pitanje kako namaknuti potrebni novac a da ne dovede u podređeni položaj gospodarstvo i stanovništvo, životni standard i nove investicije kao temelje gospodarskog rasta. I za kraj dvije stvari. Europska unija takva kakva je, u nekim stvarima stroga i obvezujuća, u nekim stvarima samo koordinirajuća je, prije nekoliko tjedana kroz Europsku komisiju usvojila i predložila plan oporavka, recovery plan. To može biti lista lijepih želja od kojih će neke biti prevedene instrumentima zajednice, a neke su ostavljene državi. Predlažem i preporučam svakome, a naročito članovima Vlade da kroz to detaljno prođu, jer tako nešto u Hrvatskoj ne vidim. Ono što tamo piše ne može biti u potpunosti realizirano, ali pokazuje jedan jako ozbiljan i temeljit odnos prema problemima, pokazuje trenutne mjere i srednjoročne mjere od kojih će 70 do 80% biti provedenih. Onda kada u Hrvatskoj budemo tako radili i razmišljali, onda možemo očekivati sretnije i bolje dane. Ovaj proračun je takav kakav je, biti će na njega amandmana iz vladajućih klupa, međutim nemamo iluziju da ga možemo popraviti i smatramo ga duboko insuficijentnim. Smatramo da nije u stanju odgovoriti na hrvatske probleme i zato iz kluba SDP-a neće biti amandmana na ovaj sporazum. Biti će rasprava u kojima će kroz rasprave biti navođeni konkretni primjeri, ali amandmana biti neće. Za kraj i zaista za sam kraj ako mi još dopustite, mislim da gubimo vrijeme. Kao što je govorio pokojni Vlado Gotovac ako ušutkate pjesnika, a pjesnički zanos bi u ovom slučaju trebala imati Vlada, sigurniji bit' će trenutak ali izgubljeno bit' će doba, a ovo doba gubimo. Hvala.
Hvala. Dva ispravka netočnog navoda. Gospodin zastupnik Krešo Filipović.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, predstavnici Vlade. Ja ću ispraviti samo jedan netočan navod, bilo ih naravno više, odnosno tvrdnju koju je izrekao gospodin Milanović da Hrvatska nema niti gospodarsku niti ekonomsku politiku. Ta tvrdnja jednostavno nije točna, jer i loša gospodarska i ekonomska politika je ipak politika, a ta politika … Samo dozvolite mi da završim. Međutim ta loša politika je vrijedila za razdoblje od 2000. do 2003. godine, a da Hrvatska danas ima dobru gospodarsku politiku, o tome govori niz podataka. Znači ispravljam netočan navod. Bruto domaći proizvod je porastao 50%, smanjen je broj nezaposlenih za 100 tisuća, stopa nezaposlenih je pala na 8,7% dakle najniža u povijesti države Hrvatske. Dakle navod da Hrvatska nema dobru gospodarsku i ekonomsku politiku jednostavno ne stoji. Hvala.
I gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vlade Republike Hrvatske sa ministrima, kolege. Ispravljam netočni navod gospodina Milanovića koji kaže na samom kraju, da je ovaj prijedlog proračuna duboko insuficijentan. Netočno, rekli ste oprostite da je ovaj prijedlog proračuna duboko insuficijentan. Netočno. Upravo je točno da smo odlučnom i stabilnom Vladinom fiskalnom politikom koja koja je u središtu bila, racionalna državna potrošnja, financijska disciplina i smanjenje deficita uspjeli smo tijekom prethodnih godina visokog gospodarskog rasta uštedjeti i biti spremni za ulazak u moguća razdoblja nižega rasta. Hvala lijepa.
Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodine premijeru, gospođe i gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege.
Jel' nije u redu razglas?
Ja nemam pojma. Meni je tu dobro, a da li vi čujete to ne znam. Dal' se meni ove minute…
Ne, jasno. Da, da.
Jel bolje? … [[Svi govore u glas, ne čuje se.]] Ja ću pokušati. Evo bolje je sad hvala. Hvala lijepo. Ja ću pokušati malo glasnije. S obzirom da smo čuli jednu dosta dobru priču da je loša gospodarska politika, politika, definitivno u tom okruženju i mi danas i raspravljamo o ovom proračunu i sasvim sigurno da ovakav prijedlog proračuna kakvog smo dobili, prijedlog državnog proračuna, mi u klubu Hrvatske narodne stranke iz čitavog niza razloga ne možemo podržati i nećemo ga podržati. Naime, činjenica je, a ja jednostavno ne želim da se to shvati kao politiziranje, a isto tako želim akceptirati prijedlog ministra financija gospodina Šukera, njegov poziv na pozitivnu retoriku. Međutim, trenutna gospodarska i financijska … [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj podsjeća nas na vrijeme koncem '90-tih godina. Ovo današnje vrijeme je vrlo slično i mi u tom vremenu danas raspravljalo o Državnom proračunu za 2008. godinu i mi u klubu Hrvatske narodne stranke o ovom proračunu želimo raspravljati ili imamo stav temeljem pet područja: 1. je odnos prihoda i rashoda proračuna, 2. ekonomska politika, 3. planirani prihodi, 4. deficit proračuna i 5. poruka ovog proračuna hrvatskoj javnosti, a svaki proračun, pogotovo ovaj proračun i u ovom trenutku ima obvezu upućivanja poruke. Odnos prihoda i rashoda. Kakav nam je odnos prihoda i rashoda? Ja mislim da ću ga najzornije, najsvjetlije pokazati na ovaj način. ovo su prihodi, a ovo su rashodi. Ovo između što fali je otprilike u prosjeku 2,5 milijarde eura zaduženja gotovo ili skoro svake godine. Ovi prihodi ukazuju koliko proizvodi hrvatsko gospodarstvo kroz proizvode, kroz usluge. Ovi prihodi govore i o rezultati dosadašnjih mjera u osposobljavanju našeg gospodarstva. I smatram da u ovoj našoj raspravi vezano za ovaj državni proračun upravo o ovim prihodima moramo govoriti i da se na ove prihode moramo koncentrirati i usmjeriti. Naime, u rashodima, u ovim rashodima ništa novoga. Imamo tabele koje imamo već duži niz godina. Tabele su popunjene ovisno o tome koliko neki ministar ima snažniji utjecaj kod premijera ili malo manje snažni pa se to onda mjeri sa 2 ili 5% povećanja ili sa nekoliko postotaka smanjenja proračuna. Ali u svakom slučaju kad govorimo o rashodima tu stvarno nema potrebe trošiti riječi, stvarno nema potrebe o tome raspravljati jer je to slijed koji nije od jučer već duži niz godina. Ovoj projekciji državnog proračuna činjenica je da imamo proračunske gubitnike. Nije dobro da su to poduzetnici, nije dobro da su to radnici, nije dobro da su to seljaci. Ja sam spreman govoriti i o apsolutnim iznosima i o postotnim iznosima, međutim nema potrebe, mislim da smo svi pročitali proračun, da imamo tu dimenziju i nije mi svrha politiziranje. Dobitnicima po ovom proračunu mogu se smatrati vojska, policija i cjelokupna državna administracija. Vojska sigurno ima opravdanje. S obzirom na našu želju opredjeljenje za ulazak u NATO pakt sigurno da je potrebna modernizacija vojske. Pri tome ne želim postaviti pitanje zašto se do sad to nije radilo, međutim u kom obimu. I vjerujte mi, oni koji odlučuju o našem ulasku istih su gospodarskih problema i sigurno će shvatiti probleme koje imamo i mi, a kad govorimo o troškovima modernizacije naše vojske. Policija, definitivno nešto što treba podržati i na to se ne želim posebno i nema potrebe se posebno osvrtati, ali kad govorimo o cjelokupnoj državnoj administraciji, tu stvarno imamo dosta za reći i o tome ću nešto kasnije reći. Međutim, činjenica je da ovim proračunski gubitnicima i proračunskim dobitnicima dobivamo i dvije strane Hrvatske. Da li je tu postignuta njihova međusobna harmonija koja je nužna i koja je potrebna i koja bi u proračunu trebala biti zagarantirana? Poduzetnici, seljaci, radnici opravdano će biti zabrinuti proračunskim rješenjima jer se u svim dosadašnjim raspravama o samoj krizi govorilo o potrebi ulaganja u zaštitu domaćeg gospodarstva, poticanju domaće proizvodnje hrane uz zaštitu radnih mjesta. U ovom proračunu te stavke su prilično nevidljive. I da li ćemo, ključno je pitanje da li ćemo na ovaj način i ovim proračunom osigurati harmoniju države i društva i da li ćemo ovim proračunom omogućiti zaradu, a ne upućivati na štednju, a posebno kad se nema što štedjeti. Drugo, ekonomska politika ili preciznije kontinuitet naše gospodarske politike. Gospodarstvo je već dugo u fazi stagnacije pa i recesije. U tim uvjetima punjenje proračuna otežano je, a banke nevoljko daju pozajmice, a posebno zadnje vrijeme i same nisu sigurne da će uspjeti naplatiti čak i od države svoja potraživanja. Hrvatsko društvo godinama troši oko 2,5 milijarde eura više, nego proizvodi roba i usluga i to je rezultiralo zaduživanjem kumulativnim vanjskim dugom od 37 milijardi eura. Prema odgovornim procjenama rast hrvatske ekonomije u 2009. godini, bit će bliži nultoj stopi rasta nego porast od 2% s mogućnošću negativne stope, a samim time naša ekonomija zbog toga je vrlo ranjiva, jer npr. povećanje kamatnih stopa na svjetskom tržištu od samo 1% Hrvatskoj se povećava otplata za 350 milijuna eura godišnje. Sve to zajedno dovodi do velike ranjivosti ekonomije i prezaduženosti. U ovom prijedlogu proračuna, nema jasne sustavne mjere, mjere koja bi sustavno bila barem usmjerena na to kako više proizvesti i zaraditi novac koji bi se potom mogao trošiti. Treće, planirani prihodi. Prihode prema prijedlogu proračuna bit će vrlo teško ostvariti na prihodovnoj strani pa za očekivati da će deficit proračuna od 4,3 milijarde kuna, uz zadržanu rashodovanu stranu biti i viši. Apsurdno je očekivati da će u idućoj godini prihod državnog proračuna biti veći od ovogodišnjih prihoda. Zbog nekoliko vrlo jasnih i objektivnih razloga, prvo zbog opreza i smanjenja prihoda po kućanstvima, domaća potrošnja sigurno neće rasti, dapače. Zbog smanjenje potrošnje i otežanog pristupa kreditima, proizvodnja za domaće tržište sigurno neće rasti, a sasvim sigurno proizvodnja za izvoz, zbog recesije na mnogim stranim tržištima, zbog nepripremljenosti hrvatskog gospodarstva, kao i otežanog financiranja također neće rasti. Iduće godine strani turisti sigurno neće biti brojniji niti je za očekivati da će više trošiti, nego li ove godine, pa i makar se izgradila golf igrališta o kojima smo jučer raspravljali. Golf igrališta koja nakon jednog cijelog niza antikorupcijskih zakona daju onu drugu protutežu, 'ajmo opet stvoriti nekome nešto da zadovolji i svoje navike i potrebe. Ključni prilog ovog prijedloga državnog proračuna su porezi koji se temelje na tri ključna poreza i čije povećanje, mogu slobodno reći apsurdno za očekivati. Porast prihoda od naplate PDV-a da sada ne nabrajam cifre, ali povećanje predviđeno 700 milijuna kuna, čine 3,9% povećanje, baziraju se na smanjenoj potrošnji, na smanjenju uvoza, na smanjenoj kreditnoj aktivnosti i na smanjenim investicijskim aktivnostima. Otkud povećanje PDV-a? vrlo vjerojatno će ovo izazvati i slati ispravke i replike, ali moje je pitanje s obzirom na povećanje PDV-a na temelju nestvarnih potencijala i mogućnosti, ja pitam dali Vlada priprema povećanje PDV-a? sa 22% na više. Dalje, poraz prihoda od poreza na dobit, 10 milijardi 3,6%. Pa gospodo draga hrvatsko gospodarstvo je već duže u krizi, posebno u strukturnoj, davno prije svjetske i podrške ovom proračunu nema. I slijedom toga apsurdno je očekivati da će se nešto značajnije dogoditi u gospodarstvu, a koje bi rezultiralo značajnijim povećanjem iznosa poreza na dobit. Porast prihoda od trošarina, 9 milijardi ili povećanje 2%. A trošarine se baziraju na cijeni goriva. Bez obzira što cijena nafte pada to nema utjecaja na trošarinu, ali sama činjenica da gorivo postaje element luksuza, ta činjenica govori da će biti sve manje i manje utroška i činjenica da će i trošarine od državnog proračuna biti manje. Bit će manje potrošenih litara goriva ministre, sve mi je tu jasno što vi želite reći, ali bit će manje potrošenih litara goriva, jer će cijene goriva bez obzira koliko bude nisko, postat će luksuz za naše građena. Cigarete će imati pad naplate trošarine, jer se uvodi zabrana pušenja na javnim mjestima, ali oni koji i dalje puše, morat će prijeći na jeftinije cigarete, alkohol će se sigurno više piti. Međutim, zbog kupovne moći piti će se jeftinija pića i po tom osnovu bit će i tu manje trošarine, ali nam se sprema i tu jedna nova opasnost zbog jeftinije i lošije kvalitete cigarete, zbog jeftinijeg i lošije kvalitete alkohola, postoji mogućnost da će se na poziciji zdravstva povećati troškovi. Sama definicija proračuna, proračunskog deficita, na bitna je razlika to svi znamo i želim opet ponoviti. Da je bitno dali se troši proračun u potrošnju, deficit proračunsku potrošnju ili u razvoj. Mi nismo protiv povećanja plaća državnih službenika, ali jesmo zato da se njihove plaće vežu na produktivnost, na efikasnost. Mi nismo protiv toga da se medicinskim sestrama onemogući povećanje plaće za 300 kuna, ali jesmo protiv toga da se neučinkovito državnoj administraciji povećaju plaće, bez obzira što se desilo. Nedavno smo raspravljali o parafiskalnim nametima 12,5 milijardi su ovoj državi građani i poduzeća uplaćuju i kolika je greška ili kolika je odgovornost državne administracije u takvom nametu. Da smo napravili post benefit analizu za poticaje? Da smo to napravili, evo samo u poziciji poljoprivrede. Sigurno da ta sredstva koja izdvajamo čak vrlo vjerojatno nisu dovoljna, ali slijedom "Kupujmo hrvatsko", kupujmo hrvatske poljoprivredne proizvode ljudi mi ćemo biti gladni, jer bez uvoza mi ne možemo funkcionirati, a ogromna sredstava bez uvoza hrane, gospođo Petir mi ne možemo funkcionirati. A zašto ona uvoziti? Mi nismo protiv ovih infrastrukturnih projekata koji se predlažu. Pelješki most, jesmo za njega i četiri trake i ispod njega i pješački prolaz. Međutim, dali u ovom trenutku dali hrvatska ekonomija ima snage za to? Sasvim sigurno i podržavamo te projekte, a pogotovo ako u ovom trenutku Vlada Republike Hrvatske uspije pronaći nekog bogatog šeika koji nam je spreman donirati 2 milijarde dolara, pa da onda iz tih novaca to napravimo. I da ne duljimo vidim da mi žmiga. Ovaj prijedlog državnog proračuna sasvim sigurno nam ne šalje poruku na ključno pitanje a to je kako stvoriti novu vrijednost, posebno u ovom trenutku kad nemamo mogućnosti za zaduživanja a posebno na stranim tržištima. I zato Hrvatska narodna stranka predlaže nekoliko mjera a to je prvo Hrvatska zbog svoje prezaduženosti treba ići prema uravnoteženom proračunu ali iz preraspodjele proračunskih rashoda prema poticanju gospodarskih aktivnosti s kratkoročnim i srednjoročnim rezultatom.
Kolega, molim vas. To ćete kasnije u raspravi drugoj pojedinačnoj, sad je već davno isteklo vrijeme.
Ja mislim da imam pravo na onu minutu kad smo isprobavali tehniku Sabora, pa evo dozvolite mi da završim na kraju završno. Proračun koji ne otvara mogućnosti već davno narušene harmonije države i društva a koja se posebno očituje u otvaranju radnih mjesta u ovom trenutku u očuvanju i spašavanju radnih mjesta, rastu plaća, u ovom trenutku osiguranju redovite isplate plaća, povećanju i standardu zdravstva, izgradnja škola i podizanje uvjeta za povećanje znanja Hrvatska narodna stranka nije spremna podržati i neće ga podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine potpredsjedniče. Kolega Koračević tvrdi, veli gospodarstvo je još dugo u stanju stagnacije pa i recesije što se sigurno s tim ne možemo složiti, to je apsolutno krivi navod. Konačno, prisjetimo se bar dok sam ja pratio do prije godinu dana porez na dobit je kod nas evo išao gotovo 30% godišnje porast, stopa. Smanjena nezaposlenost, ima čitav niz argumenata koji će tvrditi suprotno. Drugo, htio sam reći da ovakovih najava čuli smo i puno tvrdnji da do kraja ove godine će barel nafte biti i 200 dolara. Hvala Bogu da se sve ne ispuni što ljudi kažu. Hvala.
Drugi ispravak gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Kažete kolega da će se Zakonom o golf igralištima stvoriti nešto što će zadovoljiti nečije navike i potrebe. Zakonom o golf igralištima koji je u ovom Saboru raspravljen jučer u kasni sat i o kojemu danas zbog toga u novinama nema ni retka jer su novinari otišli. A upravo je zbog toga i raspravljano tako kasno, neće se stvoriti ništa. On je zakon kojim će se … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Taj zakon je sredstvo da se oduzme privatna imovina građana, imovina jedinica lokalne samouprave i državna imovina i da se da u ruke nekolicini ljudi unaprijed odabranih koji će na taj način stvoriti enormno bogatstvo na štetu građana ove zemlje i ove države.
Gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Kolega Koračević rekao je da bez uvoza poljoprivrednih proizvoda mi ćemo biti gladni. To ne samo da je netočan navod, to je antihrvatska politika jer Hrvatska je u stanju proizvesti dovoljne količine kvalitetne hrane, samo se mi svi trebamo potruditi osigurati plasman te hrane na tržištu i u turizmu. I u svakom slučaju, akcija "Kupujmo hrvatsko" ima smisla jer tom akcijom čuvamo naša hrvatska radna mjesta.
Povreda poslovnika gospodin zastupnik Koračević. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Članak 230. i onda dalje. U svakom slučaju, ja sam u svojoj raspravi rekao da u ovom trenutku bez uvoza hrane mi smo gladni, u ovom trenutku. A vjerujem da ćemo u budućnosti stvoriti uvjete i zato potenciram da se za svaki poticaj napravi cos benefit analiza da li smo to u mogućnosti, da li ti novci idu u prave ruke i da li ti novci stvaraju novu vrijednost.
I gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Koračević je rekao jednu neistinu. Kaže proračunski gubitnici bit će radnici pa i oko otvaranja tih radnih mjesta. Pa ako je pročitao proračun onda je mogao vidjeti a i mogao je čuti ako nije čitao da je Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike ispoštovan da će im plaća rasti 6% slijedeće godine, da proračunska osnovica od koje se određuje većina naknada za zaposlene neće se smanjiti, znači neće se smanjiti niti jedno materijalno pravo, da je povećano izdvajanje za provođenje priprema za zapošljavanje, samo zapošljavanje čak sedam puta više sredstava nego koliko je potrošeno ove godine, da za provođenje mjera aktivne politike zapošljavanja planira se potrošiti 5% više sredstava nego u ovoj godini. I za program zapošljavanja Roma čak dvostruko više. Znači, da je to pročitao onda ne bi to izjavio. Hvala.
Hvala. U 12,46 isteklo je za prijavu rasprave u trajanju od deset minuta za koju se prijavilo 66 zastupnica i zastupnika. Klub zastupnika SDSS-a gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ranijih godina se moglo očekivati da će predstavnici klubova u ovom Saboru, posebno klubova sa lijeve strane ove sabornice u svojim individualnim istupima postavljati pitanje gdje je bolnica u mojoj općini, gdje je cesta u mojoj županiji, gdje je škola u mojem selu ali bojim se da ove godine u vezi s ovim proračunom to nema smisla. Nema smisla jer nam se čini da bi svima trebalo biti jasno da se povodom ovakvog prijedloga proračuna o tim stvarima i na takav način nema smisla raspravljati. Tako neću ni ja govoriti o nekim posebnim stavkama vezanim uz moj mandat niti uz ono što predstavlja osnovu koalicijskog sporazuma između moje stranke i drugih stranaka u vladajućoj koaliciji. Ali ću iskoristiti priliku ovdje jer drugdje nisam imao tu priliku da kažem nešto u vezi sa ovakvim prijedlogom proračuna, nešto što mi se čini da je neophodno reći. Ovaj proračun to je očito svima jasno rezultat je neke vrste kompromisa, neke vrste društvenog korporativnoga kompromisa i to iz nekoliko razloga. Prvo, zato što zapravo nismo pripremljeni za godinu koja dolazi i zato što zapravo nemamo pravoga odgovora kako se postaviti pred elementima krize koji stvara međunarodna financijska kriza i istovremeno koju stvara naša unutrašnja kriza, prije svega kriza djelovanja, ali i neki drugi oblici krize. Iz toga razloga se meni čini da mi ćemo možda ovaj proračun izglasati ovakav kakav je predložen, ali da nas zapravo pravi posao oko proračuna tek čeka. Drugim riječima mi ćemo usvojiti ove numeričke podatke ovdje, mi ćemo usvojiti ono što je dogovoreno između sindikata, poslodavaca, Vlade i drugih subjekata društvenih, ali o tome s čime i kako ćemo to realizirati to je zapravo kao što se moglo čuti ne samo iz predstavnika opozicije, nego i predstavnika Vlade, koalicijske Vlade kojoj pripadam, zapravo još uvijek nejasno. Mi smo sa ovim proračunom kupili trenutno neku vrstu mira političkoga, socijalnoga i to samo po sebi ne mora biti loše ako ne traje dugo. To samo po sebi ne mora biti štetno ako ne traje dugo. Ali ukoliko za to vrijeme, to kratke kupovine toga mira, nešto napravimo i pripremimo se za pravi proračun, onda će to biti osmišljena kupovina mira i osmišljen politički potez. A ako to ne bude onda to predstavlja ogroman rizik za Vladu, onda to predstavlja ogroman rizik za državu, i onda to zapravo predstavlja nesposobnost da se odgovori na izazove krize. Kao stranka članica vladajuće koalicije učiniti ćemo sve da bude ovo drugo, dakle, da se pripremimo. Sada je osnovno pitanje što zapravo treba uraditi da bi se za to valjano pripremili. Da bi taj proračun možda već prije samoga rebalansa zapravo bio pripremljeni proračun u pravom smislu te riječi. Meni se čini kolegice i kolege, i tu su neki od mojih prethodnika već rekli ono što mi se čini da treba reći, mjere zaštite od vanjske financijske krize su poduzete i treba ih nastavljati jačati, to nema nikakve sumnje. I naravno treba posebno pripremiti mjere kako doći do sredstava koja su nam neophodna za refinanciranje dugova, za otplatu dugova, za to nisam siguran da smo pripremljeni, za to ne vidim načina niti u kredibilnosti naše politike u ovom trenutku a niti u mjerama koje bismo sa te strane poduzeli. Međutim, ono što u unutrašnjem smislu te riječi postoji kao prostor za mjere, ja ću reći samo neke od njih, a sasvim sigurno druge kolegice i kolege koje pozivam na ovu vrstu rasprave jer meni se čini da je to jedino što mi možemo ovdje napraviti, a to je razmijeniti najbolje argumente koje možemo posjedovati da bismo došli do neke vrste racionalnog konsenzusa što nam u ovom trenutku treba. Štednja je nesumnjivo mjera koju moramo poduzeti. I zemlje koje su bogatije od nas, a uzeti ću samo jednu od skandinavskih zemalja kao što je Norveška, su svojim državnim službenicima smanjili plaće za 1/3. Mi naravno nismo našli odgovora da to uradimo kao Vlada, nismo iako smo poslodavac. Ali morati ćemo naći načina kako da podsteknemo mjere štednje, ali isto tako i mjere štednje u onom smislu u kojem ih je moguće osigurati kontroliranom i ne rastrošnom potrošnjom, novom vrstom mentaliteta koji postoji nedavno ali mislim da to svim možemo čuti na javnom radiju, sluša se na nacionalnom radiju možete slušati reklamu jedne financijske institucije, jedne banke koja završava porukom nakon što si sve kupio, što ti treba i ne treba, nakon toga ide poruka troši i peglaj. To je zapravo amoralna poruka. Neću zvučati kao, ne želim zvučati kao svećenik, još manje kao biskup, ili ne znam tko drugi jer mi se ne čini da je to pravi način, ali to zapravo ilustrira naše stanje. I ukoliko mi nešto ne promijenimo u tom pogledu, a to je po mojem mišljenju, žao mi je što nema premijera, a to je zapravo pitanje nacionalnog ponosa, u ovom trenutku mnogo više. Da se sačuvamo, da se učvrstimo u tome što stvarno možemo a ne da živimo u irealnim sferama, a ne da budemo navučeni na ono što zapravo ne možemo ostvariti. Dakle, štednja, drugo i možda još važnije područje gdje se može postići mnogo jeste borba protiv korupcije. Činjenica da najveći dio sredstava odlazi u područje građevine, infrastrukture i sličnoga, samo dodatno pojačava ovoga što ću kazati. Korupcija u tom području je veća nego li u ovim područjima druge vrste. Negdje kažu da u tom prosektoru korupcija prijelazi i 30% ukupne investicije i koruptivni troškovi koji obuhvate sve razine onoga što je neophodno da prelaze i preko 30%. Možemo li mi kao država učiniti, možemo li mi kao sistem učiniti nešto da se taj obim korupcije smanji i da zapravo učinimo to, da tu pronađemo rezervu i da pronađemo prostor da se sačuvamo s jedne strane duga i nepotrebnoga trošenja koje se stvara? Ja vjerujem da možemo ali moramo se zato usmjeriti, moramo svojim primjerom to pokazati. Treća stvar koju bih htio kazati a ovdje je već više puta bila spomenuta od kolege Kajina do samoga premijera. Pitanje ravnomjernoga razvoja Republike Hrvatske i regionalnog razvoja Republike Hrvatske. Nažalost, volio bih se složiti sa našim premijerom i kazati doista je točno to što govorite, ali odluka da se ne donese Zakon o regionalnom razvoju u prvom kvartalu sljedeće godine, nego da ga se prebaci u treći kvartal sljedeće godine, ne govori u prilog tome da vodimo računa o regionalnom razvoju. Mnoge sredine ukoliko se nastavi ovakva kriza nažalost pretrpjeti će još veće i teže posljedice i postati će nerazvijenije u takvim uvjetima i zato je neophodno da se taj zakon donese ranije. Taj zakon kao i njemu prethodeča strategija regionalnog razvoja koja je pripremljena ne bi smio čekati kraj sljedeće godine, nego bi trebao biti donesen u prvim mjesecima sljedeće godine. Morao bi biti donešen jer on je istovremeno i razvojna ali istovremeno i socijalna mjera za brojne ljude koji žive na tom području i na tim područjima a oni ukoliko se to ne dogodi počet će demografski curiti prema većim središtima i mi ćemo zapravo izgubiti rezervoar demografski i ljudski da bismo od tih sredina mogli napraviti ono što treba. Što se tiče onoga što nas tek čeka, dakle čeka nas strategija suočavanja sa unutrašnjim elementima krize i čeka nas strategija suočavanja sa vanjskim elementima krize. Tu strategiju bi trebalo izraditi što je moguće prije u što je moguće kraćem roku i onda na osnovi te strategije napraviti projekciju koja će biti realna, projekciju koja će biti stvarna i projekciju koja će biti sistem mjera kako da se kriza postepeno prevladava i ja kao član vladajuće koalicije pozivam ostale stranke u koaliciji posebno njihove vodeće ljude da razmisle o tome jer inače to u protivnom doista može najozbiljnije ugroziti i samu Vladu i najozbiljnije može ugroziti ne samo Vladu nego opće stanje u društvu. U tom smislu kolegice i kolege Klub SDSS-a iako je svjestan nedostataka, svjestan manjkavosti, svjestan slobodno mogu reći privremenosti ovoga sporazuma dat će priliku ovom sporazumu i našoj koalicijskoj Vladi da u što je kraće mogućem roku donese ono što ovdje trenutno ne postoji, a to je realan sporazum, realna projekcija i realna sredstva za suočavanje sa krizom. Ali nažalost vremena nemamo mnogo. Kolegice i kolege zahvaljujem.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Kolega Pupovac pitate se možemo li mi učiniti nešto da se korupcija u državnom aparatu smanji i kažete da možemo. Ne možemo. Niste u pravu. Sinoć kasno bez novinara i bez javnosti ovdje u ovom Saboru raspravljen Zakon o golf igralištima. To je korupcijski zakon. Po tom zakonu će državno vlasništvo, vlasništvo jedinica lokalne samouprave, općina i gradova prijeći … … [[Upadica se ne razumije.]] Pa čak i privatna vlasništva izvlaštenjem prijeći u ruke odabranih 60 golf terena, vlasnika golf terena. Budete li i vi kao koalicijski partner glasali za taj zakon sudjelovat ćete u korupciji u ovoj zemlji, u zakonima koji potiču korupciju. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ovo je malo previše opet. Pa to nije ispravak kolega Stazić netočnog navoda. Javite se za raspravu i onda sudjelujte u raspravi. Nemojte kroz ovu, kroz polemiku zlouporabljati institut netočnog navoda. Molim vas. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni članovi Vlade i kolegice i kolege. Državni proračun općenito valja promatrati u kontekstu njegove ekonomske svrhe i to ponajprije kao sredstvo fiskalne politike kojim se utječe na ključne makroekonomske ciljeve kao što je održavanje rastuće visoko … [[Govornik se ne razumije.]] ekonomije oslobođene od nestašne i neugodne inflacije. Međutim Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2009. i projekcije za 2010. i 2011. godinu treba promatrati osim u kontekstu njegove svrhe i u kontekstu inozemnog, međunarodnog ekonomskog okružja ali i domaćeg nacionalnog makroekonomskog okružja. A međunarodno makroekonomsko okružje karakterizira pojava izražene financijske krize koja je započela na američkom tržištu nekretnina i snažno udarila na tržište kapitala zbog čega mnoge svjetske i europske vlade još uvijek pokušavaju pronaći načine kako izbjeći opći, gospodarski kolaps. Posljednjih mjeseci svjedoci smo mnogih državnih intervencija u cilju zaštite financijskog sektora i to sanacijom i podržavljanjem ponajprije investicijskih banaka u SAD-u zbog čega je američki Kongres odobrio usvajanje plana za spas ekonomije vrijednog 700 milijardi dolara, a nedugo potom ukazala se potreba za financijskom pomoći američkoj automobilskoj industriji koja je zatražila dodatnih 34 milijarde dolara. Procijenjeni gubici financijskog sektora u Sjedinjenim Američkim Državama već su dosegli dvije tisuće milijardi dolara. U razmjerima svjetske financijske krize najizravnije upućuje izvješće specijalizirane ruske tvrtke FBK čiji su analitičari izračunali da će za spas … [[Govornik se ne razumije.]] ekonomija državama diljem svijeta biti potrebno čak 9 bilijuna dolara ukupnih ulaganja što predstavlja skoro 15% svjetskog bruto domaćeg proizvoda. Analitičari FBK-a uočili su da se novac za spas nacionalnih ekonomija u državama proteže u rasponu od 1% BDP-a kao u Australiji ili Danskoj pa sve do 225% kao na Islandu kojemu je Međunarodni monetarni fond već odobrio kredit u iznosu od 2,1 milijardu dolara. Ali iznimno velika sredstva za gašenje krize planiraju se ili su već uložena u Velikoj Britaniji, Njemačkoj, Rusiji, Kini, Japanu i ostalim zemljama u svijetu. Srećom koordiniranom fiskalnom politikom Vlade Republike Hrvatske i nekadašnjim procesom sanacije u visini cirka 13 milijardi dolara te monetarnom politikom HNB-a financijski sektor u Republici Hrvatskoj je na relativno visokoj razini sigurnosti i može podnijeti umjerene makroekonomske poremećaje. Međutim u bankarskom sustavu u Hrvatskoj u posljednje vrijeme došlo je do značajnog povećanja kamatnih stopa unatoč regulatornim mjerama HNB-a kojima su u proteklih nekoliko mjeseci poslovne banke u Hrvatskoj dobile tzv. višak likvidnosti u iznosu od cirka 16 i pol milijardi kuna. Radi toga financijsko tržište u Hrvatskoj karakterizira stalna prisutnog neelastične potražnje za novcem odnosno prisutnost iste razine tražitelja kredita neovisno o visini ili rastu cijene novca putem bankarskih kamata ili naknada. Financijsko tržište u Hrvatskoj karakterizira i visok stupanj štednje uz istodobno nizak potencijal samofinanciranja hrvatskih građana i gospodarskih subjekata ali i regulatorno ograničenje plasmana. Štednja građana i gospodarstva u Hrvatskoj je u stalnom porastu. Trenutno iznosi 185 milijardi kuna dok je početkom ove godine iznosila 165 milijardi kuna. Iz svega navedenog razvidno je da je ovaj Prijedlog državnog proračuna za 2009. godinu izrađen u neizvjesnom i promjenjivom ekonomskom okružju i sigurno da će proizvesti oprečna i politička i stručna razmišljanja. Ali nije ni čudo s obzirom na činjenicu da čak 5 živućih ekonomista dobitnika Nobelove nagrade za ekonomiju na sastanku u Italiji na kojemu su razgovarali o uzrocima financijske krize i modalitetima prevladanja krize usaglasit će samo o uzrocima dočim su im rješenja oprečna. Dok jedni daju prednost fiskalnoj politici u rješavanju ekonomskih problema drugi misle da je za ublažavanje ekonomskih kolebanja efikasnija monetarna politika. Ugledni ekonomski stručnjaci upozoravaju na hermetičko pravilo koje govori da svaka posljedica ima svoj uzrok, te da se zbog budućnosti mora uzeti u obzir da najnovija ekonomska kriza nije strukturalnog karaktera, već ponajprije uzrokovana neučinkovitim i neracionalnim upravljanjem, te neučinkovitom kontrolom cjelokupnog korpusa financijskih usluga u svijetu. Prijedlog državnog proračuna za 2009. godinu predviđa ukupne prihode državnog proračuna u iznosu od 124,6 milijardi kuna što je više za 6,2 milijarde u odnosu na 2008. godinu, a rashode državnog proračuna u iznosu 128,9 milijardi kuna, odnosno nominalno 7,7 milijardi više nego u prethodnoj godini, a realno manje radi inflacije za 3,5%. Temeljem takvih ukupnih planiranih prihoda i rashoda u 2009. godini državni proračun zabilježit će manjak, odnosno deficit u iznosu od 4,3 milijarde kuna što je determinirano reformom zdravstvenog i pravosudnog sustava kojim se uvode poboljšanja kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga svim kategorijama stanovništva te ukupnom učinkovitošću pravosuđa, ali i nastavkom rasta osnovice za obračun plaća zaposlenika u državnim i javnim službama za 6%. Projekcija za 2010. i 2011. godinu upućuju na smanjenje proračunskog deficita koji će u 2001. iznositi 3,7 milijardi kuna, odnosno 1,1 bruto domaćeg proizvoda, a u 2011. godini 1,4 milijarde kuna, odnosno 0,4% bruto domaćeg proizvoda. Pri analizi Prijedloga državnog proračuna za 2009. godinu svakako treba sagledati 3 čimbenika, odnosno socijalnu, razvojnu i stabilizirajuću komponentu. Svakako da je ovaj Prijedlog državnog proračuna u velikoj mjeri socijalnog karaktera jer su rashodi na plaće planirani za 8,2% veći nego prethodne godine, odnosno u iznosu 23 i pol milijarde kuna, a izdvajanja za mirovine povećavaju se 4,1% u odnosu sa 32,8 milijardi kuna 34,1 milijardu kuna. Istodobno povećavaju se proračunska izdvajanja za zdravstvo sa 3,7 milijardi kuna i to na način da se 32% prihoda od trošarina na duhanske prerađevine usmjerava izravno zdravstvenom sustavu, a izdvajanje za pomoć socijalno najosjetljivijim skupinama stanovništva povećavaju se za 182 milijuna kuna, odnosno sa 2,7 milijardi u 2008. na 2,9 milijardi kuna u 2009. godini. Kao socijalnu komponentu treba istaknuti i povećanje porodiljskih naknada, dječjih doplataka, naknada nezaposlenima u iznosu od 251,4 milijuna kuna. Mnogi ekonomski analitičari zamjeraju Vladi Republike Hrvatske što nije ustrajala na ranije najavljenom planiranom uravnoteženom državnom proračunu, odnosno na planiranom državnom proračunu bez deficita što se na političkoj sceni pokušalo ocijeniti kao kolebljivost, olaka promjenjivost stavova i pogrešan ekonomski put. Međutim, mora se istaknuti da je ovaj prijedlog državnog proračuna determiniran pojedinim čimbenicima i prilagođen trenutnoj ekonomskoj situaciji u Hrvatskoj, te da se ne može niti smije zanemariti makro ekonomsko okružje i svjetsku globalnu krizu. Isto tako valja naglasiti da Vlada Republike Hrvatske nije mogla točno predvidjeti ishod pregovora sa sindikatima, jer on često ovisi o bezbroj neopipljivih, a ponekad i neracionalnih činjenica. Stoga je logično, da je predloženi državni proračun drukčiji od početno planiranog, jer je u međuvremenu došlo do znatnih promjena u okružju koje utječu na porast rashoda državnog proračuna. Usporedbe radi i čuveni ekonomist John Maynar Keynes je često imao dva mišljenja, a znao je kazati da mijenja svoje mišljenje čim ima informaciju da su se okolnosti promijenile. Tu potrebu promjene svog mišljenja Keynes je podkrijepio jednom duhovitom dosjetkom da nije dobro biti zaustavljen sat koji je točan samo 2 puta dnevno. S obzirom da zemlje Europe predviđaju stagnaciju ili čak negativan rast, a da se predviđanja gospodarskog rasta u Hrvatskoj kreću na razini 2% što je uzimajući u obzir globalnu gospodarsku stagnaciju i konzervativni pristup pri izradi prijedloga državnog proračuna može se zaključiti da je Državni proračun za 2009. godinu realno ostvariv i da sadržava također razvojnu komponentu. Dugoročno promatrano razvojnu komponentu sadržava i dio proračuna koji se odnosi na izdvajanje u znanost i obrazovanje koja su udvostručena u posljednjih nekoliko godina, a u 2009. godini predviđen je dodatni porast od 8,8% odnosno 1,1 milijardu kuna. Predloženi Državni proračun za 2009. godinu sadržava i stabilizirajuću komponentu, jer štednjom u vrijeme rasta, ali i poticanjem poduzetništva i poduzetničke klime, regionalnim razvojem, podizanjem razine znanja i izvrsnosti, radne učinkovitosti, ulaganjem u infrastrukturne projekte, vraćanjem dospjelih dugova iz prethodnih razdoblja Hrvatska je dočekala razdoblje nižeg rasta znatno spremnije od drugih zemalja i unatoč predstojećoj godini relativno niskog gospodarskog rasta moći zadržati makro ekonomsku stabilnost i pozitivne trendove gospodarstva u cjelini. Mnogi ekonomski analitičari sa skepsom su dočekali ovaj prijedlog državnog proračuna i predviđaju neizvjesnu budućnost bez argumentiranih analiza uzroka postojeće ekonomske krize i konkretnih predloženih modaliteta poželjnih rješenja. Ali nikada ne treba smetnuti s uma da se budućnost ne predviđa, budućnost se stvara, a to je zadaća ponajprije ekonomista. Zbog svega navedenog klub HDZ-a podržava Vladin Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova i izvan proračunskih korisnika za 2009. i projekcije za 2010. i 2011. godinu i glasovat će za njegovo donošenje. Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Trebali bi možda malo duže vremena za ispravak gotovo cjelokupnog stava kluba HDZ-a, ali ću se evo bazirati na samo dva. Ovo nije niti socijalni, niti razvojni, niti stabilizirajući proračun. Ovo je novi kamen oko vrata cjelokupnoj Hrvatskoj, a uzrok postojeće krize uopće nije teško predvidjeti, analizirati. To je upravo ova Vlada. I danas Hrvatska nije u banani, nego je ova Vlada pojela i bananu i koru. A imam jedno pitanje Ministarstvu financija [[Upadica: Ne pitanje, ne pitanje. Nema pitanja.]] Što? [[Upadica: Nema pitanja. Ima ispravak netočnog navoda.]] Navod [[Upadica: Pa navod.]] Odmah ću ispraviti, a vezano je za punjenje proračuna i vezano je za stavku PDV-a koji čini gotovo 1/3. Naime, radi se o tome da porezna uprava naplaćuje PDV u stanovima, a to možete provjeriti u Đakovu kod privatnih poduzetnika koji su mimo volje birača, mimo volje birača postali i stavljeni na određene funkcije. Zahvaljujem se.
Klub zastupnika HSS-a, gospodin zastupnik, potpredsjednik Doma Josip Friščić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Zasigurno državni proračun, sve ono što se u njega ugrađuje, što se iz njega iščitava predstavlja dokument kojim se trasira i određuje i pravci rada, djelovanja, zahvaćanja, ali i ulaganja sredstava. Dokument koji kada se donosi mora u sebi sadržavati sve ono što se očekuje da će se dogoditi kao posljedica vanjskih faktora, ali s posebnim naglaskom sve ono što smo mi spremni osmisliti, predložiti i dogovoriti za jednogodišnje, a s obzirom na projekciju, i trogodišnje razdoblje. Sigurno da kao što je rekao predsjednik Vlade, donaša se u posebnim okolnostima za Europu i svijet promatrajući to kroz nastupajuće ili nastupljeno krizno stanje, ali proračun i ozračje njegovog donošenja mora ponuditi i ono što mi znamo reći i svjetlo na izlazima. I zasigurno, zadnjih mjesec dana kada se počelo raspravljati i govoriti o parametrima na kojima će biti zasnovano donošenje ovogodišnjeg proračuna paralelno je praćeno i što se događa oko nas. Financijski sektor koji je izuzetno značajno bio zahvaćen u Americi, Europi i u svijetu i njegova kriza, ja mogu reći da možda neki ne žele, a neki nisu svjesni s koliko smo malo okrznuća, ja bih tako rekao prošli jer u Hrvatskoj se stvara ozračje, treba mijenjati Vladu, rušiti Vladu, premijera i tako dalje, a u ovom Domu mi smo donijeli odluku da našim građanima jamčimo 400 tisuća kuna štednje, pred javnošću je razgovaramo koja je stabilnost kada je riječ o našim depozitima, koju su nam poruku građani poslali prema podacima iz banaka. Zadnjih mjesec dana štednja građana povećana je za više od milijardu. Mnogi, ja vjerujem su očekivali redove pred bankama, dizanje štednje i onda bi to bio raspad sustava. Sustav se nije raspao. Ono što se planira u ovom proračunu, promatrajući kroz očekivani gospodarski rast od 2%, zasigurno također možemo promatrati da li je to puno ili malo. Malo u odnosu na ono što smo svi skupa projicirali jer bez obzira na političku opciju, mi smo prije godinu dana imali izbore, prije godinu dana naši ekspertni timovi, a mnogi su bili zajednički su govorili da nam je potreban ekonomski rast od oko 7% i ugrađivali smo to u svoje programe bez obzira da li to linearno godišnje ili u prosjeku za četverogodišnje razdoblje ili kao svoju sedmicu, ali ugrađivali su takve stope rasta i drugi oko nas, prema tome, nismo bili izuzetak, nismo bili jedini na svijetu, ono što bi rekli radi toga što bi se dopali biračkom tijelu i onima kojima smo se obraćali. I ovih 2% teško će se ostvariti ako iza sebe neće imati i poteze i mjere koje je moguće vući i koji se očekuju. Sigurno je ako zaustavimo investicijski ciklus, ako zaustavimo stvaranje perspektive, ne samo ulaganja, nego stvaranje perspektive za realni sektor, onda je teško očekivati ostvarivanje onog prvog dijela ovog složenog dokumenta, a to su prihodne proračunske stavke. Ali postoji mogućnost, ja sam uvjeren da će se to ostvariti i realizirati. Na koje načine? Prije svega započete investicije ne treba prekidati. Možda kod nekih od njih dogovoriti i prolongirati dinamiku ulaganja u njih jer one za sebe ne vežu samo građevinsku operativu. One vežu za sebe široki spektar grana od proizvodnje opreme, sirovine, prometa i tako dalje i sigurno je da bi to imalo svoje posljedice na sve te grane. Ono što je također značajno i važno, a i možemo promatrati kroz nekoliko elemenata promatranja i analiza, a na taj način će se reflektirati, to je ulaganje u ravnomjerni razvoj. Prvenstveno, to su ulaganja u oblast komunalne infrastrukture i zato plinofikacija, vodoopskrba, sva ona ulaganja koja idu i predviđena su preko Hrvatskih voda povezana su s ulaganjima lokalne i regionalne samouprave, po meni i klub HDZ-a podržava i zapravo su predviđena kao određeni kontinuitet. Ovdje je već bilo govoreno da Europska unija radi plan oporavka i ako ovih dana pratimo što su i na koji način pojedine države reagirale, sigurno je da si postavljamo pitanje imamo li mi u svemu tome šanse? Naš odgovor je, imamo šanse. Jer oni su rekli na krizu odgovaramo ulaganjima u tehnologije 21. stoljeća. A upravo dokumente koje smo pripremili, jer mi ili izuzetno intenzivno razmišljamo kako riješiti pitanje na primjer zbrinjavanja komunalnog otpada, gdje su potrebne investicije dvadesetke milijardi i gdje je upravo tehnologija 21. stoljeća dala odgovor i gdje ima interesa da se ulaže u Hrvatskoj, da ulaže strani kapital i gdje ukupni trošak za što neće trebati nova sredstva jer mi već izdvajamo sredstva za te namjere. Drugo, za primjer je pitanje ulaganja u energetiku čiju strategiju očekujemo jer nama samo u hrvatskim šumama godišnje otrune na stotine milijuna otpada kojega Europa i svijet ili za što ima kapitala i želi pretvoriti i pomoći nam da to pretvorimo u energiju, da smanjimo zagađenje ali da otvorimo nove investicije. Ulaganja su to koja je moguće započeti, realizirati već u idućoj godini. Promatrajući proračun kroz one napore i otvorene dijaloge o kojima je također bilo različitih razmišljanja da li je trebalo tvoriti dijalog socijalnih partnera vezano uz plaće, ja mislim da ga je trebalo tvoriti, mi u HSS-u mislimo, iako niti jednog trenutka nismo bili za to, i dobro je, jer bilo je i takvih promišljanja da Vlada nije razmišljala i promišljala o takvim potezima da se ono što je potpisano, a radi se o sporazumu socijalnih partnera, radi se o kolektivnim ugovorima, da se od toga odustaje, da se otvara prostor za sporove, sporenja sudovanje, nego naprosto ono što je ugovoreno, dogovoreno da se to i prati. To je ugrađeno u proračun i sigurno je da je jedan od elemenata onemogućavanja da on bude uravnotežen odnosno da nema zaduženja. Ali nas čudi, mi smo mjesecima raspravljali da želimo efikasnu policiju, mi smo raspravljali i pljeskom pozdravljali donošenje odluka da Hrvatska postaje kandidat i da smo uvjereni da ćemo iduće godine biti zemlja članica NATO-a. Sada kada za te potrebe treba u proračunu osigurati sredstva neki govore da mi zapravo jačamo respresivne službe u Hrvatskoj. Pa ne možemo mi očekivati efikasnu policiju na biciklima a oni s kojima se bave barataju sa satelitskim vezama. Za to treba sredstva, to ima svoju cijenu i za to sredstvo treba predvidjeti i predviđena su u ovom proračunu i mi ćemo to podržati. Još samo jedan segment koji također želim dodirnuti ovdje, segment o kojem se godinama u Saboru raspravljalo, ali uvijek se to ostavljalo, riješiti će se tijekom godina, ma iščitavam proračune, sada po prvi put vidim da je ovdje ugrađena realnost. Jer ministar zdravstva i Ministarstvo zdravstva je reforma koja je pred nama ostala bi samo priča ili problem kojega bi tijekom godine trebalo raspravljati da je ugradio određene zadane postotke pojedinim ministarstvima za rast. Jer i tu je to moglo biti napravljeno na 18 milijardi ove godine dodati 5, 6%, doći do 19 milijardi ali ovdje su 23 milijarde. To je po prilici ono koliko nas zdravstvo vaše liječenje, ukupno sustav zdravstva košta. E sada, da li je bolje jedno ili drugo, po meni ovo je ispravno, prikazali smo ukupni trošak, prikazali smo koliko sredstava za to treba, sve ono što se može, a mnogi govore može se i uštedama i ja mislim da se može, ali to neka doprinese, neka bude dodatna kvaliteta efikasnosti sustava. Sigurno je i to da postoje oblasti u kojima ako želimo određenu sigurnost treba osigurati prioritete, treba osigurati da ako ne rastu da sredstva ne padaju. Sigurno je i to da nas čekaju određene reforme, naročito kod poljoprivrede i sustava potpora i poticaja, ali sredstva koja su osigurana, a to je značajno, jamče sve one isplate na volumenima i u svotama koje smo imali i ove godine. Sigurno je da će oni na koje se to odnosi također znati iščitati i prihvatiti. I na kraju što se tiče kluba Hrvatske seljačke stranke. Mi očekujemo da će nakon naših rasprava, drago mi je da nas ne čeka 400, 500 amandmana, i jedan dan rasprave očekujem da ga iskoristimo korisno, da vidimo gdje se još može uštedjeti i zalažem se ako je moguće da se deficit planira na manjem nivou, deficit proračuna, jer koliko mi ovdje manje planiramo, toliko više gospodarstvo zraka dajemo, a zasigurno tu smo svi skupa složni, bez obzira na političku opciju i sa takvim promišljanjima, HSS će podržati donošenje Državnog proračuna za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Dva ispravka. Jedan gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa, ispravio bih netočan navod kolege Friščića koji je rekao da sustav nije blizu raspadaja. Ja mislim da je naš sustav bilu raspadaja šta temeljim na tome da smo protekli tjedan imali problema sa isplatama plaća zaposlenima u državnoj upravi, šta se riješilo, dobili smo plaće, tako je, ali sada imamo problem sa isplatnom mirovina. Ako ne znate gospodine Friščić sustav je vrlo blizu raspadaja jer još nisu osigurana sredstva za hrvatske umirovljenike, mirovine nisu isplaćene. I zbog toga mislim da i vaša odgovornost, ne samo HDZ-a, nego i HSS-a što mirovine još hrvatskim umirovljenicima nisu isplaćene.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Ispravio bih zastupnika i predsjednika HSS-a, ne znam na koje je ekspertne timove mislio na timove HSS-a ili Vlade koji su predvidjeli krizu. Ja vjerujem da su oni tu krizu predvidjeli da tada ministar i premijer sigurno ne bi izjavljivali kako je prije 20 dana a mogu preslušati i svoje govore, kako Hrvatska nije niti bila u krizi. Mi se nalazimo danas na rubu provalije na kojem je putokaz "Idemo dalje", a jedino što su mogli ekspertni timovi HSS-a donijeti to je svakako ovaj protuustavni Zakon o poljoprivrednom zemljištu, osnivanje agencije itd.. A o tome tko želi rušiti premijera i Vladu mislim da ova Vlada zajedno sa ovakvim koalicijskim partnerima radi isključivo sama protiv sebe. Hvala.
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, čista reakcija, oprostite mi gospodo zastupnici na izrazu na izuzetno neodgovornu izjavu zastupnika Marasa. Ne znam s kojim pravom uznemirujete hrvatske umirovljenike i koji argument imate za to, gospodine Maras, vama za jeftine političke poene, skupljajte ih negdje drugdje, međutim za isplatu hrvatskih mirovina hrvatskim umirovljenicima osigurani su novci i ide sve prema planu. I ja vas lijepo molim, nemojte uznemiravati hrvatske umirovljenike zbog svojih jeftinih političkih poena. [[Pljesak.]]
Klub HDSSB-a, gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite. … /Svi govore u glas./ …
Molim da se smirite gospodine ministre, zastupniče. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predstavnici Vlade. Evo dopustite mi, što kazati zapravo o proračunu. Kao i svaki proračun, nije niti ovaj rezultat jednogodišnjeg rada i ovaj proračun nije rezultat niti petogodišnjeg rada. Ovaj proračun je između ostalog i rezultat rada 18 godina. I ovaj proračun zasigurno da ima refleksije svega onoga što se događalo od '90. pa na ovamo. Sasvim sigurno da ima refleksije onome što se loše događalo vezano za ratno profiterstvo, da ne govorimo o pretvorbi i privatizaciji. Pa da ne govorimo o raznoraznim aferama i financijskim skandalima. Ja bih podsjetio da je negdje tamo 2000. godine dug Republike Hrvatske bio, obveze Republike Hrvatske negdje na 9,5 milijardi. Tih 9,5 milijardi dakle u to je uključivalo i onaj dug bivše Jugoslavije, dakle država kada je bila u ratu sa svim onim do 2000. godine imala je evo 9,5 milijardi eura. Danas je taj dug negdje na 36 milijardi eura. I sad bi mi mogli politizirati ova ili ona vlast, a kada govorimo o ovih 18 godina, ali u tom dugu više ili manje participirala je i jedna i druga vlast, i lijevi i desni, naravno uspješno, više uspješno ili manje uspješno. Ono što je i ova Vlada, što se u svom programu ja bih kazao zaklinje, ujednačeni i ravnomjerni razvitak, oprostite ali mi to u Slavoniji i Baranji ne vidimo. Ne vidimo da u Slavoniju i Baranju, ne u ovom proračunu nego i u ranijim proračunima, da se u Slavoniju i Baranju više ulagalo u smislu da ona dostigne razvitak, gospodarski razvitak razvijenih krajeva u Republici Hrvatskoj, bolje rečeno onih razvijenih regija, a niti ovaj proračun to ne osigurava. I time naravno Slavonija i Baranja, slavonsko-baranjska regija ne može biti zadovoljna. Sasvim sigurno da ni određeni drugi dijelovi Republike Hrvatske nisu zadovoljni, ali kada govorimo o ujednačenom i ravnomjernom razvitku mislim da nije dobro da je Slavonija i Baranja po svim pokazateljima, a to su pokazatelji uostalom i iz Bruxellesa, da je najsiromašnija po bruto nacionalnom dohotku i svim onim drugim pokazateljima u Republici Hrvatskoj. Više govornika je za ovom govornicom opravdanje, a osobito iz vladajućih, opravdanje za ovu krizu, za ovakav proračun imalo u Americi u krizi financijskog kapitala i nekretnina i za sve su nam krivi drugi. Za sve su krivi danas Amerikanci ono što se događa u Americi, sutra će biti netko drugi, ali ja bih rekao točno i veliki dio posljedica ove američke krize naravno da se odražava i na Hrvatsku. Ali dopustite, ono što me smeta mislim da se to moglo predvidjeti, u onom trenutku kad su nastali poremećaji na američkom tržištu u najmanju ruku se to moglo sasvim sigurno predvidjeti. Do nedavno, ja ću vas podsjetiti pa neke dijelove i citirati što se događalo ovdje u Hrvatskoj od vladajućih i kakve smo poruke dobivali od aktualne Vlade. Prije nekoliko mjeseci evo jedan visoki dužnosnik izjavljuje: "Svi oni koji govore o krizi i inflaciji, deficitu i padu proizvodnje u gospodarstvu zloguki su proroci, neprijatelji i politikanti." Pa onda najave iz Vlade samo prije nekoliko mjeseci kaže da globalna kriza zaobilazi Hrvatsku i tada je to bilo zapravo nevjerojatno. Ili se radi o svjetskoj gospodarskoj i financijskoj krizi koja sasvim sigurno Hrvatsku ne može, ne Hrvatsku nego bilo koga zaobići, ili se ne radi o toj svjetskoj financijskoj krizi. Ali da će svjetska financijska kriza zaobići, to je bilo potpuno nerealno, a sasvim sigurno i onaj koji je to izrekao mogao je to kazati u političke svrhe, a pretpostavlja da sasvim sigurno ima dovoljno znanja i da ovakve najave, ovakve konstatacije da su mogle služiti samo u političku svrhu. Ili, najodgovorniji za Ministarstvo gospodarstva samo prije nekoliko mjeseci, znajući sve okolnosti iz svjetske gospodarske i financijske krize, govori o rastu, o gospodarskom rastu proizvodnje od 3,5 do 4%. Pa onda se obećavaju besplatni udžbenici u krizi koja je već evidentna. Tvrdi se, i dalje će ići besplatni udžbenici. Jedan mali detalj. No, investicije su se najavljivale još prije mjesec i pol dana. I Pelješki most i naša ovdje zagrebačka luka Pleso. Najavljivao se "new deal" i to je bilo jučer, ako govorimo o prije mjesec, mjesec i pol, dva, tako se govorilo. Međutim, što se govori danas? Danas Rohatinski više ne uznemiravan javnost. Govorilo se o generalnom zamrzavanju plaća i stezanja remena, pojedinci su najavljivali od strane poslodavaca masovne otkaze, sačuvajmo radna mjesta. Dakako najava cenzusa za besplatne udžbenike. Govorimo o vraćanju participacije u zdravstvo, govorimo o štednji u gradnji škola i zdravstvenih ustanova. Prije svojih dva ili tri tjedna, bili smo spremni i odgoditi donošenje državnog proračuna iz razloga što ćemo sutra ili prekosutra biti pametniji ili iskusniji. Dakle, ja ovo govorim mi, ali sve ovo se odnosi na aktualnu Vladu, na odgovorne ljude u ministarstvima i na sve one koji su participirali u donošenju ovog prijedloga proračuna. Ono što se dogodili sinoć opet me malo zbunilo. Ekonomsko vijeće se sastane i ja ne znam dali će se to dogoditi, ne želim prejudicirati, ali opet promjene se najavljuju kroz medije. U proračunu koji mi danas imamo na klupi. Dakle, ja mogu govoriti samo ono što sam dobio kao zastupnik, a dobio sam da će deficit biti 1,6%. Dali će biti nekakve promjene u državnom proračunu u ova tri dana, odnosno do ponedjeljka kada je vjerojatno izglasavanje državnog proračuna, ja to ne znam. Međutim, prema onim pokazateljima o rastu bruto društvenog proizvoda od 2% čini mi se, a želio bih da nisam u pravu da je to malo nerealno visoka stopa u ovakvim uvjetima, ali dobro bit ću sretan ukoliko se ova stopa, pa i ako bude višlja ona ostvari na koncu 2009. godine. Kaže se da je i obrazlaže se u jednom djelu proračunu, naravno to se može zaključiti da ovakav deficit je između ostalog uzroke ima u prilično visokim jamstvima u brodogradnji, ali isto tako i zbog troškova zdravstvenog sustava. Zbog troškova zdravstvenog sustava, međutim sa ovakvim deficitom za koji sada ne znam kakvo je stajalište osim opet naravno iz medija, ljudi koji su radili u Ekonomskom vijeću, ali sasvim sigurno prema onome što se da iščitati, ovakav visina deficita otvorila je front kako prema Hrvatskoj narodnoj banci čije su prognoze poprilično pesimistične, tako i sasvim sigurno prema poslodavcima zbog rasta plaća za koje mislim da je onaj neuspio dogovor sa sindikatima, zapravo dobar rezultat, jer stezanje remena u ovakvoj situaciji u socijalnoj situaciji mislim da je previše tražiti od zaposlenika, od djelatnika, od radnika. Mislim da se u stavkama državnog proračuna mogu naći sredstva na drugim mjestima i ova ušteda ostvariti na drugim pozicijama. No želim vjerovati kada govorim o strukturi državnog proračuna, da će se ona u narednim danima ipak promijeniti u odnosu kako je ovdje predloženo, da će se osigurati više sredstava malom i srednjem poduzetništvu, gospodarstvu, izvoznicima i da ovakvi omjeri u strukturi državnog proračuna primjerice da ovi poticaji malim i velikim poduzećima u Ministarstvu gospodarstva neće ostati smanjeni u odnosu na prošlu godinu za čak preko 20% ili potpore u poljoprivredi i ribarstvu koje su smanjene za 11% ili u Fondu za razvoj i zapošljavanje gdje je 20% sredstava manje ili u na stavci povećanja konkurentnosti hrvatske industrije 28% manje nego 2008. godine. Netko je rekao kako su smanjena i sredstva u drvnoj industriji, dakle očekujem da će se pretpostavljam i uz sugestije Ekonomskog vijeća, pa i onih najodgovornijih u Vladi Republike Hrvatske, jer kao realan i objektivan čovjek, mogu shvatiti da ovo nije želja niti ministra financija, nego jednostavno da ljudi se rukovode nekakvim objektivnim okolnostima koji vladaju u svijetu, ali i u Republici Hrvatskoj, ali apeliram na one koji imaju odlučujuću riječ u izvršnoj vlasti u Vladi Republike Hrvatske da poslušaju struku, da poslušaju ono što im se govori i sugerira iz ekonomskog vijeća, a sugerira se da se što više sredstava namakne i usmjeri upravo u gospodarstvo u malo i srednje poduzetništvo, u izvoznike, da se mjere štednje ostvare na nekim drugim stavkama proračuna koje se nalaze na potrošnji i naravno očekujući da ovaj puta amandmani koji dolaze iz vladajućih, odnosno iz koalicije možda po prvi puta u ovakvoj mjeri ili iz od strane samog predlagatelja, a koji će ići u ovom smjeru, dakle da se osigura značajno više sredstava umjesto na potrošnji, prema gospodarstvu poljoprivrede i ribarstvu, taka HDSSB može glasovati za takav izmijenjen proračun. Ukoliko on ostane ovakav HDSSB će biti protiv, jer on ukazuje da se nema i da takav jedan proračun ne donosi rješenja koja će sačuvati radna mjesta u 2009. godini, ali isto tako ovakav proračun ne otvara dugoročniju perspektivu u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Nekoliko ispravaka, gospodin zastupnik Tomislav Ivić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ispravit ću kolegu Šišljagića koji je rekao da se u Slavoniju i Baranju nije ulagalo više nego u ranijim razdobljima, a niti to ovaj proračun koji je pred nama osigurava. To nije točno. U Slavoniju i Baranju nikada se nije ulagalo kao u proteklih 5 godina i to se da jasno financijski izraziti. Nikada nije bilo krupnih kapitalnih investicija kao u proteklih 5 godina. A i danas smo čuli evo i od premijera, da investicije koje su započete posebno tu mislim na koridor 5C se nastavljaju. Nije upitna ni južna obilaznica Osijeka, nije upitno ni daljnje ulaganje u sustav vodoopskrbe i odvodnje, dakle svi oni projekti koji su od kapitalnog značaja za Slavoniju i Baranju i Osječko-baranjsku županiju. Naravno, i potpore za razvoj gospodarstva, poljoprivrede, regionalni razvoj ostaju praktički na istoj razini. Dakle, intenzitet ulaganja u Slavoniju i Baranju će se u najmanju ruku zadržati onakvim kakav je bio i do sada.
Drugi ispravak gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi potpredsjedniče. Pa ispravio bih kolegu Šišljagića da gotovo sve regije nisu prisutne u ovom proračunu. Najzapostavljenija je upravo Slavonija i Baranja, osim ovih obećanja gospodina Ivića kada kupuje vlast i određene jedinice lokalne samouprave.
Molim vas, to nije ispravak netočnog navoda.
Ja bih molio da ga opomenete.
Mir. Ali ja vama kažem, govorite o ispravku netočnog navoda. Ne davati komentar na neke druge događaje i zbivanja.
Tamo me gospodin Ivić prekinuo.
Ništa vas nije gospodin Ivić prekinuo. Ispravite netočan navod.
Ja se nadam da će u ovom proračunu biti sada i konačno osigurana sredstva za đake.
To nije ispravak netočnog navoda.
Ja govorim o ulaganju u Slavoniji.
Koji imate ispravak netočnog navoda?
Ja govorim o ulaganju u Slavoniju, gospodine potpredsjedniče.
Ništa, hvala lijepa.
Zahvaljujem i vama na izrazitoj volji za demokraciju.
Hvala lijepa. Treći ispravak gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Ja bih ispravio nekoliko.
Bez molim vas komentara i dobacivanja.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče. Ja bih ispravio nekoliko netočnih navoda. Naime, navod da se u Slavoniju najmanje investiralo i da Slavonija nije ni u ovom proračunu našla svoj put prema jednolikom regionalnom razvoju je potpuno netočan. Ako pogledamo pojedine stavke a proračun treba analizirati po stavkama vidjet ćemo da je upravo najveći broj investicijskih velikih projekata na području Slavonije, da se nastavljaju sve velike infrastrukturne zahvate koje smo tamo započeli, da je povećanje za poljoprivredu 4,7% u ovoj godini, 20% u zadnje dvije godine, da je poljoprivreda u vanjsko-trgovinskoj bilanci sa prije pet godina 8% dosegla 12% u tom razvoju a najveći dio otpada na Slavoniju. A da ne podsjetim samo na obnovu infrastrukture nakon završetka rata kada je Slavonija bila porušena, danas više nema tome niti traga od bolnica, cesta i drugih objekata. Dakle, ne treba s proračunom politizirati nego izreći istinu. I drugi ispravak, Ekonomsko vijeće jučer je raspravljalo o deficitu proračuna. Nije raspravljalo Ekonomsko vijeće niti ono donosi odluke. Odluke donosi hrvatska Vlada.
Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić slijedeći ispravak.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče. Pa ja isto tako moram ispraviti nekoliko navoda kolege Šišljagića. I kolege su ispravili ovu vašu tvrdnju da se u Slavoniju i Baranju ne ulaže dovoljno i da nije ravnomjerno, da ono što govorimo cijelo vrijeme o ravnomjernom ulaganju da to nije istina. Istina je kolega Šišljagiću. I moji kolege su prije ispravili ovaj navod. A otvorite programski dio ovog proračuna na bilo kojoj stranici bilo kojeg ministarstva, ja sam evo slučajno otvorila pa sam vidjela da se u vodoopskrbu u slijedećoj godini uložit će u odvodnju i vodoopskrbu 38 milijuna kuna u Slavoniju. Drugi ispravak netočnog navoda. Rekli ste obećavali ste, obećavate besplatne udžbenike. Nije istina. Besplatni udžbenici su tu već drugu školsku godinu. Morate znate da učenici dobivaju besplatne udžbenike i u vašoj županiji i u mojoj županiji a u vašoj županiji nažalost jer su bili pogođeni ratom kao i u mojoj županiji dobivaju i po drugoj osnovi. Znači, svi učenici dobivaju i besplatan prijevoz i besplatne udžbenike.
Slijedeći ispravak gospodin zastupnik Berislav Rončević.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Zaista, trebalo bi puno više od poslovnički predviđenog vremena za ispraviti ovaj kontradiktorni nastup gospodina Šišljagića ali potrudit ću se ući u nekakav okvir. Apsolutno netočan navod da se u prethodnom razdoblju nije ulagalo u Slavoniju i Baranju. Samo ću spomenuti značajna povećanja poticaja u gospodarsku i poljoprivredi, značajna izdvajanja za komunalnu … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Možda je gospodin Šišljagić zaboravio na plinifikaciju Baranje koja prije ove Vlade nije imala jedan metar plinske mreže. Sanirana su brojna trgovačka društva, posebno ona u agroprerađivačkom kompleksu. I vjerojatno, na kraju ću možda reći, gospodin Šišljagić je jedini vozač koji se vozi po za sada završenoj trasi koridora 5C a da ne vidi da je on izgrađen. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Dragan Kovačević.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče. Također bih ispravio netočan navod gospodina Šišljagića koji je govorio o tome da ni bivši ni sadašnji proračuni ne donose ništa Slavoniji. To apsolutno nije točno. Upravo u ovom proteklom razdoblju i proteklom mandatu i ovom sad trenutno aktualnom hrvatska Vlada je izdvojila i preko proračuna velika sredstva upravo za komunalnu infrastrukturu, za cestogranju, za plinofikaciju Baranje, za sustav odvodnje, vodoopskrbe itd., veliki poticaji za poljoprivredu, za Osječko sveučilište preko 600 milijuna kuna itd. Dakle, u Slavoniju se itekako ulaže i na prošlim izborima su i slavonski birači dali 50% mandata upravo Hrvatskoj demokratskoj zajednici i to ne na lijepe oči nego upravo zbog tih programa koji su se odnosili i na Slavoniju. I ono s čime se apsolutno ne slažem, Slavoniji ne treba ujednačen i ravnomjeran razvitak jer smo puno ratnih šteta gospodarskih i drugih pretrpjeli u radu. Nama treba ubrzani razvitak. A vama postavljam pitanje kako je ta vaša politika izolacije i politika … [[Govornik se ne razumije.]]
Bez toga, dalje je suvišno. Gospođa zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče. Pa ja moram također ispraviti netočan navod gospodina Šišljagića da se ne ulaže u Slavoniju i Baranju. To zapravo stvarno nije točno. U Slavoniju se stvarno ulaže u investicije, u kapitalne projekte, poduzetništvo, infrastrukturu a rezultat svega toga su rezultati koji su izneseni u Županijskoj gospodarskoj komori u Osijeku koji su stvarno izvrsni. I stvarno, ako želimo govoriti o gospodarstvu realno onda trebamo dati prednost struci a ne politici.
Povreda poslovnika zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo da se ne javljam svaki puta, zahvaljujem što ste mi dali prigodu 209., 210. dakle, evo, kolegica Majdenić, ja nisam prije svega ulazio ispravljati nešto što ja nisam uopće kazao a i mnogi drugi. Dakle, da se ništa ne ulaže, ulaže se, ali to što se ulaže to je minimum, minimuma i ne možete tvrditi ovo što tvrdite samo vi, ne samo vi nego i ostali [[Upadica: To nije povreda Poslovnika, to je ispravak ispravka!]] Slavonija i Baranja je prema statističkim pokazateljima najzaostalija regija u RH i prema Bruxellesu a ako je to vama ravnomjerno i ujednačeno ulaganje 18 godina onda odajem priznanje.
Klub zastupnika HSLS-a i HSU-a, gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre, gospođe i gospodo zastupnici. Kažu da u svim dramatičnim društvenim događajima danas smo i riječ pragmatično čuli u premijerovom obraćanju sociomingvisti obično uzmu metafore koje najviše kolaju jezičnim ili javnim prostorom onda na temelju toga pogledaju ili istraže što se zapravo događa, kakva su to društvena zbivanja koja su dramatična. Mi smo ova tri mjeseca suočeni sa nadolazećom krizom, pa onda i danas, odnosno neposredno što smo počeli raspravljati o proračunu najviše zapravo čuli da se rabe metafore stezanje i rezanje, stezanje remenja, rezanje troškova. Pa da se ja poslužim tim metaforama meni se čini da bi na kraju moglo biti otprilike ovako, kada se više neće moći stezati, morati će se rezati. Jer stezanje je jedna metafora ili jedan termin ili možemo tako reći jedan čin koji je čisto mehanički, dakle, možete stezati ili rastezati, stezati toliko koliko vam dopušta ono materija koju stežete, međutim, bojim se da sa čisto mehaničkim činom, ili sa čisto mehaničkim mjerama mi nećemo postići puno. Mi možemo stezati na taj način da u pojedinim resorima, u pojedinim stavkama nešto smanjimo, bilo prihodovnu stranu, bilo rashodovnu stranu, najčešće rashodovnu stranu. Međutim, ja se bojim da doista je ovo prilika koju isto se tako bojim ćemo propustiti uzalud da je pred nama doista pravo rezanje. Rezanje pak kao što znate barem svi vi koji se bavite vinogradarstvom i voćarstvom nije nipošto mehanički čin, to je naprosto jedan čin u koji morate ukalkulirati u kojem ili prije kojega morate paziti na određene biološke, organičke ili organske pojave, dakle, jedan čin koji je doista vezan i uz biološke činjenice i kao što svaki dobar vinogradar ili voćar zna da se sada evo udaljim sa ovoga područja metafora, svaka rezidba zapravo je uspješna ako znate odstraniti ono što će bespotrebno opteretiti stablo ili biljku ili ono što bi moglo opteretiti plod, odnosno ako znate dobro obrezati, povezati, pa se dalje onda brinuti za onaj dio stabla, grane ili nečega drugoga što će donijeti plod ili što će pospješiti da plod brže raste. Međutim, bojim se da mi nismo iskoristili ovu krizu ili da nećemo iskoristiti ovu krizu kako bismo rezali one troškove koji su i do sada bili nepotrebni, odnosno one troškove koje ćemo eto možda … [[Govornik se ne razumije.]] drugih okolnosti prije svega, promjene pravnoga i gospodarskoga okvira, ulaskom u Europsku uniju naprosto morati rezati ili ćemo ih naprosto morati smanjiti ili pak zbog velim promjene pravnoga režima ćemo naprosto od njih morati odustati, kao što su recimo brodogradilišta, brodogradnja, ili neke gospodarske grane, tzv. vertikalne potpore i čitav niz svih onih drugih troškova koje smo sve ove godine gomilali, koji su se perpetuirali za koje naravno nije kriv ni ministar, ni ova Vlada, pa čak niti ona bivša, nego naprosto eto tako dio su hrvatske gospodarske povijesti, naslijedili smo ih, vukli smo ih, ali s druge strane sada tek smo svjesni da su one jedanko tako vukle i nas i da su nas zapravo prikovale, na neki način nam prikovale noge jer nismo imali dovoljno zraka, nismo bili dovoljno u kondiciji da možemo možda neke druge gospodarske grane jače razviti. I zato mi se čini koliko god je doista Vlada uspjela uštedjeti na mnogim područjima i smanjiti troškove pa čak i eto tako realnije planirati za iduću godinu ipak nije došlo do onih bolnih rezova ili manje bolnih rezova koje smo mogli sada poduzeti, do kojih je moglo doći, upravo stoga što moramo ono što je bolesno kako bismo onome što je zdravo dali prostora i dali mogućnosti da raste. Mi smo nažalost, evo i za iduću godinu predvidjeli nešto niže subvencije i nešto niža davanja u gospodarstvu, premda je nama svim jasno da u ovakvim okolnostima jedino što može, jedino što može generirati rast jest upravo izvozno gospodarstvo, ako ga ojačamo, jest proizvodnja ako je ojačamo da oslanjati se na našu pretežno uvoznu privredu, dakle, otprilike tri četvrtine našega GDP-a je uvoz, odnosno ono što se potroši u uvoznome gospodarstvu, dakle, da mi naprosto moramo jednu četvrtinu toga dići, ojačati, osposobiti, da može dalje rasti, da može razvijati naše društvo. Ja bih se stoga založio gospodine ministre, doista u ime kluba da koliko je god moguće ipak za iduću godinu ne smanjimo i ne režemo subvencije i potpore gospodarstvu jer još jednom ponavljam ne samo da nećemo ostvariti željeni ili projektirani gospodarski rast od 2% nego ćemo dovesti u pitanje likvidnost države, dovesti ćemo u pitanje ako ne bude izvoza, način na koji ćemo ili kanale kojima će pritjecati devize i bojim se da ćemo ugroziti i ovo malo zdravoga izvoznoga gospodarstva koje danas imamo. Ja pozdravljam što na poziciji Hrvatske banke za obnovu i razvoj vidim da Vlada pokazuje brigu pa i odgovornost za pripremu izvoza, pokazuje brigu i odgovornost za kredite koji su do sada izvoznicima plasirani, ali bojim se da bez sustava subvencije i potpora ovakve kakvi su sad krenuli dakle horizontalnih mi nećemo moći održati postojeću stopu industrijskoga rasta, rasta izvoza pa onda naravno i općeg gospodarskoga rasta. Samo da primjerice spomenem da bez određenih subvencija koje smo ove godine po prvi put u nešto izdašnijem opsegu uveli, bez subvencija i potpora tekstilnoj, kožarskoj i drvnoj industriji ove godine su negdje na 130 milijuna. Iduće godine po našem sporazumu gospodine ministre su trebali biti 300 milijuna kuna. Ako ćemo sada pasti ispod ovih 120 koje dajemo ove godine ja vas uvjeravam ne želim, ne želim upozoravati bez pokrića i bez razloga ali uvjeravam vas da ćemo dovesti u pitanje taj dio naše industrije. Slično je naravno i sa drvnom industrijom. Od tih 100 milijuna budite uvjereni Varteks ili neka druga tvrtka ili neka kožarska ili neka drvna industrija sa 10 ili 15 milijuna kuna bitno, bitno popravljaju svoj krvotok. To je naprosto novčarska financijska infuzija koja im omogućuje da pripreme izvoz, da od lom poslova idu na svoje vlastite brend marke, da mogu probiti inozemna tržišta na kojima su drugi konkurenti jer ih država prati. Ako Španjolska država prati Zaru koja je postala u međuvremenu brend onda mislim da i mi moramo pratiti tekstilnu industriju. Ne govorim to stoga što svi znaju da je sjedište dakle industrije u Varaždinu nego govorim stoga što mislim da bez izvozne industrije bila ona automobilska, ne znam, u Solinu ili bila negdje drugdje, prehrambena negdje drugdje, u Koprivnici mi naprosto nećemo moći zadržati ni postojeću razinu rasta i bojim se dakle da ćemo rezati ali na krivim mjestima. Da ćemo rezati zdravu umjesto da pokušamo otkloniti ono što je bolesno. Svjesni smo naravno i činjenice da nam prijeti ili da sumnjamo u mogućnost reprogramiranja ili refinanciranja dugova što će naravno ako nećemo imati prihode s izvoznih tržišta biti također dovedeno u pitanje pa vas ja doista stoga molim da se razmisli. Nije riječ o visokim sredstavima od ukupnog proračuna. Možda bi trebalo ipak ostaviti razinu potpora prema gospodarstvu na onoj kao što je bilo prošle godine ili nešto dići. Mislim da za to možemo pronaći sredstva i u ovakvome proračunu pa ako treba možda i na troškovima administracije koja doista u nekim proračunskih korisnika su otišle previše i potpuno bespotrebno. Pozdravljamo naravno činjenicu kao socijalno-liberalna stranka da smo ipak planirali povećanje za socijalno-prikraćene skupine građana, za naknade i doplatak. Mislim da to u ovakvim okolnostima je dobro planirati. Naravno da to neće biti dovoljno, ali ipak smo uspjeli pokazati dobru volju i tu planirati povećanje prihoda što mislim velim da s obzirom na prijeteću krizu, ali svaka kriza je kao i svaka prijetnja je zapravo se širi u krugovima. Ona se širi kao strah. Prema tome na neki način je ako je moguće moramo umanjiti. Ja sam prvi protiv napuhavanja krize, nekakve kolektivne histerije oko toga. Međutim upravo stoga trebamo znati koja ćemo područja ozdraviti, gdje ćemo naći snage da tu krizu prevladamo odnosno što je ono što će onako u krizi samo kao bolesno otpasti. Nadalje mislim da je dobro da smo ipak zadržali nekakav rast u području obrazovanja. Ja bih volio doduše da možda krenemo i tu brže. Mislim da je to onaj dio, ona razvojna supstanca koju smo trebali ove godine unatoč krizi, unatoč smanjenju na drugim stavkama upravo pojačati to bi naprosto bilo ne samo simbolički nego i čin onda financijski kojim bismo pokazali da konačno dižemo vrijednost obrazovanja jer bojim se da s ovim izdvajanjima gospodine ministre jednako tako je i poruka ministru obrazovanja mi naprosto nećemo moći provesti sve one projekte o kojima smo govorili počevši primjerice od pedagoških standarda koje smo sebi nametnuli. Bojim se velim da s ovim izdvajanjima to nećemo napraviti i da nas ne, tu ne očekuje nikakva pedagoška standardizacija nego nas naprosto čeka odgađanje toga posla koji je bitan i koji smo sami sebi nametnuli donosivši odluku o pedagoškome standrdu. Isto tako naravno volio bih da i u području infrastrukture vidim da je tu pad ulaganja međutim ja bih volio doista da u područje infrastrukture ipak ako je moguće ne štedimo. Bolje je onda štediti na drugim stavkama naprosto stoga što bez razgranate i bez izgrađene infrastrukture Hrvatska nema nikakve šanse da stvori jaču gospodarsku infrastrukturu. Hrvatska vam danas ima otprilike pokrivenost kanalizacijskom i kolektorskom mrežom 45%. To je za ozbiljnu industrijsku zemlju ili zemlju koja želi privlačiti ulaganja premalo i bojim se da s ovakvom infrastrukturom u čemu naravno onda još sudjeluju i županije koje financiraju prije sve nego infrastrukturu bojim se da s ovakvom infrastrukturom mi naprosto nećemo moći privući ulaganja bez naravno opet velim novih ulaganja, opet nema ili ćemo smanjiti gospodarski rast koji je inače skromno planiran. Sve u svemu dakle mi smatramo da je proračun u ovom trenutku uravnotežuje ono što su apetiti i korisnika i cijeloga društva s onime što su mogućnosti države, ali velim još jednom, mislim da smo se trebali odlučiti za rezanje umjesto za stezanje jer bismo na taj način lakše razgraničili i razdvojili ono što je bolesno od onoga što je zdravo i bojim se znate ako bude išlo ovakvo punjenje kakvo se već osjeća u nekim lokalnim sredinama da ovo neće biti proračun nego će ovo biti preračun i da ćemo mi morati ići već, ne bih htio biti zloguki prorok, ne ide to na dušu ministru. Nije se moglo drukčije planirati ili puno drukčije međutim bojim se da s ovakvim punjenjem ili priljevom prihoda kakve već sad se naziru u nekim jedinicama lokalne samouprave a znate da one prve osjete radi fiskalnih prihoda od poreza na dohodak bojim se da će ovo biti doista ne proračun nego preračun i da ćemo mi mnogo manje prihodovati nego što i danas mislimo. Velim ne bih htio plašiti, biti zloguki prorok, ali moguće je to naročito velim ako nećemo uspjeti stvoriti tu infrastrukturu i stvoriti određene generatore gospodarskoga rasta pa zato molim još jednom na kraju gospodine ministre razmislite o subvencijama gospodarstva. Mislim da bi trebalo ostati ili da bi se trebale nešto neznatno povećati u odnosu na ovu godinu.
Zahvaljujem. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Želio bih ispraviti netočan navod gospodina Čehoka koji je rekao da se u ovom, ako ga dobro interpretiram u ovom proračunu ne vide bolni rezovi. Ne znam na koje je stavke mislio, ali gledajući stavke koje se tiču ulaganja na hrvatske otoke ti rezovi su itekako bolni, toliko bolni da će imati posljedice te da uskoro na otocima neće imati tko vikati od te boli koliko su ti rezovi bolni, od luka, od kapitalnih objekata, vodoopskrbe i svega onoga drugoga što život na otocima čini. Prema tome, što se tiče, ne znam koje ste stavke gledali, ali što se tiče ovih koje sam ja gledao ti rezovi su itekako bolni. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. I drugi ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih ispravio netočan navod da se proračun nije mogao drugačije planirati u ovim okolnostima. Ja mislim da se mogao i morao planirati drugačije. Nije realan, niti prilagođen, a to ste iz svoje rasprave i sami uvidjeli. Ja nisam vidio još uvijek niti jedan klub, niti jednog zastupnika koji je toliko žalio zbog ovakvog proračuna, a na kraju će dignuti ruku za njega. Zato bih vas molio gospodine Čehok, ukoliko dolazite samo i shvatile ste koalicijski sporazum samo zato da dođete ovdje i dignete ruku za HDZ [[Upadica: Ovo više nije ispravak. Zahvaljujem.]] Molim vas da razmislite oko toga i da glasate samo u ono što vjerujete [[Upadica: Zahvaljujem. Uvaženi zastupniče!]] Očito ne vjerujete u ovaj proračun sudeći po vašoj raspravi. Hvala lijepo.
Ovo nije ispravak. Molim vas držimo se reda koji smo sami donijeli i držimo se tog Poslovnika. Evo, kao odgovor na to je sada povreda Poslovnika. Da čujemo. Uvaženi zastupnik Čehok.
Gospodine predsjedavajući, kolega je naravno povrijedio članak 409. Ispravljao je nešto što ja nisam rekao. Ja uopće nisam uputio kritike, samo sam zamolio da svi zajedno razmislimo o nekim stavkama, ali sam rekao da u ovakvim okolnostima mislim da je bilo jedino realno moguće ovako planirati i dići ću ruku prema svojem uvjerenju. Meni uvjerenja ne diktiraju drugi kao vama, nego imam sam uvjerenja.
Zahvaljujem. I da samo velim. Članak 409. uvaženi zastupniče ne postoji. Prema tome, pozvali ste se na krivi članak, a i krivo ste interpretirali ono kaj ste govorili što je bitnije. Ja vas molim kolegice i kolege, imamo vrlo mnogo ljudi koji su se prijavili. Poslovnik smo sami donesli kak ja znamo reći. Nemojmo delati od Poslovnika bedaka. Donijeli smo ga i sad pridržavajmo ga se. Hvala lijepo. Idemo dalje. U ime predlagatelja uvaženi ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ostao sam samo dužan jednu informaciju što se tiče mirovina. Ponavljam ponovno, nije na ovakvim temama zgodno dizati paniku osobito ako je ona neutemeljena zbog hrvatske javnosti, a prije svega zbog hrvatskih umirovljenika. Danas do 9 sati je na račune poslovnih banaka uplaćeno 2 milijarde i 54 milijuna kuna. Prema tome, sukladno poslovnoj politici banaka i kako to već umirovljenici će moći dići. Što se tiče Hrvatske pošte 5.12. je uplaćeno 75 milijuna, 8.12. 88, 9.12. 68 i 10.12. 191 milijun i točno umirovljenici znaju kojima mirovina ide preko pošte da tu mirovinu mogu koristiti dva ili tri dana poslije. Znači, do petka će je moći imati i ukupna ako to sve skupa zbrojite znači preko pošte 422 milijuna, a preko tekućih računa koji su kod poslovnih banaka ako hoćete i kod koje poslovne banke mogu vam i to dati. Ali mislim da je sloboda svakog građana da prima svoja primanja preko poslovne banke za koju se odluči. Dakle, ukupno skoro 2 i pol milijarde kuna i u ovako teškim uvjetima se osiguralo da hrvatski umirovljenici dobiju mirovinu točno onako kako je dobivaju svaki mjesec i mladi kolega nije se zgodno igrati sa ovakvim temama, pa bez obzira koliko se mi politički prepucavali. Jer na žalost svatko jedva čeka tu kunu i nije zgodno reći da će mu kasniti osobito u 12. mjesecu.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda. Najprije povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine potpredsjedniče ja vas molim i vas i ostale kolege potpredsjednike kad predsjedavaju povežem članak 214. ukoliko je gospodin, ne znam što je gospodin Šuker mislio kad je rekao mladi kolega. Ovdje smo svi zastupnici izabrani od građana i ja vas molim da u buduće bilo kojeg govornika prekinete kad na ovakav način pokuša diskreditirati bilo kojega zastupnika. Zahvaljujem.
Molim bez dobacivanja. Ja bih vas, molim vas, uvaženi ministre, molim vas uvaženi zastupniče. Ja vas molim nemojte dobacivati i prestanite dobacivati. Držimo se reda. Imate ponovno povredu Poslovnika. Da čujem.
Ponovo članak 214. ako sam dobro čuo gospodina Šukera. Spomenuo je nešto što ima veze sa komunistima. Ne znam koga je htio uvrijediti, omalovažavati. Ja u Partiji nisam bio, a ostali koji se prepoznaju neka, ne znam na koga se to odnosilo. Ali obzirom da sam ja govorio vjerujem da ste pokušali meni reći. Meni to nemojte govoriti. Ne morate mi držati lekcije iz demokracije. Hvala.
Uvaženi zastupniče, ni jedno ni drugo. Nije ovdje niti omalovažavanje bilo, niti je bilo odstupanje od pravila ponašanja, niti je bilo na koji drugi način remećenje reda i mira ovdje na ovoj sjednici. Prema tome, niste trebali dići tu pločicu. I sada ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Ja želim ispraviti netočan navod da sam namjerno dizao paniku. Ja sam samo rekao činjenice gospodine ministre danas. I sami ste to potvrdili. Većina hrvatskih umirovljenika nije primila mirovinu. To je činjenica i dat ću vam jedan prijedlog gospodine ministre.
Molim vas ispravak navoda, a ne prijedlog. Zahvaljujem.
Pa ispravio sam. Prijedlog je da sljedeći puta uplatite prvo umirovljenicima mirovine, a tek onda idete sa ostalim davanjima vama.
Uvaženi zastupniče, ne možete kroz institut ispravka netočnog navoda davati prijedloge. Držimo se. Rekli smo da nemo bedaka delali od našeg Poslovnika. Držimo ga se. I zadnji klub, uvaženi zastupnik Furio Radin, u ime kluba nacionalnih manjina.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Gospodine ministre hvala što ste ostali tako dugo s nama, makar ste se uzrujali ipak lijepo je da barem jedan dio Vlade, mali dio Vlade ovdje sluša zastupnike, klubove, pa i zastupnike bi trebali slušati do kraja. I Čehok bi trebao mada odlazi, znamo da mora ići u Varaždin. Ako bi se mjerio pesimizam nacionalnih manjina u svijetu nepobitno bi se ustanovilo da su oni statistički značajno češće sklonije crnim mislima i pesimizmu od većinskog naroda. Budući da su u Hrvatskoj Hrvati u ovom trenutku jako zabrinuti zbog ekonomske situacije, netko kaže kriza, a oni kao gospodin Antun Vujić koji se bavi filozofijom znat će da o krizi ovdje nema riječi. Jer u krizi ima riječi samo kad se ustanovi kraj tunela i kad je najgora situacija. Jer nakon krize je valjda uspon. Ali mi ne vidimo krize, mi vidimo jedno stanje, više nego krize i nadamo se da to stanje će kratko trajati, ali budući da zbog stanja Hrvati su jako zabrinuti za budućnost, onda možete zamisliti koliko su zabrinuti pripadnici nacionalnih manjina, Srbi, Česi, Slovaci, Mađari, Romi pa sve do Talijana koji su i bolja vremena bili mišljenja da u Hrvatskoj malo toga ide kako treba. Govor premijera Sanadera i ministra Šukera, ako je uopće to i trebalo dodatno su nas ukopali u uvjerenju da je budućnost neizvjesna. Dugujemo onoliko koliko, gotovo onoliko koliko nam je brutoproizvod, veći dio duga dospijeva upravo ove iduće godine, mnogi su na rubu egzistencije i taj rub egzistencije naravno prijeti da bude i prijeđen. Kaže nam se da nam prijeti, gospodine ministre sudbina Mađarske, Litve, Latvije, odnosno da nam prijeti stega MMF-a. Ja tvrdim da je potpuno svejedno hoćemo li imati ili nećemo imati MMF za vratom u idućem području jer ako želimo, ne kažem riješiti, nego samo ublažiti posljedice krize, odnosno stanja, onda ćemo morati primjenjivati upravo one antipatične mjere koje je MMF preporučio i morati ćemo ih primijeniti samo od sebe. Inače, nećemo iz tog stanja izaći. Gospodo iz Vlade, mislim da je čak i gubitak vremena voditi sada sterilne i spekulativne rasprave o tome jesmo li mi sami krivi za ono što nam se dešava ili je to dio globalne gospodarske krize. Preporučujem zato da mi uzmemo kao činjenicu i uzmemo kao definiciju da smo mi krivi za to jer barem ćemo, kao prvo biti ćemo, u dobroj mjeri ćemo biti u pravu i biti ćemo bliži istini, a kao drugo, barem ćemo moći nešto i poduzeti jer ako i dalje nastavimo da smo mi dio gospodarske globalne krize, ne znam što ćemo moći. Moj pesimizam dolazi od toga što mi stalno pričamo da smo dio sveukupne gospodarske krize na koju apsolutno ne možemo utjecati jer smo za to previše mali. Manjine su svjesne da će snositi posljedice krize onoliko koliko i ostali, ali vjerojatno i više od ostalih. Naravno da se bojimo takve situacije, ali bili smo svjedoci i objekti i puno težih situacija u našoj manjinskoj i nemanjinskoj prošlosti. Bili smo često diskriminirani, govorim o prošlosti, ne govorim o sadašnjosti. Neka ne bude zabune kao što je bilo nekada kada sam govorio diskriminirani, proganjani, protjerani. Još i danas se neki pitaju, pa i ja se neki put pitam zašto sam 2003. govoreći o proračunu raspravljao o progonu manjina u povijesti ove zemlje. Ali međutim, razlog je sigurno bio u mojoj prisvijesti, ne u mojoj podsvijesti, u prisvijest jer kako bih, upotrijebiti ću još, navesti ću još, citirati ću još jednu osobu koja se rijetko citira u ovom Saboru, kao što bi Marx rekao: "Obespravljenije od proletera je samo žena od proletera." I kao što bih ja rekao, u težoj situaciji od većine eventualno može biti samo manjina. U nestašici manjine su u težem položaju od većine kada se torta smanjuje, ja sam uvjeren da prije ili poslije manji dio torte dobio upravo dugoročno gledajući manjine. Zato Klub nacionalnih manjina smatra da je nužno nastaviti proces pozitivne diskriminacije, gospodine ministre i u proračunu prema njima i da se njihove institucije i njihove udruge moraju financirati više od prosjeka proračuna upravo zbog te pozitivne diskriminacije, zbog toga što su to ranjive skupine, vulnerabilne skupine sigurno ranjivije od ostatka stanovništva. To može zvučati antipatično nekima, ali vjerujte da ono što govorim se temelji na činjenicama naše povijesti te da se, iako se posljednjih godina ublažila financijska diskriminacija iz prošlosti i zbog toga smo zahvalni ovoj Vladi koju podupiremo, za njenu senzibilnost oko toga, ali mi tvrdimo da ljuska i manjinska prava nemaju alternative u modernom europskom društvu te da bi trebalo uložiti još napora i to ne malo jer zapravo 7 milijuna eura se daje institucijama i udrugama nacionalnih manjina koje predstavljaju 7,5% stanovništva. Računajte to tako pa vidjeti ćete da su to mali novci. Svaka usporedba sa bilo kojim drugim segmentom stanovništva bila bi pogubna, pa zato i neću spomenuti. I na kraju, Klub nacionalnih manjina podržati će ovaj proračun, zarez, teška srca. Zato što shvaćamo što je taj proračun, zato što smo solidarni i sa većinskim narodom i sa koalicijskim partnerima. I na kraju dva pitanja samo, nakon toga što smo rekli da ćemo podržati taj proračun teška srca. Prvo pitanje je sljedeće, u Italiji je ustanovilo da mafija priređuje svake godine 3 glavne mafije: sicilijanska mafija, gospodine ministre, kalabreška mafija i napuljska mafija, odnosno Kamora da privređuju za 100 milijardi eura. Moje je pitanje, koliko privređuje kriminal i korupcija u ovom trenutku u Hrvatskoj? Pa može biti da možda bismo našli nešto novaca i za ovaj proračun ako bismo počeli tako računati? A drugo pitanje koje je još fundamentalnije i to upućujem svima nama ovdje je sljedeće i s time onda doista završavam. Zašto svaka najmanja općina u Hrvatskoj donosi proračun sa većinom svih vijećnika, a zašto i prošle HDZ-ovske Vlade i prošle SDP-ovske Vlade uvijek su pristale na to da se ovdje proračun donosi sa većinom prisutnih? Znači potencijalno sa 34% glasova? Hvala lijepa.
Na ovo zadnje bumo odgovorili kad bumo mijenjali Ustav. Time smo završili raspravu po klubovima i prelazimo na raspravu pojedinačnu, a to je usput samo da velim 66 uvaženih zastupnica i zastupnika. Izračunajte koliko je to sati, koliko će to trajati, pa Bog nam pomozi idemo. Prva je uvažena Željka uvažena zastupnica, Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja sam danas prije početka ove rasprave mislila da će se rasprava voditi oko konačnog prijedloga proračuna koji Vlada upućuje Saboru na raspravu. Međutim na samom početku u uvodnim riječima predsjednika Vlade obaviješteni smo da možemo očekivati izmjene ovog prijedloga kroz Vladine amandmane. Uobičajeno je i prihvatljivo da Vlada nakon provedene rasprave primljenim amandmana prihvati neke stvari i provede to kroz svoje amandmane to mi je razumljivo, ali nije mi razumljivo da nakon što već prilično dugo čekamo ovaj konačan prijedlog zbog specifičnih uvjeta u kojima se prijedlog proračuna donosi, da nam se uoči rasprave najavljuje da to ustvari još nije konačan prijedlog i da će vjerojatno Vlada intervenirati svojim amandmanima. Mislim da je to malo i igranje sa zakonom da budem fina i pristojna, zaobilaženje nekih zakonskih odredbi, a mislim da je na neki način stavljanje zastupnika tamo gdje im nije mjesto. Ali mislim da to nije bitno za ovu raspravu. Čuli smo da je ovo ustvari proračun kontinuiteta koji se donosi u specifičnim uvjetima. Čuli smo i to da kroz ovaj proračun se prepoznaje jedan drugačiji odnos Vlade prema rashodima, da se radi o štednji. Ja na žalost moram priznati da tu štednju ne prepoznajem, iako štednju zagovaram. Štednja nije samo više ili manje linearno rezanje nekih stavki u proračunu nego postavljanje novih pravila igre, novih kriterija. Restrukturiranje proračuna je ne samo proračuna nego čitave državne potrošnje. Restrukturiranje prioriteta čega u ovom proračunu doista nema i nije prepoznatljivo. Nisu mi jasni razlozi, da li nema dovoljno hrabrosti ili odlučnosti ili naprosto nema dovoljno znanja. Da bi se ovaj proračun mogao restrukturirati točno je da je trebalo pravovremeno mijenjati način ponašanja, mijenjati neke politike i mijenjati pravila koja su po nama neprihvatljiva, po nama iz oporbe neprihvatljiva ali ih vladajući itekako uporno provode. Točno je da se ono što je propušteno ili krivo napravljeno ne može ispraviti jednim proračunom, ali mogli bi iz ovog proračuna prepoznati bar namjere ili nakane da ćemo mijenjati svoje ponašanje kada govorimo o državnoj potrošnji. Prošla je godina dana od kako smo čuli poruku iz Vlade da će se voziti u petoj brzini. To se odnosilo na čitav niz reformi oko kojih postoji konsenzus da se moraju provesti. Međutim do danas s obzirom na konačne rezultate tih reformi, čini mi se da u Vladi još uvijek traže mjenjač i da od rezultata tih reformi ili dostignutih reformi ne možemo prepoznati uštede u ovom proračunu. Protekle godine ustvari se vozilo u leru i čini mi se da jedino što se u toj vožnji dogodilo, sustigla nas je globalna financijska kriza. U obrazloženju ovog proračuna piše spremne, međutim meni se čini potpuno nespremne. S obzirom da se od nas očekuje da govorimo s argumentima, ja ću ovu svoju tezu o nespretnosti koja nas je zadesila, pokušati argumentirati. U protekloj godini iskazano po pokazateljima iz kolovoza prosječna plaća realno je pala za 1%. Cijena dobara i usluga ili inflacija porasle su za 6,5%. Polovica od ukupnog broja umirovljenika prima mirovinu nižu od 2.000,00 kuna, iako je prepoznatljiv broj, odnosno pad nezaposlenosti još uvijek je 222 tisuće ljudi u Hrvatskoj nezaposleno što je teško održivo. Broj zaposlenih na žalost nije se povećao. Gospodarski rast je prepolovljen, a inozemni dug iznosi preko 35 milijardi eura. Samo usporedbe radi, krajem 2003. to je bilo 19,88 milijardi. Deficit robne razmjene s inozemstvom porastao je 20%, a pokrivenost uvoza izvozom iznosi svega 45%. Nelikvidnost je u prošloj godini porasla za 21,5%, a u insolventnim tvrtkama radi otprilike 30 tisuća zaposlenih. 30 tisuća onih koji su potencijalni ljudi koji će ostati bez posla. I stoga nije teško zaključiti da globalna financijska kriza nije osnovni razlog kriznih uvjeta za donošenje ovog proračuna. Bilo je u Hrvatskoj loše i prije izbijanja globalne krize, iako se danas iz Vlade pokušava upravo tu krizu koristiti kao alibi za vlastitu neučinkovitost. S Markovog trga pa i kroz ovaj proračun moram priznati da sam očekivala rješenje. Ono što nam se ponudilo u procesu pripreme ovoga bila je štednja, poziv za štednju upućen građanima i bio je zahtjev upućen sindikatima da se odreknu ranije dogovorenog povećanja plaća. Znači remen bi trebali stezati onaj najširi krug građana koji ustvari pune taj proračun i čini mi se da se naša Vlada ponaša kao Robin Hood ali potpuno krivo shvaćen. Robin Hood je uzimao bogatima, a dijelio siromašnim, a ovdje se Vlada se ponaša kao Super Hik. Štednja je doista potrebna. Tu se slažem sa porukama iz Vlade. Međutim ne štednja građana, jer oni više nemaju šta štediti. Potrebna je štednja na razini države. Ja ću pokušati navesti nekoliko primjera gdje je doista moguće štediti. Spomenuti ću javnu nabavu i čitav niz primjera o kojima smo ranije govorili tokom svih ovih godina zbog netransparentnosti, zbog netransparentnosti korupcija. Tu se događa previše toga što prolazi samo tako, a moglo bi osigurati značajne iznose koji bi se onda mogli upotrijebiti za poticanje gospodarstva i za postizanje socijalne ravnoteže. Mora se konačno u Vladi opredijeliti šta su to prioriteti. Pri tome ja ne mislim da bilo šta se u Hrvatskoj radi je suvišno, ali u uvjetima krize mora se odrediti bez čega se ne može, a u ovom proračunu to također nije prepoznatljivo. Izgleda da je sve nužno i da se sve to mora napraviti, nego se onda samo linearno smanjuju iznosi. Jako je bitna reforma državne uprave. Ono što je definitivno preskupo i na čemu se treba drastično i hitno rezati, to je upravo pregolema i k tomu još neefikasna državna uprava. Ja znam da u Vladi to znaju, ali očito da nema ili volje ili hrabrosti da se s tim uhvate u koštac. I konačno predlažem da se konačno realizira ono o čemu se puno govori, a to je da se dio uvoza koji opterećuje i ovaj proračun i razvoj gospodarstva, zamijeni domaćom proizvodnjom. Navest ću vam samo jedan primjer sposobne konkurentne informatičke industrije. Kad bi samo država prihvatila jednaka pravila igre i dala šansu domaćoj informatičkoj industriji, značajni odnosi koji odlaze iz Hrvatske, koji se prodaju za skupe licence i skupo održavanje ostali bi u hrvatskom proračunu na raspolaganju domaćem gospodarstvu. Poštovani gospodine ministre, počeli ste s najavom štednje i restrikcija u ovom proračunu. Meni se činilo da je to dobro, ali od početka sam prepoznala da imate jedan potpuno pogrešan pristup. To je kao kad je avion pretrpan pa ne može postići traženu visinu, onda se mora nešto iz njega izbacivati. Vi ste prvo planirali izbaciti putnike, potpuno krivo. A onda kad ste shvatili da zbog prijetećih nereda u Hrvatskoj ne možete samo tako izbaciti putnike, onda ste odlučili ne izbaciti ništa. Tako da mi ovaj proračun danas imamo kao pretrpani avion iz kojeg se nije pokušalo niti izbaciti suvišno gorivo da bi ostao na potrebnoj visini i da bi osigurao ono što je Hrvatskoj najbitnije, a to je opstojnost postojećeg gospodarstva, radnih mjesta i budući razvoj. Po svim onim pravilima koji vam već godinama sugeriraju ekonomski stručnjaci i dobronamjerni poznavatelji pravila, ekonomskih pravila poslovanja na razini javne uprave, javnih financija i javne vlasti. Odbacite bar to gorivo, budite bar toliko, suvišno gorivo, jer inače očito će biti jedino rješenje u izbacivanju pilota, a mislim da ni to ne bi za Hrvatsku bilo najbolje.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Radin, bez dobacivanja iz klupe. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo odmah zahvaljujem kolegici što me citirala, ali navod je netočan jer ja sam priču o Robin Hoodu primjenio na Vladu, na njenu Vladu, to je jedno drugo. Netočno je da se može voziti u leru. Čudi me, kolegica pretpostavljam da vozi, ali s obzirom da je bila u Vladi koja je vozila u rikverc ne čudi me što je mijenjala pojmove.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegica je izjavila da je ekonomska kriza zatekla odnosno sustigla nas, a i zatekla nas nespremne. Poštovana kolegice, ne slažem se, netočna je ta vaša tvrdnja jer da smo, nismo bili nespremni ni onda kada nam je vaša Vlada ostavila deficit državnoga proračuna u iznosu od 6,3% a kamoli da bi sve ovo što je Hrvatska država u protekloj godini, ne samo protekloj nego proteklom mandatu, a naročito u posljednjoj godini napravila, nije istina da je Hrvatsku gospodarska kriza sustigla nespremnu. Da ste vi ostali, bili bismo nespremni.
Hvala. I ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa jedan krivi navod kolegice Antunović gdje je navela da se Vlada ponaša kao superhik. Naime, Vlada Republike Hrvatske ne čita dječje romane kao prvo, nego se sukobljava sa stvarnim problemima, ne ponaša se u duhu superhika iz dječjih romana i sigurno se sukobljava sa svim problemima koje je opisala u današnjem iskazu ovoga proračuna ozbiljno, dosljedno i rečeno je da je dinamika realizacije određenih projekata samo malo će biti usporena. To je ona ozbiljnost koja govori kako će se pokušati savladati ova kriza koja je pred nama.
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ovaj prijedlog, evo da počnem prvo sa tezom, ovaj prijedlog proračuna nije dobar i pokazuje svu dezorijentaciju hrvatske Vlade da odgovori na stanje u kojem se Hrvatska nalazi. Hrvatska je u krizi. Ušli smo u recesiju, gospodarski rast u posljednjem kvartalu ove godine je blizu nule. Da li je ova kriza uvezena? Moje mišljenje je da nije. Mislim da ova kriza nije posljedica svjetske krize. Ova kriza je posljedica problema koji se stvara u Hrvatskoj godinama, nedostatka strukturnih reformi, nečinjenja ničega i nikakvih ozbiljnijih pomaka u tome da imamo efikasniju administraciju. Ova kriza je posljedica skupe Vlade proteklih pet godina i zbog toga sada nemamo sredstava da bi se uhvatili ozbiljnije u koštac sa potencijalnim problemima koji će nastati u narednoj godini. Prava kriza nam tek predstoji, a Hrvatska nije spremna za tu krizu zbog toga što ju ova Vlada za tu krizu nije pripremila. A kako hrvatski građani osjećaju tu krizu? Osjećaju to na način da je realna vrijednost njihovih plaća ove godine manja, manja za 1% nego što je to vrijedila proteklih godina. Hrvatski građani u ovom trenutku mogu kupiti manje dobara i usluga u odnosu na proteklu godinu. Vrlo vjerojatno će se taj trend nastaviti i u sljedećoj godini. Osjećamo krizu i tako što gospodarski rast usporava. Zbog čega to govorim? Zbog toga što država zbog usporenog gospodarskog rasta ima problema za isplatu svojih najosnovnijih troškova. Država je u problemu. Troškova kao što su plaće za državne službenike jučer, a kao što smo čuli danas i ministra, mirovine za hrvatske umirovljenike danas. Hrvatski umirovljenici danas svi još nisu dobili mirovinu. Mirovine kasne. Nepristojni kolega Šuker, ja vas molim nemojte mi dobacivati. Mirovine kasne, a hrvatska Vlada se muči da nađe sredstva za njih. Jedan prijedlog koji sada mogu dati. Sljedeći mjesec, gospodine ministre, isplatite prvo hrvatskim umirovljenicima njihove mirovine. Hrvatski umirovljenici žive od 2000 kuna mjesečno. To je 70-tak kuna svakog dana. Svaki dan njima znači doslovce život, da li će moći kupiti najosnovnija sredstva. A šta nam uvjeti ove gospodarske krize treba? Kakvo vodstvo je potrebno Hrvatskoj u ovim uvjetima? Potrebno nam je vodstvo koje zna što nas očekuje. I koje zna kako se sa tim problemima nositi. Na našu štetu Vlada Republike Hrvatske i da kažem uže ljudi koji unutar Vlade Republike Hrvatske odlučuju ili još uže, čovjek koji jedini misli da bi trebao odlučivati u ime svih nas, ne zna niti jedno, niti drugo. Zašto tamo mislim? Zašto mislim da gospodo ne znate što nas to očekuje? Do prije samo nekoliko mjeseci ste nam govorili da ćemo izbjeći svjetsku krizu. Zato mislim, jer do prije samo mjesec dana imali ste pripremljen proračun koji je veći za više od 10 milijardi kuna. Jer ste planirali ,proračun na temelju gospodarskog rasta duplo većeg nego što će to biti. I ona od jednom čudo, premijer traži time aut. Kaže nove su okolnosti, visimo na niti. Iznenadilo ga je sve to. Žao mi je što nas premijer nije gledao CNN ili BBC jer bi tamo na vijestima vidio da se sve odgovorne vlade, pripremaju za tu krizu cijelu ovu godinu, a ne samo zadnjih mjesec dana. Po prvi puta proračun se daje u proceduru izvan zakonskog roka koji je definirao da to bude 15. 11. niti jedna zemlje u Europskoj uniji osim onih koje su imale izbore, nije se iznenadila toj situaciji kao naša Vlada. Gospodo ulazite u krizu zavezanih očiju. Totalno dezorijentirani i ne znate kamo idete. Zašto još mislim da ne znate kako se s tim problemom nositi? To smo vidjeli iz dvije stvari. Prvo po prijedlogu proračuna koje je ova Vlada donijela na svojoj sjednici prošli petak. Vlada je proračun izglasala prije samo 5 dana, a jučer su ga svi odbori u Hrvatskom saboru izglasali uz potporu zastupnika vladajuće koalicije. Svi odbori. Danas opet nešto drugo. Deficit od prije 5 dana, danas više nije dobar, treba ga smanjiti, uzet ćemo čuli smo zdravstvo. Neozbiljno, nestručno i zastrašujuće. I ne govorimo to samo mi u SDP-u. to govore hrvatski ekonomisti, to govori Europska komisija. Nemamo ekonomske politike. Piše u zadnjem "Progress report-u". Vi se gospodo igrate brojkama, a ne znati ni što to znači, niti kakve će posljedice biti za sve nas. I ne bi to bilo tako strašno gospodine Šuker, da na taj način odlučujete kako će biti vama, ali vi gospodo odlučujete kako će svi hrvatski građani živjeti naredne godine. A kakav smo to prijedlog proračuna dobili? Krizni? Dali je ovo uopće krizni proračun? Dali je ovaj proračun uopće različit od onoga prošle godine? ovaj proračun je malo redizajnirani, prošlogodišnji proračun sa manjim izdanjima za gospodarstvo i sa bitnim sporijim rastom prihoda u odnosu na rashode. Mnogo priče oko deficita proteklih dana, 4,3 milijarde kuna koji će se financirati odakle. Domaći financijski sektor nema tih novaca. Na međunarodnom tržištu kapitala nitko nam ih neće dati. Ono što naša Vlada ovih dana grčevito traži je novac za svoje najosnovnije troškove. Traži naše banke kao što je to napravila, da ju daju novac kao što je to napravila da isplati plaće državnim službenika, a koji je to novac koji su banke dale i nauštrb koga? Na uštrb gospodarstva. I mi smo sada u situaciji da država usisava novac sa financijskog tržišta koji je nužno potreban gospodarstvu da bi sačuvali radna mjesta i održalo gospodarski rast u narednoj godini. Taj gospodine Šuker koji ste vi uzeli sada, je nužno potreban hrvatskom gospodarstvu sada i u narednoj godini. A deficit je posljedica rastrošne Vlade. Vlade koja je trošila preko svake mjere posljednjih 5 godina. I sada je ugrozila standard i radna mjesta svojih građana, jer nema novaca kako bi pomogla gospodarstvu. A tog novca bi bilo da se upravljalo na odgovoran način sa našom zemljom. Za deficit nisu krivi zaposlenici u javnim službama, niti poštivanje kolektivnog ugovora. Za deficit je kriva Hrvatska vlada, odnosno stranke koje u njoj sudjeluju. A to su redom HDZ, HSS, HSLS, HSU i SDSS, jer oni daju podršku takvoj Vladi zadnju godinu ili zadnjih 5 godina. Oni su krivi za deficit u koji ulazi naš proračun i zašto nema novca da se pomogne našem gospodarstvu u ovom teškom trenutku i da se on okrene izvozu. Ono čega se ja najviše bojim u proračunu je nerealnost u planiranju. Proračun je planiran na gospodarskom rastu od 2%. Mislim da je to nerealno, pogotovo u situaciji kada će u narednoj godini najviše trpiti naše gospodarstvo zbog recesije u koju ćemo ući i nedostatku novca na financijskom tržištu. Mislim da je puno realnije 0,5%. Sa druge strane, rashode će biti vrlo teško držati u ovim okvirima. I što onda mi u tim uvjetima radimo. Umjesto da pomognemo gospodarstvu i ulažemo u njega, mi smanjujemo poticaje za gospodarstvo, 11%. A šta smo smanjili? Smanjili smo poticanje poduzetničke infrastrukture za 13%, povećanje konkurentnosti hrvatske industrije za 30%, skoro 50 milijuna kuna. Poticanje proizvodnje za 21%. Kako mi mislimo gospodine kolega Šuker ostvariti predviđeni gospodarski rast? Kako mislim smanjiti negativnu platnu bilancu sa inozemstvom koja sada iznosi preko 70 milijardi kuna u ovom trenutku do kraja godine preko 80. Proračun bi trebao djelovati i u smjeru zaštite standarda hrvatskih građana. Tu ne vidim nijednu mjeru. Kako ćete očuvati radna mjesta? Kako ćete zaštiti standard hrvatskih građana? Toga u ovom proračunu nema. I na kraju ne mogu podržati ovaj proračun, zbog toga što ne ide u dva osnovna smjer. Da sačuva naše gospodarstvo i to na dva načina. Kroz standard hrvatskih građana i zbog toga šta ide u potrošnju koja je nastala zbog neodgovornog trošenja novca hrvatskih građana od strane Hrvatske vlade u proteklih 5 godina. Zato jer ovakva struktura deficita garantira da će sljedeće godine Hrvatska biti u velikim problemima. Taj deficit neće imati tko financirati i smatram da ćemo u prvom kvartalu, a posebno u prvom polugodištu imati takvih problema na način da država neće moći servisirati ni svoje operativne rashode, a da ne govorim o investicijama. Ovakva struktura deficita ne garantira niti rast od ovih planiranih 2%. Na kraju, ovaj prijedlog proračuna mi je dokazao ono što sam na početku i rekao, a to je da idemo dalje kako nas voda nosi, bez plana i znanja kako se nositi sa krizom u koju smo ušli. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. A sada imamo jednu seriju ispravaka, pa onda replika. Najprije ispravci netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Frane Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa teško je svu količinu netočnih i neargumentiranih navoda ispraviti ali pokušat ću barem dva, tri. Kao prvo kaže kolega netočno i neodgovorno, da ova kriza nije rezultat i posljedica svjetske globalne krize. Danas to reći, to znači imati zatvorene uši i oči i jednostavno ne znati što se događa oko vas. Danas tako nešto neodgovorno reći gdje se vidi da su direktne posljedice, evo konkretno drvna industrija koja ima problema zbog izvoza u Italiju. Ili reći ova Vlada uvodi deficit. Pa nije ova Vlada izmislila deficit nit ga uvela. Vaše Vlade su imale 6,3% deficita ogromna zaduženja. Mi smo smanjivali deficit i krećemo se u okviru standarda Europske unije gdje je deficit dopušten do 3%, to je nekakav standard. Prema tome, ove godine najmanji deficit će biti u posljednjih desetak godina i više. I kaže treće, što se tiče umirovljenika da vas je bila stvarna briga za umirovljenike pa imali ste prilike vratiti im dug kad ste bili na vlasti, ali kolega toliko toga se netočno rekli da je to čudo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ivanka Roksandić ispravak netočnog navoda.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče. Pa ja bih ovaj govor nazvala ne raspravom o proračunu jer je on bio potpuno netočan nego politički govor a predizborno još nije kolega Maras. Rekli ste isto tako da, ispravit ću samo neke navode teško je to sve ispraviti, ovaj proračun nije posljedica svjetske krize, to je posljedica skupe Vlade u pet godina. Ne, to nije točno. Znate što je bilo skupo? Bilo je skupo kolega Maras na početku pred pet godina vratiti dug profesorima, policajcima, zdravstvenim djelatnicima za sve one božićnice, za sav onaj smjenski rad što niste isplatili. Neke europske zemlje predviđaju stagnaciju ili negativni rast a mi predviđamo 2% gospodarskog rasta. Toliko o tome koliko ova Vlada nije ništa učinila. 2003. do sada sa 10,9 milijardi mi smo smanjili deficit u 2008. na 3,8 milijardi. Pa evo, je li to ono što apsolutno po vama ništa nije napravljeno.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boris Kunst ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa sve ovo što je izrekao zastupnik Maras ja mislim da ga se ni grof Munchausen ne bi posramio. Ovo što je rekao vezano uz tu svjetsku krizu da nije uvezena u Hrvatsku ja vjerujem da kolega nije pročitao ovaj proračun uopće po ovome što je govorio. Pa i Dubai osjeća financijsku svjetsku krizu a gdje neće jedna Hrvatska koja je normalno u vrtlogu tih problema. A ove žalopojke o socijalnim pravima, pitanjima, pa to vam je već potrošena tema. Pa to više vam ni ovi jadni ljudi koji vas slušaju više ne vjeruju. Jer, znate kako je 2000. godine donesen proračun. Iza leđa socijalnih partnera, bez da se sjela Vlada sa njima i razgovarala. Zbog toga su vam bili štrajkovi u 3. mjesecu. A mislim da bi bilo dobro kad već spominjete podsjetite se 1,6 milijardi zbog čega je ova Vlada vratila. Pa možda bi to ovom proračunu dobro došlo.
Zahvaljujem. I sad imamo dalje ispravke netočnih navoda. Uvaženi zastupnik Boris Matković.
Gospodine potpredsjedniče. Ja ću isto se pozvati na krivi navod, zapravo više ih je bilo ali posebice ovaj koji je kolega Maras izrekao da ova kriza nije proizvod globalne krize nego nesposobne Vlade i skupe Vlade u posljednjih pet godina. Mislim, kao prvo ovo međunarodno ekonomsko tržište i okružje kompletno danas karakterizira pojava jedne izuzetne financijske izražene krize i ona je započela na američkom tržištu nekretnina i udarila i na tržište kapitala svugdje u svijetu. I danas mnoge vlade pokušavaju pronaći način kako izbjeći jedan opći gospodarski kolaps. Pa očito, po vama ispada da je ova Vlada kriva zato i što kiša pada. Dalje, ja bih vam postavio pitanje zbog čega ne nudite alternativu. Očito je da ne nudite alternativu zbog toga što se plašite amandmanima skidati s jedne pozicije i stavljati na drugu a to sve radite zbog toga jer idu lokalni izbori i mislite da ćete se time narodu uspjeti promijeniti. Neće to tako ići gospodo s lijeve strane.
Sada imamo ispravak netočnog navoda Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče. Evo, ispravila bih jedan od niza netočnih argumentacija gospodina Marasa, ali ja ću se samo centrirati na jedan dio a to je kada je rekao da ova Vlada je imala zavezane oči kada se radio proračun i da ova Vlada ne vidi ovu situaciju koja je danas prisutna. Gospodine Maras, odmah ću vas na to demantirati. To nije točno jer upravo u ovom proračunu za 2009. godinu na pozicijama upravo za one ciljane skupine vidi se povećanje sa 6,6% a to su rodilje, djeca i nezaposleni. Isto tako, drugi ispravak. Nije točno da su zavezane oči ovoj Vladi nego su vama zavezane oči kada ne vidite vi što radi gradonačelnik Grada Zagreba jer kupuje za novce ovih rodilja, obitelji i svih građana Brezovice što uzima prirez i porez kupuje oklopnjake, helikoptere itd. a nema dječjeg vrtića u Brezovici. To vas bi moglo biti sram.
Uvažena zastupnice, isteklo je vrijeme. Molim vas, držimo se poslovnik. Ja ću po treći put reći. Nemojmo od našeg Poslovnika kojeg smo mi donijeli bedaka raditi. … [[Upadica se ne čuje.]] Nema dobacivanja. Jednostavno to nema po Poslovniku. Idemo dalje. Uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović ispravak netočnog navoda.
Pa naime, evo kolege opet netočno navode i nekoliko puta je kolega Maras ponovio da je razlog ovom sad skupa Vlada proteklih pet godina što definitivno nije. Sjetimo se koliko je bilo ministarstava u ono vrijeme. Ali da usporedimo što radi jeftina Vlada koja je bila SDP-ova. Jeftina Vlada je dozvoljavala svojim ministrima da opskrbe svoje firme novcima, poslovima, dakle ta jeftina Vlada davala je privatnicima koliko god je trebalo u džep i to iz proračunskih novaca. … [[Upadica se ne čuje.]]
Marine, ne dobacivati.
Nikad Marin do Pantovčaka neće doći.
Zahvaljujem. I ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Berislav Rončević. Izvolite.
Ispravljam netočan navod uvaženog kolege Marasa koji je rekao a što je Vlada radila u prethodnih pet godina, trošila preko svake mjere. Potpuno netočno i upravo obrnuto. Samo podsjećam, 2003. budžetski deficit 6,3%, kraj ove godine očekivano oko 1%, vidjet ćemo još kada bude Izvješće o izvršenju državnog proračuna. A sjetite se uvaženi kolega samo amandmana vaših prethodnika u svih ovih pet godina na državni proračun 4 do 5 milijardi amandmana na protutežu smanjivanje budžetskog deficita. Pa tko se tu ponaša neodgovorno raspravite sami.
Zahvaljujem. I sada imamo opet seriju replika. Idemo redom, prvo je uvaženi zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Evo, pa ja se moram složiti sa kolegom Marasom, no međutim, morati ću ga i malo dopuniti. Da bi nas gospodarska kriza, da bi nas gospodarska kriza zatekla i da nema ove svjetske financijske krize. Naime, pa teško je nadoknaditi 13, preko 13 milijardi eura, 13 milijardi kuna od prodaje HT-a u prošloj godini, to je 12% proračuna. Teško je te novce naći. Zato je na primjer ove godine nikada više novo zaduženje sa 15 u odnosu na 12 milijardi i nikada veća količina novca za otplatu postojećih zaduženja sa 11 na 9,5 u odnosu na 9,5 milijardi. Također ono što s pravom možemo postaviti pitanje, da li to znači da ćemo u sljedećoj godini imati neku nepredviđenu prodaju nacionalne imovine, što nije planiran proračun, da li ćemo neku hrvatsku tvrtku, u sljedeću godinu da bi sanirali ove godine prodati. Ja da hoću biti zločest, a nisam zločest bi mogao reći budući da je gradu Zagrebu, npr. u zadnje dvije godine uzeto 1,6 milijardi kuna, da hoću biti zločest ja bih rekao da je grad Zagreb platio da se plaće u državnoj službi ne zamrznu još prošlu godinu. Građani grada Zagreba su to platiti, da hoću biti zločest ali nisam zločest. Također dobro ste spomenuli kolega Maras i smanjenje novaca za gospodarstvo i poduzetništvo. Sukladno smjernicama Europske komisije … [[Govornik se ne razumije.]] plan o kojem se ovdje uopće danas ne govori, poticanje gospodarstva je nešto što je iznimno važno. Također, ovaj proračun predviđa smanjenje, subvencije u brodogradnji, da li to znači otkaze u brodogradnji, da li se s time planira. Stavka za poticanje razvoja konkurentnosti je manja, za poticanje izvoza je manja, to je on što su problemi i što nije dobro, da se ne ulaže u gospodarstvo u ovoj situaciji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I sada je odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolega Bernardić, dobro ste to primijetili, i mogu samo jednu stvar reći, definitivno sam siguran i tvrdim to ovdje, Hrvatska nije spremna za gospodarsku krizu zbog skupe i rastošne administracije u proteklih 5 godina. Samo na povećanju cijene kilometara autoceste se moglo po nekim procjenama uštedjeti 4 do 5 milijardi kuna. Pogledajte samo troškove koje je vaša administracija, odnosno hladni pogon ima, to su ogromni novci, da imamo taj novac sada, mogao bi ministar Šuker sljedeće godine dati novac gospodarstvu i očuvali bi taj gospodarski rast a analogno tome bi se bolje punio proračun. Zbog toga šta je država bila prerastrošna, ne kritički i bahato trošila novac sada imamo probleme.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Prije nego počnem da vam se obratim, kolega Maras moram sam sebe upozoriti da ne spominjem ni ime Bandić ni ime Čačić, da ne izazovem kolegu Markovinovića i kolegicu Šolić, ali u svakom slučaju krenuli ste, vaša misao Hrvatska nije spremna za krizu koja je pred nama. Naime danas smo u uvodu za ovaj proračun čuli jednu veliku istinu od ministra Šukera konačno, naime, svih ovih godina kada smo tvrdili da imamo deficit, skriveni deficit i skrivenu bombu u zdravstvu, rekli su nije točno. Međutim, danas smo čuli da u zdravstvu imamo problema i čuli smo ministra Šukera ukoliko ne uspijemo taj reprogram osigurati sa sredstvima na nekim od mogućih tržišta da ćemo završiti kao Island i Mađarska. Činjenica je, spomenuli ste brodogradnju, činjenica je da u brodogradnji vizije nemamo, a da nemamo govori i stavke proračuna da nemamo predviđena sredstva za zbrinjavanje onih 40% zaposlenih koliko vrlo vjerojatno će ostati bez posla i što će biti gorka istina u trenutku kada će im trebati reći, za sada ih još uvijek skrivamo. A isto tako i činjenica da u Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj smo smanjili potencijal, a govorimo da treba, treba dati podršku gospodarstva, upravo Hrvatska banka za obnovu i razvoj je osnovana da da podršku i u izvozu da osigura poticaje za izvoz, jednostavno osigura našem gospodarstvu … [[Govornik se ne razumije.]] potrebna sredstva a da bi mogli napraviti svoju reproduktivnu funkciju i stvoriti novu vrijednost. Pa prema tome, mislim da u jednom dijelu je, se Vlada pripremila i svjesna krize, govori i jučerašnji Zakon po hitnom postupku o golf igralištima u smislu nove ponude na turističkom tržištu bez obzira na posljedice koje će biti direktno vezan na jedinice lokalne uprave i štete za zemlju koja je u državnom vlasništvu, ali smatram da se Vlada, da je Vlada postala svjesna krize ali da u ovom proračunu i ovim pripremama nije svjesna cjelokupne dimenzije krize.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Gordan Maras.
Pa da Vlada nije svjesna, a na žalost ni zastupnici HDZ-a, što se dešava, govori i kada pričamo o deficitu. Netko je spomenuo čini mi se gospodin Matušić da je deficit u postotku bio veći 2000. do 2003. godine, u postotku da, ali u nominalnom iznosu ne, u nominalnom iznosu ne. A da vas podsjetim gospodine Matušić, pored svega, zašto je to deficit.
Molim vas, nemojte ovakve rasprave … [[Govornik se ne razumije.]] vi HDZ spominjete … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ne, ne, ja, gospodin Koračević je spomenuo, gospodin Koračević je spomenuo deficit, ja želim objasniti zbog čega smatram da je ovaj deficit loš, a mi smo 2000. godine naša Vlada je deficit iskoristila da plati unutarnje dugove države 9 milijardi kuna, koje nam je ostavio HDZ. I to je taj deficit i vi sada sa svojim deficitom pokrivate vaše troškove zadnjih pet godina. Zbog toga što niste restrukturirali i ništa napravili. Vlada 2003. godine vam je ostavila povoljnu situaciju i bilo ju je umijeće ovako dovesti do ove razine. Nažalost, gospodo iz HDZ-a deficit koji vi imate se ne može uspoređivati sa ovim. Vaš ide cijeli u potrošnju, a onaj je išao u razvoj.
Gospodo, gospodo! Imamo, replika gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Postavljate pitanje kolega odakle novac sada za smanjenje deficita, pa odgovor vama, ali možda evo ovdje neka čuje i gospodin ministar. Po podacima mjerodavnih institucija, bez ikakvog pravnog osnova, neovlašteno, u posjedu je i korištenju hotela i drugih turističkih institucija, čujte me dobro 20 milijuna metara kvadratnih, koji trebaju i koji čine državnu imovinu, državnu imovinu. To su nekretnine zemljište, 20 milijuna metara četvornih. Neka je to prodano, ili dano u zakup, pa eto za minimalnih 50 eura jer je to najvrjednije zemljište, imate 7 milijardi kuna, eto vam primjer, to je samo jedan primjer. Imam cijelu bilježnicu takvih primjera. I to vam je jedan od primjera, ali nemam vremena da sve to sada iznesem. I to vam je sada primjer kako se guli Hrvatska. Da smo u banani to smo čuli. Ali kako se guli Hrvatska. I banana obično ima jednu koru. Koliko to kora ima Hrvatska, koliko ima gulikoža koji je gule? Ali ne gule je oni to zato tek tako nego zato što im je to omogućeno. I sad je pravo pitanje zbog čega? Zašto se tolerira takvim osobama koji su stekli enormno bogatstvo na tome što pripada državi da država s tim ne upravlja i da smanjuje deficit i upotrijebi u korisne, u korisne svrhe. Zbog čega nam novac tako odlazi? To je pitanje. Ako ne dobijem odgovor onda s pravom ljudi kažu: «Pola pije, pola šarcu daje.»
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospođo Antičević-Marinović. Dobro ste primijetili pitanje odakle nam novac. Novac će po ovakvom prijedlogu proračuna bit će ga sve manje. Gospodarski rast neće biti 2%. Evo to mogu ovdje reći. Bit će bliže nula nego 2%. I s druge strane ne samo da neće biti novca iz gospodarskog rasta odnosno iz novostvorene vrijednosti odnosno iz poreza koje bi država trebala uvesti. Nego neće biti novca ni iz financijskog sektora. Država će trošiti i radit će pritisak na banke da troše taj novac koji gospodarstvo nužno treba. Država će povući novac za svoje operativne troškove a za male tvrtke i za one koje bi trebala generirati rast stvarati novostvorenu vrijednost, plasirati robu u inozemstvo neće biti novca. I zbog toga smatram da je ovaj deficit opasan za našu državu, za naš gospodarski rast i za cijelu budućnost i situaciju koja će se desiti sljedeće godine. Ja se nadam da će to kolege iz HDZ-a uvidjeti i da će korigirati ove neke stvari u proračunu do kraja dok ga ne donesemo.
Ministar financija Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa čovjek ovdje čuje stvari koje naprosto ne može vjerovati. Bivša ministrica pravosuđa priča o tome da danas netko pljačka turističko zemljište. Pa to je u njenom resoru bilo. Bila je ministrica tri godine. Mogla je 15 puta to riješiti i nitko joj ne bi ništa rekao kao što to danas zajedno Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo turizma je predložilo rješenje za to turističko zemljište. Dakle to nije problem koji je nastao sada. To je problem koji je bio i prije i kojeg ste mogli riješiti za vrijeme svoje Vlade. Uvaženi zastupniče Maras, ja kad bih govorio u ovom Visokom domu o financijama onda bih naučio financijske termine jer vas je nemoguće ispravljati i pratiti jer vi naprosto, nemojte se ljutiti, ali brkate stvari. Vi velite da je deficit 2000. bio zato što se financirao deficit 1999. Ako je to bio deficit 1999. onda, onda ne može biti deficit opet 2000. To su samo neke ovako napomene. No gledajte vi ste iz ove govornice teatralno pričali o tome kako Hrvatska neće iskoristiti predpristupne fondove, kako je to katastrofa. Danas imali ste se priliku uvjeriti prije tjedan dana prema press konferenciji koju je sa mnom držao Vincent Degert i rečeno je iskoristivost 94%. A vi ste prije mjesec i po dana pričali: «Katastrofa! Slom svijeta, sve će se srušiti, Hrvatska nema pojma! Ova Vlada nije ništa napravila!» A što ćete sada reći? Pa možete dizati ispravke netočnih navoda koliko god hoćete to su elementarne činjenice i brojka je brojka. Brojka nikada ne laže. Ona se uvijek može provjeriti. Prema tome koliko je iskoristivost PHARE-a 2006 možete provjeriti. Govoriti o tome da kriza nema ova u Hrvatskoj veze s onim što se događa u svijetu je naprosto nevjerojatno. Pa dajte onda ponudite argument s čim je to Hrvatska proizvela krizu? Dok su u svijetu propadale banke hrvatske banke su imale stabilan financijski sektor. Dok su u svijetu štediše hrlile i uzimale svoje depozite iz svojih, iz poslovnih banaka nakon odluke Vlade Republike Hrvatske da se podignu osigurani depoziti na 400 tisuća u Hrvatskoj se to nije dogodilo. I vi možete pričati što hoćete. Što se događalo u stabilnim vremenima kad je bila gužva u Riječkoj banci i koji je potez tada napravljen da se ne dogodi loše sa Riječkom bankom? Dobar potez. Ja neću kritizirati da je to bio loš potez. Bio je dobar potez da se spriječi stampedo štediša da se ne povuku depoziti iz Riječke banke jer da se to dogodilo ta banka danas ne bi postojala. Mi možemo govoriti druge stvari o ovome, o onome, ali ja nikad neću reći da se s tim potezom nije spriječila najezda. Pa tako bi bilo pošteno od vas da isto tako kažete ali očigledno da ne znate što se događalo 10.10.? Da znate što se događalo 10.10. poslovnim bankama, da imate ikakve odgovornosti prema vlastitoj domovini onda to nikad ne bi rekli. Nikad to ne bi rekli jer naprosto ne znate što se događalo. Druga stvar … … [[Upadica se ne razumije.]] Druga stvar, pa neću, zašto bi ja vama govorio? Vi sve znate, ne? Druga stvar, ako u tom trenutku, to je bilo u tjednu između 6. i 10. u Europskoj uniji sve zemlje su bile u panici, sve zemlje su donosile odluku o osiguranju depozita, ovako, onako onda ne vidim u čemu je tu razlika Hrvatske i drugih zemalja. No ako je ovaj proračun toliko nevaljali, ako je to katastrofa mogli ste ponuditi novi. Ponudili ste set poreznih zakona koji nudi deficit od 13 milijardi kuna. Druga stvar, dajte se dogovorite unutar svog kluba jel' jeste za deficit ili niste za deficit? Iz izjava svih koji su došli iz SDP-a vi ste se zalagali za deficit. Ja poštujem te vaše opredjeljenje za ekonomsku politiku i vjerojatno imate razloga zašto ste to tako predlagali. Ali nemojte onda kritizirati ako mi i ovako mali deficit želimo još dodatno smiriti, smanjiti iz jednostavnog razloga pa ja to već govorim mjesecima želim ostaviti prostora za hrvatsko gospodarstvo. Ja kad bih govorio retorikom koju vi govorite onda bih rekao ja sljedeće godine imam problema da otplatim 750 milijuna EUR-a kredita koje je zadužila ona Vlada, neću spominjati pokojnog predsjednika vaše stranke, ali to bi bila bedastoća s moje strane. Zašto? Pa zato što su to procesi koji se događaju u svim vladama. Uvijek jedne vlade podižu kredit, druge ih reprogramiraju. Ali vaša retorika bi upravo išla u tom smjeru. Dakle tih 750 milijuna je zaduženo u jednom periodu u kojem ste vi bili na vlasti isto tako kao što će u nekom budućem periodu neka druga vlada, da li HDZ-ova, da li nečija druga vraćati ove kredite koje mi sad dižemo. Druga stvar, kad govorite o novcima koji su dobiveni od privatizacije HT-a trebali bi znati gospodo koliko privatizacija i koliko privatizacijskih prihoda je bilo u vašem mandatu od 3 godine? A koliko privatizacijskih prihoda bilo u mandatu 5 godina od ove Vlade? I to isto možemo provjeriti i možemo s argumentima razgovarati. Mi se možemo ovdje politički prepucavati, iznositi neistine, međutim ja nikada nisam imao takvu političku retoriku. Ja sam uvijek svoje političko, borbe i sukobe nastojao zasnivati na argumentima i ono što ja nikad nisam svoje političke protivnike vrijeđao. Nastojao sam biti maksimalno korektan. I kad sam vama rekao kolega, rekao sam zato što većini ljudi iz vašeg kluba i ženski i muški mogu reći kolega, jer smo godinama se znamo i mi tako međusobno komuniciramo i prema tome nije mi uopće bila namjera da vas uvrijedim. Ali ne znam više kak' ću pozdraviti Arsena kad ga sretnem na utakmici hoću mu smjeti pružiti ruku ili neću da se čovjek ne bi uvrijedio itd. Ali no dobro. To je nekakva nova retorika. Druga stvar. Ako kažete da je 13 milijardi, ako je 13 milijardi od privatizacije HT-a onda recite gdje su završili. Prvo nije 13 milijardi. Druga stvar, trebali bi znati da su to, ti novci otišli za povrat duga umirovljenicima. Treća stvar ako već govorite o deficitu, ako govorite o javnim financijama onda bi znali da samo, trebali znati da samo postoje dva modela za financiranje deficita. To je ili novo zaduživanje ili prodaja obiteljskog srebra. Kome pada na pamet prodavati obiteljsko srebro u trenucima kada je cijena na burzama takva kakva je. No kažem, vrlo teško je raspravljati o raspravi koja nema ni jednog argumenta. Raspravi koja se zasniva na nekakvim imaginacijama. Međutim, proračun je jako egzaktna stvar. Svaka rashodovna strana ima svoje ime i prezime. Ima i zašto i na kraju krajeva da ste pročitali Zakon o proračunu onda bi točno znali što se može napraviti u proračunu amandmanima u kojem roku. Druga stvar isto tako do kad se može donesti proračun i sve to ide. Međutim, ja sam vam rekao ja sam bio svjedok ovdje. Bio sam oporbeni zastupnik. Došao je jedan proračun. Pa je onda MMF rekao nema gospodo toga. Smanjujte ga za milijardu i pol. Pa je došao drugi proračun, ali sve u roku od nekoliko dana. Pa kad je došao i taj drugi proračun mi dođemo u jutro na izglasavanje proračuna, a ono 6 amandmana treba zadovoljiti koalicijske partnere, pa i to. Pa nitko nije radio od toga paniku. Ali to ste vi radili. Na takav način ste predlagali proračun. Zašto? Pa zato što je bila takva situacija. Pa sigurno da Crkvenac bi napravio veći proračun da mu je MMF dozvolio. Ali mu nije dozvolio i to treba poštivati. I nitko mu zbog toga ga nije razapinjao ovdje. Tako i mi. Nije istina da smo predložili proračun od 10 milijardi. To naprosto nije istina. Pročitali ste nešto, ali ste krivo pročitali. Ali da znate kako nastaje proračun, onda bi znali da proračunski korisnici idu prema Ministarstvu financija sa svojim željama i što je logična stvar. I kad se kreira proračun te želje se polako režu i dođu se na određenu razinu. Jedini proračun s kojim smo mi izišli van je bio onaj sa nultim deficitom. Išli smo sa prijedlogom da se smanje sredstva za plaće. Nismo postigli socijalni sporazum i socijalni dijalog koji mi imamo za razliku od toga što ga bivša Vlada nije rekla. Ali kažem, predpristupni fondovi su najbolji pokazatelj kako se politički neka stvar može eksploatirati. Onda na kraju dođu realni rezultati. Čujte, ljudi koji rade imaju rezultate, a neki samo pričaju. Hvala lijepo.
Gospođe i gospodo zastupnici. Ovdje je otprilike 25 deka jedno prijavnica težine. Sada na ovo ministrovo izlaganje ima 7 ispravaka netočnih navoda. Ja, daklem vodimo se malo da vrijeme ide, leti i da je potrošeno vrijeme. Prvi ispravak, gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Kad gospodina ministra evo upozoravam replicirajući svom kolegi da 20 milijuna metara kvadratnih treba država gospodariti jer jesu njezino vlasništvo, da bi najmanje mogla uprihodovati godišnje 7 odnosno mjesečno 7 milijardi kuna mene gospodin ministar netočno, dakle da bi me ušutkao i to brzinom, petom brzinom ide unazad u prošlost i netočno mene proziva za određenu ovlast u određenom resoru. Zna se čiji je resor …/Govornica isključena i ponovno uključena./… i tajanstveno je povučen. Dakle, osnovno je pitanje i to je točno da leži neiskorištenih, na putu, na cesti 7 milijardi koje je netko pokupio. I zašto vi te štitite umjesto da uberete taj novac koji pripada državi, a ne njima.
Zastupnik gospodin Nenad Stazić, ispravak.
Kažete ministre da je Vlada riješila ovo turističko zemljište. Ne, ne. Vlada je pripremila zakon da se riješi toga i to u korist privatnika. Jučer je evo kolega Šeks držio nas ovdje do 22,30 da raspravljamo [[Upadica: 22,35. Ispravak.]] u to gluho doba noći o Zakonu o golf igralištima, po kojima će državno zemljište, šume, zemljište jedinica lokalne samouprave izvlaštenjem … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Kolega Stazić, pa nemojte kao Katon, Ceteron, Cenzeo non stop. Pa ispravljajte navod.
I 25% toga zemljišta apartmane, izvlaštenjem će doći za male novce do toga, a onda će prodavati apartmane … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Na taj način …
Na taj način, ovo nije ispravak netočnog navoda. Na taj način. Pa kolega Stazić, hajde budite ljubazni. Ja znam da vi imate želju da kao Katon govorite svaki puta o ovakvoj temi o kojoj je riječ sada ovdje, a koja je tema koja je vezana za jučerašnju raspravu o Zakonu o golfu. Nemojte! Gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Ispravio bih netočan navod ministra Šukera koji je rekao da sam rekao da smo s deficitom 2000. plaćali deficit 1999. Ne, ja sam rekao gospodine Šuker da smo sa tim deficitom plaćali dugove HDZ-ove vlade iz '99. koji su iznosili 9 milijardi kuna. A ako niste primijetili između 2000. i 2003. se Hrvatska jako izgradila. Rast je bio 5 do 6%, a što se tiče proračuna o kojem ste vi sada malo prije meni prigovorili da sam rekao da se smanjio. To nisam rekao ja. To je rekao premijer Sanader koji je rekao da ćemo morati reducirati proračun za 15 milijardi kuna. Toliko o planiranju ove Vlade i vas osobno.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Pa želim ispraviti netočan navod ministra Šukera, a kojega je iznio u dijelu predpristupnih fondova i korištenja predpristupnih fondova. Ja želim ministre vas podsjetiti da nismo politizirali o korištenju predpristupnih fondova, a da smo bili u pravu govori i odluka Europske komisije kad nam je za više od godinu dana blokirala korištenje predpristupnih fondova, kad nam je smanjila. Ja znam da to ovo kaj ste mahnuli rukom uvjetno košta u tom trenutku nas i 50 milijuna eura manjih sredstava. Prema tome a Europska komisija nam je to ukinula jer nas je stavila na čekanje godinu dana zbog nesposobnosti, netransparentnosti i zbog pogodovanja. Prema tome u tome se sastoji ispravak mog netočnog navoda.
Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja bih ispravio dva netočna navoda ministra Šukera, jedno je oko iskorištenosti fondova Europske unije. Dakle nismo iskoristili 94%. Mi smo potpisali ugovore za 94%, da li ćemo to iskoristiti znati ćemo tek kada predamo evaluacijske papire Europskoj komisiji i kada Europska komisija kaže o.k. iskoristili ste i ne morate vratiti novac. A kako radimo na pročistaču za Karlovac, ja se bojim da ćemo morati vratiti novac za pročistač za Karlovac zato jer košta 5 milijuna eura više nego što bi trebao koštati i kasni se s tim 3 godine. I drugo, nije Vlada donijela odluku o podizanju garancije za štedne uloge u hrvatskim bankama na 400 tisuća kuna nego je to donio ovaj Sabor donoseći zakon [[Upadica: Na čiji prijedlog?]] Donoseći zakon Hrvatski sabor je podigao garanciju za štedne uloge na 400 tisuća kuna.
Gospodin zastupnik Josip Leko, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dva ispravka netočnih navoda gospodina ministra Šukera. Ponovo tvrdi da se radi u Hrvatskoj o financijskoj krizi. Nije točno. Radi se o ekonomskoj krizi u Hrvatskoj i to strukturnoj. I drugo, ministar kaže nismo morali sanirati banke, druge države su sanirale. Točno. Jer Hrvatska ne bi mogla svakih 10 godina sanirati banke pa ih prodati i to jeftinije za 3 milijarde kuna nego što je koštala sanacija. Prema tome nije riječ o financijskoj krizi u Hrvatskoj nego ekonomskoj i socijalnoj krizi gospodine ministre.
I gospodin zastupnik Ivan Bernardić. Izvolite.
Rekli ste citiram: "da je nama stalo do razvoja gospodarstva onda ne bi diskutirali o proračunu na ovakav način". Pa upravo suprotno, nama je stalo i zato diskutiramo o proračunu na ovakav način. I ne samo to, nama je stalo i zato smo u saborsku proceduru uputili paket zakona koji žele pomoći hrvatsko gospodarstvo investicijama. Nama je stalo i očekujem da ćete te točke uvrstiti još do kraja ove sjednice na dnevni red kako bi u sljedećoj godini pomogli gospodarstvenicima da imaju niže troškove investiranja, kako bi imali diskont. Zato je nama stalo i zato smo uputili i zato očekujem kada nam je stalo, nadam se da je stalo i vama da ćemo raspravljati o tom još sutra i preksutra i ja vam bacam rukavicu da to prihvatite.
Rukavica se može baciti u ring. Gospodin zastupnik Tomislav Ivić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Podržati ću prijedlog proračuna za 2009. godinu jer je realno planiran i jedino moguć u ovakvim uvjetima. Globalna recesija i kriza izvezena iz SAD-a u ostatak svijeta ima i imati će posljedice u Hrvatskoj, koji je prijedlog proračuna akceptira i upravo zbog toga je ovakav kakvog smo ga dobili na klupe. Odgovornom ekonomskom politikom u proteklom razdoblju stabilnim bankarskim sustavom, uvođenjem reda u državne financije, uspostavljanjem državne riznice, inzistiranjem na smanjenju proračunskog deficita u godinama kada su prihodi državnog proračuna rasli po visokim stopama i u značajnim iznosima, poduzetim mjerama u posljednje vrijeme poput osiguranja štednih uloga na 400 tisuća kuna, Hrvatska se dobro pripremila u prvom valu krize i stvorila preduvjete da je kriza što je moguće više zaobiđe te da posljedice krize budu što manje. I proračun za 2009. godinu upravo je na tom tragu. Uvjeren sam da će Hrvatska spremnije dočekati krizu od mnogih zemalja pa i od nekih koji su u Europskoj uniji, a posebice zemalja u našem okružju. Proračun od 124 milijarde kuna što je rast od 5,3% u odnosu na 2008. godinu, rast BDP-a od 2% po godišnjoj stopi su realnost i uvažavajući sve što se u svijetu događa nikako nije obeshrabrujuće. I predviđeni deficit proračuna od 4,3 milijarde kuna je u ovom trenutku realnost, jer u protivnom moralo bi se odustati od neophodne reforme zdravstvenog sustava te bi se potpisani ugovori sa sindikatima u javnim službama o plaćama djelatnika u javnoj upravi morali jednostrano staviti izvan snage, a pitanje je koliko bi dugoročno državu koštalo, što si ipak odgovorna Vlada kao što je ova, ne može dopustiti. U proračunu za 2009. godinu itekako se vodilo računa o ravnomjernosti socijalne pravednosti i razvojnih imperativa. Nisu upitne mirovine, dječji doplatak, rodiljne naknade, socijalne naknade te su u proračunu osigurana dostatna sredstva znatno povećana u odnosu na 2008. godinu. Posebno me veseli što u prijedlogu proračuna Ministarstvo obitelji i branitelja osigurava dostatna sredstva za dosljednu primjenu zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji te što branitelji i stradalnička populacija ni po čemu neće biti zakinut. Istovremeno itekako se vodi računa i o razvoju te će se u 2009. godini za poticanje razvoja poduzetništva osigurati kontinuitet iz prethodne godine od 5,1 milijarda kuna. Da će se za programe regionalnog razvoja osigurati 3,4 milijarde kuna. Da se za kapitalne investicije u proračunu planira 3,6 milijardi kuna. Osigurana su i povećana sredstva Ministarstvu pravosuđa i Ministarstvu unutarnjih poslova za borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije što pokazuje dosljednost Vlade da se sustavno radi na jednom od većih društvenih problema. Zadovoljan sam i kao Slavonac jer iz ovog proračuna je vidljivo da investicije koje su u Slavoniji započete ili se planiraju, će biti nastavljene i u 2009. ali su u projekciji i za 2010. i 2011. godinu. Zbog svega navedenog kao što sam u uvodu rekao, podržati ću prijedlog proračuna. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Po kojim uvjetima mi donosimo ovaj proračun? Uvjetima kriza na globalnoj razini i evidentnoj nesposobnosti Vlade … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … Ja bih vas molio da
Nemojte da netko slučajno isključuje mikrofon. Krećemo ispočetka.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče što ste mi dali riječ. U kojim uvjetima mi donosimo ovaj proračun? S jedne strane u uvjetima krize na globalnoj razini, a s druge strane u nesposobnosti Vlade i očitoj nesposobnosti da se s tom krizom nosi. Zemlja jednostavno nije pripremljena za tu krizu. Mi smo ovdje čuli od kolega Matušića, kolegice Roksandić, kolege Markovinovića, oni misle da je Račanova vlada trebala pripremiti zemlju za ovu krizu. Ministar Šuker im je upravo objasnio da je to bedastoća, ali sumnjam da će oni to shvatiti. Pet godina ova Vlada provodi zaduživanje. Pet godina se zadužuje. Sada u uvjetima krize Vlada glavinja. Gledajte, zamrznut ćete plaće, nećete zamrznuti plaće. Uvest ćete pet kuna na cigarete, nećete uvest pet kuna na cigarete. Umirovljenicima ćete isplatiti božićnicu pa nećete isplatiti pa ćete uvest doprinos za zastavu umirovljenicima pa nećete uvesti. Pa besplatni udžbenici za sve učenika pa onda ipak ne. Znači, da se poslužim rječnikom premijera Sanadera, ne znate jel biste piškili ili kakili. Kažete kriza, a kakav je odgovor na ovu krizu? Je li ovo krizni proračun? Ne, taj proračun kad mu pogledamo stavke, na jednoj indeks 102%, na drugoj stavci 98%, simo tamo, par postotaka, vrlo važno. Znači, posve je evidentno da nema osmišljene financijske politike tj. ima je u onom smislu u kojem jedan predstavnik kluba HDZ-a kaže da je i loša politika – politika. Takve politike ima. Obmanjivanje karakteristika loše politike. Pa tu se obmanjuje dugo. Npr. u predizbornoj kampanji premijer obećaje gospodarski rast od 7%. Sada jedva 2%, 7% nikad nije ostvareno. Jedna očita obmana u svrhu pridobivanja glasova. Prije nedugo vremena je rekao, svjetska kriza zaobilazi Hrvatsku, ona postoji ali ona se nama neće dogoditi, mi imamo bedem, mi imamo obranu, ona zaobilazi Hrvatsku. Nekoliko dana nakon toga priznaje "u banani smo". Suočena s tom katastrofom, Vlada predlaže najprije zamrzavanje plaća, a kad popusti pod sindikalnim pritiskom onda se odlučuje na šta, na deficit. Ali, istovremeno okrivljuje sindikate za taj deficit. I opet obmana, nepotrebna obmana. K'o da ljudi ne znaju izračunati. Deficit je 4,3 milijarde a na plaće, na ovih 6% treba svega milijarda i pol. Prema tome, sindikati i ovo povećanje od 6% ne može nikako biti uzrok ovom deficitu Posve je jasno da je taj deficit i bez ovih 6% da je nastao zbog ogromne državne potrošnje, povećanja birokratskog aparata, tu se trpaju rođaci, stranački ljudi. I sad to naravno košta. To košta, to treba netko platiti. U 15 ministarstava su 63 državna tajnika. 3 i pol puta više nego u onoj Račanovoj Vladi koja je imala čak 19 ministarstava. Pa ti državni tajnici isto trebaju neke plaće, tajnice, svoje urede. Okrivljuju se sindikati za taj deficit s ovim povećanjem od 6% s tim da to uopće nije nikakvo povećanje, jer je inflacija u ovoj godini dostizala i 8%. Prema tome, to kad im se malo poprave te plaće to je jedva da će pokrpati rupe koje je stvorila inflacija u ovoj godini. Cijene rastu, plaće realno padaju, padaju za 1% u najmanju ruku, sve poskupljuje, plin evo 22%, poskupila se struja. Reklo se onda da to neće osjetiti siromašni, pa idite ih pitajte kad su im počeli stizati računi jesu li osjetili ili nisu osjetili ako uopće znate nekog od njih. Gorivo je skuplje nego u Sloveniji. 6 kuna je u Sloveniji. Kad je cijena nafte rasla na svjetskom tržištu onda je ovdje momentalno odmah za pet minuta su se povećavale cijene goriva. I reklo se razlog je povećanje cijene nafte na svjetskom tržištu. Sad kad pada, nema, ne spuštaju se te cijene. Pa naravno, PDV se na gorivo naplaćuje pa to ministru ide u prilog. Slovenija koja nema svoje naftne izvore ima za kunu jeftinije gorivo, k'o da kupuje gorivo na Marsu, pa kupuje na tom istom tržištu. Ali, Slovenci nemaju hrvatsku Vladu i nemaju ministra Šukera, tu je njihova sreća. Zaduženja rastu, vrištali ste do neba za vrijeme Račanove vlade da je svaki građanin zadužen, ne znam koliko ste govorili 3 tisuće eura, 4 tisuće eura. Sad je zadužen za 8 tisuća eura prosječno svaki građanin. Ljudi vam žive od minusa na računima. Na to plaćaju skupe kamate bankama i ne znaju kako će spojit kraj s krajem. Kakav je odnos međutim prema državnome novcu, prema imovini državnoj. Da li se prema njoj postupa pažljivo, brižno, da li se nastoji očuvati, da li se nastoji racionalno potrošiti ili ju se krčmi? Gledajte, 10 milijuna kuna proračunskog novca potrošeno je na lobiranje u samo dvije ambasade. A gdje su rezultati tih lobiranja, kome se platilo to lobiranje, zašto baš samo u te dvije ambasade? Još bih shvatio da ste u Sloveniji lobirali, jer nas oni sad ne puštaju u ove pregovore, ali vi ste lobirali na krivom mjestu, kod onih koji nas podržavaju i potrošili 10 milijuna kuna na to. To je odnos prema proračunskom novcu. Što je sa 15 milijuna kuna nepotrebno plaćenih za vojne kamione? Što je, di su? Ali ako imate takav odnos prema proračunskom novcu pa onda vam ni ovaj deficit neće bit dovoljan da sve to pokrijete. Kakav je odnos prema državnoj imovini? Gospodine potpredsjedniče Parlamenta, jučer smo do 22,30 raspravljali o jednom zakonu koji govori o ovoj Vladi, kakav je njezin odnos prema državnom vlasništvu. Kupit će se jeftino ili će se do zemljišta doći … [[Govornik se ne razumije.]] čak i privatnih posjednika, jedinice lokalne samouprave se obvezuju da prodaju to zemljište privatnim ulagačima za golf terene, oni će kada dođu do tog zemljišta, tamo napraviti apartmane, jeftino će doći izvan štednje, napraviti će možda i nekakve golf terene, ošišati će travu, iskopati 18 rupa i one zastavice, pozabadat, a onda će prodavati apartmane s pogledom na golf terene, niti će se oni baviti golfom niti to njih zanima. Njih zanima da na državnom novcu, a to im ova Vlada omogućuje, da se obogate. To je priča o 100 bogatih obitelji, sada ih nema 100 nego 60 tih golf ulagača. Znate im valjda imena i prezimena. To je odnos prema državnoj imovini, to je pljačka te državne imovine. Pa nije čudo da se takvi postupci moraju pokrivati deficitima i novim zaduženjima. Nastave li tako, taj deficit će otići u nedogled. Tko će ga, koje Vlade iza vas kasnije vraćati? Ja stvarno ne znam, i što će te vlade morati raditi i gdje će se one moći zadužiti da pokriju sve to što ste vi u stanju … [[Govornik se ne razumije.]] na kamione, na ambasade, na lobiranja i na pogodovanje svojim prijateljima za 60-toricu odabranih ulagača. Pali se crveno svjetlo, vidim da mi vrijeme za raspravu ističe, ali vremena za raspravu će biti još dosta. Bojim se da za ovu Vladu nije ostalo puno vremena.
Hvala lijepa. Očito je poslušan moj apel da se smanji broj ispravaka pa je sada povećan na 9, uz dvije replike. Prvi gospodin zastupnik Krešo Filipović.
Hvala, hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, ja ispravljam, ali nadam se da će kolege iz SDP-a biti toliko kulturni da mi dozvole što želim reći i koji navod želim ispraviti. Ja ispravljam navod gospodina Stazića, kako je netko rekao da je i politika loša politika. Ja sam samo bio ispravljao krivi navod gospodina Milanovića koji je rekao da Hrvatska nema ni gospodarsku i ekonomsku politiku. I tvrdio sam da Vlada Republike Hrvatske i Hrvatska država ima gospodarsku i ekonomsku politiku, a to pokazuje niz pokazatelja. Dakle 50%-tni rast brutodomaćeg proizvoda po glavi stanovnika u četiri godine, 100 tisuća manje nezaposlenih nego prije 4 godine, odnosno 5 godina, prosječni gospodarski rast od 4,8% i 8,7% anketna stopa nezaposlenih što nije zabilježeno u povijesti Hrvatske države. A isto sam tako ispravio netočan navod gospodina Milanovića, pa sam mu rekao, ako hoćete gospodine Milanoviću i loša politika gospodarska i ekonomska je isto tako politika. Hvala.
Gospođa zastupnica Suzana Bilić-Vardić.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, ispravljam navod gospodina Stazića koji je rekao da rast plaća od 6% državnim službenicima i nije neki rast, je je inflacija u 2008. dosezala i 8%. Taj navod bi bio točan dragi kolega u vašoj brizi za radnike, još malo su mi krenule suze na oči da se ne zovem ovako kako se zovem, da se ne sjećam vremena kada ste 2000. godine istim tim državnim službenicima skinuli plaće za 30%. I ovo je samo jedan u nizu navode koje ste rekli u svome selektivnom i uvijek parcijalnom pristupu što vam puno i ne zamjeram, jer u takvoj ste poziciji kada ste izvodili iz konteksta premijerovu izjavu u kampanji da se očekuje gospodarski rast u Hrvatskoj 7%, niste rekli da je bila potpuno druga gospodarska situacija ne samo u okruženju nego i u cijelome svijetu. Tako da je to potpuno. Bilo bi točno kada biste do kraja rekli o okolnostima u kojima je to predsjednik rekao. Hvala lijepa.
Treći ispravak gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Stazić, kao i obično trebalo bi ispraviti cijeli govor, ali vrijeme mi ne dozvoljava pa ću sljedeće. Ispravljam njegov netočni navod da neki moji kolege neće razumjeti šta se događa, on ih je imenovao što je nepristojno, ti moji kolege su vrlo inteligentni i razumiju o čemu se radi kolega Staziću. Netočno je da je premijer rekao da će nas kriza zaobići, rekao je samo da će biti kod nas blaža jer smo pripremili državni proračun smanjivši sa 6,5 deficit koji ste nam vi ostavili na 2,3 a danas i na ispod 1%. To je rekao. I na kraju netočno je da ne znamo kada ćemo piškiti a kada kakiti. Kada čujemo vas, točno znamo što nam je činiti.
Gospodin zastupnik Davor Huška. Sljedeći ispravak. Što se sije to se žanje ili obrnuto!
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, želim ispraviti netočan navod gospodina Stazića koji je rekao da je deficit nastao zbog povećanja plaće i nekontrolirane javne potrošnje. To nije točno. Deficit je planiran za pokriće …/Govornik se isključio, pa ponovno uključio./… hvala, državnih službenika i zdravstvene reforme, što je ministar Šuker …/Govornik se isključio, pa ponovno uključio./… da gospodin Stazić to ne može zapamtiti, a na kraju za to su se zalagali gotovo svi zastupnici. Na kraju želim reći da niti jedna rasprava … [[Govornik se ne razumije.]] ne može proći i njemu srodnih zastupnika bez spominjanja banane, pa predlažem da osnuju klub zastupnika ljubitelja banane, kojim bi gospodin Stazić bio savršen predsjednik. Hvala.
Dobro. Evo, kolega Stazić, evo ponuda vam je upućena, treba promisliti, ima vremena. Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče, evo, kolega Stazić je netočno nazvao pregovore između hrvatske Vlade i socijalnih partnera "glavinjanje", najskuplje "glavinjanje" u hrvatskoj povijesti bilo je sporazum između Vlade SDP-a i socijalnih partnera koje danas potpisujemo, sutra ne priznajemo i onda naziv Vlada koja je išla iza njih, naša Vlada platila je milijardu i 600 milijuna kuna, dakle, za Guinnesovu knjigu rekorda definitivno. Hvala.
Gospodin zastupnik Mario Zubović, sljedeći ispravak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vrlo teško je nakon ovakvog izlaganja gospodina Stazića u kratkom vremenu ga ispraviti. Rekao je da cijene naftnih derivata nisu spuštene. To jednostavno nije točno. To je kordinarna neistina. Ali pored vrijeđanja zastupnika i govora neterpeljivosti, moram konstatirati da defacto sve što je gospodin Stazić rekao je netočno. Rekao je da je predviđen bio rast 7%, a nije pitao gospodina Jurčića koji sjedi do njega koliko je SDP predvidio rast u izbornoj kampanji kada je bila. Može pitati gospodina Jurčića.
Gospodin zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa većina tog su moje kolege već ispravile, ali ja ću ispraviti još jedan navod, ne zbog nas ovdje jer mi znamo da se kolega Stazić zapravo šali i da to nije tako, niti on u to ne vjeruje. Dakle, kad govori o tolikoj pljački. Međutim još uvijek, evo ide televizijski prijenos, a to je zgodna prilika, on to dosta vješto radi. Dakle, kad govori o golf terenima i tako dalje. Dakle, nije točno da Hrvatska time pljačka samu sebe, državnu imovinu i tako dalje. Uostalom ako se pokaže da neki zakon ne valja, mi ćemo ga mijenjati i nadam se da će ovi mladi ljudi gore koji sjede i gledaju nas jednog dana igrati doista golf u Hrvatskoj i biti sretni i zadovoljni i doista, evo nemojte vjerovati svemu što čujete u ovom Saboru.
Dobro, dobro. Gospodin zastupnik Frano Matušić, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa isto bih ispravio ovaj navod koji je kolega Stazić rekao da će se usvajanjem Zakona o golf igralištima dogoditi pljačka državne imovine i da ćemo pogodovati svojim prijateljima. Kao prvo kolega, Zakonom o golf igralištu će se omogućiti da se ta golf igrališta konačno naprave. Druga stvar, jedinice lokalne samouprave su te koje će moći kontrolirati, koji kontroliraju kroz svoje prostorne planove kakva i kolika će biti izgrađenost na tim golf terenima, dakle ne Vlada, nego jedinice lokalne samouprave. I treća stvar, mi nemamo ni vrhovnike ni štrokove. A nemamo ni Čačićeva poduzeća da bi njima ulijevali novce iz državnog proračuna.
Gospodin zastupnik Boris Kunst.
Pa poštovani potpredsjedniče, ja vjerujem da kolega Stazić to jako dobro zna, ali on je to, eto tako malo radi sebe rekao da je Vlada popustila sindikatima. On zna da je kolektivni ugovor dvostrani ugovorni akt i da ako ga netko prekrši, snosi posljedice, a onda posljedice koštaju, to ste već čuli danas. Znači, Vlada ova nije to htjela što je učinila ona Vlada, ne poštivati neki ugovoreni akt. I nije otkazala kolektivne ugovore u 12. mjesecu 2000. godine, kao što je to učinila tada Vlada u kojoj ste vi prednjačili. Znači, ova Vlada je to ispoštivala. Tako da nije popustila ništa, nego je samo poštivala ono što je potpisala, a to je kolektivni ugovor.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Ivica Pančić.
Ljubav prema golfu, kolega Staziću često nema cijenu, a to je ova golferska Vlada upravo dokazala spremnošću da rasproda najvrjedniju hrvatsku zemlju uz obalu domaćim i stranim tajkunima. Ali ta neodgovorna i štetna politika HDZ-ove Vlade, ove aktualne Vlade gdje samo kontinuitet HDZ-ovih prijašnjih vlada iz devedesetih godina. Slušajući kolege sa moje lijeve strane, ja bih se upitao da li je možda general Zagorac bio SDP-ovac slušajući ih odgovornosti bivše Račanove Vlade. Izgleda da je imao iskaznicu i SDP-a. Moguće je da se ti dragulji nalaze u trezorima na Iblerovome trgu. Ali ostavimo to, to je bilo davno tako da mnogi se toga ne sjećaju, ali ta neodgovorna politika HDZ-a nastavila se i za vrijeme ove Vlade od 2004. do 2007. Ja bih samo upozorio na pljačku u infrastrukturnim radovima. Kilometar autoceste je skočio sa 4 na 8 milijuna kuna i ta bi autocesta prema Dubrovniku za taj novac već danas bila gotova i ne bi Hrvatske autoceste muku mučile na inozemnom tržištu da se zaduže za novih 200 milijuna eura da bi autocestu završili. A zašto? Zato što je tih 200 milijuna eura završilo u nečijim džepovima.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Najprije kolega, hvala lijepo što ste mi replicirali. Niste postupili kao na primjer kolega Filipović koji je išao ispravljati moj navod, a na koncu je ispravio svoj navod od jutros jer to da je rekao da je i loša politika politika, to nisam ja izmislio, on je već na portalima se ta njega izjava citira, on je već postao široko poznat zbog te jutrošnje svoje izjave. I vjerojatno će se ta njegova slava širiti i dalje kako vrijeme prolazi. Vjerujem da će biti jedan od najcitiranijih zastupnika iz ove današnje rasprave. Govorite o pljački, govorite o pljački kao jednom sustavu koji vlada. Tu je netko sada od kolega iz HDZ-a rekao, nisu ti golf tereni, nije to takav zakon po kojem Hrvatska pljačka samu sebe. Ne, ne. Ne pljačka tu Hrvatska samu sebe. Tu jedna određena Vlada stvara zakonsku pretpostavku, zakonsku pretpostavku da postoji određena grupacija ljudi, njih 60 opljačkaju sve druge. U tome je taj grijeh struktura. Znate kad netko uđe u Riječku banku pa napravi pljačku, to je pljačka, to je pljačka. Ide na sud pa kad mu se na sudu dokažu, ide u zatvor. To je tako jasno. Ali kad netko donese zakon po kojem će pljačka biti legalna kao što se to dogodilo i devedesetih godina, e onda je to neispravljivo. Kolega Pančiću, onda je to neispravljivo. Nema toga više suda koji će takvog moći osuditi. Ne, jer on će uvijek moći reći, da, pa ja sam postupao samo zakonito kao što i danas govore za pretvorbu i za privatizaciju postupali smo zakonito.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević, replika.
Kolega Staziću, pošto je sinoć ta rasprava o golfu bila u kasne ure pa naši građani ne znaju o čemu se radilo. Ja mislim da su oni jako zbunjeni, a naročito ako su mogli čitati na neki način prijedlog ovog proračuna. Vidite, u prijedlogu ovog proračuna Ministarstvo turizma kaže ovako: "Poticanje u turizmu program golfa kao elementa razvojne strategije hrvatskog turizma lani milijun i 400 tisuća kuna, ove godine samo 100 tisuća kuna. Program golfa kao elementa razvojne strategije hrvatskog turizma lani 900 tisuća kuna, ove godine 0 kuna. Program javnih golf igrališta prošle godine 500 tisuća kuna, ove godine 100 tisuća kuna." Iz ovog bi se dalo zaključiti da njima baš i nije stalo u tom ministarstvu do golfa, niti u Vladi. Njima je izgleda stalo do nečega drugog. Do onog dijela gdje se ne igra sa onim lopticama. Do onog dijela, onih 25% gdje će se nešto graditi. Mislim da je to jedna bitna tema kada govorimo o ovom proračunu, iako smo ovdje čuli jednu kakofoniju mislim. I u bukvalnom prenesenom smislu od probavnih smetnji do problema egzotičnih voćki koje rastu na drugim kontinentima, pa jednog istaknutog političara od prije neki dan, a iz HDZ-a je na vrlo visokoj poziciji u Splitu, zovu "hombre bananero". E vidite, taj političar je rekao da se nalazi u banani on skupa s nekom grupom ljudi. Ja ne zadam, kaže mi smo u banani. A onda nam predlažu iz HDZ-a da mi postanemo ljubitelji banana. Hvala vam lipa. Nisam lud da otvorim bananu i iznutra mi iskoči hombre bananero.
Kolega Stazić replika, ali ugrožava se vaš položaj predsjednika udruge ljubitelja banane.
Gledajte kolega Jurjeviću , govorite o smanjenim proračunskim stavkama za poticanje govora. Pa to je meni posve logično. Jer jučerašnji zakon koji je Vlada predložila, pa nije predložila zbog toga da potiče golf. Nego da potakne bogaćenje 60 ljudi. To je svrha zakona, a ne golf. Prema tome, stvari nisu nelogične, one se potpuno slažu. Meni je potpuno jasno da se u proračunu predviđaju manja sredstva za golf. Jer golf nikome nije bio ni na pameti nikada nikome u toj Vladi. Njima je na pameti to kako mogu učiti da novac građana ove zemlje, imovina dođe u privatne ruke, a možda da onda da i oni budu dio tih ili s njima u vezi, ne znam. Ali u svakom slučaju da omoguće jednu novu pljačku.
Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa eto nakon ovih banana i šala, da se vratimo na ozbiljnu raspravu o proračunu. Mene ne čudi kada neki od zastupnika koji su tu proveli vrijeme u Saboru jedna ili dva mandata, kažu o nekim dugovima neke bivše Vlade, pa se vraćaju 7, 8 godina unatrag i onda kažu ostali su dugovi oko toga što se nije poštivao kolektivni ugovor za plaće, ali malo me čudi kada to kaže netko tko je tada bio predsjednik jednog sindikata i koji je s tom Vladom pregovarao. Dakle, '99. godine u samoj kampanji za izbore, za Parlament potpisan je sporazum sa sindikatima o rastu plaća od 14%. Tada je pad društvenog bruto proizvoda bio 0,9%. Dakle, u takvoj situaciji pronašao se je sporazum tadašnje Vlade i sindikata da se ne ide takvim rastom plaća. U tom razdoblju ipak su do 2003. godine plaće i nominalno i realno značajno rasle. Ponovilo se ovo i u kampanji za ove izbore za Parlament. Potpisao se sporazum kolektivni ugovor povećanje plaća tri puta po 6%, ali se je mislio ipak to izigrati. Na sreću nije uspjelo. A sada da se ja vratim na proračun. Ja tvrdim da ovaj proračun, nema nikakvu proračunsku politiku. Zašto to tvrdi? Zato što u zadnja dva, tri mjeseca kada se trebalo duboko ući u kreiranje i proračunske politike i proračuna, govorilo se krize nema, pa onda naprasno 13. 11. krize ima. I treba nam još vremena da izradimo proračun. Kaže se govorilo se u to vrijeme, rast će biti 4%, to govori ministar za gospodarstvo, pa ga onda ispravlja predsjednik Vlade da će biti 2%. Sada ćemo biti sretni ako nećemo imati pad u gospodarstvu. Zamrznut ćemo plaće, pa ih nećemo zamrznuti. Deficit će nula kada sve europske države imaju deficit veći od 3% i to im dozvoljava Europska komisija, jer je situacija takva da se može povećanjem deficita nešto pomoći svom vlastitom gospodarstvu. Mi to ne činimo. Najavljuju se i promjene državnog proračuna i prije rasprave, dakle ni ovo nije definitivna verzija o kojoj mi danas raspravljamo. Doći će vladini amandmani koji neće proizaći iz ove rasprave. Učinit ću jednu usporedbu kada bi npr. Nadzornom odboru jednog trgovačkog poduzeća predsjednik uprave na ovaj način predložio plan poslovanja i još bi onda rekao, čujte ali ja ću još možda i promijeniti prije usvajanja, ali ću si onda dati mogućnost da u toku godine ga mijenjam a da to vas ne pitam. Znate što bi taj Nadzorni odbor učinio. On bi pokrenuo opoziv predsjednika uprave toga trgovačkog društva. I sada samo nekoliko, jer je kratko vrijem, na nekoliko stvari bi se osvrnula. Mi govorimo o deficitu koji je posljedica rasta plaća i prikrivenog deficita u zdravstvu, a osobno mislim da je taj deficit posljedica toga što su izostale reforme u tri velika segmenta. Državnoj upravi, zdravstvu i mirovinskom sustavu. Što nam se u obrazloženju proračuna kaže o državnoj upravi? Pa ništa. Kaže donijeli smo strategiju, dva, tri zakona. Što smo u stvarnosti učinili? Gotovo ništa. Zaposlili smo nekoliko tisuća ljudi, osnovati ćemo još nekoliko dodatnih agencija i svako drugo ministarstvo u ovih 6%, odnosno nešto više od 6% rasta mase plaća, planira i novo zapošljavanje. Recimo u Ministarstvu poljoprivrede čak 250 novih zaposlenih koji će se zaposliti u idućoj godini. Što se tiče zdravstva, pa tu isto nema nikakve reforme. Zakone koje nam predlažu zapravo su samo nova opterećenja i novi izvori sredstava za pokriće gubitaka u zdravstvu, a praktični nekakvih pravih rezova koji će dugoročno sanirati financijske probleme u zdravstvu nema. Što je sa decentralizacijom? Pa od 2003. imamo zastoj u decentralizaciji. Svake godine se sredstva za decentralizaciju realno smanjuju. Ona ne prate niti rast inflacije, ne prate niti rast proračunskih sredstava. A šta se podmiruje time u školstvu i zdravstvu kao najvećim sustavima? Trebaju županije, odnosno gradovi koji imaju takvu funkciju podmiriti materijalne troškove. Pa energija je porasla preko 20% samo u ovih zadnjih nekoliko mjeseci. Tu su i investicijsko održavanje, tu su investicije koje bi se morale financirati iz tih sredstava, a mi u ovoj godini predlažemo da se povećaju samo za 1% To je svake godine realni pad od nekoliko postotaka. Što je s potporama gospodarstvu? 20% smanjenje takvih potpora, subvencije u poljoprivredi 11% koje se odnose na tekuću proizvodnju s time što ćemo još ta sredstva i neracionalno koristiti jer smo se vratili na one poticaje na jedan hektar i na jedno grlo što ne znači povećanje proizvodnje, nešto drugo treba činiti a ne na takav način tekuću proizvodnju poticati. Mi imamo nisku zaposlenost. Svega 48% aktivnog stanovništva je zaposleno a radno sposobnog stanovništva svega 43%. Kako zadržavati postojeća radna mjesta i otvarati nova radna mjesta ako ne osiguravamo osnovne pretpostavke za gospodarski rast. Što je sa fondovima koje smo osnovali? Dva fonda koji su trebali biti generatori razvoja, to je Fond za razvoj i zapošljavanje i regionalni razvoj svake godine u ovom prošlom mandatu pa i u ovom proračunu smanjuju se oko 20%. Što je sa Hrvatskom bankom za obnovu i razvoj za koju mi mislimo da je najbolja kreditna institucija koja prati hrvatsko gospodarstvo? Po zakonu ona bi trebala imati temeljni kapital od ili osnivački kapital od 7 milijardi kuna. U 15 godina uspjeli smo mu doznačiti iz proračuna 4 milijarde. I sada nekakvih ja ću reći za ove uvjete simboličnih svega 220 milijuna koji bi se tretirali kao osnivački kapital. Dug nam raste, raste kolega i ministre ali nam istovremeno buja i raste uvoz. I kakvu imamo situaciju? Ukupno vanjsko-trgovinsko poslovanje je takvo da smo mi za prvih deset mjeseci ostvarili 58 milijardi izvoza i 129 milijardi kuna uvoza. To vam je deficit preko 70 milijardi. Jednim djelom on će se morati pokriti kroz zaduživanje tih tvrtki ili nekog drugog, samo je pitanje gdje će se taj novac naći. Nema nikakvih nagovještaja kako bi mi mogli uključiti našu domaću proizvodnju da pokrije dio potreba na domaćem tržištu koje se uvoze. Nema kratkoročnih mjera a pogotovo nema dugoročnih mjera. Ja bih samo ukazala da smo mi u ovom segmentu pomoći gospodarstvu predložili i dva zakona koji doživljavaju sudbinu kao i svi opozicijski zakoni, dakle da potičemo one koji investiraju, da ih oslobađamo plaćanja poreza na dobit ako u tekućoj godini investiraju, da ih oslobađamo plaćanja poreza na dobit, ako zadržavaju dobit i ne isplaćuju ju kao dividendu jer je to onda pomoć na način da oni imaju vlastita obrtna sredstva u jednom dijelu da se ne moraju zaduživati i tražiti banke koje će ih pratiti uz visoku kamatnu stopu. Predlažemo da se u idućoj godini koja je teška za gospodarstvo oslobode i plaćanja nekih od doprinosa kao što je na primjer vodni doprinos. Tu se gomilaju sredstva u fondu, u Hrvatskim vodama. Ne znamo po kojim kriterijima se dijeli, koliko se to pogoduje pojedinim dijelovima Hrvatske ili pojedinim jedinicama lokalne regionalne samouprave i po političkoj podobnosti i slično. Dakle, proračun koji je upućen u parlament samo zato što je iste godine i što Vlada kaže da će još i u ovim danima do prihvaćanja a pogotovo već možda u siječnju ili veljači taj proračun izgledati sasvim drugačije nego što će biti prihvaćen u parlamentu.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče. Pa netočno je da se decentralizirana sredstva smanjuju. Ona su iz godine u godinu veća i sve veće se ovlasti prebacuju na jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave a samim tim i sredstva, tako da to je doista netočno konstatirano da ona iz godine u godinu sve su manja. Druga stvar, kad govorite kažete nema ni mjera ni programa u gospodarstvu. Vidite kako ima, i mjera i programa ima a kad govorite o gospodarstvu onda recite da je 5,1 milijarda će biti upućeno u gospodarstvo za poticaje.
Gospodin Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče. Mislim da je ovo drugi put od kad sam u ovom Saboru istu stvar ću spomenuti i ispraviti a to se odnosi na političku podobnost o kojoj je govorila kolegica Zgrebec kao da se dodjeljuje ovom proračunu. Kolegice Zgrebec, ja ću vam samo mog susjeda Ploče spomenuti gdje je gradonačelnik vaš član moj prijatelj inače Ante Karamatić. Pogledajte samo gdje su danas Ploče u odnosu na vrijeme kad ste vi bili na vlasti. I pitajte moga prijatelja a vašega stranačkog kolegu Antu Karamatića što misli o ovoj Vladi u odnosu na vrijeme kad ste vi bili na Vladi kao njegovi nazovimo to tako. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa pogledajte. Otiđite, pogledajte pa će vam sve biti jasno.
I replika gospodin zastupnik Boris Kunst.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče. Da se ne bi ovdje previše piškilo i kakilo kako je rekao zastupnik Stazić a volio bih možda zastupnicu Zgrebec da čuje pa da se ne mora čuditi previše što bivši sindikalac pamti eto i onu vlast iz 2000. godine, pa samo da vas još podsjetim da vam upotpunim znanje vjerujem da amnezija nije teška bolest. Vidite, 2000. godine proračun ste usvojili bez socijalnih partnera, prevarili ste ih na GSV-u jer ste rekli da ćete prvo s njima dogovoriti. Onda u 5. mjesecu 2000. godine povećali ste trošarine za gorivo itd., aute, alkohol itd. U 12. mjesecu 2000. godine zamrznuli ste plaće državnim i javnim službenicima. Onda ste im iste te godine smanjili plaće za 5%. 22.12.2000. godine otkazali ste kolektivni ugovor javnim službama ali ste zato imali u 3. mjesecu štrajkove Sindikata državnih i javnih službi. Da vas podsjetim, i ja sam vodio te neke štrajkove a za vrijeme upravo te vlasti nema tko nije štrajkao. Ja bih volio da mi jednu djelatnost navedete tko nije štrajkao. Carinici su vam štrajkali, policija vam je štrajkala, policijski kadeti su vam štrajkali, poreznici su vam štrajkali. Nema tko vam nije štrajkao u vremenu vaše vlasti jer sam na kraju i ja bio tada. Onda, da vas dalje podsjetim u 9. mjesecu je vaš ministar financija Crkvenac dao ostavku ako se sjetite zato jer je bio pritisak od strane jer ste uveli, naputak ste donijeli za carinjenje proizvoda za osobne potrebe građana, onih koji su si 300 kuna nosili preko granice i to ste im carinili tada. Onda da vas dalje podsjetim, 2001. godine ste im smanjili osnovicu za plaću državnim i javnim službenicima za 7%. Otpuštali ste višak zaposlenih. Banke ste sanirali sa štednim ulozima građana koje su tako došle do vlasništva 85% domaćih banaka ove strane banke. Onda da vas dalje posjetim, uveli ste novo porezno opterećenje, mislim, znate sada bih ja mogao jedno tako pola sata podsjetiti zastupnicu jer ja dobro pratim upravo to razdoblje. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, pa treba gledati u kontekstu što je bilo 2000. godine bila je odluka o privremenom financiranju do 3 mjeseca, bila je, nije bilo proračuna. Proračun se je donosio u 3. mjesecu, odnosno u 2. mjesecu. Vi sami znate, tada se nije moglo, do tada nije bilo nikakvih pregovora sa socijalnim partnerima, prvi razgovori sa sindikatima uopće u povijesti nove Hrvatske države su bile 2001. godine. Sjetite se kolega Kunst, i ja sam bila prisutna, sjedili smo tri dana na Plitvicama i razgovarali o prvom socijalnom sporazumu Vlade i sindikata i poslodavaca. Štrajkovi? Pa do 2000. godine se nitko nije ni usudio štrajkati. Dogovor je sporazum je bio da se zamrznu plaće u situaciji kada je Vlada morala nadoknaditi 9 milijardi kuna koje je državni proračun dugovao. Sjetite se samo kakva je nelikvidnost bila, nitko nikome nije plaćao, kada se je u prvih 6 mjeseci slilo našim gospodarstvenicima 9 milijardi kuna sve je živnulo. Već u prvoj godini te Vlade imali smo pozitivan rast proizvodnje i bruto društvenog proizvoda. Došli smo do 5,6% u tome mandatu, to ni ova Vlada nije uspjela premašiti, kažu da će u prošloj godini biti ili je bio 5,6%. Prema tome, kolega Kunst, ja vas razumijem, vi sjedite danas u Parlamentu zahvaljujući HDZ-u i morate na takav način govoriti.
Gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pa na neki način ću svoju raspravu usmjeriti prema onome što sam i do sada čuo, ali ću reći neke osnovne značajke ovog proračuna koji je pred nama za 2009. godinu. Pa prije svega, pred nama je prijedlog realnog proračuna koji je i razvojan i socijalan. Kada govorimo i o razvoju onda treba napomenuti prije svega kapitalne investicije, treba spomenuti sve one poticaje koji su predviđeni i za gospodarstvo i za poljoprivredu i za ruralni razvoj i za sve ostale djelatnosti. A ono što mene posebno interesira to je nastavak krupnih investicija koje se događaju na krajnjem jugu Hrvatske. Pa ću i pozdraviti ono što je i danas predsjednik Vlade nedvosmisleno rekao i što je već govorio i u proteklim mjesecima, pa će se nastaviti rad na mostu Pelješac koji ne samo da je hrvatski ponos, nacionalni ponos, kao što je to rekao, nego će značiti i stvarni razvoj i hrvatskog juga i Pelješca i svih gravitirajućih otoka a i konačno će izvući hrvatsku, hrvatski jug iz izolacije u kojoj se nalazi, iz prometne izolacije. To je činjenica. Vi danas iz Hrvatske u Hrvatsku idete drugim teritorijem. Ja bih vas pitao što bi recimo Varaždinci ili iz Koprivnice, ljudi radili i kako bi se ponašali da moraju iz toga dijela Hrvatske u Zagreb ići preko drugog teritorija. Kako bi se onda osjećali? Dakle, malo imajte, imajte na pameti malo, malo, taj dio, tu komponentu koja je izuzetno važna. Danas građani Republike Hrvatske moraju pokazivati sve svoje dokumente i moraju čekati nekada na graničnim prijelazima i na jednom i na drugom, po pola sata i više da bi dočekali red i moraju čuvati sve račune za ono što kupe recimo u Splitu ili u Zagrebu, moraju sačuvati račun da bi ga pokazali na carini da bi ga carinik ovjerio i da bi ga pokazao na drugoj carini kada ide prema Dubrovniku. Takvo je stanje dragi kolege koji se protivite mostu, kao što ste se protivili i mostu dr. Franje Tuđmana u Dubrovniku koji danas znači žilu kucavicu za Dubrovnik. Iste ste stvari govorili pred gradnju toga mosta kao što danas ponavljate predgradnju mosta Pelješac. Ili što reći za autocestu? Pa vi ste izbacili iz planova autocestu. 2002 godine vaš tadašnji župan zajedno sa Vladom koja je imala sastanak u Splitu je rekla da nije potrebna autocesta prema Dubrovniku, od Splita prema Dubroniku. Naravno da je to izazvalo veliki bunt na hrvatskom jugu, zato što nam je bila želja prvenstveno da se gradi autocesta i od Dubrovnika. Mi smo pokojnom predsjedniku Tuđmanu govorili gospodine predsjedniče, neka se radi autocesta od Dubrovnika prema Zagrebu jer to će biti najjasniji znak političke volje da se Hrvatska poveže u jednu cjelinu. Na svu sreću danas premijer Sanader je to i ponovio a i radovi na terenu idu u prilog tome da će se autocesta od Dubrovnika, dakle od Osvojnika, od čvorišta Osvojnik prema Zaton Doli, prema Dolima dakle, prema Splitu početi raditi početkom ovoga proljeća. I to nije, nije to stvar predizborne kampanje, to je kontinuitet politike koji Hrvatska Demokratska Zajednica zajedno sa svojim partnerima provodi kroz svoje proračune u proteklih 5 godina. Što reći kada govorimo o iskorištenosti europskih fondova. Prije par mjeseci smo sudjelovali ovdje u raspravi kada smo ukazivali na činjenicu da se o iskorištenosti europskih fondova ne može govoriti prije kraja 11. mjeseca kada završava razdoblje za ugovaranje istih projekata. Vi ste ovdje govorili u Hrvatskom saboru kako će Hrvatska država iskoristiti svega 5% FAR 2006., svega 5%, nažalost na tu vašu retoriku i na te vaše obmane, nasjeo je i predsjednik Republike Hrvatske, pa je i on ponovio tu netočnost da će se svega 5% iz toga fonda iskoristiti iz sredstava. Kakva je činjenica danas? Sasvim suprotno od toga, 94% sredstava, za 94% sredstava su potpisani ugovori. Ja sam siguran obzirom na proceduru koja je itekako kompleksna i koju prati europska komisija da će ti ugovori biti u potpunosti i realizirani. Nadalje, ovdje se spominjao i socijalni dijalog i poštivanje kolektivnog ugovora. Govorilo se kako na pritisak sindikata Vlada odustala od zamrzavanja plaća itd., ne, Vlada nije odustala, Vlada je predložila kako bismo što jednostavnije i spremnije dočekali ono što nas čeka kao posljedica globalne svjetske i financijske i ekonomske krize, Vlada je predložila da se odgodi povećanje, ali je to predložila svojim partnerima i udrugi poslodavaca koji su prihvatili taj prijedlog i sindikatima koji nisu prihvatili. I Vlada je ispoštivala tu činjenicu da sindikati jednostavno nisu pristali na taj prijedlog i ostati će kod sporazuma koji je potpisan, kod kolektivnog ugovora. Za razliku od vaše Vlade, to smo već ovdje čuli da sada previše ne ponavljamo, već poznatu činjenicu da zbog toga što niste ispoštivali kolektivni ugovor, recimo zaposlenika u školama, da smo morali kasnije plaćati iznose milijarske u kunama da bismo pokrili tu vašu neodgovornost prema partnerima, prema sindikatima. I netočno je kao što je ovdje bilo rečeno da su tek sindikati počeli pregovarati kada je došla SDP-ova koalicijska vlast. Netočno. Sindikati su postojali prije, žao mi je što kolegice Zgrebec nema tu, oni su pregovarali i sa vladom gospodina Mateše. Prema tome, i prije toga je naravno u okvirima mogućnosti se i dogovaralo. Dakle, ne mora se tako netočno govoriti u ovom Saboru. Da spominjemo dalje kapitalne investicije, ruralni razvoj i gospodarstvo ili zdravstvo. Idemo na zdravstvo. Proračun za zdravstvo se povećava za 25%. Za 25%. Samo za 25%. Ide reforma zdravstva koja će značiti i konsolidaciju u tom zdravstvu. Prema tome, prihvatite činjenicu da se itekako odgovorno ponašamo u ovoj situaciji. Ali kad već govorimo o globalnoj svjetskoj financijskoj ekonomskoj krizi, onda recimo i jednu činjenicu koju mnogi zaboravljaju napomenuti, a to je Hrvatska država nije dala ni kune niti jednoj banci. Dakle niti kune nismo dali banci, bilo kojoj. Za razliku od Hrvatske, sve europske zemlje, Sjedinjene Američke države, Japan, pa čak i Švicarska moraju za banke da bi se konsolidirale i da bi uspjeli izaći iz krize u koju su upali moraju izdvojiti na stotine milijardi eura i dolara. Ili konkretnije procjena svjetskih ekonomskih analitičara je da će biti potrebno po 4 trilijuna dolara da bi se pokrile sve dubioze u bankarskom sustavu. 4 trilijuna. Dakle, to je nešto što je jednostavno naravno nezamislivo, ali to su realne posljedice svjetske financijske krize. U tom dijelu Hrvatska nije osjetila tu krizu. U tom dijelu, a to je generator kompletne krize i ekonomske. Generator ekonomske krize je financijska kriza koja je pogodila banke. Ona je prouzročila zatvaranje europskih tržišta koje će se naravno odraziti i na naše gospodarstvo. U tom dijelu mi možemo očekivati određene probleme, kao što je recimo konkretno već sada osjeća drvna industrija. Drvna industrija je uglavnom vezana za izvoz, na žalost poluproizvoda ili sirovina samo i ima problema sa plasiranjem svojih proizvoda u zemlje Europske unije, konkretno najviše u Italiju i tu posljedicu toga osjeća se i na radnim mjestima. Prema tome, na taj dio moramo biti spremni i treba naći načina i Vlada ga pronalazi zajedno sa svojim partnerima kako pomoći i tim poduzetnicima. Dovoljna je činjenica da će Vlada izdvojiti kroz ovaj proračun, odnosno Hrvatski sabor 5,1 milijardu kuna za poticanje poduzetništva, zadržava onu razinu aktivnosti u kojoj su i do sada bili, a treba se okrenuti unatrag i reći da su proračuni bili itekako razdvojeni. Pa ne bi došlo ovih 128 milijardi iz ničega. Ne bi se taj prihod proračun punio iz ničega. Iz čega se on puni? On se ne puni zaduživanjem. On se ne puni zaduživanjem. Dalje, bilo je govora ovdje i o golfu, bilo je govora o golf terenu. Kad ste već inzistirali na tome da ponovo govorite neistine vezane za golf teren, i ja moram reći neće biti nikakve pljačke oko golf terena, niti je to zakon koji će legalizirati pljačku. Zašto? Zato što ta izgrađenost možebitna koja ide do 25%, kako je to tamo predviđeno isključivo ovisi o tome kakav će prostorni plan donijeti jedinica lokalne samouprave, odnosno kakav će detaljni plan uređenja donijeti jedinica lokalne samouprave. Oni će točno odrediti hoće li tu biti apartmana, hoće li tu biti hotela, koliko će biti hotela, kolika površina će biti od tih 25%. Dakle, mogućnost građenja je samo na tih 25%. Ali kolika će stvarna biti izgrađenost, hoće li to biti koeficijent izgrađenosti 0,3, 0,8 ili tako dalje, to zavisi isključivo od jedinice lokalne samouprave, dakle od gradskih i općinskih vijeća. I prema tome, tamo gdje će biti golf tereni, a pretpostavka je da ih u planovima trenutno ima šezdesetak, tamo će te jedinice lokalne samouprave, dakle bez obzira je li to SDP-ovska ili IDS-ovska ili HDZ-ovska sredina i tako dalje. Te jedinice lokalne samouprave zajedno sa svojim vijećima, sa vijećnicima, one će biti odgovorne za taj prostor i što i kako će se taj prostor izgraditi. Dakle, nema nikakve pljačke, a posebice se taj zakon ne donosi da bi se pogodovao nekakvim našim prijateljima. Neću ponavljati priču o Štroku, vrhovniku kojima se stvarno pogodovalo u procesu privatizacije.
Dva ispravka netočnih navoda. Prvo, gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Pa ustvari, evo probati ću nekoliko netočnih navoda. Kolega Matušić, ako niste znali pogledajte vijest na HINA-i za zdravstvo. Više iz ovoga proračuna ne ide 25% jer je premijer Sanader izjavio već jutros novinarima da za zdravstvo od ovog što je planirano u ovom proračunu ide 1,7 milijardi manje. Pa ispada na kraju da mi danas ovdje razgovaramo o nečemu, ustvari ne znamo o čemu razgovaramo. Ako to vas ne brine, mene brine. Drugo, netočno je da se protivimo Pelješkom mostu, izgradnji Pelješkog mosta, ali se protivimo megalomanskim zahtjevima i potrebi da si netko u ovoj državi, u ovom slučaju premijer na čelu sa Vladom podiže politički spomenik na uštrb puno drugog, tome se mi protivimo. I kažete da neće biti pljačke vezano zbog Zakona o golfu. Kolega Matušić, jučer smo ovdje razgovarali i vi ste ovdje bili, na kraju niste više imali argumenata. To je zakon koji svojim odredbama omogućava pljačku jer omogućava izvlaštenje. Bilo da je privatno vlasništvo, bilo da je državno, bilo da je vlasništvo lokalne samouprave i već kroz sam zakon dopušta izgradnju apartmana, hotela, ne znam čega sve ne. To je pljačka bez da je investitor dužan dati ne kuna, nego lipe naknade za to.
I gospodin zastupnik Arsen Bauk, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kako se kolega, pokojni kolega Šprlje kojega je gospodin Matušić spomenuo u kontekstu protiv Pelješkog mosta i autoceste ne može braniti, ispraviti ću njegov netočan navod. Dakle, ideja o Pelješkom mostu je ideja koju je HDZ ukrao od župana Ivana Šprlje koji je 2005. godine na svom plakatu bio, imao slogan "Župan koji povezuje", a kome su građani vjerovali, pokazali su rezultati tih izbora, Ivan Šprlje je dobio 19 700 glasova, a Frano Matušić 17 800 u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Zahvaljujem.
Replike. Prvi, gospodin zastupnik Boris Kunst.
Poštovani potpredsjedniče. Pa činjenica je jedna da sigurno ovaj proračun se donosi upravo u vremenu kada su dosta velike financijske krize u svijetu i normalno da je Hrvatska i sama u vrtlogu toga, ali je činjenica i to, kolega Matušić da upravo taj proračun, tim proračunom se neće smanjiti niti jedno materijalno pravo. Da se tim proračunom neće smanjiti pomoć socijalno najosjetljivijim kategorijama građana, da će se tim proračunima i dalje povećati mirovine, povećati plaće, povećati naknade, dječji doplatak, bolovanje i tako dalje. To su činjenice. E sad, logično kad razgovaramo o proračunu onda uvijek počnemo evocirat naše uspomene, pa onda se uvijek rado sjetimo, tako se i kolegica Zgrebec sjetila, a i ja se isto tako sjećam tog vremena kojeg sam bio u sindikatu, pa kad je ona već toliko spomenula 2000. pa se pokušava reći da je '99. bila loša pa zato je 2000. takva bila kakva je bila. Ali znate onda idete na 2003. godinu, onda je to već skoro 4 godine vlasti. Pa onda imate podatke kaže, tada je nezaposlenih bilo 363 tisuće 2003. godine. Tada je bila najveća nezaposlenost u Hrvatskoj u tom trenutku. 120 tisuća radnika tada nije primalo plaće, a radilo je, bez obzira koje su bile mjere i smanjivalo se, ali to su podaci koji stoje u svim materijalima koje ja rado mogu pokazati kolegama koje interesira. 60% je prosječna plaća pokrivala sindikalnu košaricu tada. Znači nisu to isto tako te vlade koja je već četvrtu godinu bila na vlasti, nije med i mlijeko bio ni za te četiri godine pa nemojmo onda zaboraviti svoju prošlost pa pokušati sadašnjost svu negativnom prikazivati. Mislim da to nije korektno.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa slažem se kolega s vama. Ja sam u svom uvodnom dijelu rekao da je proračun i socijalan jer zadržava zapravo sva prava koja imaju sve socijalne kategorije i zapravo povećava iznose za njih, evo konkretno spomenuli ste plaće, spomenuli ste i naknade. O plaćama smo već rekli da je to 6%, ali ne samo 6% jer je ugovorom sa sindikatima u prosvjeti još dodatno povećanje za prosvjetne djelatnike od 2%, 2,1%. Dakle sasvim je jasno da će to povećanje biti znatno i na njihovim plaćama i da će značajno osjetiti. Kada govorite o nezaposlenima, pa bilo je u onoj vlasti koalicijskoj koja je prethodila našoj 2003. godine, bilo je onih koji su govorili da će otvoriti 200 tisuća novih radnih mjesta, kako će smanjiti nezaposlenost, a usprkos tome je nezaposlenost rasla. Mi se nismo busali u prsa, ali smo smanjili nezaposlenost za 100 tisuća radnih mjesta. To je konkretan podatak statistički kojega nitko od kolega s druge strane koji navodno zagovaraju socijalnu politiku i ne može opovrgnuti. Prema tome i sasvim je jasno da vodimo jednu kvalitetnu politiku koja ima razumijevanja za sve slojeve hrvatskoga društva.
Gospođa zastupnica Dubravka Šuica, izvolite.
Gospodine Matušiću želila sam vam replicirati na nekoliko tema. Budući da se rasprava o proračunu prometnula u raspravu o svemu i svačemu, ali očito sve ove teme imaju ipak posrednu ili neposrednu vezu sa proračunom. Najprije tema most o kojoj smo jutros govorili. Možda je lako sa sjevera Hrvatske govoriti o tome kako nam ne treba na jugu most. Mi smo definitivno odsječeni, mi smo avio destinacija i nema govora o tome treba li nam most ili ne treba, tko se prvi sjetio, tko nije. Činjenica je da je 300 milijuna kuna u ovogodišnjem proračunu nije dovoljno za most, ali naravno da se mirimo sa situacijom koja je na terenu i da ono jutros je bilo spominjana su ovdje Potemkinova sela, ne vidi se, neće se vidjeti ni sljedeće dvije godine jer se radovi glavni vrše ispod mora. Što se tiče autoceste, radi se studija zaštite okoliša i nama treba, nije pitanje ili most ili cesta nego za Dubrovnik je i autocesta i most neophodna ako želimo da se jug hrvatske održi, da se Dubrovnik i dubrovačko područje postane destinacija kvalitetnog turizma. Zato ću spomenuti i ja ovdje golf kada se govori o golfu. Golf, mi želimo cjelogodišnju sezonu, mi živimo gotovo isključivo od turizma. Ono što je nekada bio tenis, to je danas golf u svijetu. Tko to ne može prihvatiti, ima problem. Čula sam nekoliko puta danas gospodine Matušiću ovdje od kolege Stazića, govoriti privatnik. Pa mi smo se opredijelili '90. za tržišno gospodarstvo i privatnik je nešto sasvim normalno jel' bez tog privatnog kapitala, a jutros nam je spočitnuto ovdje da smo otjerali neke investitore, a kako ćemo dobiti investitore ako nismo napravili poduzetničku atmosferu. Bez ovoga zakona golf se ne može realizirati. Ja vam moram reći primjer. Mi smo 310 hektara prostornim planom odredili prije 7 godina obuhvat golfa i na njemu izgrađenost 10%. Znači Dubrovnik će imati 10% izgrađenost na brdu Srđ iznad grada. Do danas se nije uspio taj privatnik ili više privatnika kako ih zove gospodin Stazić, nije uspio doći do tog posjeda jer nema ovog zakona kako se može okrupniti zemljište. I zbog toga mislim da je zanimljiva je ova tema jutros bila kao možda način da se spočitava, međutim činjenica je da bez ovoga nema razvoja, nema golfa, nema kvalitetnog turizma, nema cjelogodišnje sezone i u zabludi su svi oni koji iz lagodnosti saborskih klupa o tome razgovaraju a ne znaju kakvo je stanje na terenu i u tom smislu ću nastaviti raspravu kasnije kada budem na redu. Hvala gospodine potpredsjedniče.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa zahvaljujem se kolegici Šuici, zapravo potpuno isto razmišljamo po ovim pitanjima, ali dodao bih još par činjenica i uz Pelješki most i uz golf igrališta. Naime Pelješki most je potreban i zbog činjenice da će Hrvatska kada uđe u Europsku uniju primjenjivati Šengenski režim. I imamo apsolutno pozitivne reakcije iz Europe koja zapravo sad potiče da se taj most gradi. Zašto? Zato što je nemoguće robama u šengenskom režimu da izađu na takvoj jednoj granici i da ponovo uđu u Europsku uniju, to je stvarno nemoguće. Mi ćemo čak morati tražiti alternative izgradnjom proširenje mula u Trpnju kako bi se taj dio prometa preko Ploča trajektom vozio u Trpanj. Dalje, kada govorim o Pelješkom mostu onda treba reći istinu da je prvi o njemu progovorio u Hrvatskom saboru gospodin Luka Bebić 1998. godine, a HDZ-a ga je ne za razliku od SDP-a za kojeg ste rekli da je na plakatima 2005. godine. 1998. u prijevremenim izborima za županiju je HDZ nosio to kao svoj projekat. 1998. Prema tome zapamtite te podatke. I drugo, 2005. SDP je zajedno sa svojim koalicijskim partnerima izgubio od liste koju je nosio Frano Matušić kako ste vi to rekli pa onda pogledajte malo podatke. Biti će vam sve jasnije, vidjeti ćete koliko tko ima podrške od birača. I treća s tvar kada govorimo o golfu, golf igralištima. Naravno da nema kvalitetnog razvoja turizma bez kvalitetnog sadržaja i apsolutno trebamo se zapitati zašto u jednoj Irskoj ima 365 golf igrališta. Zašto u jednom Portugalu ima preko 200 igrališta. Pa naravno golf igrališta produžavaju sezonu. Golferi dolaze i izvan sezone, njima nije bitno je li kiša, oni dolaze jednostavno cijelu sezonu, bitno im je da postoji taj sadržaj i kao što je rečeno to je potencijal od 67 milijuna ljudi koji se danas bave golfom, a sasvim sigurno danas još i više.
Sljedeća replika, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Matušić opravdano ste primijetili da je i u ovom proračunu jedna od bitnih stavki nastavak izgradnje autocesta i što je apsolutno dobro i kvalitetno. Naime, SDP čim je sišao sa vlasti borio se svim snagama da se prestanu graditi autoceste. Recimo autocesta Zagreb-Sisak, gdje je na sve moguće načine jakim utjecajem u Zagrebačkoj županiji i normalno u gradu Velikoj Gorici nastojao blokirati izradu prostornih planova, da se autocesta ne bi gradila. Interesantno. A zašto? Zato jer u ovoj Vladi nije bilo gospodina Čačića, čije su firme ne direktno dobivale posao na autocesti, nego kao podizvođač svuda ih je bilo. Ako pamtite to je riječ o firmama "Koning" gdje gospodin Čačić nije baš vlasnik direktno, ali ono, ali na kraju ipak je većinski vlasnik. Međutim, to je malo složenije pa nećemo danas raspravljati. To ima vremena. Dalje, gospodin Pančić nevjerojatno iskazuje cijelo vrijem cijene i autocesta za vrijeme HDZ-a. prije mjesec dana dobili smo svi na klupe, po dionicama svih autocesta izgrađenih, pa ja mislim od početka od '90. na ovamo. Interesantno. Bilo je dionica za koalicijske vlasti koje su bile znatno skuplje. U prosjeku blago rečeno jednaka cijena, ali sjetimo se bile su plaće manje, gorivo jeftinije, pa zapravo me čudi cijela priča po sistemu, držite lopova jel. Dalje, također je bilo veliko čuđenje, zašto je cijena skuplja kod nas nego tamo? Pa tko je uveo dva puta po 60 lipa na cijenu goriva? Prema tom što i danas Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste se financiraju iz toga. Hvala.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Frano Matušić.
Pa slažem se kolega Markovinović s vama da SDP nakon što je izgubio vlas 2003. godine, pokušao svim silama prikazati hrvatskoj javnosti, kako nešto u izgradnji autocesta ne štima, pa su tako jalovi i bijedni pokušaji da se pokuša reći kako su cijene kilometara puno, puno više nego što je to bilo u njihovo vrijeme. Međutim, činjenice su ih opovrgnule. I činjenica je da je gradnja autocesta među najjeftinijima u Europi. Također je opovrgnula u tome. To jest ja mislim da najbolje znaju oni koji koriste te autoceste koliko su značile te autoceste. A i činjenica je da i mnogi izvođači nisu mogli dobiti prije posao, ako podizvođači i kooperanti nisu bili upravo tvrtke od tadašnjeg ministra Čačića. U ostalom njemu je i dokazan sukob interes, gdje jedan od rijetkih dužnosnika koji mu je konkretno dokazan sukob interes po tom pitanju. Mislim to je sasvim jasna i razumna pozicija da ne spominjemo slučajeve gdje uzimao te iste tvrtke su uzimale novac od doma umirovljenika u Dubrovniku, pa ga nisu napravile, pa su uzele isto tako od škole u Zadru, pa nisu napravile, a uzele su kompletan iznos, a napravile su jednu petinu onoga što su bile obvezne. I nikome ništa, pojeo vuk magare. Ja mislim da je tu svima jasno što se tu dogodilo. I sada naravno ako nisi na vlasti, onda treba odustati. Treba nastojati opstruirati. Pa tako imao opstrukciju oko Velike Gorice, tako imamo opstrukciju u svim drugim mjestima, ali kažem mi isključivo radimo u korist građana i kako ćemo dovesti autocestu i do Dubrovnika.
Sljedeća replika, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić.
Hvala lijepo. Pa ja ću kolegi Matušiću oko mosta odgovoriti u svojoj raspravi ali ga pozivam da se sa mnom provede cestom smrti koja se zove Podravska magistrala, na kojoj nisu zatrpani niti udarne rupe, a kamoli da je napravljeno brze ceste. Ali ću nešto sada reći oko europskih fondova. Vidite tu se stalno tvrdi da se 94% iskorišteno. Dakle, ISPA je potpisana 2004. i ratificirana u Hrvatskom saboru . od 2004. godine do danas ona nije realizirana niti 20%, zato jer pruga nije obnovljena tek se počinje obnavljati, a za uređaj u Karlovcu još nije zapiknuta niti prva lopata. Grad Koprivnica je nominirao projekt uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, za ISPA-u 2004. godine. političkom diskrecijom uređaj za pročišćavanje otpadnih voda nije ušao u ISPA projekt, nego je ušao u Karlovac. Tri godine je trebao da se ISPA u Karlovcu pripremi i da se raspiše natječaj. U međuvremenu mi smo sagradili uređaj, taj uređaj radi i proizvodi čistu vodu. I riješili smo pitanje mulja. Sve smo to napravili. Za razliku od toga ISPA fond još nije iskorišten u Karlovcu, nego se tek čeka da bude gotovo za 2 godine. e da je bila Koprivnica u ISPA-i i da smo je imali sada gotovu, danas bi mogli koristiti već IPA-u, a ne da tek sada smo na čekanju IPA-e. I drugo, kada je decentralizirano odlučivanje o europskim fondovima u Hrvatskoj, godinu dana se čekalo na potpis ugovora onoga što je bilo evaluirano i odobreno u Bruxelles-u. Pa došli su ugovori … /Govornik isključen./ …
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem. Pa kolega Mršić prije svega treba znati kako funkcioniraju fondovi, onda trebate znati da cijelu kontrolu svega provodi Europska komisija. Cijelu kontrolu. Nećete valjda reći da vas je Europska komisija diskriminirala. Ne želite valjda to reći. Druga stvar kada govorite o cestama, onda trebate reći samo u ovoj godini da je za … [[Govornik se ne razumije.]] poboljšanje ceste između Koprivnice i Ludbrega ugovoreno je 68 milijuna kuna. Samo ove godine. Ja se slažem s vama da je ovo potreba. To će doći na red. Ali dajte malo imajte razumijevanja i za projekte izvan vašeg grada Koprivnice kojega ja jako volim i cijenim vaš rad itd. ali imajte razumijevanja za cijelu Hrvatsku ne samo za svoj parcijalni interes.
Sljedeća replika, gospodin zastupnik Boris Matković.
Gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Matušiću vi ste zapravo rekli sve ono što je trebalo reći o gradnji mosta, odnosno potrebi gradnje Pelješkog mosta. Međutim vi ste nešto ispustili, kolega vjerujem da ću vas ja podsjetiti jer smo zajedno prošle godine bili u kampanji, pa sjetiti ćete se da su zapravo neki drugi govorili prije godinu dana da nema ništa od nastavka gradnje autoceste, a evo ja koliko vidim svojim očima, a putujem svaki tjedan dolje, za 10-ak dana ta dionica će se otvoriti. Isto tako neki su u promidžbi govorili kako od otvaranja mosta, kako se to otvara po nekoliko puta isključivo zbog promidžbe, kako od toga nema ništa, kako se to neće graditi, kako su to samo laži, kako nemamo suglasnost Bosne i Hercegovine itd. Zapravo ponavlja se sada nešto, događa se nešto sasvim drugo. Odjednom ti isti koji su govorili ovo što sam prethodno kazao, danas bez ikakvih problema izvaljuju da nemaju ništa protiv gradnje tog mosta i da oni to zapravo podržavaju svesrdno. Ja bih samo na to nadopunio jedno, mislim da je to sasvim dovoljno, a to je da ili neki zaboravljaju ovdje, ili se ponašaju kao … [[Govornik se ne razumije.]] Ili je jedno ili je drugo.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Frano Matušić. … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Matković je točno … [[Govornik se ne razumije.]] da pojedinci očito zaboravljaju što su govorili pa su tako govorili da nema ništa od nastavka auto-ceste. Ali kolega govorili su još prije toga da nema ništa generalno od auto-ceste jer su govorili su tada da će saditi se gljive u tunelu Sveti Rok. To su govorili [[Upadica: Šampinjoni.]] To su govorili. Šampinjoni će se graditi u tunelu Sveti Rok. I to su govorili. Dakle, a kolika je zbrka u njihovim glavama dovoljno govori podatak da su danas govorili neki od njih recimo da mi uvodimo deficit od 1% i kao to je strašno, a drugi kao kolegica Zgrebec kao mogli smo i više od 3%. Zašto ne? Kao to je preporuka Europske unije. Dakle očito da ne znaju u svojim redovima što govore ni što misle niti znaju povezati stvari u jednu jedinu cjelinu.
Sljedeća replika gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Pa mislio sam nešto o drvnoj i metalnoj industriji koja ne samo da je izgubila tržište nego sada posebno u Slavoniji se i zatvaraju radna mjesta s obzirom da poduzetnici gube posao i na domaćem i na svjetskom tržištu i to u svakom slučaju ne ide u prilog niti ovom proračunu a isto tako niti, niti ovoj Vladi. Međutim vratit ću se ja na ovaj Pelješki most protiv kojeg doista nije nitko niti protiv nijednog kilometra auto-ceste. O cijeni možemo pričati kolika je bila prije, kolika je sada … /Govornik je isključen./ … to prije svega stvar kulture, ali mostova gdje su ti radovi vidljivi. Doduše na ovom Pelješkom mostu već dvije godine traju nevidljivi radovi, a za te nevidljive radove se troše i novci. Isto tako bi apelirao s obzirom da će evo uskoro završiti TV prijenos pa se onda vjerojatno neće morati vraćati do Kralja Tomislava ne samo 2000. ili u 1990., 1993. ili 1995. ali isto bi tako mogao pitati ono vrijeme kad su radnici imali minimalnu plaću od 1500 kuna do 1800 koliko je onda šef Sindikata gospodin Kunst imao plaću i kako se s tom plaćom borio za radnička prava. … [[Upadica se ne razumije.]] Sve u redu. Pa ja bih vas samo zamolio malo ipak kulture jel'? S druge strane, s druge strane možda o stanju u Hrvatskoj i o socijalnom i održivom i o razvojnom proračunu govori upravo podatak koji je danas pročitan u medijima da će se smanjiti za gotovo dvije milijarde ulaganje u zdravstvo. I na kraju smatram da i ova izjava Biskupske konferencije koja govori ne samo o mitu i korupciji u Hrvatskoj državi, u hrvatskoj vlasti ali i u hrvatskim granama gospodarstva dovoljno govori da je upravo najveća korupcija upravo u gradnji.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem. Pa doista na neke navode je vrlo teško i replicirati ali evo pokušat ćemo krenuti po redu. Prije svega Pelješki most se itekako vide radovi. Trebate dole poći pa ćete vidjeti konkretne radove. Dakle postoje konkretni radovi, a meni je krivo da vi te, meni je krivo da te radove ne pratite ali mi je drago da ste sad rekli da niste protiv toga jer ste imali sasvim drugu politiku i prije izbora i puno prije izbora da ne govorim, da ne nabrajam sve što se događalo ono proteklih godina. Isto tako oko auto-ceste. O cijeni smo već rekli. Ne možemo tu špekulirati. Postoje točni podaci koji kazuju da nije istina ono što vaš kolega Pančić uporno ponavlja oko cijene auto-ceste. To jednostavno nije istina. Ne stoji. Naime nije bila duplo jeftinija cijena u vrijeme kad je to koalicijska vlast radila nego što je danas. To nije istina, to ne stoji. Pojedine dionice su bile čak i skuplje nego danas najskuplje dionice. Drugo, cijene se dobivaju na javnom natječaju vrlo transparentno i određuje ga tržište. Ako smo za tržište, ako smo za javni natječaj, ako nismo za ono što ste vi predlagali direktan dogovor i ispod klupe kao što je to radio vaš tadašnji ministar. Evo toliko. A što se tiče drvne industrije poticaji su rasli. Oni su rasli. Evo 2007. 45,6 milijuna, 2008. 90 milijuna kuna. Dakle poticaji rastu iz godine u godinu. Druga je stvar kako se te industrije nose sa svjetskim tržištem i sa konkurentnošću.
I posljednja replika gospodin zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolega Matušiću vi ste me svojom raspravom potakli zapravo vrlo kratko spomenuti tri mosta. Spomenuli ste jedan na sebi vrlo, zapravo vaš dubrovački način, simpatičan način kad ste kazali Most Franja Tuđmana dakle i na današnji dan dakle na godišnjicu smrti pokojnog predsjednika sjećamo se hrabrosti vizije tog čovjeka koji je u vrijeme dok je jedan dio Hrvatske bio okupiran on gradio drugi most odnosno otvorio radove na tom drugom mostu a to je spomenuti upravo Sveti Rok tunel koji je u pravom smislu riječi most između sjeverne i južne Hrvatske. Što hoću time kazati? Dakle neovisno o tome kakvo je stanje i koliko bila, ne znam ni ja, bilo okruženje i nepovoljno ili onakvo kakvo ne želimo i tako dalje gradilo se, gradi se i radit će se. Prema tome dakle ne treba ubijati taj jedan optimizam i vjeru u to i uz ovaj zapravo, uz ova dva mosta dakle Most Franje Tuđmana, Most Sveti Rok spomenuo bih i ovaj treći, to je Most Pelješac. Dakle kojeg ste ovdje spomenuli koji sigurno znači to što znači dakle osobito za ja bih nazvao za cijelu Hrvatsku i nije samo za Hrvatsku nego za cijeli ovaj prostor općenito i za sve oni koji komuniciraju i idu prema jugu neovisno odakle idu i kud namjeravaju doći? U kontekstu tih mostova spomenuo bih i onaj treći zapravo most a to je taj most golfa odnosno turizma dakle koji je u pravom smislu riječi most između Hrvatske, divne, južne Hrvatske dakle vremena u vrijeme kad u Europi golferi ne mogu igrati golf i kad zapravo uz izgradnju i uz postojeće, ne znam, aerodrome koje imamo a u to se sve, u tom prostoru može naći svoje mjesto dakako i Hercegovina i Međugorje i tako dalje. Prema tome dakle sa jednom takvom aktivnosti se jako može oživjeti jedna komunikacija, stalna komunikacija i produženje što ste vi kazali turističke sezone u Dubrovniku. Zanima me evo vaš stav u svezi s ovim posljednjim dakle u smislu što znači zapravo za Dubrovnik, za jedan veliki Dubrovnik i na svjetskoj karti turističkoj veliki i najveći biser onaj, jedna takva mogućnost i koje su tu sve perspektive. Evo hvala lijepo.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Frano Matušić.
Pa potpuno ste u pravu kolega Bagarić kad ukazujete na važnost za sveukupni gospodarski razvoj i značaj ovih projekata u tom razvoju. Naime, prvo most Pelješac. On će prema studiji koja je rađena i to od ozbiljnoj studiji koju su radili stručnjaci i koja je prezentirana u našoj županiji prije par godina je jasno da će taj most razviti i dobar dio Bosne i Hercegovine. Zajedno sa hrvatskim jugom će apsolutno obuhvatiti i razviti dobar dio Bosne i Hercegovine posebice dakle tog giga koji gravitira od Mostara pa naravno dole do Neuma i dalje. Prema tome, sasvim sigurno da će koristi od toga imati puno više stanovništvo nego što to na prvi pogled izgleda. S druge strane, što znači golf? Pa već je gradonačelnica Dubrovnika ovdje jasno i nedvosmisleno rekla da znači itekako puno za razvoj vrhunskog turizma, jer to je jedan od sadržaja koji je pretpostavka da bi Dubrovnik kao elitno svjetsko odredište imao doista razvijen taj vrhunski turizam. Neki ga nazivaju elitni, ali ja bih rekao turizam koji ima visoko kvalitetne sadržaje i u tom smislu jednostavno ta vrijednost je neusporediva sa dosadašnjim stanjem. Jer golferi bi trebali imati zapravo na tom području nekoliko terena. Jedan je predviđen i u Konavlima. Jedan je predviđen naravno na Srđu. Taj će biti najveći. A jedan je predviđen i na Rudinama, dakle u dubrovačkom primorju kod Dola i sasvim sigurno da će to značiti potpuno novu kvalitetu destinacije hrvatskog juga prije svega Dubrovnika, ali onda zajedno s njime i cijele Dubrovačko-neretvanske županije. Naravno tu dolazi i novo zapošljavanje u obzir. Tu je nova aktivnost i prometna i svaka druga infrastrukturna i ja mislim da će to doista itekako se značajno odraziti na kvalitetu turizma, ali i na kvalitetu življenja samih građana Hrvatske na jugu Hrvatske. Jer i oni će biti isto tako korisnici tih istih usluga i oni će imati itekakve koristi od toga. Dakle, ne radi se tu o tome da će se legalizirati pljačka kao što to nas pokušavaju uvjeriti pojedinci, nego se radi o tome da će se osigurati razvoj, da će se osigurati kvaliteta i turizma i kvaliteta življenja nešto što drugi već odavno znaju. Pa nisu valjda legalizirali pljačku u Italiji gradeći golf terene i u Portugalu, u Španjolskoj i to na stotine i stotine golf terena.
Gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Činjenica je da je danas pred nama dokument koji se donosi u teškim uvjetima, uvjetima svjetske financijske krize. Na početku nužno je iznijeti i nekoliko makro ekonomskih pokazatelja koji jasno pokazuju uvjete u kojima se donosi ovaj proračun. Tako je u prvom polugodištu ove godine obilježilo je slabljenje gospodarske aktivnosti uz istodoban rast inflacije potrošačkih cijena koji je uvjetovan inozemnim i domaćim inflatornim pritiscima. To je u velikoj mjeri posljedica izravnih, ali i neizravnih učinaka poskupljenja sirove nafte, ali i prehrambenih sirovina, te metala na svjetskom tržištu. Godišnji rast bruto domaćeg proizvoda u prvoj polovici ove godine iznosio je 3,8% što je zamjetno niže od rasta zabilježenog na razini cijele prošle godine kada je ovaj porast iznosio 5,6%. Pozitivni trendovi na tržištu rada nastavljeni su i tijekom drugog tromjesečja druge godine, pa je nastavljeno smanjenje nezaposlenosti i povećanje zaposlenosti. Tako je na kraju lipnja evidentirano 21 i po tisuća, odnosno 10,9% manje nezaposlenih nego na kraju lipnja prošle godine. Dok zemlje Europske unije predviđaju stagnaciju ili čak negativan rast u 2009. godini tu bih napomenula primjer Irske od -1,6% te Estonije -1,3%. U Hrvatskoj se predviđanja gospodarskog rasta kreću na razini od 2%. Ove projekcije naravno uzimaju u obzir utjecaj svjetske financijske krize. U svojoj ću se raspravi kratko osvrnuti na programe poticaja koji su usmjereni razvoju poduzetništva i poduzetničkog okružja. Tako su u 2009. godini ulaganja u razvoj malog i srednjeg poduzetništva, zatim povećanje konkurentnosti industrije, poticanje proizvodnje, zatim poduzetničke infrastrukture planirani u iznosu od 5,1 milijarde kuna što čini 4,3% ukupne proračunske potrošnje. U protekle dvije godine upravo za poticanje poduzetništva iz proračuna je izdvojeno 11,2 milijarde kuna, a kontinuiranim izdvajanjima tijekom prethodnih godina država je izravno poticala i jačala poduzetnički sektor kako bi bio spremniji za razdoblja mogućeg višeg rasta. Budući da dolazim iz Rijeke želim se posebno osvrnuti na povećanja kapitalne pomoći unutar Ministarstva mora, prometa i infrastrukture za izgradnju južnog kolnika riječke zaobilaznice sa 75 milijuna kuna u 2008. godini na 108 i pol milijuna kuna u 2009. godini, a za kojeg se planira završetak izgradnje do ljeta 2009. godine. Isto tako, željela bih naglasiti da se u 2009. godini za Klinički bolnički centar u Rijeci planirana sredstva u iznosu od 52 milijuna kuna, 52 milijuna 700000 kuna što predstavlja zapravo najveći iznos ulaganja u odnosu na ostale institucije te vrste u Hrvatskoj. Navedena ulaganja će zasigurno povećati kvalitetu zdravstvene usluge svim građanima Rijeke i Primorsko-goranske županije ali i građanima susjednih županija. Na kraju, važno je naglasiti i to da u uvjetima krize Vlada pokazuje izrazitu socijalnu osjetljivost, pa se izdvajanja za pomoć socijalno osjetljivim skupinama stanovništva povećavaju za 182 milijuna kuna sa 2,7 milijardi u 2008. godini na 2,9 milijardi u 2009. godini. Ja bih s ovime završila svoju raspravu i zapravo na temelju svega navedenoga željela naglasiti da u potpunosti podržavam Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s projekcijama Državnog proračuna za 2010. i 2011. godinu. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu za repliku, uvaženi kolega zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa moram reagirati budući je kolegica Buterin u svojoj raspravi naglasila kako se ova Vlada zalagala za dobrobit riječkog gospodarstva što se najbolje vidi na Trećem maju čije su knjige narudžbi prazne dok istovremeno knjiga narudžbi recimo u Brodosplitu ili Uljaniku je puna. Pa naravno postoji mala laž, velika laž i statistika, pa kad su brojke u pitanju govoriti da je riječ KBC za iduću godinu dobio najviše u odnosu na ostale može značiti puno, ali i vrlo malo. Naime, predviđena sredstva, uopće ne garantiraju mogućnost da Klinički bolnički centar u Rijeci, doživi novu Sveučilišnu bolnicu prije 2020. godine a sredstva namijenjena za medicinsko laboratorijsku opremu ne osiguravaju mogućnost opremanja nove dijalize koja je pred kraju u građevinskom djelu, a s ovim sredstvima uopće ne postoji mogućnost da se u idućoj godini dijaliza opremi opremom da bi bila u funkciji.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Vesna Buterin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine Jovanoviću na replici, kada je u pitanju 3. maj ja ovdje odgovorno tvrdi da Vlada itekako ulaže i zadnje napore da se ugovori, da se ugovore četiri broda kako bi se popunila knjiga narudžbi 3. maja. Međutim, ja bih ovdje doista željela naglasiti da ova Vlada iza sebe zapravo ima reference. Referenca je najveća referenca ove Vlade je Viktor Lenac. Da ova Vlada se nije uhvatila u koštac za rješavanje problema u Viktoru Lencu, danas bi imali 1100 ljudi na ulici i Talijane koji bi nam vodili to brodogradilište. Gospodine Jovanoviću, kada govorite o KBC-u činjenica je da ova Vlada ulaže u sljedećoj godini 52 milijuna 750 tisuća kuna u KBC Rijeku i da je to zapravo najveće ulaganje u institucije takve vrste u Hrvatskoj. To je nesporna činjenica. Hvala.
Hvala lijepo. Na redu je uvažena kolegica zastupnica Nadica Jelaš, izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ako je proračun temeljni instrument ostvarivanja politike Vlade ili koalicije na vlasti, a on to nedvojbeno jest, tada se za proračun za 2009. godinu kakvog imamo evo sada pred sobom, doista ne može reći da je donesen na temelju promišljene strategije, već na temelju politike koja je kratkovidna i mijenja se iz dana u dan od situacije do situacije. Evo, sam je premijer rekao da će se prijedlog proračuna dorađivati amandmanima i Vlade i pojedinih dakle, odbora a sve u cilju smanjivanja proračunskog deficita. Čuli smo, već je danas smanjen i zdravstveni proračun a planira se zdravstvena reforma. Dakle, nismo dobili jedan cjelovit prijedlog proračuna, već polu proizvod, što je u najmanju ruku neozbiljno, obzirom da je riječ o najvažnijem državnom dokumentu i tim više što se sa njim toliko kasni u njegovom donošenju. Prije nepunih mjesec dana na savjetovanju ekonomista u Opatiji premijer je govoreći o proračunu bio vrlo određen rekavši da će proračun biti uravnotežen, da će deficit biti srezan na nulu jer bi već jedan posto deficita značilo 2,9, 2,9 milijarde kuna novog duga. A pitanje je gdje se uopće zadužiti i pod kojim uvjetima. Tada se govorilo i o kresanju troškova, o štednji, kao i odgodi rasta plaća, i to ne samo u državnim službama i kod proračunskih korisnika, već i kod lokalnih vlasti pa sve do gospodarstva. A onda se progledalo, shvatilo, prizemljilo, i odjednom postalo sklono socijalnom dijalogu. I nakon toga sve se promijenilo. Najprije se govorilo o stezanju remena, a sada se remen popušta, rupicu po rupicu. Samo da ne spadnu hlače. Niti su zamrznute plaće, niti je proračun uravnotežen, predviđeni deficit iznosi 4,3 milijarde kuna, a nepredviđeni sa uključenim jamstvima brodogradilištima i ne identificiranim troškovima zdravstvenog sustava, mogao bi doseći dvostruki iznos, a u nedostatku novca, i domaćeg i stranog biti će ga doista teško financirati. Naime, kapital postaje najdragocjenija roba, budući da ga ima sve manje, cijena mu je sve viša, to je zakon ponude i potražnje. Hrvatska narodna banka je smanjivanjem obvezne rezerve već osigurala dodatnu likvidnost poslovnim bankama u prosincu, a isto je spremna ponoviti i u prvom tromesječju 2009., sve s ciljem da se državi omogući zaduživanje na domaćem tržištu radi refinanciranja svojih obveza. U cijeloj ovoj situaciji, Hrvatska narodna banka pokazala se kao najčvršći čimbenik financijske sigurnosti zemlje i kriza bi bila daleko razornija da ona nije odlično odradila svoj posao i to ovdje treba jasno reći. Naravno da će država svojim zaduživanjem isisavati likvidnost banaka, pa će manje sredstava ostati korporativnom sektoru tj. gospodarstvu. Zbog toga će dio tvrtki propasti, a dio će se spašavati rezanjem troškova na način da će otpuštati radnike. A država će pomagati samo onima kojima će htjeti. Isključivo po principu političkog klijentizma, i na taj način dakako jačati svoju moć, kao i ovisnost klijenata o sebi, to je poznati model. Podijeli pa vladaj. A što će biti sa hrvatskim građanima onima koji bi trebali biti najvažniji u svemu ovome? Radi njih se donosi proračun, konačno radi njih postoji i ova država, i što je najvažnije, hrvatski građani su poslodavci aktualnoj Vladi, oni su na izborima potpisali ugovor o radu sa ovom Vladom kao državnim menagmentom, e pa što će ta Vlada učiniti za standard svojih građana. Uz najavljeni niži gospodarski rast i višu stopu inflacije realno će se moći kupiti sve manje. Hrana je u posljednje dvije, tri godine poskupljela 50%. Od početka sljedeće godine za 20% poskupljuje plin, a dodatno otežavajuća okolnost je to eto što meteorolozi predviđaju da će ova zima biti najhladnija u posljednjih 8 godina. Dakle, ni priroda nam nije sklona. I građani se, jednako kao i država najviše boje poskupljenja kredita, zašto? Zato što su prezaduženi. Svaki u prosjeku bankama duguje 27 tisuća kuna ili 375 eura. Zaduženost se udvostručila u odnosu na 2004. godinu kada je svaki građanin bio opterećen sa nešto manje od 2 tisuće eura. Minusi na tekućim računima i otplate na rate najveći su saveznici hrvatskim građanima. Od inflacije će profitirati samo državni proračun. Što je građanima bolje, to je državi bolje. Iako se gospodarski rast planira po stopi od 2%. A i to je preoptimistično. Država računa na rast poreznih prihoda od čak 3,4%, što je viša inflacija, to su veći prihodi od PDV-a, od PDV-a, kao najznačajnijeg prihoda državnog proračuna, planira se u 2009. ubrati više od 44 milijarde kuna, uz porast od čak 3,9%, prema prihodima ostvarenim u 2008. godini. Dakako velika su i očekivanja i od poreza na dobit kao i od trošarina. S druge strane, za prihode od poreza na dohodak, procjenjuje se da će biti manji nego u ovoj godini. Sa strahom se pitamo, jesu li uz takve procjene, uz sve ostalo ukalkulirani i masovni otkazi? Obzirom na činjenicu da se od poreza na dohodak primarno alimentiraju prihodi jedinica lokalne samouprave pitamo se također kako će sa tako smanjenim prihodima funkcionirati općine i gradovi, kako će oni ispunjavati svoje zadaće prema građanima, tim više što ne mogu računati sa značajnijom pomoći s državne razine jer se udio decentraliziranih sredstava smanjuje iz godine u godinu, smanjuju se potpore gospodarstvu i poljoprivredi, sve manja sredstva plasiraju se preko HABOR-a i Fonda za regionalni razvoj. Da zaključim, ovaj proračun trebao bi biti primjeren recentnoj situaciji. Treba bi imati ugrađene osigurače krize. Međutim, takvih osigurača definitivno nema. Nema ni naznaka ušteda, nema racionalizacije državne uprave, ne odustaje se od za ovo vrijeme potpuno neprimjerenih investicija. Toliko spominjani pelješki most je, reče premijer, stvar hrvatskog ponosa. Da, biti ćemo ponosni i gladni. Da se razumijemo, nemam ništa protiv ponosa ali u pravom trenutku a ovo nije taj trenutak. Ovo je trenutak za odgovorno trošenje proračunskog novca kojeg su stvorili hrvatski građani i dali na upravljanje Vladi. Dakle, država se ne želi odreći ničega a trebala bi doista početi od sebe. A već sada ima financijskih problema, kasni se s plaćanjima i plaćama iako su studeni i prosinac najizdašniji mjeseci kad je u pitanju punjenje državne kase. Što će tek biti u siječnju i veljači koji su poslovično najslabiji mjeseci? A upravo se iz ušteda mogao štititi standard građana, osigurati poticaj gospodarstvu, osigurati sredstva za HABOR. Dakle, ima alternative za deficit i to je štednja za koju očito nema političke volje, nažalost ni znanja. No, to nije ni važno. Važno je da se zna pronaći dežurnog krivca, od globalne krize do neodgovornih sindikata.
Hvala lijepo. Imamo pet prijavaka ispravaka navoda. Najprije uvaženi kolega Davor Huška. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, bojim se da će i pet prijava biti premalo da ispravimo sve ovo što je kolegica Jelaš rekla. Kao prvo, ispravljam navod kolegice Jelaš da nismo dobili cjeloviti proračun. Dobili smo cjelovit proračun u skladu sa Zakonom o proračunu. Iako su neki željeli, predlagali da ministarstvo i Vlada idu sa privremenim financiranjem na tri mjeseca sa privremenim proračunom mislim da je odrađen dobar posao, hrabar posao i da je napravljen jedan cjelovit dokument za 2009. godinu, dokument koji se tijekom godine naravno može i mijenjati kroz rebalanse i prilagođavati situacijama. Želim još reći da nije dobro da plašimo građane sa nekim silnim poskupljenjima jer neki ovdje na drugoj strani plašili su ih i sa poskupljenjima nafte, prognozirali da će nafta otići i na 200 dolara. Evo, vidimo što se danas događa sa cijenama nafte koju troše znači i naši građani između ostalog. Ja mislim da mi naše građane trebamo pozvati i smijemo pozvati ovdje javno da kupuju i troše hrvatske proizvode, hrvatsku hranu, da na takav način najbolje pomažu svim zaposlenicima u Hrvatskoj i državnom proračunu Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala. Iduća prijava ispravka navoda uvaženi kolega zastupnik Frano Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Evo, reći ću nekoliko riječi odnosno ispravak netočnog navoda gospođe zastupnice Jelaš. Kao što je kolega rekao doista je puno toga bilo, no reći ću samo nekoliko. Spominjete racionalizaciju, spominjete neuravnoteženost proračuna, spominjete osobne dohotke. Pa poštovana zastupnice, upravo ste vi i vaša stranka SDP podgrijavali i sindikat ovih proteklih dana kako ne trebaju odstupiti od rasta plaća, kako se trebaju držati ugovora koji su potpisali sa Vladom a istovremeno nema te socijalne osjetljivosti kako se predstavljate da se pitate za one ljude, ja istovremeno moram otpustiti 100 ljudi i pitam se kako i na koji način će se puniti državni proračun ako gospodarstvo i privreda ne budu radili. Kako ćete upravo ovim ljudima, sindikatima povećati plaće, kako ćete sutra vi dobiti osobni dohodak ako gospodarstvo ne bude funkcioniralo a rečeno je ovdje da je upravo u privredi odnosno u drvnoj industriji otpušteno preko 4 tisuće ljudi zbog recesije i globalizacije koja nas je zadesila, a istovremeno se zalažete za povećanja plaća. Pa vas pitam na koji način ćete vi napuniti proračun, gdje vam je ova druga briga za ove druge ljude, a ovo ste činili samo iz političkih razloga, niste to radili zato što tako mislite nego ste to upravo činili kao što ste i na Facebooku i na svim ovim portalima, činite samo … [[Govornik se ne razumije.]] kako bi se građanima dodvorili. I to vam je jedina vaša politika. Hvala vam lijepo.
Podigli ste tablicu ispravak navoda. Imamo mi onih drugih žutih to su za repliku tako da možemo dati mogućnost i odgovaranja. Dalje za ispravak navoda vidio sam tablicu uvažene kolegice Dubravke Šuice. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Nije mi uža specijalnost ispravljati netočne navode ali reći da ćemo biti ponosni i gladni nisam mogla odoliti da vas ne ispravim. Pa ni u vrijeme najžešćeg rata nije nitko u ovom ratom pogođenim područjima bio gladan. Reći da ćemo biti gladni za samo 300 milijuna koji ove godine su predviđeni u državnom proračunu, čak sam imala ideju da imam jedan amandman kojim tražim povećanje za pelješki most ali evo ipak ću odustati iz solidarnosti.
Hvala lijepo. Dalje za ispravak navoda uvažena kolegica Ivanka Roksandić. Izvolite, kolegice.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegice ja ću zaista reagirati na ovaj vaš navod "bit ćemo ponosni i gladni". Ja vam dolazim iz Sisačko-moslavačke županije koja je jako stradala u ratu i oduvijek smo bili ponosni na braniku naše domovine ali nismo u najžešćim bitkama bili gladni. I smeta me kad ovako upućujete poruku hrvatskom narodu i svim građanima Hrvatske. Reći ću vam zašto. Zato što ja mislim da izdvajanje i za pelješki most i za autocestu Sisak-Zagreb koju je vlast a imali smo ministra iz Siska tada u vlasti vrlo lako odbacila iz plana gradnje da to nisu uzaludni projekti. A reći ću vam i zašto. Nećemo biti ni gladni jer upravo su socijalna davanja, porast plaća u ovom proračunu, socijalna davanja i za umirovljenike za 4,1%, za sve socijalne kategorije društva, za porodiljne naknade, za dječji doplatak, za nezaposlene upravo rastu u ovogodišnjem dakle u proračunu za 2009. godinu i reći iz eto ja bih rekla nekakvog vašeg promišljanja i pogleda na svijet da ćemo biti i ponosni i gladni i na taj način uvesti hrvatske građane u jednu dilemu da neće sutra imati za kruh, molim vas nemojte se služiti takvim političkim floskulama.
Hvala. Dalje, posljednja prijava ispravka navoda uvaženi kolega Krešo Filipović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Ja bih samo jedan netočan navod kolegice Jelaš ispravio, a radi se o tome kako plaće u državnoj administraciji kasne odnosno da državna administracija ne dobiva na vrijeme plaću. Mislim da je ovakav način, to se već proteže nekoliko dana i kroz medije i kroz rasprave na odborima kako plaće državnim službenicima kasne to nije točno. A ja ću podsjetiti kolegicu, vjerojatno je kao i ja radila u sustavu državne uprave, da u godinama između 2000. godine i 2003. godine plaće su bile isplaćivane od 15-tog do 20-tog i nikom nije palo na pamet da kaže kako plaće kasne. Mislim da je to nekorektno izjavljivati kako plaće u državnoj administraciji kasne. Hvala.
Hvala vam lijepo. Slijedi dalje rasprava uvaženog kolege zastupnika Ljubo Jurčić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, članovi Vlade, kolegice i kolege saborski zastupnici. Malo prije uvaženi zastupnik kolega Zubović je pitao kolika su ili kakva je bila predviđanja Jurčića prije godine dana o gospodarskom rastu. Ja bih samo mogao reći da mi nismo predviđali nego da smo mi planirali gospodarski rast od 7 do 9%. Za taj gospodarski rast od 7 do 9% imali smo u vidu da uzmemo tržište koje smo proteklih 15-tak, 16 godina nerazumno, nekritički prepustili uvoznicima. Naime danas ili ove godine Hrvatska će uvesti negdje oko 30 milijardi dolara robe. Od toga Hrvatska od tih roba može proizvoditi vjerojatno negdje oko 15, 16, 17 milijardi i naša je ideja bila da napravimo politiku kako uzeti taj dio domaćeg tržišta kojeg smo proteklo vrijeme malo nesmotrenom politikom prepustili strancima. Ne treba ići ni do Švedske ni do Njemačke ni do Engleske, Hrvatska je postala dio globalnog tržišta i tu se ne radi o suprotstavljanju ili o zabrani uvoza ili substitucije uvoza. Mi jednostavno želimo uzeti dio svjetskog tržišta koje je nama najbliže, to je naše hrvatsko tržište. Za to smo planirali i razvili industrijsku politiku gdje smo obišli preko 300 poduzeća u različitim granama da ih pitamo, u različitim djelatnostima da ih pitamo što im je prepreka povećanju domaće proizvodnje, njihove proizvodnje i naš je cilj bio da oni ove godine povećaju svoju proizvodnju za 20%. Naravno neki je bilo koji ne mogu uopće povećati proizvodnju, a neki su mogli povećati za 30, 40, 50%. A to je pristup industrijske ili sektorske politike da vidimo kakve resurse imamo, koje resurse možemo iskoristiti? Koje su prepreke da, za iskorištavanja tih resursa i da napravimo instrumente kako te prepreke maknuti? Pored toga sve te djelatnosti se odvijaju u pojedinim dijelovima Hrvatske i treba stvoriti infrastrukturu i za industriju i za život u tim dijelovima Hrvatske. To je bio predmet regionalne politike. Sadašnja Vlada ima Ministarstva regionalne politike ali nema još uvijek politiku regionalnog razvitka u, onako kako bi trebalo. Treća stvar je da bi se povećala efikasnost je politika zaštite i razvijanja tržišnog natjecanja. Tu malo kasnimo i to isto tako nismo napravili. I onda na kraju svega dođe financijska politika kako sve te politike isfinancirati. I danas kad razgovaramo o proračunu možemo se puno prepirati ali zapravo proračun je, temelji se na ovim politikama; industrijskoj, regionalnoj, socijalnoj i politici konkurencije. Proračun jeste najvažniji instrument ekonomske politike. To vidimo i po ovoj ovdje raspravi ali isto tako proračun nam daje i najbolje informacije o efikasnosti ekonomske politike. Prihodna strana proračuna pokazuje kakva je bila efikasna ekonomska politika u prethodnom razdoblju i … [[Govornik se ne razumije.]] kako smo efikasno ili dobro planirali naš proračun u prethodnim godinama. Ako tekući prihodi mogu podmirivati tekuće obaveze i ako nam još nešto malo ostaje za projekte za razvitak onda možemo reći da je ekonomska politika pa i sam proračun kao dio ekonomske politike da su bili dobri, da su dobro pravljeni. Međutim ako nije tako onda ne možemo dati potvrdan odgovor da smo proteklo vrijeme vodili efikasnu ekonomsku politiku i zbog toga onda treba i mijenjati politiku i treba mijenjati proračun. Rashodna strana proračuna pokazuje ili ukazuje na to kakav će smjer ekonomske politike biti u narednom razdoblju? Očito je, prema meni, da je dosadašnji smjer nije bio dobar jer je rezultirao stagniranjem standarda građana. Naime i prije nastupanja ove svjetske, financijske i gospodarske krize realne plaće hrvatskih građana u prvih 10 mjeseci ove godine nisu povećane. Realni rast je nula. Rast industrijske proizvodnje kao temelja proizvodnje u svakom društvu tako i u Hrvatskoj stagnira tako da prvih 10 mjeseci ove godine rast je negdje oko 2,5%. Prošle godine je bio u isto vrijeme 6,6%. Uz to što je puno više zabrinjavajuće 3. i 10. mjesec je bio nulti rast, a 5. i 8. mjesec je bio negativan rast tako da što se tiče rasta bruto domaćeg proizvoda o kojem je govorila kolegica Vesna da je stagnirao ove godine na 3,8% u prvom polugodištu ja mislim da će 3. i 4. kvartal biti još lošiji pa ćemo se suočiti sa tom situacijom. Pored toga dolazilo je i dolazi do pogoršanja situacije u vanjskotrgovačkoj bilanci. Mi smo prvih 9 mjeseci ove godine napravili deficit od 13 milijardi dolara, a toliki deficit smo napravili za prošlu cijelu godinu. Prethodne, prije godinu dana je bilo 11 milijardi pa je bilo 9 milijardi i tako dalje. To je samo znak da sve brže trošimo i sve više trošimo nego što proizvodimo. I to je sve rezultiralo visokim vanjskim dugom. Nažalost ovo su činjenice s kojima je suočena država Hrvatska i to su činjenice koje ukazuju da ovako i da nije ove krize ne bi mogli ići puno dalje. Možda još godinu, eventualno dvije a samo ova svjetska financijska kriza suočila nas je s time malo ranije. Isto tako postavljanje cilja nultog deficita ili uravnoteženog proračuna kod sive ekonomske politike javnih financija može biti ispravan u situaciji kad je razvijenost gospodarstva zadovoljavajuća, kad je zadovoljavajući standard građana, kad je uravnoteženi odnosi sa inozemstvom, kad je stabiliziran unutrašnji i vanjski dug. A budući da takva situacija nije u Hrvatskoj postavlja se pitanje koje instrumente Vlada ima na raspolaganju da to promijeni? Prije 10-tak ili 14 godina smo se odrekli tečaja kao snažnog instrumenta ekonomske politike, male zemlje, male otvorene zemlje. Taj instrument nismo zamijenili drugim politikama, a ta politika koja bi to zamijenila trebala je biti industrijska politika. Nju ni danas nemamo tako da je nažalost ili možda srećom da imamo još taj jedan instrument ostala je instrument proračunski deficit u postojećoj situaciji. Na prvi pogled to je malo paradoksalno, ali na žalost je tako ili možda na sreću. Naime, deficit ne nastaje u Ministarstvu financija ili u proračunu. Deficit je rezultat strukture i razine razvijenosti gospodarstva na prihodnoj strani proračuna, a isto tako strukture i vrućine javne potrošnje na drugoj strani proračuna. E sada naša postojeća struktura i razvijenost gospodarstva i veličine struktura javne potrošnje generira deficit i on se ne može riješiti direktno u proračunu ovdje što mi danas razgovaramo. Da bi se preokrenula situacija mi moramo mijenjati strukturu gospodarstva, a isto tako moramo reorganizirati, promijeniti strukturu proizvodnje javnih usluga. A te reforme, te promjene ne može provesti ni privatni sektor, ni strane investicije jer to nije niti njihov zadatak. To treba provesti država. To treba provesti Vlada i te reforme treba isfinancirati. Često se govori da je cilj proračunski deficit da je nula i to je teoretski u idealnim situacijama tako. Međutim, i kod razvijenih zemalja danas u svijetu vi ne možete naći proračunski deficit nula, ni dok nije bilo krize. Tako da razvijene zemlje, razumne zemlje one proračunski deficit koriste za razvoj kad je to moguće, a kad dođe kriza onda proračunski deficit koriste zato da preuzmu trošak krize na sebe kako bi sačuvali svoje građane i svoje gospodarstvo kad iziđe iz krize da mogu dalje nastaviti raditi i živjeti u neizmijenjenim okolnostima. To je napravio Japan prije desetak godina. Amerika i Engleska koje zastupaju najviše taj neoliberalistički takav stav imat će proračunski deficit. Amerika iduće godine 10%. Engleska koja je do jučer ima nula imat će sada negdje 4, 5%. Znam da proračunski deficit košta i znam da on ima svoje troškove. Ali u izboru proračunskog deficita trebamo izračunati isto toliko koliko će nas koštati ako ne provedemo to restrukturiranje društva i gospodarstva odnosno javnih službi. Cijena koja će platiti hrvatsko društvo bit će puno veća od troška koji bi se platio za proračunski deficit kojim bi trebali promijeniti strukturu gospodarstva. I na kraju, bez obzira planirali mi proračunski deficit ili ne planirali mi ćemo imati proračunski deficit u ovoj situaciji. I bolje ga je planirati i držati pod kontrolom, nego ne planirati i izgubiti kontrolu nad njim i on će se u tom slučaju još više povećavati i još veći ćemo imati trošak tog proračunskog deficita. Što se tiče financiranja ne zaboravimo da Hrvatska još uvijek ima koliki toliki monetarni suverenitet i da u bitno izmijenjenim uvjetima koji su sada nastali treba isto razmišljati o izmijenjenoj monetarnoj politici, odnosno ovu situaciju nećemo moći riješiti samo kroz javne financije i kroz proračun, nego ćemo jedino moći riješiti kroz suradnju između javnih financija i monetarne vlasti. A konačno rješenje ako ga budemo napravili bit će suradnja i koordinacija između javnih financija, monetarnih financija i gospodarske politike. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega zastupniče, imamo prijavu ispravka navoda. Uvaženi kolega zastupnik Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ja ću morat se poslužiti ispravkom netočnog navoda točno kao i prije četiri godine jer mislim teorija financiranja razvoja kroz deficit proračuna nije prihvatljiva u slučaju Republike Hrvatske. To je na kraju rečeno ovdje tijekom današnje rasprave od vaših kolegica. Ali ono što je važno ona gospodarstva koja su u stanju ostvariti visoku dodanu vrijednost zbog toga što postoje i imaju visoke tehnologije si mogu dozvoliti takve avanture. Ona gospodarstva koja nemaju takve karakteristike poslužit će se konzervativnom politikom minimizirajući deficit državnog proračuna i to je ono što ova Vlada radi i zbog toga mislim da konačno teorija o financiranju razvoja kroz deficit državnog proračuna je neprihvatljiva. Postojeći državni proračun je dovoljno izdašan da nudi dovoljno mogućnosti kroz kvalitetne projekte, projekte koji mogu generirati novu dodanu vrijednost i osigurati potrebne stope gospodarskog rasta. Žao mi je kolega Jurčić, ali po drugi put sam morao se poslužiti ispravkom netočnog navoda kako bi takve krive koncepcije, neprihvatljive koncepcije i javno proglasili neprimjerenim u slučaju Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, imamo i prijavu za repliku. Kolega Lesar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Jurčić, mislim da je bilo strahovito bitno što ste danas upozorili na dvije stvari. Prvo, problem Hrvatske jest u uvozu, jer koliko je meni poznato više od 70% PDV-a ubiremo na carini i kada bi država znala ili htjela pomoći hrvatskom gospodarstvu da osvoji barem 50% domaćeg tržišta kojega smo u međuvremenu izgubili to bi otprilike bila šansa za plasman negdje oko 15 milijardi novostvorene vrijednosti roba ili usluga. Mi i nadalje ostajemo na konceptu uvoza, pa smo tako uvezli i financijsku, a ne ekonomsku krizu. Slažem se i s vama da je rashodovna strana proračuna jasna i ona je vidljiva. Međutim, ova prihodovna je u magli ostala, pa je teško konkretno obrazlagati kojim to poticajnim mjerama oni barem 50% domaćeg tržišta bi hrvatsko gospodarstvo uz pomoć države moglo vratiti. I čini mi se da smo jedna od rijetkih zemalja članica Europske unije ili tada kandidatkinje za članstvo u Europskoj uniji koja hrvatsko gospodarstvo pokušava oporaviti smanjenjem kupovne moći stanovništva poticajem na štednju umjesto na kupnju kako bi upravo domaća proizvodnja od toga imala koristi. I pozivajući se na konzervativne metode i one koje zagovaraju ili tvrde da bi deficitom država mogla upravljati ili usmjeravati gospodarstvo mogu se samo s njima služiti da doista jesu stvorili konzervativne financije u Hrvatskoj.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvaženi kolega zastupnik Ljubo Jurčić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja bih dodao da što se tiče gospodina Lesara i njegove diskusije o uvozu. Ekonomska politika ne treba gledati samo uvoz, nego treba gledati i uvoz i izvoz, zato gleda saldo vanjsko-trgovačke bilance. Nama uvoz puno brže raste nego raste izvoz. Ove godine uvoz raste 13, 14%, a izvoz 7%. A sada što je bitno za taj izvoz nama se smanjuje izvoz proizvoda koji u sebi imaju ugrađenu visoku tehnologiju. Jer naši proizvodi postaju sve jednostavniji, a tehnološke proizvode sve manje izvozimo i one koje smo prije mogli raditi. A to je rezultat ekonomske politike, a ekonomsku politiku vodi država, ne privatnik, ne privatni sektor. Zbog toga je bitno da država ima industrijsku politiku kao tehnološku politiku i da fundamente te tehnološke politike jedino može isfinancirati država, a ne privatnik. A kad nema dovoljno sredstava jer nije razvijena, onda koristi proračunski deficit da digne tehnološki razvoj svojih industrija ili horizontalno ili vertikalno i u tome je problem. Nije problem u Ministarstvu financija, nego je problem u tome ministar financija ne dobiva dobre zahtjeve za dobre projekte. A u zemlji koja nije razvijena kao Hrvatska, ona nema novaca iz tekućeg suficita da to isfinancira. Mora uložiti deficit koji će dignuti proizvodnju, dohodak i kad taj dohodak oporezuje, onda u narednom razdoblju pokrije taj deficit. I tako su se sve zemlje i od Amerike, Engleske, Francuske, Njemačke razvijale u situaciji u kojoj smo mi danas. To kaže ekonomska povijest i teorija.
Hvala profesore. Za raspravu dalje se prijavio, a najprije u ime predlagača ministar financija, gospodin Ivan Šuker. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Prvo, nije dobro da ovdje kad su porezi iznosimo nekakve čudne podatke i podaci koji ne stoje jer ne naplaćuje se 70% PDV-a na granici jer zakonom je jasno definirano kad nastaje obveza PDV-a, a to je u trenutku ili krajnji kupac ili konačno isporučena usluga, prema tome to je čisto ovako radi javnosti, a i radi zapisnika jer nije dobro, kad bi bilo 70% PDV-a na uvoz, onda bi hrvatski proračun izgledao sasvim drugačije i daleko moćnije. A što se tiče deficita, ja sam praktički obrazlažući 2 prethodna proračuna za 2007. i 2008. govorio o primarnom suficitu, a primarni suficit je kad isključimo trošak deficita. Dakle, kad sa rashodovne strane isključimo troškove kamata, onda dolazite do primarnog suficita. I danas kad sam govorio u uvodnom dijelu obrazlažući proračun, upravo sam naglašavao koliko taj deficit košta i može se u pojedinim momentima kad zaduživanje i kapital nije skup govoriti o tome da deficit može služiti za određene razvojne projekte i tako dalje, međutim mi smo se kao Vlada odlučili za fiskalnu prilagodbu, to je za smanjenje deficita i naš plan je da 2010. praktički imamo uravnotežen državni proračun. Međutim, uzmite da je danas deficit negdje 5% ili 3%, to bi bilo negdje oko 15 milijardi kuna i ja vama svima i sebi postavljam pitanje gdje bi se mogli zadužiti, a isto tako ako bi se zadužili, uzmite uz prosječnu kamatnu stopu negdje 8% na 15 milijardi, to vam je milijardu i 200 milijuna godišnje bi vas koštao taj deficit, e sad računajte koja bi to gospodarska djelatnost bila koja bi se financirala iz tog deficita, koja bi mogla ostvariti i tih milijardu 200 troška i ostvariti ono sve skupa što treba. Dakle, danas su neki sasvim drugačiji uvjeti, neki mnogo bogatiji koji imaju mogućnosti da se igraju malo sa kamatnim stopama jer imaju jako financijsko tržište, mogu si priuštiti takve stvari, međutim Hrvatska sigurno ne. U ovom trenutku uz ovakvu cijenu kapitala, uz nemogućnost da se zadužite na domaćem inozemnom tržištu, dakle sigurno da je politika malog deficita po nama u Vladi jedina ispravna politika, a kažem PDV se na žalost ne ubire na granici, nego u trenucima konačne isporuke dobara i usluga. Hvala lijepo.
Hvala ministre. Ispravak navoda, uvaženi kolega zastupnik Ljubo Jurčić. Izvolite kolega.
Pa ispravljam netočan navod. Ministar je rekao da su danas drugačiji uvjeti. Možda su tehnički drugačiji uvjeti, a zapravo drugačiji uvjeti nisu. Ako vi možete ići s deficit 3, 4, 5%, nije problem, ako deficit dobro ulažete pa imate stopu gospodarskog rasta istu ili 1, 2, 3% manje. Zato ja kažem, nije problem u deficitu, nego je problem na onoj drugoj strani, a isto tako proračunski deficit može pomoći da se ona druga strana popravi, ako se pravilno koristi. Znači, uvjeti nisu drugačiji, uvjeti su uvijek isti. Bitno je da je stopa rasta gospodarstva veća od stope deficita i da se deficit taj uloži direktno ili indirektno u taj rast.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvaženog kolege zastupnika Andrije Hebranga. Izvolite kolega.
Hvala lijepo štovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ovogodišnji proračun se donosi u malo drugačijim uvjetima nego što smo navikli proteklih 4, 5 godina, pa je zbog toga možda rasprava malo napetija i malo oštrija nego inače, ali uvjeti zbog kojih je taj proračun takav ipak imaju globalne uzroke. Iako se neki neće složiti pa će reći i kažu da je to posljedica naših strukturnih promašaja, naše usporene dinamike unutar naših strukturnih rješenja, ipak ja mislim da je ovo ipak tipičan primjer odraza jedne kataklizme koja je započela, koja je čitav svijet zahvatila i koja već ubire prve žrtve u obliku bankrota pojedinih zemalja, u obliku tutorstva MMF-a nad nekim zemljama, kao što znamo primjerice susjedna Mađarska, kao što je to primjerice posljedica uzdrmanje velikih tvrtki, Sony otpušta 8% zaposlenih, tvornica Opel gigant proglasila je bankrot i tako dalje. Što se dogodilo i zašto je ovaj proračun takav, mi ne znamo. Tko je uzrokovao tu kataklizmu i zašto, mi ne znamo. Kažu da je slučajno. Da li su slučajno banke prešle sve svoje poslovne limite i dali hipotekarne kredite koji se ne mogu vraćati? Da li je slučajno nafta sa 50 došla 150 dolara barel, sad se vratila na 50, kažu da će ići na 25? Tu u slučajnost ja osobno ne vjerujem, a odgovor će dati struka vjerojatno za 10 ili 15 godina, očito se radi o visokim računicama koje će ipak napuniti nečije džepove, ali na žalost naš proračun neće. Svjesna toga, naša Vlada je pristupila ovom proračunu na temelju svega onoga što je učinila proteklih 5 godina i zbog toga možemo s ponosom reći da je Hrvatska manje okrznuta sa ovom ekonomskom svjetskom krizom od brojnih drugih država. Što je Vlada učinila? Čitav niz stvari, ja bih ovdje samo rekao ono što je najvažnije, a to je korekcije na planu fiskalnog gospodarenja koje su evo, u 5 godina sa visokog deficita proračuna od 6,3% došle na 2,3% u ovoj godini, a vjerujem da će sa amandmanima Vlade uskoro ovaj proračun za iduću godinu o kojem raspravljamo imati proračunski deficit i ispod 1%. Zašto je to važno? To je svakom jasno. Važno je zato što bi sada zaduživanje države pojelo onaj financijski kapital koji treba gospodarstvu i naravno odbilo i kamate za vraćanje takvog zaduženja u pogrešnom smjeru. Zato mislim da je ovaj proračun uravnotežen, da je u okviru mogućih globalnih kretanja koje sam opisao i da on može biti i razvojni, a jest jer ću to argumentirati, a može biti i socijalni, a također jest jer ću i to pokušati argumentirati. Zašto razvojni? Zbog toga što je zadržao poticaje u onim granama gospodarstva koje i u kriznim vremenima mogu ostati i opstati. Zato postoje različita mišljenja, neki se neće složiti da treba nastaviti infrastrukturne objekte. Gradnja takvih objekata pokreće cijelo gospodarstvo, ne samo direktnim zapošljavanjem građevinske i ine industrije nego i posljedicom infrastrukturnog objekta a koja je povećan protok, kraće vrijeme, jeftiniji transport, poticaj razvoja pojedinog kraja. Sjetimo se samo što je za naš turizam značila cesta Zagreb-Split. Također možemo projecirati što će značiti za naš turizam Pelješki most. To spominjem turizam zato jer ga do sada evo i nismo u ovoj raspravi spominjali, a od njega očekujemo i u tekućoj, odnosno u idućoj godini više od 7 milijardi eura prihoda. Dakle u ovom proračunu se za državni takvi infrastrukturni projekti, a poznato je da u krizama upravo oni mogu biti jedan od motora razvoja. Vidimo da su poticaji malom i srednjem gospodarstvu također zastupljeni. Da li su oni manji nego u prethodnim godinama? Jesu jer je i prihod proračuna manji, ali su u postotku zadržani ne samo kroz direktne stavke koje pokazuju koliko će biti sada za poduzetničke zone, koliko će biti za malo i srednje poduzetništvo nego i kroz druge oblike npr. Fond za regionalni razvoj, HABOR itd. Ono što mislim da je izrazito povoljno da je zadržan i povećan proračun za poljoprivredu. Naime proračun za poljoprivredu nastavlja svoj uspon i on je veći za 4,3% nego prošle, odnosno sada ove godine. On je veći za 20% u odnosu na proračun prije dvije godine i to je nastavak dobre prakse da se subvencijama i restrukturiranju poljoprivrede pokuša na svaki način smanjiti taj ogroman uvoz hrane iz inozemstva. Dakle što se tiče razvojne strane, vjerujem da će proračun zbog ovih razloga zadržati. Što se tiče socijalne strane, podsjetiti ću da je predloženi proračun u stavkama za socijalna davanja čak 10% veći od onoga prošle godine. Ne govorimo o zdravstvu, govorim samo o stavkama za socijalna davanja što pokazuje na visoku socijalnu osjetljivost i ona mora biti takva u kriznom razdoblju koje dolazi. Pod kriznim mislim razdoblje koje je ekonomski teže od sadašnjega i onoga prošlih godina. No isto tako bih pohvalio u ovom proračunu i neke uštede. Iako su nam govorili stegnite remen bando lopovska, mi bi i bez uvreda stegnuli taj remen, pa ću reći gdje smo stegnuli remen. Pa evo npr. Sabor ima porast daleko iznad porasta proračuna. Porast rashoda Sabora će biti 1,3% veći što je manji od porasta ukupnog proračuna. Prema tome remen smo stegnuli. Ja ću reći da su u području reprezentacije, izdataka za reprezentaciju napravljene velike uštede ukupno 52 milijuna kuna pa ću recimo spomenuti da je ukupno izdatak za reprezentaciju u proračunu za 2009. 11% manji nego što je bio ove godine i mislim da na tome treba kreatorima proračuna čestitati. Čestitam i ministru Čobankoviću, njegovo ministarstvo regionalnog razvitka ima stavku za reprezentaciju 46% manju nego ove godine. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi je pokazalo da u racionalizacijama ne ide samo na uštrb drugih nego i samoga sebe, pa je ministar Milinović stavku za reprezentaciju smanjio za 40% što mislim da je pohvalno. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti ima stavku izdatka za reprezentaciju 40% manju nego ove godine. Ministarstvo kulture 10% manju. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture 22% manju. MORH 11% itd. itd. Dakle vjerujem da smo i mi koji tako eto neki vrijeđaju javno, bez ikakvog opravdanja pokazali da stežemo remen i da smo spremni sudjelovati sa cijelom populacijom ove države u onome što se zove smanjivanje rashoda tamo gdje je to moguće i gdje nije nužno. Isto tako treba reći da su povećani prihodi u nekim stavkama koji su za svaku pohvalu. Ja se recimo veselim što su povećani prihodi recimo udrugama čak za 24%, udrugama koje uvijek nekako prihvaćamo kao korektore zbivanja u društvu. Za nacionalne manjine 62%, sa 14 na 23 milijuna kuna. Za udruge sa 60 na 75 milijuna kuna. Središnji ured za razvojnu strategiju i koordinaciju fondova Europske unije u ovom trenutku je trebalo povećati pa je i on povećan za 16,5%. Agencija za promicanje izvoza i promicanje ulaganja također ima povećani priliv od 34% sredstava jer je to u ovom trenutku presudno za opstanak i razvoj gospodarstva. O zdravstvu ovom prilikom ne bi, jer ćemo imati prilike za dan ili dva o tome puno opširnije. Samo treba reći da je u ovakvim otežanim gospodarskim uvjetima odluka da se napravi samo dio reforme zdravstva također socijalna, ima socijalni predznak i možemo odgoditi za neka bolja vremena njezinu drugu fazu koja će sigurno moći biti onda i manje socijalno osjetljiva. Dakle prilike određuju kakva će biti reforma zdravstva i to smo učili od drugih zemalja. Kažu da pametan uči na tuđim iskustvima, a bedak na svojima. Mi smo učili na tuđim iskustvima i nismo srljali u reforme u socijalno osjetljivim trenucima. I na kraju ovaj proračun ipak ulijeva pa ja bih rekao umjereni optimizam. Svaka izjava koja je katastrofična može i u gospodarstvu značiti negativni poticaj. Zato bih ja završio pa ipak ima svjetla na kraju tunela. Ja ću spomenuti jedno malo svjetlo koje se zove izvješće FINA-e o prosječnoj plaći u proteklom mjesecu, dakle u mjesecu listopadu. Prosječna plaća je bila 5.015,00 kuna, ona je u odnosu na mjesec prije toga za 0,9% veća nominalno i za 1% veća realno. Malo svjetlo, ali ipak nije tama u tunelu. Rekao bih da je CROBEX u zadnjih šest dana pet dana bio u plusu i danas je CROBEX u plusu 2,4%. Nije neko blještavilo, ali malo svjetlo na kraju tunela. Zbog tog svjetla predlažem da podržimo ovaj proračun, jer on nam garantira da prođemo kroz mračni tunel koji je pred nama sa najmanje ozljeda. Hvala.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Imamo tri prijave ispravka navoda i pet za repliku. Najprije da ispravimo navode. Uvaženi kolega Marjan Jurjević, izvolite.
Nije točan navod da je ovaj proračun razvojan i socijalan. Evo Ffond za razvoj zapošljavanja ove godine za regionalni razvoj Splitsko-dalmatinske županije je dao 12 milijuna kuna, za sljedeću godinu predviđa se 3 milijuna kuna, dakle 9 milijuna kuna manje. Razvoj priobalja i infrastrukturnih projekata u tekućem proračunu 70 milijuna kuna, ovaj budući proračun predviđa 28 milijuna kuna. Razlika šta da kažem 30 milijuna odbite 80, 60 milijuna kuna razlika. Razvoj, dakle razvitak energetike na otocima sa 3 milijuna kuna spušta se na jedan milijun kuna. Socijalan kažete. Ministarstvo obitelji, branitelja itd. za afirmaciju prava i unapređenja politike za osobe s invaliditetom ove godine koja ističe 20 milijuna … [[Govornik se ne razumije.]] kuna u proračunu za slijedeću godinu predviđeno 736 tisuća kuna. Kao što vidite, teško da ovo možete nazvati socijalnom politikom dobrom, ali istinu za volju, evo Ministarstvo mora itd. za obnovu voznog parka predviđa čak 5 milijuna kuna, a otocima smanjuje se za regionalni vodoopskrbni sustav Neretva, Korčula, Pelješac, Lastovo, Mljet 2 milijuna kuna i za.
Kolega Jurjević … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Dakle, šta se tiče auta u Ministarstvu mora dobija 5 milijuna, odnosno uzima 5 za vodoopskrbu.
Ispravljam navod. Ja sam rekao, imamo još 5 replika. U replici svatko onda može i odgovoriti. Ovako kod navoda ne. Ali nije, ti navodi nisu bili ovdje govoreni. Možemo ispraviti ono što je ovdje govoreno, ne što piše u materijalima. O tome u raspravi. Dalje za ispravak navoda se javila uvažena kolegica zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo gospodine Hebrang ja bih se referirala na vaš navod da je proračun razvojan. Vi ste se sami demantirali ako uzmemo da je poljoprivreda, pretpostavljam da će se kolege iz HSS-a složiti da je poljoprivreda važan segment razvoja naše zemlje. Rekli ste za 4% se povećao, međutim to povećanje ni je ni blizu onoga koliko je proračun ukupno. Dakle u brojci jest, no u postotnom dijelu ni blizu, tako da već tu ste se demantirali. A pohvalit ću vas za jednu vašu izjavu. Ne znam je li se radi o lapsusu linguae ili što je u pitanju, ali na početku ste rekli zašto je ovaj proračun takav mi ne znamo. To vam je jako dobra izjava, govori općenito o vašem stavu prema proračunu i kako ste ga radili.
Opet. Ajde malo smo ispravili, malo smo replicirali. I još jedan ispravak navoda, uvaženi kolega zastupnik Arsen Bauk. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, ispravio bih netočan navod o tome čiji je remen stegnut. Iz proračuna se može sljedeće zaključiti. Razvoj otoka i priobalja minus 107 milijuna kuna, povezivanje otoka s kopnom i … [[Govornik se ne razumije.]] minus 25 milijuna kuna, obnova putničke frote jadrolinije minus 10 milijuna kuna, gradnja i održavanje lučke podgradnje u lukama od državnog značaja minus 27 milijuna kuna i ono što je najvažnije vodoopskrba jadranskih otoka, što me naročito začudilo, minus 2,96 milijuna kuna. Pa ne znam kako ćete zalijevati onu travu na brojnim golf igralištima koje mislite izgraditi. Zahvaljujem.
Ali koliko sam ja shvatio ovo oko remena je bilo vezano na poziciju za ono što mi trošimo ovdje u Saboru i na poziciji Sabora, pa ne treba onda ribarski i otočki remen stavljati u funkciju. Imamo. … [[Upadica se ne čuje.]] Nismo ga mi ništa stegli. Mi ćemo ga rastegnuti točno do naše granice znate. Imamo repliku, uvaženi kolega zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Slažem se potpuno s opservacijom prof. Hebranga koji je govorio o globalnoj krizi i njenom utjecaju na hrvatsko gospodarstvo. Globalni utjecaji na nacionalna gospodarstva rekao bih proporcionalan je mjeri u kojoj su nacionalna gospodarstva dio globalnog gospodarstva i u tom slučaju Hrvatska je, kao što je rekao prof. Hebrang, neznatno okrznuta jer zaista nije u značajnijoj mjeri dio globalnog gospodarstva. To je svakom jasno. Ali međutim, treba naglasiti da ima i onih tvrtki u Republici Hrvatskoj i u našem okruženju koje su dio globalnog gospodarstva i koje su na žalost u velikoj mjeri osjetile posljedice tih tektonskih poremećaja na globalnoj sceni. Londonsko tržište metala LMI u zadnjih 6 mjeseci cijena je pala aluminija sa 3 tisuće 100 dolara na tisuću 400 dolara. U to vrijeme ulaze sirovine su gotovo ostale nepromijenjene po svojim financijskim iznosima. Jedan dobar dio naše industrije TLM-a Šibenika itd. nalazi se itekako u nezavidnoj situaciji, ne kao dio poremećaja, lokalnog karaktera, ne kao dio lošeg planiranja na lokalnoj razini, nego isključivo i jedino kao posljedica globalnih svjetskih poremećaja u tom industrijskom sektoru. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, kolega zastupnik Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo kolegi Ćosiću. Dakle, on je poentirao upravo to da su poremećaji koje ekonomisti, makroekonomisti nazivaju tektonskima zahvatili i Hrvatsku. I doista u ovakvoj situaciji Hrvatska je prošla najmanje okrznuto. Vidjeli ste što se događa na području industrije metala, na području elektroenergetike i druge energetike. U tim trenutcima proračun koji je donesen definitivno je proračun koji omogućava daljnji razvoj. Ako smo govorili o razvoju i mislili pritom na poljoprivredu, nisam ja kolege mislio da je poljoprivreda dobila previše, samo sam rekao da je dobila 4% više, a u doba bez globalne krize u vašem mandatu 2002. je dobila samo 2% više. O tome sam govorio. Isto tako, naravno da nisam rekao da ne znam zašto je proračun takav, nego sam rekao da ne znam zašto su globalne okolnosti takve da smo morali raditi takav proračun, a to ne znate ni vi kolegice. To ne zna ni kolega Ljubo Jurčić kao ekspert. To ne zna nitko osim onih koji su prouzročili takve tektonske poremećaje i rekao sam da ćemo to doznati vjerojatno za 10 ili 15 godina. Sve velike globalne krize su se prelile poput zakona u spojenim posudama i na male zemlje i tek dugo nakon toga smo doznali koji kapital koji interes je bio iza toga. O tome sam govorio. I zato mislim da u tom kontekstu treba i ovaj proračun uzeti u obzir i da se on uklopio na najmanje bolan način u ovoj svjetskoj epidemiji ili pandemiji.
Hvala lijepo. Replika, kolega Frano Matušić. Izvolite, kolega Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa točno je kolega da je proračun i razvojan i socijalan. Sama činjenica da će proračun porasti u rashodima za 6,3% i u prihodima za 5,3% dovoljno govori za sebe da taj proračun ne ide unazad, nego da ide naprijed i da rastu stavke, a da se štedi na onim pozicijama na kojima se može uštedjeti, a da se to sasvim sigurno neće osjetiti ni na plaćama, ni na standardu građana. Drago mi je da ste spominjali opet infrastrukturu i rekli ste za Pelješki most da će ulaganjem u tu infrastrukturu zapravo značiti i razvoj, a danas smo mogli čuti i izjave tipa da ćemo zbog toga biti i gladni. Dakle, zbog 300 milijuna kuna koje se ulažu u Pelješki most ćemo biti gladni. Ali nitko se od njih, tih kritičara. Te kritike dolaze iz redova dolaze iz SDP-a nije zapitao kolika je cijena dva obična projekta u Gradu Zagrebu? Dakle, ukupna cijena izgradnje Pelješkog mosta je negdje oko 250 milijuna eura. A jedna dvorana u Gradu Zagrebu košta 210 milijuna eura i plus onaj most koji bi se mogao nazvati mostićem u odnosu na Pelješki most, košta 800 milijuna kuna. Dakle, samo te dvije investicije vrijede preko 310 milijuna eura. Samo te dvije investicije u Gradu Zagrebu. I danas se ponovno postavlja pred hrvatsku javnost pitanje Pelješkog mosta koji je jeftiniji od te dvije investicije koje su u Gradu Zagrebu. Ja sam za obje investicije u Gradu Zagrebu da me nebi tko krivo razumio i podržavam i izgradnju rukometne dvorane koja košta 210 milijuna eura i podržao sam i izgradnju mosta koji košta 800 milijuna eura. Ali je nevjerojatno da nam se danas spočitava zbog 300 milijuna eura, 500 milijuna kuna zbog Pelješkog mosta i koji košta puno manje nego ove dvije investicije u Gradu Zagrebu, a da ne spominjemo tenkove i bespilotne letjelice i druge gluposti od milijardu kuna.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvaženi kolega zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepa. Zahvaljujem kolegi Matušiću što je ponovo potaknuo pitanje infrastrukture. O Pelješkom mostu je dovoljno rečeno, sjetimo se još jedan puta što bi znači Pelješki most ne samo za Dubrovnik, ne samo za Korčulu i za ostale otoke, nego što bi značio i na političkom planu o kojem mi malo govorimo. Nijedna zemlja Europe nije podijeljena drugom zemljom. I naš je zadatak da se pripremimo i za ulazak u Europsku uniju. Jedna od mogućnosti je povezivanje ta dva dijela radi buduće shengenske granice. To je isto tako ekonomsko opravdanje, jer ćemo se složiti valjda da je ulazak u Europsku uniju i ekonomski ulazak. Što se tiče infrastrukture, ja sam jako veseo danas i drag mi je ovaj dan, čuo sam od predsjednika Vlade da će se prema Bjelovaru, Koprivnici, Križevcima graditi autoput punog profila. Nećemo se buniti valjda sada i protiv toga? Vozite se do tih lijepih gradova hrvatskih do Zagreba pa ćete vidjeti. Treba vam 2 sata opasne vožnje, da bi došli tek u predgrađe Grada Zagreba, a onda vas tek čeka Bandićev promet, što znači još 2 sata do centra grada. Ja mislim da je infrastruktura pokretač razvoja u ovakvim trenucima, a neće izazvati glad. A ako baš i bude gladi, sklonit ćemo se svi u Bandićev tenkić, on je svemoguć pa će nas zaštititi od toga.
Hvala lijepo. Dalje. Za repliku se prijavio uvaženi kolega zastupnik Luka Denona. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Naravno kolega Hebrang i ja izuzetno cijenim vaš optimizam, mislim da je to uredu, pogotovo naravno i razumijem sa gorljivost s kojom branite ovakav jedan proračun, ali čini mi se da prije jedno osam, devet sati očito niste bili u dvorani ili ste pogrešno slušali predsjednika Vlade Republike Hrvatske jer tvrdeći u tom vašem optimizmu sada ponovno ste potvrdili da je ovo uravnotežen, realan, socijalan, razvojan valja ponavljati kako trebamo govoriti kako bi proračun trebao izgledati, niste onda čuli što je premijer rekao. Ja sam to pažljivo slušao, ja inače pažljivo slušam što premijer kaže i zna reći. I naravno kako je ustvrdio u kojim okvirima donosimo ovaj proračun, da širenje krize u svijetu došlo i to smo priznali, i negativni učinci te krize došli su i do Hrvatske i da je prioritet prije svega kako podmiriti redovito funkcioniranje da ja sada to ne nabrajam što je on sve rekao točno. Ali isto je tako utvrdi da će ovaj proračun o kojem sada raspravljamo za koji dan sutra, prekosutra doživjeti promjene. Promjene na način da će ih s ovim amandmanima i Vlada promijeniti, onda se nikako ne može utvrditi u ovom trenutku kada o njemu razgovaramo nekakvo jako stabilan i uravnotežen. Ja ću biti pjesnički kako drugi moje kolege kažu pa bih ga prije okarakterizirao danas kada o njemu govorimo u 6 sati poslije podne, da je on još uvijek plivajuć. E i u tom plivanju ima nešto simbolike kako bih ja to htio reći, a to je simbolika u tom plivanju je da sada ipak čekamo tko će nam pružiti kolut za spašavanje, a pri tom molimo Boga da to ne bude monetarni fond, jer onda znamo kako će to izgledati. Naravno ovako koncipiran proračun koji je plivajući i ne možemo ga uputiti na europsko prvenstvo u plivanju koje se sutra održava i otvara u Rijeci, sa žaljenjem mogu reći da tamo neće biti ni naš premijer što mi nije jako drago. Ali predstavnik kluba HDZ-a je utvrdio da smo svjedoci državne intervencije u drugim zemljama koje je zahvatila kriza. Evo to mi pokušavamo pronaći u ovom proračunu kojega bih ja nazvao da bude krizni, da ako je kriza tu, neka on bude krizni. I nađimo te da i mi budemo svjedoci o našem proračunu gdje su te državne intervencije, jer očito je da i mi imamo svoje general motorse, ja bih rekao da je to brodogradnja, možda imamo svoje volkswagene, možda je to ta drvna industrija gdje smo sada izgubili toliko radnih mjesta, ali očito je da mi to u ovom proračunu nismo našli [[Upadica: Hvala kolega.]] I zbog toga on ne može biti drugačiji nego plivajući i čekati kolut za spašavanje MMF-a ili ne daj Bože nekog drugog.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Andrija Hebrang. Izvolite.
Pa dragi kolega s vama se dosta slažem u nekim stvarima, ali dvije stvari ne. Prvo da ste pažljivo slušali i da uvijek pažljivo slušali, onda bi vidjeli da sam ja 3 minute govorio o svjetskoj globalnoj krizi koja je utjecala na ovaj i ovakav proračun i da nisam optimista, ne zbog tog proračuna. Nisam optimista zbog globalnih gospodarskih kretanja. Isto tako bi čuli i premijera da ste pažljivo slušali. Premijer nije ulijevao pesimizam, jer je svjestan što znači pesimizam u odrazu na hrvatskog gospodarstvo. Bio je vrlo realan i rekao je, ovaj proračun je sada takav kakav je, a pratit ćemo svjetska zbivanja i ako treba prilagođavat ćemo se. Pa što ako za 6 mjeseci dođe do prestanka krize i krene gospodarstvo naprijed. Pa jasno da ćemo ga mijenjati, ali ćemo ga mijenjati u obratnom slučaju, ako se produbi, prilagodit ćemo ga. Dakle, slažem se s vama proračun možemo nazvati plivajući, ali se ne slažem s vama da to plivajući znači nestabilan, dapače on je plivajući ali ima čvrsto sidro. A to sidro se zove sigurnost u gospodarski razvoj u datim uvjetima i socijalna sigurnost. Pa držimo se onda tog sidra, a ne plivanja.
Hvala lijepo. Za repliku se prijavila uvažena kolegica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Ja bih se nadovezala na vaše izlaganje kolega Hebrang kada kažete, eto Vlada će još u ovih nekoliko dana doći sa prijedlogom da se smanji i ovaj deficit od 1,6%. Ja zaista se onda ne mogu složiti s vama da je Vlada predvidjela sve posljedice ekonomske i financijske krize koje mogu pogoditi Hrvatsku kada ona u tjedan dana može sa nultog deficita doći na 1,6, pa će se sada opet vratiti na nulti deficit. Dakle, tu nema nikakve smišljene politike. Kad kažete da su naši prioriteti i zadržavanje gospodarskog rasta na određenoj razini koja je to moguće u ovakvim uvjetima i onda to pokušate reći kroz izdvajanja za fondove, za HABOR, za poljoprivredu. Pa tu uopće nema nikakvih prioriteta. Pročitajte malo ove brojke. Fond za regionalni razvoj se toliko smanjio u ovih pet godina da županija ne može dobiti više od 1 do 2 milijuna kuna. Kakav je to regionalni razvoj recite mi recimo, u mojoj Međimurskoj županiji koja će sada dobiti 35% ponovo manje sredstava. Svega 2 milijuna i 600 tisuća kuna. To je manje od 100 tisuća po jednoj općini. Ili, što će biti to sa HABOR-om kojemu nedostaje 3 milijarde kuna da ga ne bi u Europi smatrali fondom koji će prije ili kasnije morati ići u deficit države a ne kao razvojnom bankom. Što je to s poljoprivredom, sa velikim projektom okrupnjavanja zemljišta kad je za tu namjenu manje 45% sredstava a i ona su bila u prošloj godini simbolična? Što je to recimo sa subvencijama, poticanju izvoza kad su subvencije manje 20%, sredstva za poticanje izvoza 30%. Kakav je to prioritet zadržavanja gospodarskog rasta? Nikakav.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice, vi kažete kakav je proračun kad u tjedan dana idemo sa minus 1,6 na 0 ili sa 0,5. Pa ne u tjedan dana. Pratite Internet. Jeste li gledati … [[Govornik se ne razumije.]] danas? U tri minute vam dolazi do takvih promjena da ne možete planirati ako hoćete investirati niti tri minute unaprijed. Pa naravno da smo u tjedan dana došli do novih spoznaja, da je u tjedan dana se promijenila situacija. Rekao sam i što se promijenilo. Pa u tih tjedan dana su porasle prosječne plaće u Hrvatskoj kao jedina zemlja u Europi u kojoj su prosječne plaće i nominalno i realno porasle za 1%. Pa i CROBEX je krenuo prema pozitivnom, a vidjet ćemo za tjedan dana da li će biti tako ili neće. U ovim vremenima nema predviđanja na dugi rok i to će vam reći svi vaši kolege makroekonomisti. No, što se tiče manjeg razvoja određenih područja. Pa naravno ako je proračun išao manje prema gore nego prošle godine da će određeni razvoji biti slabiji. I mi nismo rekli da smo mi razvoj popravili. Mi smo rekli samo da smo ih prilagodili postojećoj situaciji. Ako vi imate ideju bolju za proračun molim vas u slijedećoj replici izađite i s prijedlogom a ne samo s kritikom.
Hvala lijepo. Za repliku se posljednji prijavio uvaženi kolega zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Hebrang, ja doista pozdravljam to da ste uočili da na stavci Hrvatskog sabora je došli do nekih kvalitativnih promjena pa i smanjivanja. Meni bi bilo drago da je to dogodilo se doista i u ostalim ministarstvima, pa neka ste vi spomenuli a posebice bi mi bilo drago da se tako nešto dogodilo u Ministarstvu gospodarstva koje je i smišljeno da bi bilo na usluzi gospodarstvu da se sačuvaju radna mjesta odnosno da se poveća broj i otvori broj radnih mjesta. Ali što se dogodilo u Ministarstvu gospodarstva? Stavka plaće za redovni rad raste 12%. Naknade za rad predstavničkih tijela, izvršnih tijela i povjerenstva 35%, obnova voznog parka 12%. I ja sam mislio sad će se stvarno sve povećati ovi poticaji, poduzetničke zone i ostalo. Međutim, poticaji za ulaganje u klastere smanjuje se 6%, subvencije poljoprivrednicima smanjuje se 30%, dokvalifikacija, prekvalifikacija i zapošljavanje obrtnika što je strašno važno slijedeće godine jer obrtnici će biti prvi na udaru u procesu nelikvidnosti 10%, prekvalifikacija nezaposlenih 10%, povećanje konkurentnosti hrvatske industrije 30% se smanjuje. Zar nam doista ne treba u ovoj globalnoj svjetskoj krizi da upucamo što više novaca u konkurentnost hrvatske industrije i da probamo osvojiti nešto više tržišta da se napravi. Restrukturiranje i razvoj pojedine grane industrije 30% se smanjuje stavka. Međutim, na operativnom programu regionalne konkurentnosti reprezentacija se povećava za 150% i to je ono što čini Ministarstvo gospodarstva. Umjesto da ulaže u razvoj industrije, u povećanje konkurentnosti, u prekvalifikaciju obrtnika i nezaposlenosti, u razvoj kompetencija oni ulažu u nove automobile i u reprezentaciju.
Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnika Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega je napao Ministarstvo gospodarstva, naravno bez razloga. To je ministarstvo koje je upravo jedan od najvećih motora našeg razvoja bio u proteklih pet godina i sigurno će biti tako i dalje. A to što kažete a točno je da su plaće porasle za 12% to je najmanje krivo Ministarstvo gospodarstva jer je Vlada učinila sve da plaće ne bi porasle ovako neopravdano visoko u kriznom razdoblju, ali nažalost sindikati nisu pristali dijeliti sudbinu svih ostalih, govorim o Sindikatima zaposlenih u državnim organima pa su ti sindikati tražili ovakav porast plaće. Zato ćete vidjeti i na stavci MUP-a. MUP također ima veliki porast prihoda i rashoda. Zašto? Zato jer zapošljavanja puno državnih službenika i namještenika a oni su rekli da hoće ići gore 6%. I šta su s time napravili? Uzeli su 6% iz državne blagajne kojih 6% je moglo ići na sve ove stavke koje ste vi sada rekli u poticaju za zapošljavanje pa će zbog tih 6% biti zakinuto gospodarstvo i svi oni koji su zaposleni izvan državnog sektora. Dakle, "circulus vicious" je pokrenut, Ministarstvo gospodarstva je za plaće moralo izdvojiti i sigurno da je zbog toga moralo i određene razvojne stavke usporiti ali vas uvjeravam napravljeno je na najracionalniji način i nijedna stavka koja od važnosti za gospodarstvo hrvatsko nije niti ukinuta u ovom kriznom razdoblju niti je značajno smanjena. A što se plaća tiče obratite se sindikatima.
Hvala lijepo. Dalje, slijedi rasprava uvažene kolegice zastupnice Mirele Holy. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade kojih i nije tako veliki broj sada. U svojoj ću se raspravi osvrnuti na proračune Ministarstva zaštite okoliša, Ministarstva kulture te financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, dakle govorit ću o proračunskim stavkama vezanima uz zaštitu okoliša. Iako nas je premijer u uvodnom izlaganju pokušao uvjeriti da je ovaj neambiciozni proračun posljedica objektivno teških gospodarskih okolnosti u svijetu i na taj način pokušava amnestirati vlastitu odgovornost i opravdati lažno obećanje izrečeno u prošlogodišnjoj kampanji činjenica jest da je ovakav proračun upravo rezultat i posljedica petogodišnje promašene vladavine premijera Sanadera i HDZ-a. Tako smo se ove jeseni u razdoblju od samo dva ili tri mjeseca naslušali kako je hrvatsko gospodarstvo iznimno stabilno i napredno nedirnuto gospodarskom krizom u SAD-u i nekim drugim zemljama do toga da je država u financijskoj banani i kako ćemo biti sretni ako budemo čuvali radna mjesta. Ovakav salto mortale premijerove retorike ostao je bez ikakvog objašnjenja kako je moguće da se u samo nekoliko dana situacija u Hrvatskoj preobrazila iz zemlje u kojoj teče med i mlijeko u situaciju u kojoj recesija svom snagom udara u trbuh države i svih njenih građana i građanki. Ovo objašnjenje sigurna sam nikada nećemo ni čuti jer bi tada premijer i njegova ekipa morali priznati ili da su sustavno obmanjivali hrvatsku javnost ili da su jednostavno nesposobni. A to bi naravno značilo da ova nesposobna ekipa mora otići jer se očigledno iz ovih ili onih razloga nije u stanju nositi s izazovima upravljanja državom. Bezidejnost i nedostatak kreativnosti ove Vlade ali i to koliko je Vladi zaštita okoliša i prirode visoko na ljestvici političkih prioriteta najbolje se vidi iz prijedloga proračuna Ministarstva zaštite okoliša i Ministarstva kulture. Trebam li podsjetiti Ministarstvo zaštite okoliša najveći je gubitnik ovogodišnjeg prijedloga proračuna odnosno u 2009. godini dobit će 10,48% manje novca i to u situaciji kada bi proračun Ministarstva trebao progresivno rasti ukoliko želimo ispuniti sve obveze i standarde zaštite okoliša koje od nas zahtijeva Europska unija. Objašnjenje dužnosnica Ministarstva kako je u proračunu Ministarstva za 2009. godinu ustvari došlo do povećanja od 40 milijuna kuna a za program zaštite okoliša da je došlo do unutarnje preraspodjele proračunskih stavki Ministarstva odnosno drastičnog smanjenja na stavkama programa stanogradnja ništa ne mijenja na činjenici da su predviđena sredstva za provedbu programa zaštite okoliša posebice za projekte Agencije za zaštitu okoliša nedostana. I to ne samo u smislu ispunjavanja obveze koje nas, koje od nas zahtijeva Europska unija već u smislu iskazivanja dugoročne vizije održivog razvoja Hrvatske koju ova Vlada iz proračuna je jasno, očigledno nema. I stoga i ove godine moram sa žaljenjem konstatirati da je birokratima iz Europske unije ili strancima važnija zaštita našeg okoliša no našoj Vladi. Što se pak tiče proračunskih stavki za zaštitu prirode koja je apsolutno besmisleno locirana u Ministarstvu kulture a ne u Ministarstvu zaštite okoliša tu je situacija još gora. Naime za realizaciju programa zaštite prirode ove je godine predviđeno smanjenje od 2% u odnosu na Proračun 2008. godine. Trebam li podsjetiti da smo nedavno u ovom uvaženom Domu raspravili izvješće o provedbi prethodne te novu Strategiju zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti koja je temeljni strateški dokument za područje zaštite prirode? Već sam tada izrazila sumnju u realizaciju projekata i programa iz nove Strategije jer podsjećam od ukupno 315 akcijskih planova utvrđenih prethodnom strategijom nije ih provedeno 147. Djelomično je provedeno 150 dok je uspješno provedeno mizernih 18 planova. Ti planovi nisu provedeni jer nije bilo ni dovoljno ljudi ni dovoljno sredstava a proračun koji se odnosi na program zaštite prirode za 2009. godinu potpuno me uvjerio da doslovce nema šanse da se nova Strategija zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti ikada realizira. U tom je smislu vidljivo da je stvarna svrha Strategije promidžba jer je iz Prijedloga proračuna vidljivo da ne postoji nikakva politička volja za njenu provedbu. A sada ću nešto malo reći i o financijskom planu Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Prije nekih mjesec dana tražila sam od Fonda da mi dostavi podatke o ulaganjima Fonda u programe i projekte zaštite okoliša i energetske učinkovitosti tijekom 2007. i 2008. godine kako bih se pripremila za današnju raspravu o proračunu i financijskim planovima izvanproračunskih korisnika. Naime često se prilikom rasprave u proračunu gotovo ni ne osvrnemo na financije izvanproračunskih korisnika a to je iznimno loše jer se upravo sredstva izvanproračunskih korisnika koriste na netransparentan i koruptivan način. To nedvosmisleno pokazuje materijal koji sam dobila iz Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Tako je primjerice Fond za aktivnost sanacije divljih odlagališta u 2007. i 2008. godini dodijelio gotovo 50 milijuna kuna i to bi bilo hvale vrijedno kada ta sredstva ne bi bila dodjeljivana po političkom ključu odnosno onim gradovima i općinama u kojima je HDZ na vlasti. U analizi tablice može se često naći i na dodjelu sredstava u iznosu od 600 tisuća kuna u korist HDZ-ovih mjesta ili pak HDZ-u prijateljskih tvrtki a tih 600 tisuća kuna znači da je ta ne tako mala sredstva potpisao i dodijelio osobno direktor Fonda. Osim toga iako je Pravilnikom Fonda određeno da Fond smije financirati projekte u maksimalnom iznosu do 80% ukupne cijene investicije Fond je u velikom, u velikom broju slučajeva 100%, u 100%-tnom iznosu financirao mnoge projekte. Tko je dobio te pare? Da navedem samo neke. Grad Glina, poznate tvrtke poput «IGH», «APO-a», «KONEKS ST-a», «GEO AKS-a», «Tvornice elektroda i ferolegura d.d.», «Salonit», «Cijan», «Dalekovod», «Atesti i zaštita sirovina, odlagalište». Inače se neke tvrtke jako, jako često javljaju u ovoj tablici kao one koje su dobile ogromna sredstva Fonda za različite posliće ekološkog inžinjeringa. To su prije svega «Flora VTC», «Sirovina odlagališta», «Cijan», «Unija papir», «Belišće d.d.», «IGH». Treba napomenuti da su neki nacionalni parkovi draži Fondu od drugih. Pa tako Nacionalni park Plitvička jezera i Nacionalni park Risnjak znatno češće i više od drugih dobivaju novce od Fonda možda zato što u upravi tih parkova sjede prijatelji direktora Fonda Vinka Mladinea. Nisu samo prijateljske veze direktora Mladinea ključ kojim se otvaraju vrata blagajne Fonda već su to i prijateljske veze nekih drugih vladinih dužnosnika poput državnih tajnika Davora Mrduljaša i Nikole Ružinskog. Možda su upravo zbog tih prijateljskih veza u nekoliko navrata novce od Fonda dobili i Unija papir u kojoj radi žena Davora Mrduljaša ili Gumara Čavić u kojoj žena državnog tajnika D. Mrduljaša radila prije toga te Brodogradilište Krk s čijom je upravom državni tajnik Ružinski u vrlo dobrim prijateljskim odnosima. Sistem po babi i stričevima funkcionira i unutar Fonda pa je tako Lidija Tošić, glasnogovornica Fonda nećakinja Davora Mrduljaša a HDZ-u prijateljske tvrtke su i Eko Velebit koji također često dobiva poslove od Fonda, «Drava International» iz Osijeka, 2Oporaba» d.o.o. … [[Govornik se ne razumije.]] a miljenik HDZ-ove vrške je i «Mikeli Tomić» d.o.o. Čini se kako je HDZ upravo uz pomoć sredstava Fonda financirao u izbornu kampanju. Naime ukoliko pogledamo koje su općine i gradovi dobili sredstva od Fonda za kupnju kanti i kontejnera te kada su ta sredstva općinama i gradovima isplaćena a to je tijekom jeseni 2007.godine slika postaje kristalno jasna. U tom je razdoblju hrpu novca od Fonda dobilo i Ministarstvo unutarnjih poslova sve za isti projekt koji je bez ikakvog objašnjenja razbijan na nekoliko dijelova i to samo kako bi se poduplali novci. Fond je šakom i kapom dijelio novce za nabavu štednih žarulja i to treba li uopće reći općinama i gradovima u kojima je HDZ na vlasti. Vrlo je netransparentna dodjela novca i za nabavke strojeva pa tu možemo govoriti o totalnoj muljaži, novom obliku privatizacijske pljačke u što ćemo se bojim se jako brzo uvjeriti. S druge pak strane kada na natječaju Fonda ne pobjeđuju HDZ-ovi miljenici natječaji se ruše i po 4 puta kako je to bio slučaj sa sanacijom koksare Bakar. Negiranje Vlade i nadležnih tijela na ovakve i cijeli niz drugih problema kao i odsustvo novih projekata u proračunu govori da je ova Vlada nesposobna rješavati probleme ove zemlje. Kako je jedina svrha ovog proračuna održavanje vladajuće većine u Saboru i to na štetu građana Republike Hrvatske i njihove budućnosti ne mogu podržati ovakav Prijedlog proračuna.
Imamo dvije prijave ispravka navoda. Najprije uvaženi kolega Frano Matušić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa netočno je da ova Vlada obmanjuje već pet godina. Kolegice nemojte podcjenjivati zdrav razum hrvatskih birača koji su samo prije godinu dana dali povjerenje toj istoj vlasti. Prema tome, oni bi itekako znali procijeniti tko ih obmanjuje. Uostalom, procijenili su to 2003. Vi ste im govorili da oni bolje žive samo da to ne vide da bolje žive. Mislim da je jasno tko koga obmanjuje. Druga stvar što se tiče zaštite okoliša. Realno su sredstva povećana za zaštitu okoliša 40 milijuna kuna i to je rečeno. Dakle, ona nisu smanjena nego su povećana. I treća, ako imate sumnji u rad u fondu prijavite to državnom odvjetništvu. Nemojte ovdje koristiti govornicu prozivati imenom i prezimenom neke ljude koji nemaju veze sa ovim proračunom i sa temama današnje rasprave. Izvolite pođite u državno odvjetništvo i prijavite. Ali poznavajući činjenice da ste radili sa ljudima koji su bili u direktnom sukobu interesa da ste njih podržavali kao št je kolega Čačić tada ste vi bili u ministarstvu onda znam kako je to i protiv koga je to usmjereno.
Hvala lijepo. Imamo dalje prijavu ispravka navoda. Uvaženi kolega zastupnik Dragan Kovačević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih također netočan navod kolegice zastupnice SDP-a koja je kazala da vezano uz ovaj proračun Vlada ili obmanjuje javnost ili je nesposobna. Naime, upravo je 2008. godina pokazala sposobnost ove Vlade da u nadolazećoj krizi i mjerama monetarne politike i mjerama fiskalne politike ublaži inflacijski pritisak i očuva makro ekonomsku stabilnost. I toga smo svi svjedoci. I isto tako vezano za ovo da li obmanjuje javnost. Ova Vlada ne obmanjuje javnost i jasno je kazala da je kriza pred vratima i upravo na temelju toga je i vodila razgovore sa socijalnim partnerima i na temelju toga je i predlagala ovaj proračun. Dakle, maksimalna štednja. Obuzdavanje državne potrošnje. Dakle, sve ono što bi dodatno utjecalo i poticalo uvoz i povećavalo deficit za kojega znamo kakva je situacija na svjetskom financijskom tržištu, kako je doći do kredita.
Hvala lijepo. Za repliku se prijavio kolega zastupnik Lesar. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegica Mirela iznijeli ste nekoliko jako dobrih i važnih zapažanja oko predloženog proračuna. Da smanjimo gužvu ovi kolegice i kolege koji još nisu podigli božićnicu mogu to na blagajni učiniti da cure odu što prije doma da ne moraju čekati duboko u noć dok mi ne završimo raspravu. 2004. godine kada je zakonom smanjen PDV na 20% falilo je oko 3 milijarde kuna i tada je ministar financija rekao da će ta razlika od 3 milijarde smanjenja PDV-a biti nadoknađena anuliranjem, smanjenjem sive ekonomije. Siva ekonomija danas u Hrvatskoj sudjeluje sa negdje oko 14% bruto društvenog proizvoda i nikog nisam čuo od strane Vlade da govori o tome da u proračun i ostali propisi koji bi trebali uslijediti postoje određene rezerve u sivoj ekonomiji. Pa ako dosta ona iznosi po najblažoj procjeni 14% bruto društvenog proizvoda onda bi možda vjerojatno i prihodovna strana bila nešto malo drugačija. No, znamo zašto se to ne radi. I još nešto. Prebrojavajući korisnike državnog proračuna osim ministarstva pronašao sam 15 vladinih ureda, 1 savjet, 1 direkciju, 4 središnja državna ureda, 2 fonda, državna fonda, 4 pravobranitelja, 10 državnih zavoda, 3 državne agencije, jedan državni institut, jednu državnu upravu, dvije državne komisije, dva državna centra, jedno državno vijeće ne računajući 58 državnih tajnika i 186 njihovih pomoćnika. To je doprinos smanjenja Vlade koja je bila obećana i vladinog aparata na početku ovog mandata.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvažena kolegica Holy.
Poštovani kolega Lesar, ja na žalost moram konstatirati da fond posluje ne u području sive ekonomije, nego u području crne ekonomije, a što se tiče kolega koji su imali ispravke netočnih navoda odnosile su se na mišljenje koje ja valjda kao zastupnica smijem imati o određenim temama bih očekivala da će ispravljati netočne navode moje koji se tiču po babi i stričevima dodjele novca iz fonda, a ne o tome da li ja mislim da je Vlada nesposobna ili nije nesposobna, odnosno obmanjuje li ili ne obmanjuje javnost.
Hvala lijepo. Za raspravu se dalje prijavio uvaženi kolega zastupnik Boris Kunst. Kolega Kunst, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, kolege. Pa sigurno nesporno je da bi mi svi ovdje u dvorani bili sretni da Prijedlog državnog proračuna za iduću godinu ima uravnotežene prihode i rashode. Ali zbog niza razloga takav cilj u objektivnim okolnostima ostaje samo neostvariva želja. Realnost trenutka diktira nužnost da se u državnom proračunu za 2009. godinu planiraju veći rashodi od prihoda što će se na žalost morati nadomjestiti zaduživanjem. Prema procjeni, prihod državnog proračuna će u 2009. godini porasti za 5,2% a ukupni rashodi za 6,9%. Podsjećam da smo u drugom polugodištu 2008. godine izmijenili propise o oporezivanju dohotka kako bi se zajedno s početkom primjene Zakona o minimalnoj plaći od 1. srpnja ove godine stvorili preduvjeti za povećanje i bruto i neto plaća kategoriji zaposlenih s najnižim primanjima u Hrvatskoj. Te se porezne beneficije nastavljaju primjenjivati i u 2009. godini što je jedan od razloga smanjenih poreznih prihoda. Istina, očekuje se da će se prihodi od ostalih poreza rasti, ali će i na te prihode utjecati svjetska recesija i globalna kriza koja zahvaća i naše gospodarstvo. Ono što je posebno važno, važno je podatak da ni u takvim nadasve otežanim okolnostima Vlada nije bez suglasnosti socijalnih partnera odustala od provođenja politike plaća koja je dogovorena još 2006. godine. Osnovica za plaće zaposlenih u državnim i javnim službama će porasti za 6%, ali će ukupni rashodi za plaće zaposlenih u državnom proračunu rasti brže od tog postotka čak za 9%. Razlog tomu su razni dodaci za rad u posebnim radnim uvjetima koji se dodaju na povećanu osnovicu što pokazuje da Vlada Republike Hrvatske namjerava dosljedno ispunjavati sve svoje preuzete obveze. Također u državnom proračunu su osigurana sredstva za isplatu svih materijalnih prava uređenih važećim kolektivnim ugovorima za službenike i namještenike u državnim i javnim službama. Ni od tog dijela se nije odustalo, već se sva ugovorena prava zadržavaju u ugovorenom opsegu. Rashodi za zaposlene u 2009. godini planirani su sa 23,5 milijardi kuna, samo usporedbe radi 2006. godine iznosili su 17,3 milijardi kuna kada je dogovorena politika plaća za zaposlene u državnim i javnim službama. Zakonom o izvršavanju proračuna je predviđeno da proračunska osnovica od koje se određuje većina naknada i potpora za zaposlene u javnim i državnim službama u 2009. godini iznosi 3 326 kuna, što ukazuje da se niti jedno materijalno pravo neće smanjivati. Sredstva za pomoć socijalno osjetljivim skupinama stanovništva povećavaju se za 182 milijuna kuna sa 2,7 na 2,9 milijardi u idućoj godini. Podsjećam da još uvijek plaćamo dugove po osnovu sudskih tužbi zaposlenih u državnim i javnim službama za materijalna prava koja je ugovorila koalicijska Vlada 2000./2003., tu negdje, a nije ih ispoštovala i nije planirala sredstva za njihovu isplatu i za te repove po osnovu sudskih sporova u kojima zaposlenici potražuju ugovorena prava iz ranijih godina, u proračunu za 2009. godinu su planirana i ta nužna sredstva. Do sada je zbog nepoštivanja kolektivnog ugovora iz 2000. i 2001. godine isplaćeno zaposlenicima i sudovima, za to je išlo normalno i sudski troškovi 1,6 milijardi kuna koja je mogla ostati u proračunu za druge socijalne potpore. Osiguravaju se dostatna sredstva za isplate mirovina povećana su za 4,1%. Povećavaju se sredstva za porodiljne naknade, dječji doplatak i naknade za nezaposlene osobe, znači tim socijalnim kategorijama neće se umanjivati niti jedno socijalno pravo. Uspjeli smo zadržati i poticajna sredstva za mirovinsku štednju u 3. stupu, a zbog očekivanog porasta broja osoba koja će se uključiti u dobrovoljno mirovinsko osiguranje, sredstva za te namjene su povećana za 27%. Sve to dokazuje da se i u uvjetima krize čine napori da se zadrže dostignuta socijalna prava i da se očuva standard socijalno najosjetljivijeg dijela stanovništva. Uz registar neporeznih prihoda u 2009. godini dovršiti će se i registar državnih potpora te registar socijalnih naknada te uvesti osobni identifikacijski broj koji će omogućiti lakše praćenje prihoda građana imovnog stanja kako bi im se pomoći iz proračuna pravičnije davale, znači onima kojima su i najpotrebnija. Posebno valja istaknuti da se unatoč postojećim uvjetima u proračunu za 2009. godinu osiguravaju značajno povećana izdvajanja za poticanje zapošljavanja. Po prvi put se izdvajaju sredstva za instituciju Akademija tržišta rada koja bi trebala doprinijeti usklađivanju ponude i potražnje na tržištu radne snage. Samo se za provođenje priprema za zapošljavanje i samozapošljavanje u sljedećoj godini predviđa čak 7 puta više sredstava, nego što je potrošeno u 2008. godini. Uvode se i novi programi, kao što je program jačanja socijalnog uključivanja osoba kojima je otežan pristup tržištu rada i prekogranični sajam poslova. Za provođenje mjera aktivne politike zapošljavanja planira se potrošiti 5% više sredstava nego u ovoj godini, a primjerice za provođenje programa akcijskog plana zapošljavanja Roma, čak dvostruko više. Koliko bila teška financijska kriza, neće se štedjeti niti na glavnom nositelju razvoja ovog društva, a to su znanost i obrazovanje. I tu je predviđen rast od 8,8% ili 1,1 milijarde kuna. Ove podatke valja naročito istaknuti zbog činjenice da globalna kriza koja nije zaobišla i koja ne može zaobići Hrvatsku prijeti smanjivanjem broja radnih mjesta, ali iz ovog što sam rekao, planiranje povećanih sredstava za financiranje programa koji potiču politiku zapošljavanja je odgovor na ova predviđanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo dvije prijave za repliku. Najprije uvažena kolegica zastupnica Opačić. Izvolite.
Pa evo, kolega Kunst je rekao da su sredstva za socijalna prava povećana u ovom proračunu. Jesu kolega Kunst povećana, ali nedovoljno da biste izvršili ono što ste zapisali u vlastitim dokumentima. Ja ću vam reći ovdje da je Vlada donijela Strategiju reforme socijalnih naknada koje su trebale biti reformirane u periodu 2007./2008. Dakle, vi ste u tom dokumentu dali sebi u obvezu da podignete za 100 kuna socijalnu, dakle osnovicu za socijalne naknade. Nažalost, tih 100 kuna niste povećali. Rok vam je bio 11. mjesec ove godine. Za to vam treba dodatnih 238 milijuna kuna kojih u ovom proračunu nema, što znači da u sljedećoj godini neće biti povećanja za ovu najugroženiju kategoriju, dakle 115 tisuća naših stanovnika koji primaju socijalnu pomoć, a čija naknada ne zadovoljava niti 20% njihovih potreba. Dakle, to su ljudi, danas se ovdje govorilo da nema gladnih. Ima gladnih na žalost u ovoj državi. Ima gladnih zbog toga što niste reformirali sustav socijalne skrbi. Vi nažalost zadnjih godinu dana čak nemate niti pomoćnika za socijalnu skrb, a kamo li nešto više od toga. Dakle, da ste napravili reformu socijalne skrbi i da se tu napravilo reda u socijalnim pravima, možda bi nam i ova sredstva bila dostatna i oni koji trebaju socijalnu pomoć bi je dobili, a oni koji je danas dobivaju protuzakonito bi bez nje i ostali. S druge strane vam moram reći da na primjer za provedbu populacijske politike je ovdje predviđeno 3 milijarde i 490 milijuna kuna, a samo za obnovu voznog parka i informatizaciju tog istog Ministarstva obitelji je predviđeno 3 milijarde i 930 milijuna kuna. Prema tome, puno više za vozni park i informatizaciju, nego za provedbu populacijske politike, a o tome koliko je provedenost populacijske politike reći ću ili u nekoj sljedećoj replici ili u svojoj raspravi.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvaženi kolega zastupnik Kunst. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženoj kolegici Opačić na ovoj replici, ali mislim da ona isto to dobro zna kao i svi ostali zastupnici da je upravo u tijeku socijalna reforma. Isto tako zna da donošenjem Zakona o socijalnoj skrbi će se isto tako povećati ta naknada. … [[Upadica se ne čuje.]] Čujte, to vi ne znate da li će biti i što će biti kad se zakon donese. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa postoji reprogramiranje proračuna. Znači, ali ni jedno materijalno pravo, ali ni jedno materijalno pravo postojeće u odnosu na ovu godinu nije smanjeno ni jednom zaposlenom u Hrvatskoj. To je činjenica i od te činjenice vi ne možete pobjeći. Mi možemo razgovarati ono što će tek biti, ako će biti i kada će biti. To sad ne možete vi reći što će biti i što neće biti. Možemo uzeti jednu kuglu pa bi onda molio da pokušamo pomoću te kugle vidjeti šta će biti. Ali ja vam opet tvrdim da ni jedno materijalno pravo nije smanjeno u odnosu na ovu godinu u ovom proračunu za iduću godinu.
Hvala lijepo. Za repliku se prijavio uvaženi kolega zastupnik Goran Maras. Izvolite kolega.
Gospodin Kunst je govorio malo oko politike zapošljavanja i rekao je da su se tu čak povećala sredstva, a istina je upravo suprotna. Program aktivna politika zapošljavanja je smanjena, a smanjena je najviše u subvencijama poljoprivrednicima, obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima. Znači tamo čak za negdje 18, 17% odnosno 15 milijuna kuna. Točno tamo gdje je najpotrebnije i gdje se udar krize najviše očekuje da će ga biti. Znači među onim malim i srednjim poduzetnicima njima su subvencije za zapošljavanje novih ljudi uskraćene. Sa druge strane gospodine Kunst malo s te u raskoraku sa govorom vašeg predsjednika kluba. Vi ste naime pohvalili nešto šta je normalno da se ispoštuju prava radnika dok je vaš predsjednik kluba gospodin Hebrang rekao da su sindikati krivi za ovaj deficit i da su nerazumni šta su inzistirali da radnici dobiju ono što bi trebali dobiti. Tako dajte se malo dogovorite u klubu HDZ-a prije nego šta iznosite stavove.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvaženi kolega zastupnik Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolega Maras vidite ako ste čitali proračun onda ste ovo mogli vidjeti što sam ja rekao da su sredstva koja su za pripremu zapošljavanja i samozapošljavanja u sljedećoj godini predviđena čak sedam puta veća od onih koja su utrošena ove godine. Isto tako ste mogli vidjeti da se sredstva za provođenje mjera aktivne politike zapošljavanja planiraju 5% više sredstava nego u ovoj godini. Znači ne možete reći da su sredstva za zapošljavanje i provođenje politike, aktivne politike zapošljavanja smanjena. To nije točno. A što se tiče kolege Hebranga, ja ga nisam čuo kada je on rekao da su sindikati krivi, da li je uopće to rekao, tako da teško mi je uopće odgovoriti, jer to nisam ni čuo ne.
Hvala lijepo. Krećemo korak dalje, odnosno na iduću raspravu. Uvaženi kolega zastupnik Kruno Markovinović. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Evo danas smo već dosta čuli o ovom proračunu, ja ću uvodno samo reći nekoliko riječi. Naime od 93. se bavim tim proračunom kao načelnik, gradonačelnik, predsjednik gradskog vijeća i kako ukupno imamo tri oporbena vijećnika, dva iz SDP-a i jednog iz HNS-a svih 15 godina ista retorika, proračun je prenapuhan i proračun nije razvojni. Neću spominjati šta se u međuvremenu dogodilo, ali ispalo je da niti je proračun bio prenapuhan jer smo jednostavno imali u rebalansu smo uvijek dizali još taj proračun, a da je bio razvojni mislim da ne treba dokazivati, mislim da je poznato o kojem proračunu govorim i kako sada grad izgleda. I upravo to sam htio reći, ajdemo se vratiti u realnost. Ja tvrdim i dalje da je proračun realan, realan do te mjere do koje može biti. Bilo bi krasno da imamo puno više novaca, da krize oko nas nema, da je prohujala s vihorom, ali nemojmo sada miješati ono što je bilo prije nekoliko mjeseci i što je bilo danas. Jer prije nekoliko mjeseci to sam već danas rekao, tvrdilo se da će barel nafte doći do 200 dolara i svi se blaženo smijali, e 200 dolara da vidimo što će to biti, pa neka bude cirkus što veći jer biti će ljepše ovdje jel'. Međutim evo barel nafte pada, ja vjerujem da će i to pomoći i da se oporavimo, da privreda malo brže krene i ne bi trebalo zapravo previše ići sa crnim slutnjama. Govorimo o socijalnom proračunu, pa normalno da je socijalan. Prava nisu smanjena. Na žalost ja bih bio sretan kao i ja mislim svi ovdje da su prava znatnije povećavana, ali treba reći da i u tom proračunu se vraća i dalje dug umirovljenici, svi zaboravljamo izgleda neke stvari, rata po rata pa ćemo i tu doći do kraja, a znamo tko je vraćao, a tko nije vraćao jel'. Dakle proračun prati reformu zdravstva vidjeli smo, da li je sada manje ili više, očito da je manje što me zapravo i ne čudi jer i u dugu koje država ima prema veledrogerijama znamo da u lijekovima da je uračunata cijena i ovog počeka ovdje, tako da mislim da i ne treba sve skupa naglo platiti, ali koliko se može jasno da ćemo rješavati probleme koji su već niz niz godina. Ovaj sporazum poštuje također i dogovor sa sindikatima. Pa u tome je razlika. Zapravo jer ako smo govorili o nultom deficitu onda smo očekivali da će sindikati pristati na to. Sindikati nisu pristali i mislim da je realno apsolutno realno da se sporazum sa sindikatima, s obzirom da novog nema, poštuje ovakav kakav je. Jer ako ga ne poštujemo onda se vraćamo opet na ono jel', ostali smo milijardu i 600 milijuna kraći jer se nisu poštivali sporazumi za koje vi najbolje znate i koji su danas puno puta spomenuti. Ulaganje u gospodarstvo, radne zone, još uvijek je znatno bez obzira na tu i tamo smanjenja i znatno veće nego u vrijeme upravo kada je bila koalicijska Vlada na vlasti. Proračun prati i obveze sjetimo se, imamo mi obveza za ulazak u NATO pakt, za ulazak u Europsku uniju i mislim da ćemo to pratiti u onom obimu u kojem se to od nas očekuje. Ali nemojmo ići na dvostruki moral. Propagiramo štednju, a zatim listamo po proračunu i svaka stavka koja je smanjena, e smanjili ste ovo, smanjili ste ono, to smo i na odborima vidjeli, to i sada vidimo pa mislim da je lagano o tome pričati, ali onda se sjetimo. Štednja je štednja pa sada negdje se malo moralo uzeti to je definitivno. Čuli smo da je proračun i konzervativan, da još malo ukoliko se situacija pogorša da neće doći do značajnijih problema jer se očekuje da će vjerojatno biti i prihod nešto više. Dakle ono što mi ipak malo odudara od ovih svih rasprava je, evo kolegica Holy viče na sav glas, smijenimo Vladu jer je nesposobna ovakova, a čini mi se da smo to čuli samo lik je bio nešto drugačiji u petak po podne. I sada ja znam da SDP nema s tim veze, ali moram samo još ispričati. Evo u subotu u jutro, dvije mlade SDP-ovke jedna 14 godina, jedna od 16 godina dijele letke, ima veze s proračunom jer je riječ o zamrzavanju, dakle zamrznimo ovo, zamrznimo ono, ali nemojmo zamrznuti dohotke. Normalno odluka je donešena da neće biti zamrzavanja. I sada kiša pada i pitam djevojke, dobro djevojke jeste malo promrzle, pa vele pa sad je hladnije. Ja pitam kak' je bilo sinoć na trgu, ma veli nije bilo tako hladno ali morale smo ići. Hvala.
Prema uzrastu nisu bile omladinke, nego pionirke, jelda Dragica? Dobro. Imamo dvije prijave ispravka navoda, Dragica Zgrebec. Izvolite, kolegice zastupnice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ako su te bile SDP-ove pionirke, ali i ova rasprava je bila na razini pionira. Proračun je kaže kolega realan. Ja kažem da nije, da je to netočan navod, jer je predsjednik Vlade rekao da će oni amandmanima do ponedjeljka promijeniti dio proračuna. Prema tome, nije realan. Još će ga popraviti. Nije realan niti zbog toga što Vlada u ovom Zakonu o izvršenju proračuna za iduću godinu traži da joj se odmah dopusti da svojim odlukama može preraspodijeliti gotovo cijeli proračun. Drugim riječima već u siječnju to može napraviti. Parlament nikad neće dobiti rebalans proračuna, niti će o njemu raspravljati. Dug o umirovljenicima nije u ovom proračunu, nije bio ni u 2007., ni u 2008., ni u 2009., jer kad bi on pokazao kroz proračun to bi samo povećalo deficit. Kolega Markovinović nigdje nema povrat duga umirovljenika u ovom proračunu, a nije bio ni u prošlom ni u pretprošlom.
Ispravak navoda, kolega zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega je potpuno krivo rekao da su u reformi zdravstva problem dugovanja prema veledrogerijama i ljekarnama ionako problem koji nije problem budući su u cijenu uračunati rokovi neplaćanja. To je potpuno krivo jer sve male ljekarne dovedene su do propasti, budući im se ne plaća više od godinu dana, a njihove cijene ne mogu biti uračunati u nikakva dugovanja jer su cijene određene listom lijekova Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i na to ne mogu zaračunavati nikakve dodatne bonuse koji bi omogućili da učine ovo što je rekao kolega Markovinović.
Hvala lijepo. Replika, kolega Goran Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Markovinoviću, razlika između ovih rasprava naših i vaše je ta šta ćete vi za ovaj proračun reći da je realan i ostvariv, a onda će doći amandman za milijardu i 700 milijuna kuna manje, pa ćete onda opet reći da je realno ostvariv. Kada dođe 5 milijardi više pa bi vi onda opet rekli da će biti realno ostvariv. Dakle, razlika između naših rasprava i vaše je šta vi očito uvijek imate realne ostvarive proračune bez obzira šta mislite o tome. Tako da bilo bi dobro kad bi se malo dublje upustili u analizu ovih proračuna, a ne samo da morate odraditi ono šta vam se kaže. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Kruno Markovinović. Izvolite kolega.
Poštovani kolega, jako mi je drago što ste rekli da ćemo se prilagođavati svim uvjetima. Mislim da i treba se prilagođavati uvjetima. Možda za nekoliko dana svjetskoj privredi krene, pa će krenuti i nama. To smo čuli maloprije jel'. Ali vaš pesimizam nadam se da nije zarazan. Uporni ste u pesimizmu. Nemojte viruse širiti daleko, jer mislim da smijat će vam se ljudi poslije. Hvala.
Lijepo. Replika uvažena kolegica zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih zapravo evo apostrofirala ovu činjenicu koju ističe gospodin Markovinović kada kaže da je ovaj proračun socijalno osjetljiv. Imate pravo gospodine Markovinović, jer je definitivno za 6,6% ovogodišnji proračun, odnosno proračun za 2009. godinu veći za socijalno osjetljive i ranjive skupine stanovnika negoli prošle godine. Za 7,9% su veće naknade za, porodiljne naknade. Gospodin Kunst je također kazao šta to, da je zapravo za 182 milijuna kuna je povećane su davanja za socijalno osjetljive skupine. Jednako tako i jedinice lokalne samouprave svojim proračunima također sudjeluju u podizanju razine kvalitete i življenja upravo ovih ranjivih skupina, jer je najveće bogatstvo Republike Hrvatske u njezinom stanovništvu, jednako kao što su ulaganja u znanost u 2009. godini predviđen rast za 8,8%. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, kolega Markovinović. Izvolite.
Zahvaljujem kolegici, zahvaljujem i kolegi Vinkoviću koji uspješno se bavi politikom u zadnje vrijeme. Evo, čuli smo o ranjivim skupinama. Činjenica je da ima puno ranjivih skupina i da stvarno treba o njima voditi brigu. Ali čini mi se da najranjivija skupina je upravo sa desne strane i sad mi je žao, mi bi njihove rane zaliječili da su podnijeli amandmane. Možda bi nešto i prihvatili. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedi daljnja rasprava uvažene kolegice zastupnice Dubravke Šuica. Izvolite kolegice.
Evo poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kao što smo već jutros čuli, ja ću pokušati na neki način smiriti ovu raspravu. Donosimo proračun u teškim uvjetima, do sada možda i nezabilježenim, osim od vremena rata. Situacija je gora nego što je, mi možda ovog trenutka i percipiramo i nego što predviđamo. Znamo da je počela kriza u Americi na tržištu nekretnina, znamo da je Amerika poduzela intervencije i u bankarskom sustavu i u automobilskoj industriji. Isto tako razmjeri svjetske krize prema nekim autorima čuli smo jutros da bi trebalo 9 milijuna dolara ulaganja da bi se sve dovelo u red. Isto tako smo čuli da i Europska unija i znamo, pratimo traži rješenja i da ne možemo mi ostati sa strane bez posljedica za naše gospodarstvo. Znači ovaj proračun je refleks svega toga što se događa u svijetu. Isto tako … [[Govornica se ne razumije.]] u Hrvatskoj Vlada prati stanje, poduzima mjere, pa i ovaj proračune je takav prijedlog, ali sigurno u suradnji sa Hrvatskom narodnom bankom, a i štednja je osnovno obilježje koje ovih dana čujemo i koje će obilježiti sigurno slijedeću godinu. A štednja čuli smo građana i gospodarstva iznosi trenutno u bankama više od 185 milijardi kuna, a čuli smo i da je posljednjih mjesec dana porasla za ili posljednja dva mjeseca za jednu milijardu što je definitivno odraz one naše odluke o 400 tisuća kuna zajamčenog depozita. Čuli smo da su i veliki ekonomski stručnjaci usuglašeni samo oko uzroka kriza, a svi nude različita rješenja. O brojkama ne bih puno govorila, čuli smo sve o brojkama, brojke su egzaktne, brojke su tu, imamo ih u našim papirima i nisu promjenjive. Znači možemo govoriti vi ste ovo, mi smo ono, ali brojke su egzaktne i potpuno su jasne pa nema smisla da ih sada ponovo iščitavam i citiram. Ali je činjenica da je proračun socijalan, je činjenica da je on i razvojan, a i kao što je rekao predsjednik Odbora za financije jutros stabilizirajući. Pa kada kažemo socijalan, onda sve ove stavke koje su sve ovdje danas nabrojane, od mirovina koje će rasti, od zdravstva, odnosno reforme zdravstva koja će proizvesti puno veće troškove, od porodiljinih naknada, od dječjih doplataka do razgovora koji su vođeni sa sindikatima i koji su rezultirali ovim povećanjem ali nije to samo jedini razlog, rekli smo danas, razlog za deficit koji će neizostavno proizaći jest zdravstvena reforma, jest povećana sredstva za ministarstvo i pravosuđa i MUP-a, a sve zbog naše želje za ulaskom u NATO isto tako i plaće su jedna od čimbenika. Željela bih samo jedan primjer reći, prije sedam, osam godina u mome gradu bivša gradska uprava nije poštivala taj ugovor sa sindikatima, bolje rečeno nije poštovala plaće i proizvoljno su nemajući sredstava a u želi za razvojem 20% smanjili plaće svim djelatnicima u kulturi. Kada smo mi došli 2001. godine, zatekli smo sudske presude u iznosu od 7 milijuna kuna koje smo morali vratiti našim djelatnicima. Znači Vlada je ovaj put pokušala pregovarati sa sindikatima, to nije uspjelo i morala je poštivati kolektivni ugovor, jer drugog izlaza nema. I to je na uštrb razvojnih projekata. No, ipak su tu i razvojni projekti, prije svega povećana sredstava za obrazovanje i znanost što je dugoročni razvoji kojega danas nismo puno spominjali, ali ga ne percipiramo ovoga trenutka i on će se reflektirati kroz sljedeće razdoblje. Isto tako smo i infrastrukturi puno čuli i ja ne bih više spominjala, ali činjenica da je ipak bez obzira na to koja vlast i u kojoj lokalnoj sredini, ne može se reći da Vlada nije postupila solidarno i ravnomjerno i da svi hrvatski krajevi nisu ravnomjerno zastupljeni. To je činjenica. a najbolji demant je ipak grad Ploče gdje vidimo da je najveći razvoj trenutno, a tamo je vlast SDP-a. Znači ne bih čini mi se ipak da to nije dobro ovdje govoriti kada nas slušaju naši birači, a međutim to ipak nisu činjenice. Što se tiče stabilizirajućeg čimbenika, ipak se ulaže i u poduzetništvo, a i vraćaju se i dugovanja kao što vidimo to nam je jedan od osnovnih elemenata u sljedećem proračunu. Govori se jutros da dokument bi trebao biti ekonomski, a da je on političko ekonomski. Pa on je politički dokument, to je definitivno. On je odraz onoga što će Vlada i njena ministarstva u sljedećoj godini napraviti. Tako je i na lokalnoj razini i on je ponekada i kompromis. Pa ovaj proračun je sigurno kompromisan. Iščitava se iz njega sve ono što Vlada planira napraviti u sljedećoj godini, a što se tiče ovog sporazuma s partnerima on je također ugrađen u proračun i to je jedan od razloga zbog čega ćemo morati imati deficit. Čuli smo od ministra Šukera jutros da je deficit najveći problem ovog proračuna i slažem se s time. Osnovni problem je znači sredstva, a ponavljam sve što uzmemo na domaćem tržištu uzimamo, odnosno ostavljamo manje za gospodarstvo. I zato aludirajući na ono što je gospođa Zgrebec govorila o tome da proračun nije realan. On je realan i bit će realan kroz dva, tri dana, očekujemo amandmane kako smo čuli od premijera i vjerujemo da će tim amandmanima, a čujem u području zdravstva smanjiti se ovaj deficit i da će iznos biti sveden na najmanju moguću mjeru. Isto tako nije proračun sveto pismo, proračun je promjenljiv. On može doživjeti rebalans. Evo sada smo ovdje čuli da se mijenja Dowen Johns iz trenutka u trenutak, prema tome i rebalans je nešto što je realno i na što možemo računati. Kada je riječ o razvoju, moramo biti zadovoljni, jer kažemo odmah se računa o svim sredinama i ja ću reći iz mog dubrovačkog kuta, da mogu biti zadovoljna što su veliki kapitalni projekti predviđeni, ali osobno nisam zadovoljna njihovom dinamikom. To ću isto tako ovdje reći. Međutim, iz razloga solidarnosti prema općem stanju u svijetu i u državi, prihvaćam stanje, podržavam napore Ministarstva financija i Vlade i naravno da ću podržati ovaj prijedlog proračuna zajedno sa amandmanima koji će stići. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo i ispravke navoda i replike. Najprije s ispravcima navoda. Uvaženi kolega zastupnik Vinković. Izvolite.
Dopustit ćete mi da kolegu ispravim.
E sada lijeva ruka, sada vi ispravljate kolegicu Šuicu.
Dobro. Ja mogu ispraviti kolegicu, ali samo mogu opomenuti kolegu Markovinovića o tome kako … /Govornik isključen./ … a o tome kako HDZ dolazi na vlast to vrlo dobro znate bez izbora …
Kolega Vinkoviću … [[Govornik se ne razumije.]]
Sa 500 tisuća kuna po vijećničkom mandatu, stanu … /Govornik isključen./ …
Postoje za to druge službe gdje to treba reći. Ispravak navoda, uvaženi kolega zastupnik Leko. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Naime, valja ispraviti navod kolegice Šuice da je Hrvatska gospodarska kriza počela u Americi. Naime, i bez američke financijske krize, Hrvatska je bila zadužena 37 milijardi eura. 90% bruto domaćeg proizvoda. Samo u prošloj godini 10 milijardi eura je bio trgovinski deficit. To je samo po sebi kriza. A naša kriza je počela kolegice Šuice i kolege zastupnici iz HDZ-a, HDZ-ovom politikom '94. godine i to HDZ-ovom politikom privatizacije i politikom trgovine. Tada je HDZ-ova vlada tvrdila da treba prodati hrvatske banke kako bi uvela reda u hrvatske banke. Tada je premijer tvrdio iz HDZ-a da treba uvoziti kako bi disciplinirao proizvođače Hrvatske. Posljedica takve politike je današnje stanje u hrvatskom gospodarstvu. Posljedica takve politike je da smo prošle godine imali trgovinski deficit od 10 milijardi kuna, pa program te stabilizacije je potrošen, potrošena je doktrina koja je vladala u HDZ-u cijelih 15 godina, nije se išlo u investiranje proizvodnih programa, nije se vodila industrijska politika i sada smo tu gdje jesmo. Pa onda tvrditi da je to proračun realan onda je to samo pokazivanje da se ne gleda u oči činjenicama koje su dovele do ovakve situacije. Bez promjene te politike neće se doći ni izići iz ove krize. Prema tome, niti je proračun realan niti je razvojni.
Hvala. Imamo još jednu prijavu ispravka navoda uvaženi kolega zastupnik Željko Jovanović. Izvolite, kolega.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa kaže kolegica zastupnica Šuica da je najveći problem kao što je to danas rekao gospodin Šuker najveći problem ovog našeg proračuna deficit. Nije točno. Nije problem deficit. Problem je na što se troši taj deficit. Opet na potrošnju. Da se troši na otvaranje novih radnih mjesta, na povećanje industrijske proizvodnje onda to ne bi bio problem, ali to je ono što ova Vlada ne prepoznaje već punih pet godina.
Hvala. Prelazimo na replike. Prvi se prijavio kolega Vinković. Izvolite.
Uvažena zastupnice Šuica, ovdje nema ni R od razvojnog proračuna, nema ni R od regionalnog razvoja. Gledajući ovaj proračun vi možda možete biti zadovoljni s te vaše dubrovačke strane ali ja ne mogu nikako biti zadovoljan sa slavonske, posebno sa đakovačke s obzirom da je čak i u jednoj emisiji Hrvatskog radija sam predsjednik Vlade najavio da HDZ neće birati ni načine ni sredstava da dođe na vlast. Pa ja sam očekivao da će ostali zastupnici koji su obećavali sad već u ovom vremenu rebalansa i već u 1. mjeseci dovesti šlepere novca u Đakovo, međutim ovdje nema niti jednog projekta koji je vezan za Đakovo. S druge strane, u realnosti ovog proračuna možda najbolje govori izjava uvaženog zastupnika koji je izjavio da je i loša politika politika i to upravo se na ovom proračunu i ocrtava. I na kraju, kakav je ovo proračun ako ova Vlada mora uzimati zajmove od poslovnih banaka čak i za plaću predsjednika Republike, predsjednika Vlade pa čak evo i za nas jadne saborske zastupnike. A usput, svi direktori poslovnih banaka su uplašeni za stanje koje dolazi pred Hrvatsku i hrvatske građane i niti jedan gospodarstvenik a posebno ne hrvatski građanin vrlo teško sada može doći do kredita i vjerojatno zadnji veliki kredit je bio, civilni kredit bio kredit bivšeg ministra unutarnjih poslova koji će morati očigledno živjeti do 127 godina kako bi ga vratio.
Odgovor na repliku kolegica Šuica. Izvolite.
Kolegica Vinković, ja sam mislila da vi uzimate plaću u gradu pa da niste trebali ovisiti o ovoj plaći. Inače, što se tiče ruralnog razvoja poticaja za poljoprivredu regionalnog razvoja 6 milijardi kuna u proračunu ali možda niste vi prijavili i pripremili projekte s vašeg područja, zato vam nije možda došlo u Đakovo. Gradi se autocesta. Što se tiče kredita krediti su dostupni građani u bankama pod određenim uvjetima a nisam govorila da je naša kriza krenula iz Amerike, to je izvađeno iz konteksta. Ja sam o općem kontekstu govorila. Isto tako bih željela reći da je sanacija banaka izvršena 2000. godine a da i nakon toga su prodane banke. Ako ćemo se vraćati, ali moja ideja je bila smiriti raspravu a ne se vraćati što je radio HDZ, što SDP u prvoj fazi, u drugoj fazi itd. Što se tiče deficita deficit se troši na što smo cijeli dan danas govorili nešto što se ne može izbjeći, znači sporazum, kolektivni ugovori, zdravstvena reforma, unapređenje stanja u pravosuđu, unapređenje stanje u Ministarstvu unutarnjih poslova i na to se troši. Prema tome, to u ovom trenutku nismo mogli izbjeći.
Hvala lijepo. Replika Frano Matušić. Izvolite, uvaženi kolega.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa točno je kolegica rekla da je proračun i razvojan i socijalan ali je isto tako rekla da je ravnomjerno odnosno da se ravnomjerno ulaže kroz ovaj proračun u sve dijelove Hrvatske, pa je spomenula primjer Ploča gdje se doista ne vodi računa o tome tko je u lokalnoj jedinici samouprave na vlasti odnosno grad Ploče gdje se naravno događa ogroman razvoj, izgradnja kontejnerskog terminala, terminala za rasute terete, autoceste, spojnih cesta, dakle jedan veliki građevinski zamah. Ali ja bih još nadopunio sa recimo Korčulom gdje je također SDP na vlasti pa gradimo ono što je želja svih građana Korčule vjerojatno već zadnjih sedamdeset, osamdeset godina, gradimo bazen. Pa Vela Luka gdje se gradi kanalizacija i športske dvorane i škola itd. Ali kad se već govori o sanaciji banaka, kad sam već spomenuo taj termin ja ću reći da je ona vlast SDP-ova prodala izvjesnom … [[Govornik se ne razumije.]] fondu Dubrovačku banku za 185 milijuna kuna. U istom vremenu tada u tom trenutku je država Hrvatska bila dužna toj istoj banci 520 milijuna kuna u slijedeće tri godine isplatiti, vratiti. Dakle, ako to nije čudno. Ja sam to već državnom odvjetniku poslao itd. i ja vjerujem da se nešto radi na tome. Dakle, prodata banka za 185 milijuna kuna a u isto vrijeme banka koja ima potraživanja prema državi 520 milijuna kuna. To ste radili vi u SDP-u kad već govorite o pakarskom sustavu, najbolje znaju bivši zaposlenici Dubrovačke banke što ste napravili.
Odgovor na repliku kolegica Šuica. Izvolite.
Pa evo, kad govorimo o ulaganjima i kompatibilnosti lokalnih vlasti sa državnim vlastima ja mogu ovdje slobodno reći da se više ulaže u Ploče i u Korčulu nego u Dubrovnik. Razlozi, Dubrovnik na kraju cesta zadnja stiže, most zadnji stiže i mi Dubrovčani strpljivi i čekamo. Znači, nema nikakve veze sa kompatibilnošću vlasti nego jednostavno cijela Hrvatska se jednostavno tretira, bar ja tako to iščitavam. Što se tiče banaka meni se čini da ova rasprava o bankama, počeo je gospodin Leko bar na moju raspravu, mislim da vraćanje u prošlost nas nikamo ne vodi a moglo bi nas dovesti do državnih odvjetništava i ostalih situacija koje trenutno nisu tema i bolje da se mi vratimo na naš proračun.
Hvala. Replika kolegica Milanka Opačić. Izvolite.
Kolegica Šuica je govorila o tome kako je ovaj proračun socijalno osigurava dakle određena socijalna prava, ne samo da ih osigurava na postojećoj razini nego i povećanje i onda je rekla a nedostatna sredstva mogu se nadoknaditi rebalansom proračuna. Znate, vi ustvari time pokazujete da ne razumijete u kakvoj smo mi kritičnoj situaciji mislim Ministarstvo nije moglo već ovaj mjesec skupiti novce za plaće, a sve ono što nam slijedi je prošle, naredne godine dakle u gospodarstvu vrlo je upitno kako će se puniti proračun. Prema tome govoriti o tome kako ćemo mi lako druge godine, ne znam što, imati neke valjda dodatne novce ili ćemo ovo raspodjeljivati raspodijelite to sada. Uspoređivati proračun sa burzom je isto tako vrlo neodgovorno. To nije burza. Proračun je financijski dokument koji se donosi za sljedeću godinu. A što se tiče ovih socijalnih prava ja ću vam samo reći da na primjer što se tiče nacionalne populacijske politike gospodo draga gotovo ništa niste napravili u ovoj godini. Budući da nema sredstava neće ništa biti ni u 2009. godini a svi rokovi su vam bili većinom 2008., 2009. i to ste si sami zadali. Ja ću samo reći ovako. Nema poticajnih mjera za nezaposlene mlade roditelje niti za roditelje djece s posebnim potrebama. Nema stambenog zbrinjavanja mladih parova, nema jedinstvenog propisa kojim bi se uredio sustav obiteljskih potpora. O tome sam malo prije nešto govorila. Nije osigurano mladim bračnim parovima i obiteljima sa uzdržavanom djecom da mogu dobiti određene porezne olakšice a ostatak ću nastaviti dalje.
Hvala. Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolegica Šuica.
Pa evo kaže kolegica Opačić da ja ne razumijem o čemu se radi. Možda ne razumijem kako se radi proračun jer ja mislim da će se to iz rebalansa, pa slušajte rekli, čuli smo da je stanje na financijskom tržištu vrlo promjenjivo i mijenja se iz trenutka u trenutak što znači da možemo očekivati da će se situacija promijeniti ili da će se neke stavke može biti na neki način reprogramirati. Što se tiče ove situacije vezano za naknade o kojima ste govorili vidite da su porodiljne naknade povećane. Vidite da je stavka na mirovinama povećana. Vidite da su dječji doplatci povećani, a što se tiče nacionalne politike ovog trenutka nemam brojke ali ne vjerujem da se o tome nije vodilo računa posebice iz našeg ministarstva o kojemu već godinama još dok smo bili ovdje u oporbi ako se sjećate uvijek smo to isticali i upravo smo mi bili ti koji smo povećali sve one doplatke i sve one porodiljske naknade koje su u vrijeme, sad moram ja spomenuti, koalicijske vlasti bile smanjene.
Replika, uvažena kolegica zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ustvari kako vrijeme danas odmiče ja moram reći da meni ustvari sad više nije jasno o čemu mi uopće danas ovdje raspravljamo? I situacija je smiješna i tragična u isto vrijeme. Raspravljamo o jednom dokumentu koji već smo evo nakon što je premijer izašao iz ove dvorane, odmah otišao k novinarima i već je onda dao promjene parametara koji će biti vezani i nekako vezani uz Konačan prijedlog proračuna. Stalno govorite i vi o krizi, o utjecaju globalne krize, o tome da ovaj proračun da to mora biti takav zato što je kriza takva kakva je promjene na burzama i tako dalje. Stalno govorite da je ovaj proračun eto zbog toga i socijalan i razvojan i harmoniziran. Mogla bih uzeti vaše rasprave od prošle godine identične su bile i prošlogodišnje odnosno ovogodišnji proračun je po vama bio i socijalan i razvojan i harmoniziran. A u međuvremenu ste tijekom cijele ove godine mijenjali po nahođenju svom vlastitom, Vlada je mijenjala proračun i preraspodjeljivala unutra sredstva. Mi već danas ovdje, kolegice Šuica vi govorite Vlada će to rebalansom već nekako urediti, ali ja ipak dajem, nešto se daje zaključiti. Ustvari da, praktički ispada da će Vlada od danas do sutra mijenjati, prelijevati, uzimati sredstva iz jedne stavke, stavljati u drugo, kolega točno tako iz šupljeg u prazno. Pa pogledajte samo da uzmete podatke šta se radilo na ovogodišnjem rebalansu, šta se radilo na preraspodjelama prije mjesec dana. Govorite o razvojnom proračunu. Pa dajte kolegice Šuica pogledajte stavke, samo uzmite stavke Fonda za razvoj i zapošljavanje ili Fonda za raegionalni razvoj ili podatke iz Zavoda za zapošljavanje, onaj dio koji se recimo odnosi na aktivne politike zapošljavanja. Ma dajte molim vas, možda ja ne vidim, pokažite mi u tom proračunu kako i na koji način se ta sredstva, dakle taj deficit u, na koji način se sredstva prelijevanju u razvojne projekte? Gdje to u ovom proračunu ima? Ili mi govorimo ili imate vi nekakve drugačije brojke. Jer ove brojke što ovdje govore govore o tome da je ovo proračun potrošnje i proračun koji ide ususret lokalnim izborima za nekoliko mjeseci. To je … /Govornica je isključena./ …
Odgovor na repliku zastupnica … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolegice ovisi, ovisi što vi pod razvojem podrazumijevate. A pod razvojem podrazumijevamo osim ovoga o čemu ste vi govorili sve infrastrukturne projekte. Pod razvojem podrazumijevamo poticaje u gospodarstvu, poticaje koje, gdje se stvara klima i uvjeti za zapošljavanja o čemu ste vi govorili. I o tome se radi ovdje a ne o tome što ste vi htjeli meni sada imputirati da će Vlada mijenjati rebalansom i tako dalje. Postoji Zakon o izvršenju proračuna, Zakon o izvršenju proračuna sve kaže i sukladno njemu će se i mijenjati, a i sukladno situaciji ne znači da neće za pola godine doći do rebalansa proračuna što je normalno i jer sam na početku rekla jer nije proračun Sveto Pismo. On je također promjenjiv sukladno situaciji i ovoj krizi u kojoj smo se našli ne mi u Hrvatskoj nego u cijelom svijetu.
Hvala lijepo. Dalje se za raspravu prijavio kolega zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre i cijenjene kolegice i kolege. Meni se kada sam dobio proračun a i tijekom današnje rasprave nameće jedno pitanje da li smo mi uopće u krizi? Da li doista je kriza došla u Hrvatskoj i ako jeste da li onda u ovom temeljnom dokumente ekonomske politike u sljedećoj godini imamo odgovor na ta pitanja. Dakle da imamo odgovor na pitanje kakva je kriza, odakle je došla, na što je sve imala negativan utjecaj jer kriza ima negativan utjecaj i koje su to instrumenti koji će nam omogućiti da zaustavimo daljnje jačanje, daljnje snaženje krize u sljedećoj godini i moguće dakle da iz krize otvorimo novi razvojni ciklus što bi bilo dobro. Ali makar ajde da u sljedećoj godini stanemo i da zaštopamo, zakočimo krizu da dalje ne ide. Budući da ovaj proračun se ni po čemu ne razlikuje od proračuna iz 2007. godine, iz proračuna iz 2008. godine osim tu i tamo po nekom indeksu onda prema prijedlogu ovog proračuna kriza u Hrvatskoj nije. Ili ovaj proračun ignorira krizu. Ili on kaže: Kriza je ali mi nećemo reći u ovim proračunom što se sa tom krizom događa i nećemo dati odgovore kako iz te krize ići nego ćemo to raditi rebalansima ili kao što je tu netko rekao reprogramiranjem proračuna. Neki su tu se pozivali na neke svjetske burzovne indekse. Možda predlažu da stavimo i naš proračun na burzu, pa da vidimo da li će ga netko kupiti i kako će kotirati. Ali stvari su puno ozbiljnije od ovoga kako netko tu želi reći dakle da se rebalansom proračuna mogu riješiti neke stvari, jer onda nema ni potrebe da donosimo proračun. Onda odmah donesimo nešto, pa recimo da će biti rebalans, a i čini mi se da će ovaj proračun imati rebalans i prije nego bude donesen zato jer već imamo najavu amandmana. Mi nemamo u Saboru, ne znamo da će se smanjiti za milijardu i 700 milijuna kuna za zdravstvo, ali sve novine o tome pišu, svi mediji o tome govore. Ali premijer je to rekao novinarima kad je izišao iz dvorane, a nije imao potrebu reći nama ovdje u dvorani. E sada moje pitanje glasi. Ako jesmo u krizi, da li će i koliko ljudi sljedeće godine ostati bez posla. Na jednom saborskom odboru jedan vladin dužnosnik je rekao da se očekuje između 100 i 150000. Da li je to brojka? Da li je neka druga brojka koja o tome govori. Koliko će se novih radnih mjesta otvoriti? Koliko će se novih radnih mjesta otvoriti u sljedećoj godini i da li ćemo otvaranje novih radnih mjesta uspjeti supstituirati broj onih koji će ostati bez posla. Svakodnevno u medijima vidimo što radi Sarkozy, što radi gospođa Merkel, što radi Brown, pa se sastaju međusobno, pa se sastaju sa svojim industrijalcima, pa se razgovaraju o tome, pa donose plan obnove, pa donose neke druge planove. Mi znamo točno danas kada bi proveli anketu u Saboru koju će industriju Njemačka spašavati sljedeće godine. Mi znamo koju će industriju spašavati Francuska sljedeće godine. Mi znamo što će Velika Britanija raditi sljedeće godine da spriječi krizu. Ali ja vas uvjeravam kada bi proveli anketu da ne bi znali odgovor na pitanje što će Hrvatska raditi sljedeće godine da spriječi krizu, prodiranju krize, produbljivanje krize i što će raditi da se iz ove krize izvučemo. Umjesto ili uz ovaj ekonomski savjet koji je formirao predsjednik Vlade da se i sastao sa velikim poslodavcima, da se sastao sa obrtnicima, da se sastao sa gradonačelnicima i načelnicima koji su nota bene tražili sastanak sa premijerom prije donošenja ovog proračuna. Jer ovaj proračun značajno i snažno utječe na lokalnu samoupravu. On nije imao potrebe se sastati sa njima. Mi ne znamo u kojim poteškoćama se nalazi naše gospodarstvo u ovom trenutku. Posebice od onog malog gospodarstva koje je izvozno orijentirano, kojima se otkazuju narudžbe i koji se nalaze pred otpuštanjem ljudi već u ovoj godini, a kamoli u sljedećoj godini. Mi ne znamo to, jer da znamo onda bi vjerojatno drugačiji ovaj proračun bio. Bio bi najmanje drugačiji u razdjelu Ministarstva gospodarstva o čemu sam govorio u jednoj od prethodnih replika. Ne bi se smanjivale stavke za povećanje konkurentnosti poduzetništva, za prekvalifikaciju i dodatno obrazovanje obrtnika, a povećavale stavke za nabavu vozila. Ista situacija je i sa Ministarstvom poljoprivrede. Za poljoprivredu je predviđeno manje, a za ministarstvo više. Predviđeno je da će se zaposliti 250 ljudi u administraciji u Ministarstvu poljoprivrede, ali tamo neće se zaposliti poljoprivrednici. Netko drugi će raditi u ministarstvu. Ove godine smo imali preko 6 milijardi kuna za selo. Ali smo imali i negdje 30% više vrijednosno uvoza hrane i negdje oko 2, 2 i pol posto naturalno više uvoza hrane u Hrvatsku. Ovaj proračun je morao dati odgovor na pitanje za koliko ćemo sljedeće godine smanjiti uvoz hrane u Hrvatsku. Iz razloga što će naše poticajne mjere rezultirati time da ćemo toliko više proizvesti hrane u Hrvatskoj. To je jedno. I drugo da ćemo izbaciti sve ono smeće koje se nalazi na policama hrvatskih shoping centara. Jer inspekcije ne rade svoj posao od kvalitete do dekoracija. I kada bi radile inspekcije svoj posao danas bi 20% uvezene prije svega prehrambene robe bilo izbačeno sa polica posebice sada pred blagdane jer ne udovoljavaju hrvatskim standardima kvalitete hrane. Možda bi tada naši proizvođači lakše došli na te police, jer shoping centri traže da platite metar police. Ali i na to mi moramo imati odgovor u ovom proračunu. Morali smo imati odgovor na to pitanje u ovom proračunu. Dakle, koliko će manje hrane se uvesti, a koliko više hrane će se proizvesti u Hrvatskoj. Mi znamo danas što će Njemačka raditi sljedeće godine da bi potaknula građane da ulažu u obnovu svojih kuća i stanova kako bi zaustavila pad građevinske industrije onda će dati porezne olakšice na to. Mi nemamo najavu ničega u Hrvatskoj za sljedeću godinu što bi građane motiviralo da više rade odnosno više, da ovo što imaju novaca reinvestiraju u Hrvatskoj da bi se iz toga spasila domaća industrija i da bi se povećali porezi. Osim što imamo hvale vrijednu akciju Hrvatske gospodarske komore kupujmo hrvatske proizvode. I ja se nadam da svi imamo danas ovdje u ovoj saborskoj dvorani odjela koja su proizvedena u Hrvatskoj, kravate koje su proizvedene u Hrvatskoj, košulje koje su proizvedene u Hrvatskoj, donji veš u Hrvatskoj i cipele u Hrvatskoj, jer na takav način spašavamo i radna mjesta u Hrvatskoj. Ovaj proračun je na žalost i dalje korak netransparentnosti, jer se na žalost smanjuju stavke koje su transparentne, a povećavaju se stavke koje imaju političku diskreciju kao što su primjerice stavka Fond regionalnog razvoja, a tamo se neke druge stavke povećavaju. E sada nešto o lokalnim projektima i Pelješkom mostu. Ja sam za to da se gradi most za Pelješac. Jesam svakako, ali sam i za to da se gradi brza cesta prema Koprivnici, a nisam za ovo što je danas premijer rekao da se strpimo još jednu godinu pa će se možda graditi autocesta. Sagradite nam brzu cestu pa dodajte još jednu traku, a nemojte nam ponovno odgađati brzu cestu, jer nam je dosta već obećanja iz Vlade da će se sljedeće proljeće početi graditi brza cesta od Gradeca prema Križevcima i Koprivnici i Bjelovaru, jer od tad su prošle već 4 zime, 4 jeseni i 4 proljeća. Ova godina je bila prestupna, pa smo mislili da će barem prestupno proljeće biti, ali ni prestupno proljeće nije počela cesta se graditi. Drugo, što je sa podravskom magistralom? Pa 20. lipnja 2006. je u Koprivnici održana sjednica Vlade gdje je rečeno da je podravska magistrala prvi prioritet zato jer je to postala cesta smrti. Gotovo svakodnevne su tamo teške saobraćajne nesreće i ima veliki broj na žalost poginulih ove godine na tome. Tek ove godine se dovršava projekt … [[Govornik se ne razumije.]] koji je počeo 2003. godine i neće biti završen ove godine. Ali tu se radi o tome samo da se proširi cesta kroz naselja, a ne da se napravi još i profil brze ceste izvan naselja. Što je sa prugom? Pa odustali smo od pruge. Umjesto da bude akcelerator rasta, mi ćemo i ove godine, odnosno sljedeće smanjiti na … [[Govornik se ne razumije.]] brzinu na 40 kilometara i umjesto da se brže vozimo i da brže roba ide u luku Rijeka i natrag, sporije ćemo se voziti, manje vagona i manje vlakova će moći ići u jednom i u drugom smjeru. Što je sa obrtničkom školom u Koprivnici? Obećano je da će biti sljedeće godine građena iz državnog proračuna. Nema je u državnom proračunu. Što je sa svim tim lokalnim projektima? Ja sam za to da se doista ravnomjerno razvija Hrvatska, ali oprostiti ćete mi, na ova pitanja nema odgovora i ako je doista točno da ih nema u državnom proračunu, onda ja ne mogu govoriti o tome da je proračun takav da se Hrvatska regionalno može razvijati. Na žalost, našoj županiji su smanjena sredstva iz Fonda za regionalni razvoj kao jednoj od rijetkih, našoj županiji je smanjen i iznos za vodoopskrbu kao jednoj od rijetkih i očekujemo ipak da se usprkos tome odradi program razvoja vodoopskrbe u našoj županiji do 2012. godine, koji danas kasni negdje za četvrtinu u trećoj godini svoga provođenja. Prema tome, ako želimo imati neku podršku i ako želimo imati razumijevanje za taj proračun, onda prije svega trebamo staviti dovoljno vremena da ga zajedno iščitamo i o njemu razgovaramo, a ne nas pokušavati uvjeravati da je on ovakav ili onakav jer za mene barem on ne odgovara ni na jedno od ovih postavljenih pitanja koje sam i postavio.
Hvala lijepo. Imamo 2 ispravka navoda. Uvaženi kolega zastupnik Davor Huška najprije. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, pa ispravljam netočan navod kolege Mršića koji je rekao da je ovaj proračun trebao dati odgovor koliko će biti manje uvezeno hrane u 2009. godini. Taj odgovor niti teoretski niti praktično ne može se vidjeti u proračunu jer proračun ne sadrži takve podatke, nego na nekom drugom mjestu. A kad govorimo o poticanju gospodarstva, volio bih znati koliko i na koji način Grad Koprivnica potiče gospodarstvo, male poduzetnike? Evo, ja ću dati jedan primjer kolega jer znam da ste čelnik grada kao i ja. U mom Gradu Pakracu investitori u proizvodne gospodarske pogone ne plaćaju komunalni doprinos. Znači, nultu stopu komunalnog doprinosa plaćaju. Isto tako oslobođeni su dijela komunalne naknade. A koliko je interes kolege za gospodarstvo vidljivo je iz njegovog nazočenja na sjednicama Odbora za gospodarstvo gdje je jedva dvadesetak posto puta nazočio sjednicama gospodarstva ovdje u Saboru. Hvala.
Hvala. Uvažena kolegica zastupnica Nevenka Marinović, ispravak navoda. Izvolite.
Hvala. Netočan je navod gospodina kolege Mršića kad je rekao da sredstva ne idu u poljoprivrednu proizvodnju, nego idu na otvaranje novih radnih mjesta, odnosno u administraciju. Točno je da unatoč proračunskim ograničenjima zbog strateške važnosti poljoprivrede, posebice u razdobljima globalnih kriza kao što je ova, nastavljen je u manjoj mjeri višegodišnji trend rasta poljoprivrednog proračuna. A najvažnije stavke u proračunu odnose se upravo na izravne potpore poljoprivredi koje u prijedlogu plana proračuna za 2009. godinu čine nešto više od polovice ukupnog proračuna ministarstva, znači 52,7%. Hvala.
Hvala. Tri prijave za repliku. Najprije uvaženi kolega zastupnik Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. S kolegom Mršićem bih se složio u mnogo čemu osim u onom dijelu kada govori o ulaganjima u regije, govorim ovdje u Koprivničko-križevačkoj županiji, Gradu Koprivnici, ali jasno da pri tome, neću reći da je zaboravio, svatko govori o svom kraju, da je taj odnos još gori u odnosu na ovaj istok Hrvatske. Nadalje, govorio je o akciji Hrvatske gospodarske komore, "Kupujmo hrvatsko". Taj bi se zapravo, gospodine Mršić slogan trebao zvati "Kupujmo pakirano u Hrvatskoj" jer ovo je odijelo "Kamensko Zagreb", "KA ZA", a ovdje piše da je "Anglo Sakson Merino", dakle tkanina je engleska, a šivano je u Kamenskom. Nadalje, kada uđete u Ledo škrinju, onda ćete moći uzeti grašak koji je uvezen iz Mađarske, ali pakiran od Ledo-a, također možete uzeti i mrkvu zamrznutu tamo, ona je iz Poljske. Isto tako Podravka, Podravka pakira uvozne artikle iz Mađarske. Prema tome, akcija "Kupujmo hrvatsko" nije akcija "Kupujmo hrvatsko", nego "Kupujmo pakirano u Hrvatskoj". Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Mršić. Izvolite.
Pa prije svega, evo jedan od zajedničkih projekata koji mislim da bi značio razvoj cijelog kontinentalnog dijela Hrvatske je svakako Podravska magistrala, na žalost ceste sve u Hrvatskoj se grade poprijeko, ni jedna uzdužno i Podravska magistrala koja bi spojila Varaždin, Koprivnicu, Đurđevac, Viroviticu, Našice, Osijek, Vukovar, Ilok je cesta koja bi snažno označila razvoj toga kraja, posebice stoga što bi označilo i mogućnost dobave sirovina do industrijskih prerađivača kojeg mi imamo u tom kraju, preko ovih povrtlarskih kultura do Koprivnice, šećerne repice do Virovitice i do Osijeka, a ne da se šećerna repa vozi u šleperima po neosvijetljenim cestama gdje stradavaju pješaci i biciklisti na tim cestama. Ali očito dakle da se za cijeli taj kontinentalni dio ili podravski dio, dakle sav dio uz Dravu nema dovoljno razumijevanja, iako je upravo u tom dijelu Hrvatske rijetko sačuvana industrija. Mi nemamo u nekim drugim dijelovima industriju. Tu smo ju uspjeli sačuvati, tu nisu uspjeli tajkuni ju oteti, a nemamo cestu da je naprosto uspijemo povezati i da onda, ne samo da imamo upakirano hrvatsko, nego da u toj vrećici imamo i proizvedeno u Hrvatskoj.
Replika, kolegica zastupnica Biljana Borzan. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Sad bih se ja trebala u duhu ovoga što se, kako repliciraju kolege HDZ-a jedni među drugima trebala dirati pametnoj i realnoj raspravi kolege Mršića, ja to neću napraviti iako se slažem sa svakom riječju koju je izrekao. Naime, rasprave sa ove strane sabornice su bile poprilično, odnosno pretjerano, ja bih rekla optimistične i u tom smislu nerealne s ove strane spuštanja na zemlji i realnost, no kolega Mršić je u jednom bio pretjerano optimističan, a to je kada je spominjao to da se iz ovog proračuna ne vidi koliko će se smanjiti uvoz hrane, odnosno koliko će se povećati proizvodnja hrane. Ne znam zašto kretati uopće od takve pretpostavke kad unatoč tome što se konstantno govori da Hrvatska može proizvesti svoju hranu sama s obzirom na žitnicu, na zelenu, plavu Hrvatsku i slično uporno imamo bjesomučan uvoz. Dakle uporno demantiranje onoga što je u javnosti, što se zaista i događa. Što se tiče ovoga, opaske na neravnomjeran razvoj gospođa Šuica je govorila o ravnomjernom razvoju, čak i da to jest tako to naprosto nije dovoljno. Neki dijelovi Hrvatske su daleko siromašniji i daleko veći iznos novca im treba za pomoć i u tom smislu ja sam sigurna da ovaj proračun neće napraviti ništa, ja ću sad se osvrnuti na Slavoniju u smislu nekakvog poboljšanja da će Slavonija i dalje imati 20-tak posto manje plaće, da će daleko manji biti BDP, da će se daleko više ili u najboljem slučaju jednako stanovnici Slavonije osjećati odbačenima od, i naprosto zaboravljenima od ove Vlade.
Onda će se i dalje pjevati «Inati se Slavonijo». Imamo [[Upadica: Dobro, kolegice Biljana ja ne očekujem dakle]] odgovor.
Da proračun da odgovor na neka pitanja ili da riješi neka, neke probleme umjesto nas. Mi u Koprivnici smo uložili i posljednjih 7 godina 63 milijuna kuna u poduzetničke zone. Nemamo tu sreću, nismo dobili niti metra državnog zemljišta. Nismo dobili niti lopatu državne zemlje besplatno. Svaki kvadrat zemlje smo morali kupiti. Svu infrastrukturu smo morali sagraditi. U našim poduzetničkim zonama trenutno radi 531 radnik. Sljedeće godine očekujemo investiciju od 250 milijuna kuna i otvaranje novih 250 radnih mjesta i sljedeće godine očekujemo i izgradnju novih kapaciteta pivovare u vrijednosti od 30 milijuna kuna gdje će se otvoriti dodatnih 31 radno mjesto i Koprivnica nakon što Hartman poveća svoje kapacitete za 100% će biti najveći industrijski grad u Hrvatskoj sa poduzetničkom zonom koja će zapošljavati negdje oko 1500 radnih mjesta. Bilo bi nam puno lakše da nam država dodijeli barem vojarnu da u toj vojarni ustolimo, ustoličimo sveučilište i da sveučilišta možemo s tim znanjem graditi i otvarati nova radna mjesta. Ali evo dok čekamo da nam se barem jedna lopata zemlje dodijeli ne sjedimo nego radimo, kupujemo, stvaramo uvjete i otvaramo nova radna mjesta u poduzetničkoj zoni. I mi smo grad koji ima najveći pad broja nezaposlenih odnosno najveći pad broja nezaposlenih u Hrvatskoj u prvih 9 mjeseci ove godine.
Replika, kolega zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mršiću da bi Vlada mogla odgovoriti na tvoja pitanja najprije bi morala utvrditi uzroke krize u Hrvatskoj i priznati ih. A pošto ona to nije htjela, nije mogla ili nije znala proračun je sastavila utabanim stazama. Struktura proračuna ide na ruku i dalje neproduktivnim, neproduktivnom trošenju novca a zanemarena je funkcija proračuna kada je trebala stimulirati grane ili poduzeća ili privredu koja su pogođena financijskom krizom izvana ili su poduzeća mogla izvoziti. Tako da vaš optimizam za odgovore može spasiti kad ste i postavili pitanje.
Krećemo dalje s raspravom uvaženi kolega zastupnik Arsen Bauk. Izvolite kolega zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ne treba se previše uzbuđivati oko ove rasprave, oko ovog proračuna. Zašto? Zato što ustvari ne donosimo proračun nego samo početnu osnovu za dalje prenamjene u okviru ovih stavki koje donosimo. I zato se ne treba previše uzbuđivati. Ne treba se previše uzbuđivati ni zbog toga što vjerojatno već sutra ovo neće izgledati isto. U ponedjeljak kad budemo raspravljali o amandmanima Vlade sigurno neće izgledati isto. Zbog toga, zbog toga ja nisam u ovom slučaju ni optimističan ni pesimističan. Pomalo sam ravnodušan jer ne vjerujem da ova Vlada može nešto na bolje pretjerano puno promijeniti. Sasvim sigurno ćemo imati rebalans nakon lokalnih izbora. Do tada će se još pokušati držati nekakva tenzija da se može nešto a onda idu naravno ove prave restrikcije koje smo čekali. Također ravnodušan sam i prema amandmanima. Naime prošle godine sam ih osobno podnio 14. Tada ni jedan nije usvojen, a onda su većina njih u prenamjeni ustvari se pokazalo upravo ono što sam govorio a ministar, najčešće je bio ministar Kalmeta mi je objašnjavao da su analize pokazale da ne treba. Na kraju je opet ispalo da treba. Primjerice za subvencioniranje brodskih linija predložio sam povećanje za 30 milijuna kuna u trećem mjesecu. Na kraju je prenamjenom koju smo dobili prije neki dan na klupe povećano za 60 milijuna kuna što bi bilo vrlo logično za očekivati jer je gorivo već u 3. mjesecu bilo skupo, a nakon toga je dodatno poskupilo. Dakle u ovome proračunu a mnogi su priželjkivali da ovaj proračun bude krizni ali u smislu da daje odgovore kako izaći iz krize, u ovom proračunu se to ne vidi. I zato ja ne bih nazvao ovaj proračun kriznim, nazvao bih ga kliznim. Zato jer stalno dolaze nekakva otklizavanja, ovaj deficit za zdravstvo, ovaj deficit za plaće, pa zatim prenamjene doista je ovo klizni proračun i pitanje je da li će prije otklizati proračun ili će otklizati na neki način naše gospodarstvo? Što je smanjeno? Pozicija Ministarstva mora ili smanjena je sa 10 i po milijardi 2007. pa 8,2 milijardi 2008. na 7,9 milijardi 2009. Tako da bi ustvari malo promijenio izgovor. Ne bih ga više nazvao Ministarstvo mora nego Ministarstvo «mora» jer ovo što se događa u prvom dijelu proračuna koji govori za otoke je ustvari gore i od najgore noćne more koju smo mogli zamisliti. Dakle gradnja i održavanje luke, lučke podgradnje u lukama od državnog značaja s 57 na 20 milijuna kuna. Povezivanje otoka s kopnom i međusobno manje za 25 milijuna kuna. Obnova putničke flote Jadrolinije manja za 10 milijuna kuna. Tu bih samo stao. Očekuju nas, očekuju nas natječaji za koncesije za brodske linije. I sada imamo dvije, dvije varijante. Ili ćemo raspisati natječaj sada pa će Jadrolinija biti sa starim brodovima ili ćemo raspisati natječaj za godinu, dva pa će doći stranci pa će oni biti sa novim brodovima. Uglavnom bit će … [[Govornik se ne razumije.]] ovi stranci ili Jadroliniji. Otocima neće biti. I naravno razvoj otoka i priobalja minus 107 milijuna kuna. Dakle evo uspjeli smo doći do troznamenkastog broja. Da završim kolegice i kolege neki kažu da je ovaj proračun razvojan i socijalan. Ja se s njima djelomično slažem, ali u obadva izraza bih promijenio jedno slovo. Ovaj proračun dodatno razdvaja otoke sa kopnom i zato na nas nije razvojan nego razdvojan i ovaj proračun onemogućava bilo kakvu bolju komunikaciju otoka s kopnom i ne bih ga nazvao socijalnim nego asocijalnim. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo prijavljene četiri replike. Najprije uvaženi kolega zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk, razdvojan je on i za Slavoniju, ne samo za otoke. Ali htio sam se osvrnuti više na onu vašu tvrdnju da je ovo privremeni ili klizni proračun. Ovdje sam danas čuo sa ove strane vladajućih da svjetske burze non stop se indeksi pomiču. Najbolje bi bilo da ovdje nije instalirano down jones ili crobex pa da ona pratimo i onda formiramo proračun, i da stalno budemo u nekakvom urgenciji kako ćemo proračun popraviti, a tinta kako se to kaže na ovom proračunu još se nije ni osušila, već imamo amandmane Vlade i promjene u, i još tko zna šta nas čeka do ponedjeljka. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine Grubišiću dosadašnji dežurni krivci za bilo koje stanje, pa tako i stanje proračuna bila su tri. To su Račanova Vlada, George Bush i Milan Bandić, a danas smo saznali da su to i sindikati i tko zna tko još tijekom godine sve neće biti kriv, samo će ova Vlada ostati nevina. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Slijedeća replika, uvažena kolegica zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Postavljate kolega pitanje da li je proračun krizni ili je klizni, a zaista bi se moglo postaviti pitanje je li on klizni? Dok je proračun krizni klizi državni novac. Prema tome, problem nije samo na dohodovnoj i rashodovnoj strani, nego problem je najveći gotovo zašto nema nečega što treba biti u državnom proračunu? Zašto nema sredstava koja su prikupljena, jer nisu ni prikupljena od iskopa tehničkog, tzv. tehničkog materijala koji je vlasnik, čega je vlasnik Republika Hrvatska iskupi, iskopi velikih, zapravo svih građevina, a na vlastito nebodera, drugih građevina, cesta koji pojedina poduzeća, koja rade za državu te građevine rade, a ne vraćaju taj materijal državi, nego joj ga još prodaju, pa onda država umjesto da zaradi dvostruko gubi, a radi se o milijunima i o milijunima. Što je sa tim famoznim pozajmištvima? Drugo, prihod od koncesija 2,6% plaćaju se, odnosno naknada je za koncesije i plaća se na ostvarenu dobit. Toga nigdje u Europi nema. Dakle, tu nam klizi također novac. Svugdje u Europi je 6%, do 6% na po kubnom metru iskopanog materijala, a ne po ostvarenoj dobiti i tu nam klizi, tu bi trebali taj sustav promijeniti, tu klize ogromni, ogromni milijuni. I upravo zbog toga, evo da završim replicirajući vam kao što ste i vi završili, je li razdvojan ili je razvojan. Ne može biti razvojan dok god razdvajate ljude koji moraju sve platiti, one sitne obrtnike dok s druge strane omogućavamo ovima koji posluju s državom da naplate i ono što su iskopali, a što pripada državi.
Slijedeća replika, uvažena kolegica zastupnica Biljana Borzan.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ovaj proračun definitivno nije krizni, iako bi bilo dobro da je on krizni, jer bi time Vlada priznala da prepoznaje trenutak u kojem se nalazimo i priprema se za ono što nadolazimo. Za razliku od toga Vlada se ponaša kao čovjek koji stoji na dnu planine, a odozgo se kotrlja snježna kugla, a on čeka i misli ili me neće pregaziti ili ako me pregazi ja ću se dići pa otresti snijeg, iako je kugla teška tonu ili dvije. Dakle, potpuno se negira stvarnost i sada kad imamo vremena pripremiti se za ono što znamo da nadolazi, jer naprosto nas ne može zaobići, Vlada naprosto ne koristi tu mogućnost.
Hvala lijepo. I posljednja replika, uvaženi kolega zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk govorili ste o sredstvima koja su bila namijenjena unapređenju života na otocima. Pa evo uz sve ostalo što opisuje proračun, ja ću vam pokazati jednu igru brojki i slova. 2008. godine u proračunu je bilo planirano 15 milijuna … [[Govornik se ne razumije.]] tisuća kuna za poboljšanje zdravstvene zaštite na otocima, a onda je na onoj polutajnoj sjednici Vlade preraspodijeljeno i ukinuta ta stavka za 8 milijuna 200 tisuća kuna, da bi sada u proračunu za 2009. bilo navedeno da se povećava iznos za 200% jer iznosi 15 milijuna 412 tisuća kuna. To znači kad bi bilo sve u redu da bi u dvije godine trebalo potrošiti 30 milijuna kuna, a u najboljem slučaju potrošit će se pola tog iznosa. Evo to je igra brojki i slova koja pokazuje koliko se misli o zdravstvenoj zaštiti na otocima.
Dobro. Nema odgovora na repliku. Znači da se slažete. Ali zato ima nove prijave za raspravu. Uvaženi kolega zastupnik Krešo Gulić. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Ma večeras je već puno toga rečeno, a ja ću evo samo u par riječi evo prokomentirati ovaj naš prijedlog proračuna. Rečeno je da neki dijelovi su zapostavljeni u razvoju. Ja se s tim ne mogu složiti jer kad se pogleda proračun iz 2004., pa proračun ovaj evo za 2009. mislim da je udvostručen što se tiče regionalnog razvoja. A kad govorimo o regionalnom razvoju moramo reći i to da od ukupno 550 gradova i općina na području naše države imamo 214 jedinica lokalnih samouprava od općina i gradova koji imaju posebnu državnu skrb ili su brdsko planinska područja. Isto to moramo reći da za ta područja porez na dobit vraća, znači su prihodi općina i gradova i na taj način se država odriče oko 350 milijuna kuna, a isto tako i povrat poreza po godišnjoj prijavi jer se iz tog naslova država isto tako odriče oko 550 milijuna kuna. Znači da ta područja, a na žalost neka su vjerojatno stradala, znači nisu zaboravljena od strane hrvatske Vlade. Bilo je tu spomenuto i uspoređivani smo sa nekakvim, sa našim susjedima da je gorivo kod njih jeftinije, kako je kod nas skuplje. Opet se ponavljamo, a svjesni smo toga i vi i mi da gorivo, znamo da je kunu i 20 trošarina uvedeno za vrijeme vaše Vlade, mi smo to prihvatili za gradnju autocesta, pa nismo promijenili. Mislim da je dobro, ali ne trebate nam stalno govoriti kako je gorivo u Sloveniji jeftinije za kunu. Pa skuplje je zato jer gradimo autoceste i zato je skuplje za tih kunu i 20 nego kaj je u Sloveniji. Kad govorimo o našim susjedima, moramo priznati i reći konačno da, mislim da smo svi toga svjesni. Imali smo rat na žalost koji nas je koštao, da ne govorimo da nas pošta svaku godinu negdje neposredne ili posredne štete su nekakvih par milijardi kuna i kada bi zbrojili svih ovih deset ili ne znam 13 godina onda bi to bio sigurno jedan državni proračun od nekakvih 100 i nešto milijardi kuna, sigurno da bi bila i gospodarska situacija u Hrvatskoj puno drugačija da toga rata na žalost nije bilo. Pa ja ću reći kao čelnik lokalne samouprave, mislim d i mi moramo neke stvari isto u svojim proračunima za sljedeću godina iskorigirati. Možda ne trebamo toliko izdvajati za nogometne klubove, možda budemo negdje manje cvijeća posadili, možda neku ulicu manje preasvalitrati itd. mislim da se može napraviti jel Vlada je pokazala ovim prijedlogom da se ide na neke uštede. A ono što je najbitnije, a tu sam vidio u prijedlogu proračuna, za bitne infrastrukturne objekte kao što su vodoopskrba i odvodnja, sredstva su malo umanjena nisu prepolovljena umanjena su nekakvih 10, 20% i što je najbitnije vjerujem da će ti projekti dalje ići svojim tokom kako su i planirani. A isto tako moram reći da i mi koji smo u tim općinama i gradovima puno puta nominiramo puno projekata za koje nemamo ni građevinske dozvole, niti projektnu dokumentaciju da bi to mogli i završiti. Evo, da previše ne dužim. Mislim da ovaj prijedlog proračuna je realan i nadam se da će situacija biti sigurno nakon 6 mjeseci sigurno puno bolja i da ćemo rebalansom sigurno povećavati sredstava. Hvala.
Hvala lijepa kolega zastupnik. Za repliku se prijavio kolega zastupnik Mršić. Izvolite.
Pa vidite mene čude neke stvari sada vi kažete da nominirate projekte koji nemaju ni građevinske dozvole i da dobijete za to novce. Ja nominiram projekt koji ima građevinsku dozvolu pa ne dobijem za njega novce. Tu me nešto čudi. Ali postoji jedan dokument koji se zove Program Vlade Republike Hrvatske za mandat 2008., 2011. godina. U tom dokumentu se vrlo jasno kaže, da će se za potpore izravnjavnja u 2009. godini podignuti 25% iznos sredstava. Dakle, ovo je dokument s kojim je Vlada došla pred ovaj Sabor tražiti naše povjerenje. Ako se neće to, a očito je da nema toga u proračunu i da nema u proračunu povećanja decentraliziranih sredstava što isto tako ovaj dokument koji se zove Program Vlade predviđa. A u ovom proračunu nema niti povećanje sredstava za županijske uprave za ceste, nego nam se nudi da dignemo naknadu za korištenje županijskih cesta, pa da imamo više novaca. Pa to smo znali i sami napraviti. Prema tome, ako se ovim proračunom odustalo od Programa Vlade, onda Vlada treba izaći i ovdje reći, gospodo mi smo se samo šalili. Program Vlade za razdoblje 2008., 2011. ide u reciklažu.
Pa kolega Mršić ne slažem se s vama. Ja nisam rekao da, ja sam rekao da neke jedinice lokalne samouprave nemaju riješenu projektnu dokumentaciju, pa ne mogu dobiti sredstva. Svi oni koji su imali riješenu projektnu dokumentaciju za infrastrukturalne projekte dobili su i sredstva. A što se tiče, ma većina je dobila. Ja znam u svom okruženju i koji nisu iz HDZ-ove općine dobili su sredstva i za kanalizaciju, i za vodu, i za gradnju škola, vrtića i cesta itd. Ne. Ne. Dobile su one koje nisu. Tako da se s time ne slažem. A u ovom prijedlogu proračuna vidi se da su sredstva planirana za izgradnju infrastrukture umanjena su možda 10, 20% ali su planirana, i ja vjerujem da će to biti u prijedlogu i realizirano.
Hvala lijepo. Dalje se za raspravu javila Tatjana Šimac Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege obzirom da je dosta vremena prošlo i da smo svi umorni i da nas ima sve manje, ja ću nastojati maksimalno skratiti ovu svoju diskusiju, jer o tome dali je proračun razvojan ili socijalan, odnosno dali daje odgovore kako se nositi sa nadolazećom krizom mislim da smo rekli sve večeras s ove strane naše. Međutim, ja bih se zapravo htjela posebno naglasiti i htjela dvije osnovne zamjerke koje su naročito vidljive ako se gleda ukupni proračunski položaj Dubrovačko-neretvanske županije. Naime, jedna je da se ne vodi računa o ravnomjernom regionalnom razvoju, odnosno da su već godinama prisutne nejednakosti, odnosno voljela bih da pojedine mikroregije ne samo da kratkoročno zaostaju, već se i ne stvaraju temeljni uvjeti za budući rast. Mislim pri tome da na nedovoljno ulaganje u kapitalnu infrastrukturu, a kada toga ulaganja ima, onda su prioriteti pogrešni. Drugo je da će ponovna realizacija svakog pojedinog projekta kada i za njega ima dovoljno planiranog novca u proračunu, ponovno ovisiti o volji izvršne vlasti i po njenoj ocjeni podobnosti vlasti u pojedinoj lokalnoj samoupravi. Mada smo večeras čuli drugačije ocjene, spominjalo se često Ploče, meni je drago što se spominjalo grad Ploče i ulaganja i mislim da je to zbog dobre, odnosno sposobne SDP-ovske vlasti u Pločama koja se ne da opstruirati u svojim projektima. Tako primjerice iako se može reći da su sredstva za pojedine namjere planirana prema dosadašnjim iskustvima. Pojedini projekti jednostavno neće biti praćeni kada su locirani tamo gdje na lokalnoj razini na vlasti opozicija, tim više što je godina lokalnih izbora. Držimo da se ponovno tako neće naći projekti kao što su škola u Veloj Luci, nužni drugi pristan u trajektnom pristaništu Sobra na otoku Mljetu, rješavanje vodoopskrbe otoka Mljeta, zatim interventni heliodromi itd. Da ne govorimo o Dubrovniku. Nisam vidjela nigdje u proračunu iako je gradonačelnica Dubrovnika rekla da je ona zadovoljna, ali ne čudim se da je zadovoljna upravo zbog toga što pripada stranci na vlasti. Međutim, nema studenskog doma iako je potpisan između ministarstva, odnosno Vlade, grada i županije, zatim nema ni bazena na otoku Korčuli, nema druge faze škole na otoku Korčuli, nema drugih projekata koji su se zapravo trebali naći i u ovom proračunu. Nadam se zapravo da unutar planiranih proračunskih veličina, stvarnu realizaciju da će doživjeti projekti koji već duže vrijeme imaju prioritet i za koje se zalaže sama lokalna zajednica, a ne da se uvijek i ponovno sredstva raspodjeljuju po političkoj podobnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolegice zastupnice. Evo nema ni ispravaka, ni replika. Idemo dalje sa raspravom. Uvažena kolegica zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolege i kolege zastupnici. Ja isto tako neću govoriti o tome dali je ovaj proračun realan, socijalni. Ono što mogu reći kada je riječ o Šibeniku i Šibensko-kninskoj županiji, da je on ograničavajući i ništa bolji u odnosu na onaj protekle godine. U svojoj ću se raspravi vrlo kratko osvrnuti za nekoliko bitnih stvari za kraj iz kojeg dolazim, prije svega na Šibensku i Kninsku bolnicu i njihovo funkcioniranje nakon razdvajanja. Najprije nekoliko riječi o bolnici Hrvatski ponos u Kninu. Plan je da se ova bolnica razvija u nekoliko smjerova. Jedan je u povećanju i poboljšanju odjela produženog liječenja koji bi bili praktično za cijelu Dalmaciju. Problemi osim naravno direktnih financija tj. samog limita koji je potrebno povećati na 3 milijuna i 300 tisuća kuna ostaju dva pitanja a to su ugovor sa HZZO-om odnosno definiranje cijene usluga na produženom liječenju. Ili korak dalje, razgraničenje produženog liječenja, hospicija i poluintenzivne njege. Jer ovo što sad bolnica radi nije produženo liječenje već poluintenzivna njega i hospicij a manje produženo liječenje. Ne postoji standard za ovakav vid terapije i njege, te kategorije nisu iste i ne koštaju jednako. Zadatak ministarstvu mora biti izrada standarda u dogovoru sa strukom. Drugo pitanje je problem kadra. Naime, ministarstvo bi trebalo iznaći način da se dio stanova da na raspolaganje gradu za potrebe kadrova. To je jedan od načina kako privući kadar da dođe u Knin. Drugi smjer je jačanje kvalitete, vrlo malo i kvantitete akutnih odjela, dakle interni, pedijatrija, ginekologija s porodiljstvom i kirurgija s potporom za sve odjele od strane jedinica intenzivnog liječenja. Zato opet bolnica ima ugovor s HZZO-om i problem kadra. Ovdje je dodatno jačanje dijagnostike tj. laboratorij i radiologija gdje pod hitno je potrebno obnavljanje uređaja. Dijagnostika služi za potrebe Doma zdravlja Knin ne samo za potrebe bolnice. I treći smjer je fizikalna medicina odnosno stavljanje u pogon velikog hidrotrakta, bazen i hidromasažno postrojenje koje nije u funkciji. Ako se to osposobi automatski se pomaže odjelu produženog liječenja, akutnim odjelima i otvara novi aspekt rehabilitacije za cijelu županiju i šire. Naravno mogućnost je i ugovaranja takvih kreveta s HZZO-om. Problemi su isti, financije i kadar. Što se tiče bolnice u Šibeniku tu je problem zastarjele opreme. Šibenska bolnica je jedina koja je CT uređaj kupila iz vlastitih sredstava još 2002. godine i već je zastario, hitno je potreban novi CT i gama kamera za nuklearnu medicinu. Nakon rekonstrukcije kritičnih odjela stanje je privremeno sanirano. Međutim, ostaje potreba za gradnjom nove moderne bolnice. Šibenik je turistički grad. Nažalost, uvijek i u svemu na začelju, pa tako i što se tiče sustava socijalne skrbi mogla bih doslovno ponoviti svoju raspravu od prošle godine. Nedostaje 12 stručnih radnika, centar obavlja posao u neadekvatnom prostoru, predpripremne radnje za gradnju novog centra nisu napravljene a to je da grad Šibenik pokloni adekvatno građevinsko zemljište Ministarstvu zdravstva kako bi se krenulo u gradnju novog centra. Šibenik nažalost nije iskoristio priliku izgraditi centar iz najma Svjetske banke upravo iz ovih razloga dok moram usporediti da je grad Koprivnica sve potrebne radnje uključujući i izgradnju obavio u periodu od godine dana. Dalje, najvažniji razvojni projekti za Šibenik i Šibensku županiju je dovršiti izgradnju brze ceste Šibenik-Drniš-Knin spoj sa granicom BiH. Ova prometnica koja bi povezivala Šibenik kao županijsko središte sa dva najveća naselja u zaleđu predstavlja okosnicu prometnog povezivanja županije kao i nužan preduvjet gospodarskog i demografskog oporavka i razvoja područja od posebne državne skrbi u zaleđu Šibenika. Zatim, dionica ceste B59 spoj Jadranske magistrale s autocestom od izlaska Pirovac do Jadranske magistrale. Dio te ceste od poslovne zone Stankovci pa do Jadranske magistrale potrebno je hitno rekonstruirati. Dionica te ceste se proteže u duljini od 20 kilometara i jedna je od najopasnijih dionica ceste u Dalmaciji. Na tom potezu ceste svake godine živote gubi nekoliko ljudi u prometnim nesrećama. Problematično je i to što se tu nalazi i kamenolom Sarađen pa tu prođe i stotine kamiona dnevno. Da bi se napravio dobar posao dionicu te ceste treba sanirati ili čak napraviti novu dionicu i to izbjegavajući dva naseljena mjesta u općini Tisno kroz koje ta cesta prolazi. To su Dubrava kod Tisna i Dazlina. Kako je taj spoj autoceste sa šibenskom rivijerom od Vodica pa sve do Draga ljeti tu prođe na tisuće automobila ugrožavajući svoje i tuđe živote. Posebno je zanimljivo to što je dio ceste koji prolazi kroz općinu Stankovce, dakle Zadarska županija rekonstruiran a dio koji pripada Šibenskoj županiji što prolazi kroz općinu Tisno nije. Zatim, povezivanje poduzetničke zone … [[Govornik se ne razumije.]] sa autocestom A1 Split-Zagreb. Ovo je nužan korak ukoliko želimo ozbiljno aktiviranje privrednih aktivnosti na području industrijske zone. Neophodno je da Povi s autocestom budu povezani petljom koja bi se nalazila neposredno uz samu industrijsku zonu. Nadalje, obnova tvrđave Svetog Nikole, uređenje Podmorskog arheološkog muzeja, značenje ovog projekta je od iznimne važnosti za jačanje kulturno-turističke ponude Šibenika te očuvanje i revitalizaciju ove jedinstvene fortifikacije. Nadalje, nabrojila bi izgradnju vodovodne mreže na području Knina, Ervenika i Kistanja, više od 40% domaćinstava na ovom području nema vodu iz vodovoda. Dakle, ja bih zaključila. S malo novca u Šibenskoj županiji može se napraviti puno na podizanju kvalitete života, prije svega otvaranje hospicija u prostoru Kninske bolnice čime se aktivira mrtvi kapital. I drugo, s izgradnjom dvije prometnice aktiviramo dvije velike zone koje će ne samo produžiti turističku sezonu nego i osigurati nova radna mjesta. Dakle, s malo novca može se puno napraviti i napokon aktivirati potencijale Šibensko-kninske županije. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Dino Kozlevac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo, bit ću vrlo pragmatičan i od predviđenih deset ja mislim da neću više od tri. Ali o proračunu je sve rečeno i očito da smo u situaciji u kojoj se nalazimo a da situacija nije dobra govori to da praktički dnevno je podložna cijela situacija promjenama. Prema tome, evo očekujemo u ponedjeljak Vladine amandmane da li će proračun biti takav deficit, onakav deficit ali očito kad smo posegnuli za deficitom situacija nije dobra. Međutim, ja bih ukazao vezano za određeno planiranje po određenim stavkama unutar proračuna i prvo bih konkretno evo zadržao se odmah bih prešao na jedan problem koji imaju unutar stavke Državna uprava za zaštitu i spašavanje, odnosno vatrogastvo i planiranje stavki za sljedeću godinu. Odmah moram reći da u ovoj svojoj diskusiji ne tražim veća sredstva s obzirom da sam svjestan situacije i drago mi je da je tu ministar evo ga da može i ovo čuti što ću reći. Ljetna požarna sezona se odrađuje po programu provedbi posebnih mjera zaštite od požara i postoji stavka u državnom proračunu i planirana sredstva za 2008. godinu. U 2008. godini potrošeno je 40 milijuna kuna, odnosno predviđena su sredstva u iznosu od 40 milijuna kuna i sada u planiranju za 2009. godinu planirana su sredstva u i8znosu od 23 milijuna kuna, odnosno 57% sredstava koja su bila potrebna u ovoj godini. S obzirom da se planira sljedeća godina na vrijeme, odnosno ljetna požarna sezona na koju se program mjera odnosi i u kojem učestvuju vatrogasci i vatrogasne postrojbe iz čitave Hrvatske ne samo iz priobalja obzirom da je sustav razvijen za ljetnu požarnu sezonu. Pristupilo se planiranju i stvarne potrebe iznose negdje preko 40, 45 milijuna kuna. Obzirom svjesni na situaciju i na naputak Vlade da se troškovi režu došli smo do jedne stvarne brojke koja bi bila potrebna za sljedeću požarnu sezonu, a to je iznos od 35 milijuna kuna. To su isplanirana realna sredstva smanjena maksimalno koliko se god može smanjiti. Međutim, u proračunu za ovu godinu planira se 23 milijuna kuna. Isto tako, svjestan sam s obzirom da smo i u ovoj godini i prošloj godini dobivali odgovore kad su se planirala manja sredstva da će se rebalansom tokom godine ako će sredstva biti potrebna rebalansirati. Međutim, u ovoj godini od tih 40 milijuna kuna trenutno postrojbe i to su većinom dobrovoljna vatrogasna društva, javne postrojbe, odnosno vatrogasne zajednice potražuju, odnosno očekuju naknadu troškova koje su napravili u petom, šestom, sedmom, osmom i devetom mjesecu u iznosu od 8 milijuna, od preko 8 milijuna kuna i taj dug trenutno stoji i mi očekujemo, odnosno vatrogastvo očekuje da se taj dug podmiri a isto tako očekujemo da se realno u skladu sa situacijom planiraju sredstva za sljedeću godinu, odnosno sredstva u visini od 35 milijuna kuna. Jer ako ne dolazi u pitanje i takav način planiranja sredstva može direktno ugroziti ljetnu požarnu sezonu. Prema tome, mislim da su odgovorni koji su zaduženi u tim, odnosno u točkama proračuna, odnosno koji su nosioci pojedine mjere. U tom slučaju Državna uprava za zaštitu i spašavanje daje nerealno planiranje unutar proračuna 23 milijuna kuna. Evo ga. S ovom porukom očekujući da će se to i dug od ove godine što prije riješiti do kraja godine, jer evo ga godina i kalendarski i fiskalna je na kraju. Očekujem da se realno planiraju ta sredstva i da se to ugradi u proračun sljedeće godine. Napominjem, sredstva su već umanjena u odnosu na stvarne potrebe i planirana sredstva u odnosu na utrošenu ovu godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zahvaljujem se posebno zastupniku Kozlevcu koji je zašparao 6 minuta i možete služiti kao uzor ostalima. Nadam se. Na redu je gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, gospodo predsjednici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja moram reći da se slažem sa svim svojim prethodnicima sa ove strane sabornice koji smatraju da ovaj proračun niti svojim sadržajem, a niti konceptom odgovara aktualnom gospodarskom trenutku u kojem se ova zemlja nalazi. Slažem se sa svima onima koji smatraju da proračun apsolutno nije odgovor na krizu. Imati proračun po istom modelu kao da nam cvjetaju ruže stvarno društveno i politički neodgovorno i neprihvatljivo. Ne mislim da je veliki problem u deficitu koji ćemo imati. Mi ćemo ponovno trošiti i ono što nismo zaradili. To naravno nije kraj svijeta. To jest hrvatski specificum, ali svakako nije katastrofa. Pitanje je na što ćemo taj novac potrošiti. Na regionalni razvoj očigledno nećemo, na rast gospodarstva očigledno nećemo, na poduzetništvo očigledno nećemo. Ne znam na reformu zdravstva koliko znam ministar je već tada ostao bez 2 milijarde kuna, a s druge strane to i nije prava reforma jer ste samo našli način da zakrpate rupe i da nedostatna sredstva u sustavu zakrpate dodatnim opterećenjem radnika. Nije dobro što će se taj novac trošiti na državnu administraciju koja je u proteklih 5 godina doista nevjerojatno hipertrofirala i narasla. I moram priznati isto tako da ne razumijem ovu šizofrenu situaciju koja se stvara u posljednje vrijeme. S jedne strane se sve negira, a onda nastaje panika. Evo kaže premijer drastične i brze promjene u svjetskoj ekonomiji. Kao da nije znao što se u svijetu događa. Dramatični uvjeti svjetske krize. Kaže ministar nikada Hrvatska nije bila u ovakvoj situaciji. Doista zvuči kataklizmatično, pa je onda nevjerojatno kad još kolega Markovinović kaže kolegi Marasu da širi pesimizam. Pa nije kolega Maras rekao da smo u banani. Rekao nam je to premijer. Pa ako on to kaže onda je stvarno pitanje što nas čeka. Istina i Bog, on jedno misli, drugo govori, a treće radi, tako da zapravo nikad ne znaš. Nema dileme da je ova recesija bila i očekivana i predvidljiva barem za one koji već i površno rekla bih prate ekonomska zbivanja. Njezine naznake su i sustavno pojavljivale se već godinama i o njezinim se uzrocima u međunarodnim krugovima itekako govorilo i zemlje su se na nju itekako pripremale. Neozbiljno je negirati naravno činjenicu da je svijet u recesiji. On će imati određenog utjecaja na hrvatsko gospodarstvo, ali se postavlja pitanje kako smo se mi kao država, kako ste se kao Vlada pripremili na moguće posljedice te krize. I postavlja se pitanje, odnosno kaže jutros premijer, kaže kako je rekao “dobro smo se pripremili za krizu“. Ja iz proračuna doista ne vidim kako smo se to pripremili pomoći drvnoj industriji, što smo to učinili da radnici ne završe na ulici. Što smo učinili za metalnu industriju to se doista iz ovog proračuna apsolutno ne vidi. A ne znam možda se možemo tješiti s činjenicom naravno da ću sada biti malo cinična što poljoprivrednici neće ostati bez narudžbi i bez kupaca za svoje proizvode, jer je hrvatski izvoz poljoprivrednih proizvoda smiješan i beznačajan i ne samo da ne izvozimo. Mi nismo u stanju sustavnom politikom u poljoprivredi nahraniti niti vlastito stanovništvo. Da stvar bude gora ne mogu konkurirati niti na domaćem tržištu zato što je simpatična, zato je simpatična, ali s druge strane i licemjerna i nesuvisla poruka kupujmo hrvatsko jer stvarno se možemo zapitati a što mi to u Hrvatskoj više uopće imamo i kome je uopće ta poruka upućena. Oni koji imaju sve, a to sve stekli su uglavnom baveći se uvozom, odavno su prestali i kupovati hrvatsko i ljetovati u Hrvatskoj i zimovati u Hrvatskoj i čuvati novac u Hrvatskoj. Oni valjda koji jedva spajaju kraj s krajem bi trebali kupovati hrvatsko koje je ionako 40% skuplje od uvoznog. Koliki je utjecaj vanjskih faktora na ono što nam se događa. Ja vjerujem onima koji kažu da je on upravo proporcionalno sa stupnjem i postotkom učešća Hrvatske u svjetskom gospodarstvu, a to učešće je zapravo minorno i gotovo beznačajno. Naime kriza je započela u financijskom sektoru u kojem Hrvatska ne predstavlja nikakav bitan faktor u svjetskim financijskim razmjerima i njezin financijski sektor ustvari razine malo veće ekspoziture velikih bankarskih sustava u čijem su vlasništvu tzv. hrvatske banke. Dok u realnom sektoru, dakle sektoru stvaranja novih vrijednosti, na žalost Hrvatska ne predstavlja zemlju u kojoj je taj sektor značajan bilo po broju zaposlenih, bilo po gospodarskom potencijalu. I nije naš problem svjetska kriza već to što mi nemamo apsolutno nikakvu gospodarsku politiku razvoja. Imamo strategije, imamo vizije, imamo ideje, ali danas na žalost ni za jednu granu hrvatskog gospodarstva ne možemo jasno, odnosno ne možete jasno koncizno u pet rečenica reći što Hrvatska želi razvijati i kojim će to mehanizmima učiniti i na koji će način mjeriti postignuto. Činjenica da u Hrvatskoj nemamo industrijsku politiku, da nemamo poljoprivrednu politiku, tehničku tehnološku politiku društva zamijenili smo politikantstvom u gospodarstvu po onom starom principu drži vodu dok majstori ne odu, a Hrvatska je kako to izjavljuje jedan komentator, i prezadužena i rasprodana i uvozno ovisna i proizvodno zapuštena zemlja. I treba biti iskren i reći da su to uzroci gospodarske krize u Hrvatskoj. Kakav je odgovor upućen ovakvim proračunom Hrvatskoj i inoj javnosti? Pa očekivalo bi se da odgovor sadrži dva do tri nužna cilja makroekonomske politike u kojima bi jasno bilo prepoznato gdje smo i kamo idemo, međutim toga naravno u ovom proračunu nema i da to apsolutno nije nikakav odgovor na krizu. Možda na koncu kriza dotakne rubno Hrvatsku, možda svijet iz recesije izađe i brže od predviđanja, ali sve to ne znači da je Hrvatska na dobrom putu. Ono što je razlog i s time završavam, ono što je razlog za paniku nije činjenica o postojanju krize već spoznaja da do nje kojim slučajem nije došlo vi biste gospodo nastavili po starom, a još je poraznije i to da sada kada je došlo do krize vi idete dalje i to po starom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospođo zastupnice i hvala vam za također uštedu na vremenu. Na redu je gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče razmišljala sam odustati od ove rasprave, ali sam odlučila reći samo nekoliko rečenica. Koja je svrha, mislim to je pitanje i vama gospodine predsjedniče i gospodine ministre, a i svima nama koja je svrha rasprave ovdje u Saboru o proračunu. Niti Vladu interesira što zastupnici imaju reći s ove ili one s strane, što god mi ovdje odlučili, što god mi ovdje predlagali biti će onako na kraju kako Vlada hoće. I to sada ne bi bio toliki problem da Vlada uopće zna što hoće. Niti Vlada zna što hoće niti zna što neće i čini mi se da na neki način postoji sama sebi svrhom. Mene s druge strane pomalo čudi što začudno malo je bilo rasprave danas tijekom dana o proračunu znanosti i obrazovanja, uglavnom smo do sada svih godina pričali da smo država zemlja znanja, sada smo odustali i od toga, a na samo dva primjera ću vam pokazati da ono što se planiralo napraviti u području znanosti i obrazovanja što mislim da se možemo složiti jedino dugoročno može pokrenuti i gospodarstvo i razvoj zapravo je na vrlo klimavim nogama i nema ali apsolutno nikakve veze s realnošću. Mi smo kao Hrvatski sabor proljetos donijeli pedagoške standarde i po planu Vlade i to je napisano u tim pedagoškim standardima, za osnovno školstvo je bilo potrebno u 2009. godini osigurati u proračunu 546 milijuna 588 tisuća i 435 kuna. Za srednje školstvo u ovoj godini, u idućoj godini 2009. nešto više od 248 milijuna kuna i za predškolski nešto više od 2 milijuna kuna. To je plan Vlade koja se hvalila šta će učiniti u školstvu. U proračunu jedne lipe. Ili nešto recentniji primjer. Sutra ćemo raspravljati o Zakonu o udžbenicima za osnovnu i srednju školu i u tom prijedlogu zakona koji uvodi restrikcije i zapravo odustaje od projekta besplatnih udžbenika, Vlada je napisala da će tako restriktivan model koji ona predlaže, državu iduće godine koštati 399 milijuna kuna. Za tu namjenu u proračunu stoji 280 milijuna kuna. I sada se ja pitam jel' Vlada laže kada predlaže zakone i laže kada predlaže proračun, jer jedno i drugo naprosto ne može biti istinom. Obrazloženja koja će reći mi ćemo to odlukom o preraspodjeli, mi ćemo to rebalansom govori o tome da zapravo Vlada nema niti najmanje vizije što zapravo hoće napraviti. Jer da zna što hoće onda bi to lijepo i planirala. I jedna rečenica. Slušam ovdje cijeli dan kriza ovakva, kriza onakva, kriza utiče na ovo ili ono, čini mi se da je kolegica Jerković dobro primijetila da ovdje možemo reći sada na sreću Hrvatska je premali zapravo igrač da bi na neki način imala tako velikih utjecaja, ali ono što mi se čini i mislim da je to prilično otužno za sve nas kao zastupnike, a zapravo dramatično otužno za Vladu, što zapravo krizu koristi kao alibi za vlastitu nesposobnost. I ako mi o tome ne počnemo ne samo razmišljati nego i kao zastupnici raditi svoj posao, a to ne ono čekati da ova rasprava prođe nego zaista nešto pokušati promijeniti, mislim da ne činimo dobro hrvatskim građanima, a čini mi se da smo svi ovdje i prisegnuli da ćemo činiti upravo suprotno. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Šest minuta, hvala. Gospođa zastupnica Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici mi preostali u sabornici i naravno uvaženi gospodine ministre i predstavnici Vlade i predstavnice Vlade. Proračun svake države trebao bi predstavljati krvnu sliku te države, ali ovaj prijedlog proračuna pred nama danas već je mnogo kolega prije mene reklo nešto slično pa i ja moram na žalost konstatirati predstavlja meni se čini jednu bajku. U njemu se ne odražava nikakva već kriza od koje su nam ovih dana svima puna usta i o čemu ne prestaju pisati mediji. Premijer poziva na štednju, zastrašuju se građani da će ostati bez posla, poziva se na svjetsku globalnu, kozmičku, ne znam već kakvu gospodarsku krizu, ocrtavaju se najcrnji gospodarski scenariji. Ali ja se isto tako sjećam, gospodine ministre vas koji ste prije samo nešto malo više od mjesec dana vrlo samouvjereno tvrdili i ponavljali da se val svjetske gospodarske financijske krize neće odraziti na Hrvatsku, da Hrvatska neće trpjeti njene posljedice. Mi smo već naučeni da od premijera i ministara ove Vlade čujemo danas jedno, sutra drugo, prekosutra treće, ministri tvrde jedno, onda premijer tvrdi drugo, onda ministri dobe packu od premijera, pa onda kao papige za njim ponavljaju ono njegovo. Ali gospodo, populističko-demografskom konstrukcijom koja je iskonstruirana i ispričana oko ovoga proračuna ove godine mislim da ste nadmašili sami sebe. Iz ovoga proračuna se ne nazire jasno kriza, u njemu nema instrumenata za spas gospodarstva, nema odustajanja od neprofitnih i neprivrednih investicija, nema ušteda, racionalizacije glomaznog upravnog aparata, nema makroekonomskih rješenja. Vlada nudi neodgovoran prijedlog proračuna, neodgovoran prema ovoj državi i njenim građanima i građankama nudi proračun koji nije održiv, bojim se, kojim se neće moći realizirati, koji će povećati zaduženost i deficit. Ali, kako je već i prije mene rečeno, deficit ne bi bio toliki problem kada bi se njime financirali nekakve investicije koje bi poticale rast profita, koje bi stvarale dodatnu vrijednost, nego se ovaj deficit isključivo stvara radi rasta potrošnje. Prijedlog proračuna ne otkriva nam jasno krizu u kojoj izgleda nitko ne tvrdi da nismo, nedvojbeno smo u nju upali. On ignorira ovu krizu, proračun je ponovno predizborni. Kao i svaki proračun HDZ-ovih Vlada, kupuju se birači, jeftino se pokušava kupiti političke poene, pogoduje se lokalnim sredinama gdje stranke iz vladajuće koalicije vladaju, neodgovorno se postupa državnim financijama i to iz godine u godinu, već 5. godinu za redom, pa će opet trebati valjda doći nekakva druga Vlada koja će spašavati hrvatsko gospodarstvo jer HDZ na čelu HDZ-ovih vlada ne mijenja svoju ćud, on vodi državu skoro do njenog kolapsa, a onda neka netko drugi dođe i spašava. Neka onda neka druga vlast spašava financije i ugled Hrvatske. Plaće u državnoj upravi povećati će se za 6%. Odlično. Svatko s naše strane, a vidim i s vaše strane sabornice i s lijeve i desne strane sabornice pohvaliti će to. Međutim, kako će se isplaćivati te plaće ako je već i 12. plaća u ovoj godini bilo problem isplatiti? Prebaciti ćete lopticu na sindikate. Eto, oni su tražili, oni su krivi kada jednog dana u blagajni neće biti novaca za isplatiti takve povećane plaće. Pa naravno da ih treba povećati, plaće u javnom sektoru, plaće profesora, policajaca, carinika, običnih službenika u državnoj upravi su zaista stravično male, niske i ti ljudi bez čijeg doprinosa ne bi bilo najosnovnijih usluga koje ova država pruža građanima, jedva dolaze do kraja mjeseca i računaju na to da im plaće, ma koliko niske i bijedne sjednu na račun početkom mjeseca. Iduće godine, to će bojim se biti upitno. Plaće će vjerojatno kasniti. U ovom prijedlogu proračuna smanjuju se i subvencije u našoj brodogradnji, što smatram da se danas možda malo i premalo naglašavalo. To je jedna prešutna stvar. Mislim da, bojim se da će ljudi, zaposlenici u brodogradnji ostajati bez posla. Vi se valjda nadate da će to biti tamo negdje tek iza lokalnih izbora. Decentraliziraju se ovlasti na lokalne sredine. Decentraliziraju se ovlasti, ali fiskalne decentralizacije nema, novaca nema pa će tako valjda i lokalne sredine biti krive za nekakvu buduću još veću krizu kada neće moći pružati svojim građanima odgovarajuće usluge. Vama je uvijek izgleda netko drugi kriv od najmanje općine, pa do svjetske ekonomske krize, a ovdje smo danas čuli, najveći vam je valjda krivac Vlada pokojnog premijera Račana, po vama čini mi se ni ptice na granama nisu pjevale u to vrijeme. Ali zaboravljate na što je Hrvatska prije te Vlade izgledala, u kojem se bijednom moralnom, ekonomskom i međunarodnom stanju ova zemlja bila. No bez brige, ja sam itekako uvjerena da građani pamte kada su išli na posao i mjesecima nisu dobivali plaće, kada su umirovljenici pokradeni za svoje mirovine. Sjećam se državnog vrha koje sa televizijskih ekrana nazivaju ih stokom sitnog zuba. Bojim se da će se taj scenarij ponovno na neki način ponoviti. Ne u tim oblicima, na sreću, nadam se, ali sa sličnim efektima. I tako, svaki proračun ove Vlade je sve gori i gori, iz godine u godinu sve gori. Može se vidjeti da gospodarski rast je manji od realne stope inflacije, to već svi znamo, deficit javne blagajne se povećava, gospodarstvo stagnira, nema poticajnih mjera, ali mi imamo neku svoju hrvatsku formulu jer čitava Europa, svaka zemlja na svoj način pokušava amortizirati udar krize na džepove svojih građana i financije gospodarstvenika, pokušavaju se spasiti radna mjesta, očuvati proizvodnja. Neke države smanjuju PDV, neke potiču proizvodnju drugim konkretnim mjerama, smišljaju se razno razna rješenja. Pa ugledajmo se i po tom pitanju na zemlje Europske unije. Mi ignorirano tu krizu, ovaj proračun nema nikakvih konkretnih mjera, ne potičemo gospodarstvo, potičemo isključivo deficit državne blagajne. Možda je to zato što mi u ovoj državi ništa i ne proizvodimo, gotovo ništa, pa onda jednostavno nemamo što poticati jer smo, mi smo uvozno zavisno gospodarstvo i prije svega to je ono što je generiralo ovu krizu. Moram se kratko osvrnuti i na Istru, regiju iz koje dolazim, ali neću govoriti politikanski u ovoj sabornici kao neki drugi zastupnici iz moje županije i istina je kao što je prije rečeno, naš župan hvali se sa suradnjom sa premijerom ove Vlade, sa premijerom Sanaderom i činjenica je da su neki projekti u Istri pokrenuti za ove Vlade. Županija i država našli su nekakve zajedničke interese i projekte, no svakako ta ulaganja nisu dovoljna i zanemaruju se investicije proračunske stavke koje se odražavaju na konkretni život mojih sugrađana i sugrađanki u Istri, kao što je na primjer stavka Opće bolnice u Puli jer na žalost još dan danas žitelji Istre, najbogatije regije u Hrvatskoj još uvijek nemaju jednu jedinu ustanovu gdje mogu dobiti cjelovitu zdravstvenu zaštitu. Istra i Primorsko-goranska županija motori su razvoja cijele Hrvatske i mi smo ponosni na to i želimo još više doprinijeti rastu cjelokupnog gospodarskog razvoja Republike Hrvatske, ali za to nam trebaju ozbiljna ulaganja u infrastrukturu, prometnu komunikacijsku u kadrove, u zdravstvo i u turizam. U prošlosti smo na području Istre i primorja imali velike gospodarske sustave koji su možda bili opterećeni socijalističkim neracionalnostima, ali omogućavali su i snažnu koncentraciju kapitala i kadrova. Njihovi rezultati poslovanja imali su vodeću poziciju i bili su konkurentni i među najboljima na tržištu. No pogrešno političko ekonomska teza iz početka 90-tih godina o likvidaciji i pljački tih tzv. socijalističkih mastodonata, rezultirala je uništenjem svih tih profitabilnih sustava. U tom valu stihijske likvidacije i tranzicije uništene su gotovo svi razvojni i istraživački potencijali našeg područja. Rezultat toga vidljiv je u sadašnjim gospodarskim rezultatima Republike Hrvatske u cijelosti. Od aktivno izvoznog prerasli smo u potpuno zavisno uvozno gospodarstvo. To je rezultat isključivo politike vlada koja je do sada vodio HDZ. Hvala.
Hvala lijepa. Bilo je tu nešto sekundi. Gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Skoro 30 dana Vlada kasni sa prijedlogom proračuna kojeg je trebala uputiti Hrvatskom saboru. Postavljamo si pitanje da li je taj skoro 30 dnevni zaostatak kvalitetno iskorišten. Osobno držim nije i to iz činjenice što ovo je proračun koji ne može svladati krizu koja će biti 2009. godine, i Vlada kroz ovaj proračun nije pokazala kojim … [[Govornik se ne razumije.]] mjerama će kontrolirati štetu koja će proizići iz krize. Što znači ovo zakašnjenje nije imalo opravdanje. Dapače, ovo zakašnjenje vjerovatno će samo koristiti za to da se pokažu tko su eventualni krivci za štetu koju ćemo imati iduću godinu iz krize. Dosta smo govorili o deficitu. Sad ja postavljam sebi pitanje, da li smo mogli spriječiti deficit? Ili da li smo mogli kontrolirati deficit? Pa ću ja početi od reformi hrvatske Vlade. Hitro.hr reforma koja je morala zaustaviti upravu da bude neprijatelj poslodavcima. Nije uspjela po mom osobnom mišljenju. Nakon toga imamo hitro.rez. Isto Vladin projekt koji je trebao služiti zato da mičemo zakone koji smetaju gospodarstvenicima. Moja ocjena, nismo uspjeli. Jedna od najjačih mjera koja je sigurno trebala dati ogromne rezultate na dvije stavke jačanju prihoda državnom proračunu na smanjenju deficita robne razmjene, a to je izvozna ofenziva. Postavimo si pitanje. Nismo dobili te analize. Moje osobno mišljenje nismo uspjeli. Prema tome, bitne programe Vlade koja je okrenuta bila kako gospodarstvenici da dižu GDP, da brže, aktivnije rade, da im uprava bude prijatelj, da se borimo za uspjeh ove tri reforme hrvatske Vlade dobro promovirane i ja bih rekao post mišljenje nemaju rezultat i to je razlog nemamo dovoljnog prihoda u državnom proračunu. I to je razlog što očito onda moramo imati i deficite. Nakon toga Vlada nije bila uspješna u reformi zdravstva, a danas je sam ministar nekoliko puta rekao imamo neprekidne gubitke koji se iz godine u godinu množe na problemu zdravstva. Nismo imali reforme, ni 2008. nemamo tih reformi. Problem je i mirovinski sustav. Imamo ogromnih problema u mirovinskom sustavu. Oni koji su krenuli u II. mirovinski stup bit će najsiromašniji umirovljenici. Ni taj problem ne rješavamo. Imamo skrivene deficite. To su gubitci u brodogradnji, to su i isplaćene dugovi umirovljenicima koji nisu prikazani kroz proračun. Sve su to slabosti koje pokazuju da trošimo novac koji nemamo u proračunu i koji će nas oslabiti jer jednostavno ćemo biti krivci za djelomično formiranje insolventnosti u Republici Hrvatskoj. Ostaje pitanje i sebi postavljam pitanje da li je 2008. godina kvalitetno iskorištena da pokušamo se pripremiti za krizu u 2009. godini? Moje mišljenje nismo se niti razumjeli. U ovom Saboru nismo se htjeli razumjeti. Sjećam se programa hrvatske Vlade, izvinjavam se koalicijske Vlade kad je premijer iznosio stavili smo najveću primjedbu na energetiku. Ocijenili smo da najmanje činimo na energetici. Cijeli program Vlade je osmišljen kao uvoz energetike, ne proizvodnje. I sada pred mjesec ili 15 dana krećemo sa strategijom. Umjesto da smo ovu godinu imali pripremljene najmanje dvije elektrane, neovisno da li na plin ili ugljen, da smo imali pripremljene i početke za hidroelektrane. Da smo krenuli sa plinovodima, da smo krenuli sa krakom naftovoda, da smo krenuli sa terminalom ukapljenog plina. Sve su to investicije koje su mogle biti. Da smo krenuli sa dvije rafinerije. Da li je potrebno da govorim o iznosima investicija koje bi tada bile. To nisu na teret deficita i istina oni bi išli na teret zaduženja, ali su to investicije koje bi bile nekoliko milijardi eura u naredne dvije godine, a mi danas nismo u stanju ni jednu investiciju za iduću godinu pripremiti. Ni jednu. Dvije do tri milijarde smo mogli već ovu godinu vrtjeti, a da ne govorim o idućoj godini. Ali to nije pitanje samo jakih trgovačkih društava koji bi pripremili investicije, nego bi oni cijeli sektor realni i cijeli sektor privatnih osposobio da ulažu u sebe i da možemo zakotrljati kotač gospodarskog … [[Govornik se ne razumije.]] , a energetika nam je najveća slabost u robnoj razmjeni. Najviše deficita energetike ostvarujemo, a mi smo ju mogli izvoziti. Mi smo mogli biti bitni taktovi. I ono što je trebalo načiniti u ovih prethodnih 5 godina, to je da ulaganja u cestogradnju zamijenimo sa ulaganjima u energetiku. Željeznice. Jesmo strukturno, podijelili smo je. Ništa. Sutra sa otvaranjem tržišta, sa prihvaćanjem europskih direktiva te željeznice neće trčati po prugama, a mogli smo riješiti i Gredelja i Končara koji su mogli već proizvesti lokomotive za, izvinjavam se kako se zove one kompozicije za putnički prijevoz. Mogli smo krenuti na gradske prijevoze. To su enormne investicije. Znači moglo se je. Da li smo to učinili u 2008. godini? Da li smo imali rasprave o tome? Jesmo. I interpelacija SDP-a o energetici i prigovore na program koji smo rekli nedovoljno smo se okrenuli energetici. Sve kasnimo, kasnimo, kasnimo. Odgovor, a tko je kriv za to? Ne želim odgovarati jer svatko nek zaključi. Ali imali smo izlaza. Isto u ovoj godini znamo da je problem brodogradnja. Stalno čekamo odgovore Europske unije. Ma nemojmo čekati odgovore. Ili ćemo ju spasiti ili ju nećemo spasiti, ali ako ju nećemo spasiti potrošimo u spašavanje ljudi, u restrukturiranje, ali ako ćemo ju spašavati nemojmo ju pustiti da tone. I opet u ovoj godini petom svibnju mjesecu nismo htjeli o tome raspravljati. Stalno odgađamo i to su naši problemi. 2008. godina je bila godina svjetske krize, financijske krize ali i naših problema koji uporno izbjegavamo i nismo htjeli rješavati. E naravno došli smo sada gdje jesmo. Ali još uvijek sebi moramo postaviti dali nam je ova Vlada dala odgovore što ćemo iduću godinu načiniti? Zašto ne krećemo sa izgradnjom elektrana? Zašto ne krećemo? Ljudi javna rasprava je cijelu iduću godinu. Možemo raspravljati o atomskoj energiji, ali nemojmo raspravljati o termoelektranama. Krenimo jer cijelu iduću godinu ništa nećemo učiniti ako ne krenemo sutra, ako nismo krenuli jučer. Krenimo sa pitanjem ogromnog troška u proračunu. A to je ogroman broj zaposlenih u javnom sektoru i u administraciji, ogroman broj. To je naš problem, ne rast plaća. Ali mi o tome ne želimo razgovarati. Masu regulatornih tijela je osnovano. Jednostavno ta se tijela nastoje puniti sa odgovornim ljudima, stručnim ljudima. Ali se ne smanjuju administracije. To su programi koji nisu uopće prikazani i to su naši problemi. Naravno ostaje ono što pokušavamo reći u SDP-u nećemo dati prijedloge amandmana. Mi smo htjeli dati jedan prijedlog, nemoguće ga je formirati poslovnički, jer svi ovi zahvati koji smo trebali učiniti kroz državna poduzeća su nedovoljni. Mi moramo imati pet milijardi dodatnih sredstava za HABOR da bi preuzeo odgovornost za izvoznu privredu i za investicije u realnom sektoru. A naravno ne možemo bez da idemo u zaduženja, jer nema te rezerve. Ne možemo skidati napamet neke stavke. Nema i ne možemo dati taj kvalitetan amandman. Ali bez novaca u HABOR-u i oni koji će stručno odlučivati koje su to investicije i koji su to projekti, koji su to izvozni projekti koji će pratiti jednostavno nismo u mogućnosti. Pa ipak moram reći dvije riječi. Nudili smo mi i rješenja jel nama nije samo bitka za radna mjesta i za poduzeće, nama je bitka za građane važna. Nudili smo rješenja kako uvesti međustopu za PDV u energetici. To je olakšanje i privrednicima i pojedincima. I nije to manje novca u proračunu. Jer svi će oni novac koji uštede na nižoj PDV stopi za energetiku potrošiti na robama, na hrani, na nekim drugim proizvodima i sve će se to vratiti opet u proračun. A isto tako rješenja smo nudili i u zdravstvenim doprinosima. Ali znate teško je razgovarati kada vam kompetentni iz Vlade odgovore da ste nestručni, nepismeni i da ne znate. Takve komunikacije očito nisu dobro došle u ovom Saboru.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević? Nema ga. Gospođa Zdenka Čuhnil, također nema je. Gospođa Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlog državnog proračuna za 2009. godinu gdje se planiraju proračunski prihodi od 124,6 milijardi kuna, te rashodi od 128,9 milijardi kuna su dokaz da od obećanja premijera Ive Sanadera oko nultog deficita i uravnoteženog proračuna nema ništa. Jer deficit proračuna iznosi 4,3 milijarde kuna, odnosno 1,6%. Ali za deficit državnog proračuna su prema stajalištu Vlade glavni krivci državni službenici i namještenici te zaposleni u javnim službama jer se tobože rastom plaća narušava ravnoteža proračuna i uvodi se deficit. Međutim, za rast plaća od 6% potrebna je 1,5 milijarda kuna. Jasno je da bi bez povećanja plaća postojao deficit, jer je deficit državnog proračuna posljedica ogromne državne potrošnje, neracionalnog poslovanja države i glomaznog državnog aparata u kojoj se isključivo zapošljava po političkoj podobnosti kao i ne provedena zdravstvena reforma. U posljednjih 5 godina za vrijeme ove Vlade, osnovano je na desetke držanih agencija, zavoda i drugih institucija gdje se zaposlilo mnogo djelatnika što je rezultiralo daljnjem bujanju državnog aparata. Međutim, ne bi bio problem u deficitu, jer proračunski deficit imaju zemlje Europske unije i nose se s njim. Problem ovog deficita od 4,5 milijardi kuna je u tome što se on ne usmjerava u investicije npr. u Hrvatsku banku za obnovu i razvoj koja bi onda time pratila gospodarstvo i izvoz čime bi se očuvala radna mjesta, te postigao gospodarski rast. Osim toga, postoji realna opasnost da proračunski deficit bude i veći od 1,6%, jer je vrlo upitno hoće li gospodarski rast u 2009. godini biti planiranih 2%. I isto ne znamo što će biti s brodogradnjom, te koliko će na kraju biti troškovi zdravstvene reforme. I umjesto da Vlada odustane od političkih projekata poput Pelješkog mosta, prijedlogom državnog proračuna ona primjerice smanjuje za 20% financijska sredstva Fondu za razvoj i zapošljavanje, 30% Fondu za regionalni razvoj, 12% su smanjeni poticaji u Ministarstvu poljoprivrede. Izgleda da Vlada smanjivanjem tih sredstava pokazuje da ne vodi uopće računa ili nije svjesna da bez rasta domaće proizvodnje i bez povećanja izvoza nema niti prevladavanja ove krize. Dotok kapitala iz inozemstva je presušio, a HNB je smanjenjem pričuve samo kratkoročno smirio stanje i održao monetarnu stabilnost. Nepoštivanje osnovnih načela fiskalne politike proračuna, a to je da se država treba zaduživati isključivo radi financiranja investicijskih aktivnosti u gospodarstvu, a ne tekuće javne potrošnje, dovelo je u Hrvatsku državu u teško stanje. U Hrvatskoj na žalost imamo poteškoće. Imao sve lošiju gospodarsku situaciju i sve niži životni standard. Ali izostaju strukturne reforme nema vizije društvenog i gospodarskog napretka, izostaju mjere koje bi osigurale da se krene naprijed i da hrvatski građani ne moraju strijepiti nad svojom egzistencijom. Hrvatski građani zaista sa strepnjom očekuju 2009, godinu i zato ima više razloga. Prvenstveno je tu prisutan strah od gubitka radnih mjesta, a poseban problem koji muči građane je zaduženost koja je ogromna i dosegla je 121 milijardu kuna. Ovim proračunom se to stanje neće poboljšati jer čeka nas neizvjesna godina. U nastavku želim nešto reći o projektima u Virovitičkoj podravskoj županiji iz koje dolazim, koji se trebaju financirati iz sredstava držanog proračuna, odnosno iz sredstava izvanproračunski korisnika. Iz ovog proračuna nije vidljivo dali su za te projekte od kojih su neki u tijeku, a koji bi neki trebali početi uopće osigurana sredstva. Premijer je danas u Saboru rekao da je Pelješkog most pitanje hrvatskog nacionalnog ponosa. Možda Podravska brza cesta Gradec-Bjelovar-Virovitica nije stvar nacionalnog ponosa, ali je od vitlanog, odnosno iznimnog značaja za razvoj Virovitičko podravske županije. Znači li ova današnja izjava premijera Sanadera da se ide u izgradnju autoceste i automatski odustane od projekta brze ceste, pitanje samo koji su razlozi tome, pa čemu se onda uzaludno utrošena sredstva za projektnu i drugu dokumentaciju za tu brzu cestu koja se gradi već par godina i čija izgradnja je zapela prošle godine kod Gradeca. Nadalje s prijedloga proračuna kod korisnika Ministarstva zdravstva može se utvrditi da nisu osigurana sredstva od lokalne HDZ-ove vlasti dugo obećavan projekt izgradnje centra za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju Virovitica, vrijednost investicije oko 60 milijuna kuna. Pitanje je da li će to isto ministarstvo ispoštivati svoju obvezu oko sufinanciranja izgradnje opće bolnice Virovitica. Naime za ovaj projekt vrijedan oko 100 milijuna kuna ministarstvo se obvezalo u narednih 10 godina povećati decentralizirana sredstva za oko 7,5 milijuna kuna godišnje. Budući da su smanjena kapitalna ulaganja na toj poziciji ministarstva, da li to znači odustanak od već preuzetih obveza? Pa budući da je Vlada prekoračila zakonski rok i nije dostavila Hrvatskom saboru do 15. studenoga prijedlog proračuna, ne bi bilo ništa neobično da odustane, odnosno ne izvrši već preuzete obveze. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice skoro 5 minuta manje. Gospodin zastupnik Mario Habek, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Prošlogodišnji proračun nazvan je proračun za ravnomjerni razvoj Hrvatske, no svima je jasno da se to ove godine nije ostvarilo. Vlada je ovogodišnjim proračunom priznala da nema politiku razvoja, jer ovaj proračun je skoro pa identičan prošlogodišnjem, ignorira krizu, a veliki novci nalaze se u dva državna fonda koji će taj novac kasnije dijeliti maltene po diskrecijskom pravu. Već se godinama kolege žale na nepreglednost i netransparentnost prikaza proračuna, a Vlada se do dan danas nije potrudila da ispred sebe imamo pregledan, transparentan tekst. Očito nekima odgovara ovakva zbrka brojeva i slova u kojem se samo vrsni financijski stručnjaci u potpunosti mogu snaći. Ovaj proračun predlaže smanjenje proračunskih sredstava Ministarstvu turizma u odnosu na 2008. godinu od 6,3%. Ovakvo smanjenje postaje upitno jer se prognozama Svjetske turističke organizacije predviđa usporavanje rasta međunarodne turističke potražnje. Ovo predlagatelj mora uzeti u obzir jer je prihod od turizma bitan u povećanju društvenog proizvoda i deviznih prihoda koji su u ovoj godini bili na razini od 7 milijardi eura, a time se poboljšava devizna likvidnost države. Očekivao sam od Vlade da zorno prikaže metode i mjere kojima kani poticati razvoj gospodarstva, otvaranje novih radnih mjesta, smanjenja razine korupcije u zonama koje imaju doticaja s javnim novcem, povećanje učinkovitosti pravosuđa i realizaciju kapitalnih projekata kojima bi se olakšali uvjeti stvaranja nove vrijednosti, a onda i jačanja fiskalnih kapaciteta države kako bi mogla pružiti kvalitetniji servis građanima u područjima socijalne i zdravstvene politike. Također problem inflacije koja ozbiljno prijeti obezvređivanju kapitala kao što umanjuje kupovnu moć stanovništva i izravno ugrožava standard građana. U takvim okolnostima je za očekivati trend stagnacije u vidovima potrošnje a to izravno utječe i na realizaciju planiranih poreznih prihoda. Ovaj proračun neće kao ni prošlogodišnji biti razvojni, jer njegovi glavni generatori u posljednjih sedam godina bile su državne investicije, uglavnom krupna infrastruktura i vanjsko zaduživanje. Jedno i drugo doseglo je svoju najvišu sredinu i tim smjerom se više ne može. Proračunska politika naše Vlade očigledno nema odgovor na te izazove nego se uporno poziva na globalnu krizu koja kao da je preko noći pala s marsa. Inflacija i niski gospodarski rast, sve veće zaduženje zemlje, pa standarda građana i netransparentno trošenje novaca iz državne blagajne posljedica su ustvari lošije gospodarske politike koju je ova Vlada vodila u proteklih pet godina. Zbog toga smo mi smatrali da treba povući neke poteze i predložili smo nekoliko zakona za koje smatramo da bi pomogli da se ublaži pad standarda i da se sačuva realna vrijednost radničkih plaća. Budući da je gospodarstvo takvo da ne možemo iz njega osigurati povećanje plaća, predložili smo da se ide na smanjivanje nekih doprinosa. Na taj način ne bi gospodarstvo, odnosno poduzetnici bili dodatno opterećeni, ali bi sasvim sigurno država morala pronaći neke nove izvore financiranja. Oslobodio bi se prostor za povećanje plaće radnicima. Dakle država mora pronaći neke svoje nove izvore financiranja i činjenica je da je to stvar političke odluke i pitanje je da li to ova Vlada ne želi ili ne zna. Pred nama je sada Prijedlog proračuna za 2009. godinu iz kojeg bi trebali i zastupnici i građani Republike Hrvatske … [[Ne razumije se.]] ravnomjernu brigu središnje države prema svima. Bojim se da to nije tako jer ovaj prijedlog proračuna širom otvara vrata centraliziranom načinu raspodjele financijskih sredstava jer nas 2009. godine očekuju lokalni izbori na kojima će do punog izražaja doći ovako netransparentno financiranje u sredine gdje je HDZ sa koalicijskim partnerima na vlasti. Prijedlog proračuna za 2009. godinu toliko je neprecizan, netransparentan i općenit da se iz njega ne mogu iščitati nikakvi projekti i programi za Varaždinsku županiju kao ni za druge dijelove Hrvatske. Može se samo nagađati da li će Vlada putem nekih natječaja kanalizirati novac u određene projekte i programe, ali ako je suditi po projektima kao što je onaj grada Ivanca za centr za kulturu koji već nekoliko godina prijavljujemo i ne dobivamo financijsku podršku kako bi krenuli u realizaciju tog projekta koji je jako važan za taj grad, onda možemo biti sigurni da su samo podobni zaslužili financiranje iz državnog proračuna. U svojoj raspravi želim se dotaknuti još jedne teme vezane uz Varaždinsku županiju, odnosno grad Ivanca i to socijalno ugroženih skupina. U gradu Ivancu imamo muški odgojni dom. U tom domu svakodnevno rade stručnjaci koji svojim radom nastoje oblikovati mlade koji su iz raznih razloga upali u sustav socijalne skrbi. Uvjeti u kojima ta djeca žive, uče i socijaliziraju se i uvjeti u kojima rade zaposlenici te ustanove su ispod svakog minimuma kvalitetnog života i rada. Ova Vlada koja upravo naglašava važnost obrazovanja, koja naglašava rast životnog standarda očito ne zna o čemu govori jer kada tu djecu smjestite u takve uvjete onda možete zaboraviti na životni standard i kvalitetno obrazovanje, a trud svih zaposlenih tada pada u vodu. U koalicijskom programu ove Vlade najavljena je i izgradnja brze ceste Varaždin-Krapina, no nakon godinu dana ove Vlade nema još ništa od te ceste, a iz ovog proračuna vidljivo je da to neće krenuti niti sljedeće godine. Ta cesta omogućila bi razvoj cijeloj Varaždinskoj županiji i dijelu Krapinsko-zagorske županije jer bez takve jedne poveznice teško je pokrenuti poslovne zone koje bi zaposlile nove radnike i tako pomogle razvijanju tog kraja koje je zaboravljen od ove Vlade. Obećanja ostaju samo obećanja sve dok se ne pokaže pogodno vrijeme, vrijeme izbora kada se tek krene s nekim aktivnostima pa moram priznati da je ova Vlada zaista poduzetna kada se radi o prikupljanju glasova. Poštovani ministre, iskreno se nadam da sam u krivu sa svojim procjenama, jer to bi značilo da će građani ove zemlje živjeti bolje, dostojanstvenije jer mislim da su to zaslužili, svaki građanin ove zemlje, jer ipak oni, oni su vam ukazali povjerenje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. 4 minute. Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Prijedlog ovog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu možemo slobodno reći da se donosi upravo u uvjetima koji su i dramatični i neobičniji od svih dosadašnjih. Evidentno je svakako da globalna financijska kriza neće u slijedećim godinama mimoići ni Hrvatsku premda je još do nedavno frcao optimizam iz Banskih dvora kako će nam i dalje biti lijepo, da ćemo i dalje moći trošiti ovo što nismo zaradili. Međutim, proračun koji je zadnjih godina bujao danas njegov obim određuje stanje koje ne obećava nešto dobro a kojega izgleda tvorci ovog proračuna nisu u potpunosti prihvatili kao činjenično stanje. Ja bih u tri stvari pokušao reći šta mislim da bi trebao imati ovaj proračun a što nema. Prvo, smatram da proračun mora biti štedljiviji. On to međutim nije. Zašto nije? Pa zato što je Vlada navikla trošiti kao da smo zemlja koja leži na nalazištima nafte i ubire rentu bez rada. Ovim proračunom bi trebala uvesti drastične promjene ulaganjima što iz ovoga nije vidljivo. Jer, šta se dešavalo do sada. Pa nije čudno da si, recimo ja dolazim iz Osijeka ali da si Vlada preko noći priušti izgraditi dvoranu u Osijeku. Zbog čega? Da bi dokazala onima koji vladaju u Osijeku a da to nije vladajuća stranka da to može učiniti i da bi ostavila jedan utisak kod građana i neposredno im rekla ako glasate za nas imat ćete sve što hoćete. O drugim primjerima, ulaganjima je ovdje danas puno bilo govora i mislim da nije potrebno govoriti, ali isto tako trebamo reći da ovaj proračun više ne može podnijeti velebna obećanja i da treba njih na neki način zaboraviti ili prolongirati kao što je ovdje danas i bilo govora ili usporiti a ono što bi trebalo raditi to je ulaganje u one sektore i projekte koji će u kratkom vremenu vratiti uložena sredstva. Međutim, po stavkama koje su ovdje prisutna u ovom proračunu vidimo da on nije na taj način koncipiran i da on i dalje je kao da krize nema i kao da ona neće ni zahvatiti Hrvatsku. Drugo pitanje koje mislim treba dati ovaj proračun da li ima on odgovor u odnosu na globalnu krizu. Po meni je također odgovor negativan. Zašto? Zato što je predloženi proračun sa planiranim deficitom koji smo dobili, on ne onemogućava usporavanje razvoja gospodarstva nego većina tih stavki ovoga deficita je da se očuva socijalni mir odnosno povlaka koalicijska vlast. Mislim da je to vrlo opasno jer svako usporavanje rasta gospodarstva u budućnosti znači stagnaciju životnog standarda stanovništva a kad dođe to prođe jednu mjeru tada to sigurno neće više biti dobro i vrlo će teško biti se zaustaviti problemi koji će nastati. I treća stvar je što ovaj proračun ne rješava a to je pitanje pogoršane socijalne situacije stanovništva. Mi smo u tijeku ove godine dosta govorili o inflaciji, padu standarda itd., o socijalnoj politici Vlade koja nije kvalitetno rješavala pitanja poskupljenja recimo kod električne energije te se dešavalo da subvencioniramo i one koji po svojim primanjima za to nemaju potrebu. Ili recimo provođenje populističke politike svim učenicima besplatne knjige u kojim je bilo slučajeva da su svi dobivali te knjige a neki su dolazili u školu sa automobilima a drugi nisu imali ni kartu za autobus da kupe. Normalno da to izaziva i frustracije i netrpeljivost i među samim učenicima pa i roditeljima što se nekad pokazivalo i vrlo kobno jer imali smo loših situacija vezano u školstvu. I na kraju, moram nešto reći za proračun Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja koji je evidentno iz ovoga je 4,3% veći od prošlogodišnjeg ali je manji od onoga koji se planirao. Međutim, po meni je pitanje šta sa 4,73 milijarde kuna treba učiniti. Pa, ja mislim prvenstveno da smanjimo debalans od preko jedne milijarde dolara koji je u prvih devet mjeseci napravljen jer smo uvezli hrane za preko 2 milijarde dolara a izvezli tek za 950 milijuna. To znači da bi sa našom proizvodnjom trebali ponovo usvojiti upravo tržište Hrvatske sa poljoprivrednim proizvodima koje ćemo sami proizvesti a u isto vrijeme da smanjimo ove uvozne odnosno tako rekoć da ih izbacimo. Međutim, poslagane stavke i potpore nisu garancija po meni da će se to uspjeti. Zašto? Pa poticaji su vidimo iz ovoga smanjeni vidimo za 12%, međutim u isto vrijeme plaće su veće u ministarstvu čak i za 25%. Da li je to vezano za forsiranje projekata kao što su Poljoprivredna komora 3 milijuna, Agencija za zemljište 19 milijuna kuna, sve će to voditi ka novom zapošljavanju i ukazuje da bez obzira i na rasprave koje su se ovdje vodile da samozadovoljstvo onih koji prave ovaj proračun nije rezultat prihvaćanja projekata kod poljoprivrednika nego samo nametanje nekih novih obaveza. Jednom riječju, ovim proračunom nema nijedne od ovih tri navedenih premisa koje sam iznio. Po meni nisu realizirane, te smatram da za mene ovaj proračun kao takav i nije prihvatljiv. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Dvije minute, i također zahvaljujem i za njih. Gospodin Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospođo i gospodine državni tajnici, štovane kolegice i kolege zastupnici. U ovim kasnim satima i u ovim teškim trenucima kada se traži svaka ušteda u proračunu pa tako i da i Agencija Reuters javlja da Vladin izvorni plan da proračunski deficit bude nula nije uspio zbog propalih pregovora sa sindikatima o zamrzavanju plaća i zbog visokog troška reforme zdravstva te da će se rast u 2009. godini usporiti na oko 2% sa sadašnjih 3,5% a dio zaposlenih će dobiti otkaze. Reuters također dodaje kako je hrvatski vanjski dug dosegao oko 90% bruto društvenog proizvoda te da je veći od 10,28 dolara. Evo, ja imam konkretan i znanstveno utemeljen prijedlog kako se može doći do znatnih proračunskih ušteda pa to Vlada može u svoj amandman uvrstiti. Naime na proračunu pod stavkom a) 654021 koja se zove umjetno djelovanje na vrijeme krije se obrana od tuče koja naprosto nema uporište u znanstvenim istraživanjima. I za to je predviđeno 24 milijuna 605 tisuća kuna od čega 17 milijuna i 370 tisuća kuna za materijalne troškove odnosno za rakete. Kao što rekoh obrana od tuče nema znanstvenog utemeljenja u znanstvenim spoznajama i bilo kojim ozbiljnijim radovima koji su publicirani na tu temu, a isto tako čelnici meteoroloških organizacija kažu, pa ću sada citirati, primjerice Jožef Roškar, vođa Ureda za meteorolgiju u Agenciji za okolinu Republike Slovenije kaže: «Preko naše Vlade nekako pokušavamo stati na stanovište Svjetske meteorološke organizacije da ne treba organizirati operativnu obranu, da ona nema smisla i da je trošenje državnog novca za te stvari potpuni gubitak odnosno potpuno bacanje novca kroz prozor. Doktor Ivan Merschih, predsjednik mađarske meteorološke službe kaže: «Sedamdesetih i osamdesetih godina 20. stoljeća mađarska meteorološka služba također je imala sustav za obranu od tuče. Radio je po ruskoj tehnologiji raketne obrane a početkom devedesetih prestali smo jer troškovi rezultata nisu bili spomena vrijedni. Potrošili smo puno novca ali rezultati su bili nikakvi. Mislim da sustav raketne obrane od tuče trenutačno nije dovoljno učinkovit. Troškovi su visoki a učinkovitost nije veća od 75% ukupnih ulaganja ako i toliko.» Nadalje dr. Hugo Gertner, predsjednik njemačkog meteorološkog servisa kaže: «Meteorološka služba Njemačke nije uključena niti u jedan program modifikacije vremena. Ne mislimo da se to isplati iako u Njemačkoj postoji jedno privatno poduzeće koje obavlja obranu od tuče u južnim dijelovima Njemačke i Bavarske. Nema očitih rezultata. Želim reći nema uopće rezultata jer se ne može znanstveno dokazati da to dobro funkcionira». Doktor Michell Garo, generalni tajnik Svjetske meteorološke organizacije smatra: «Govorili smo o eksperimentu obrane od tuče a postoji još puno istraživačkih aktivnosti. U mnogim je zemljama provedeno puno eksperimenata a kao što znate rezultati su neuvjerljivi.» Spomenimo i mišljenje doktora Fritza Neuwürtha, direktora austrijskog Središnjeg instituta za meteorologiju i geodinamiku koji kaže: «O obrani od tuče mi ne smatramo da je to zaista korisno na način da možete mijenjati vrijeme kako biste se obranili. Zaista ne vjerujemo u to. Budući da oni plaćaju mi dajemo potporu», misli se na privatne investitore « ali to stvarno nije nešto znanstveno utemeljeno što oni rade ili na što oni mogu utjecati. Kad bi bio osoba odgovorna za samu obranu od tuče ja zaista mislim da je to bacanje novca i bolje je napraviti osiguranje negoli obavljati ove obrane. Želim reći bilo je međunarodnih eksperimenata a također iz tih eksperimenata znanstveno je jasno da to nije dobar put i da u praksi ne funkcionira. Štoviše i Vlada Republike Hrvatske je u svome zaključku od 31. ožujka 2005. godine prihvatila mišljenje da, citiram: «Postojeći sustav obrane od tuče u Republici Hrvatskoj nema zadovoljavajuće uporište u znanosti te ne postoje objektivni pokazatelji učinkovitosti i opravdanosti takvog sustava». Dakle to je ova Vlada, HDZ-ova Vlada 31. ožujka 2005. usvojila u svom jednom mišljenju. Ukratko srebrni jodid koji je raketama ubačen u oblake protugradnim dakle raketama proboravi prekratko vremena u oblacima za iole učinkovitiju faznu modifikaciju leda koji se tamo nalazi. Osim toga zbog kemikalija koje se sadrže u raketama i koje nakon rasprskavanja u konačnici padaju na tlo obrana od tuče doprinosi i zagađivanju tla ugrožavajući poljoprivredne resurse pa čak i u područjima gdje smo se deklarirali za razvoj ekološkog proizvodnje. Spomenimo i mogućnost da krhotine raketa prilikom pada na zemlju prouzroče i znatnu materijalnu štetu što je uostalom i zabilježeno na mnogim objektima, a čak je tu i mogućnost da nekom padnu na glavu i ubiju ga. Zaključimo, država stoga novcem poreznih obveznika ne bi trebala financirati znanstveno dvojbenu djelatnost i kako je obrana od tuče pod državnim patronatom preostala samo u državama sa vrlo teškim komunističkim nasljeđem primjerice Bjelorusija i slično sukladno praksi Europske unije sustav obrane od tuče trebao bi se nakon promjene odgovarajuće zakonske regulative izdvojiti iz operative i nadležnosti i administrativne strukture Državnog hidrometeorološkog zavoda. Poštujući socijalnu, psihološku i političku osjetljivost a u skladu sa eventualnim željama i potrebama lokalnih zajednica obranu od tuče se može organizirati i na drugi način bilo osiguranjem preko osiguravajućih društava ili stavljanjem mreža preko ovih nasada, višegodišnjih nasada ili slično. Prema tome Vlada bi mogla ušparati ili oko 24 milijuna 600 tisuća kuna ukoliko potpuno ukine obranu od tuče ili ušparati barem 17 milijuna kuna koliko je potrebno za rakete a onda ovi neka zbog socijalne osjetljivosti radnici nastavljaju primati plaće, ali mogu onda plesati indijanske plesove i moliti se da tuča ne padne jer bi učinak bio potpuno isti. A zbog određene fiksacije HDZ-ovog koalicijskog partnera na obranu od tuče ja sam gotovo siguran da će ovo ostati u proračunu ali štovane kolegice i kolege uvjeravam vas da je stav i Vlade i meteorološke struke i Račanove Vlade i HDZ-ove Vlade, pitajte ministra Primorca što o tome misli, da obrana od tuče znanstveno nije utemeljena. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa gospodinu Franiću na vrlo jednom zanimljivom a i za mene uvjerljivom obrazloženju. Ali evo Vlada je čula. Nadam se. Na redu je gospodin zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ono što se iz Proračuna za 2009. godinu može iščitati da je on i dalje centraliziran. I dalje je vidljivo u prihodovnoj strani Istarska županija je zastupljena sa iznosima u postocima, a na rashodovnoj strani ti iznosi su na žalost u promilima. I normalno da se s time čovjek naprosto ne može složiti, tim više što unatoč centraliziranom proračunu jedinice lokalne samouprave sve više i više moraju preuzimati određene uloge koju bi trebala imati država pa se tako iz godine u godinu povećavaju davanja koja idu upravo našim umirovljenica. Financira se normalno i rad sveučilišta. Sve se više financira i socijalna skrb što govori u prilog tome da građani teže žive. No teška je situacija. Možda je najjednostavnije biti u opoziciji, kritizirati. Ali iskreno me smeta što se nije našlo razumijevanja prema jednom gradu kao što je grad Pula gdje smo imali jednu tragediju gdje nam je jedna osnovna škola izgorjela i što se nije smoglo hrabrosti pomoći tome gradu, odnosno toj djeci koja su pohađala tu školu. Isto tako, smeta me što u gradu veličine Pule nije moguće pomoći izgradnji prometnica kad znamo da želimo razvijati i turizam i gospodarstvo. I možda jedno retoričko pitanje. Vjerujem da bi danas svi bili sretniji da su umjesto novaca uložili nego za izgradnju rukometnih dvorana koje će poslužiti za jednokratnu uporabu svjetskoga rukometnog prvenstva, da se taj novac uložio upravo u infrastrukturu koja će pomoći gospodarstvu. Stoga reći ću samo jedno. Jedan moj prilog tome kako ići bolje naprijed. Moramo čuvati proizvodnju i moramo čuvati radna mjesta stoga apeliram s ove govornice nemojmo ići u brzopletu privatizaciju brodogradilišta Uljanik. Zašto govorim o Uljaniku. Govorim zato jer je to brodogradilište koje ima popunjenu knjigu narudžbi do 2011. godine sa 11 brodova. To je brodogradilište koje tim narudžbama može osigurati punu zaposlenost, a govorimo koliko nam je potrebna proizvodnja, koliko nam je potrebno sačuvati radna mjesta i pitam se ukoliko se ta radna mjesta na taj način ne budu čuvala, ukoliko se ta baza bude smanjivala i za plaćanje doprinosa, zdravstvenog, mirovinskog onda će jedino moguće biti upravo te doprinose povećavati što će normalno dovesti samo u težu situaciju naše građane i naše radnike. Zato još jednom apeliram nemojmo na taj način privatizirati Uljanik. Njega se ne može promatrati jednako kao druga brodogradilišta. On ne koristi državna jamstva. On ovu godinu pozitivno posluje i ima dugoročnu opstojnost. Stoga mogu samo izraziti još jednom svoje nezadovoljstvo i prenijeti ono što građani Istre meni poručuju. Pitaju se ljudi pa čemu plaćati te poreze kad se naprosto u našoj županiji ništa državnim novcima ne gradi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine zastupniče na znatnom doprinosu u terminu. Goran Beus Richembergh. Njega nema. I kao posljednji u ovoj raspravi večeras od zastupnika je gospodin Boro Grubišić. Izvolite. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite. Možda je malo tiho, jer ovi drugi govore onda ne čuje se mene.
Nemam pojma. Iznenadili ste me s obzirom da je veliki broj ljudi odustao. Gospodine ministre, državni tajnici, kolegice i kolege saborski zastupnici. Jedna stara židovska kletva a kažu da je najgora kaže “da Bog da imao pa ne imao“. Evo, ova dramatičnost ili drastičnost o kojoj se govori večeras ovdje nekako odgovara ovoj kletvi. Ja je više neću ponavljati i na onom stezanju i rezanju, dakle stezanju onog da parafriziram izjavu premijera. Pa onda večeras je ovdje bilo riječi i o rezanju troškova i nekih drugih stvari. Međutim, moram reći da sam očekivao ovim proračunom ono što je najavljivano, a to je new deal. New deal znači jedan razvojni proračun, a iz njega se zapravo ne vidi, nego su donekle stavke proračuna koje govore o potrošnji nešto malo umanjenje, nešto malo uljepšane, frizirane tako da kada pogledamo sve te stavke koje su kako je netko rekao ovdje i netransparentne jer je teško iz njih iščitati same projekte i one infrastrukturne i ostale ne vidim da je on razvojan. Ratnim događajima kod nas i razaranjem ratnih devedesete godine se objašnjavalo teško stanje u pogođenim ratnim područjima prikrivajući time i katastrofalne štetočinske učinke kriminalne pretvorbe i privatizacije. Danas imamo rekao bih jednu situaciju kojom svjetskom, globalnom, ekonomskom, financijskom krizom prikrivamo ono što je proizišlo ovim proračunom, odnosno ovom dramatičnošću, drastičnošću itd. A uzroci krize nisu dakle iz prošle godine ili pretprošle godine. Nakon privatizacije, prodaje banaka, silnih korupcijskih afera, prekomjernog zaduživanja, bujanja administracija, a moram napomenuti da struktura zaposlenih u Republici Hrvatskoj je zaista katastrofalna. Samo je 260000, 266000 proizvodnih radnika, djelatnika. 400000 je, radi u uslužnim djelatnostima, a otprilike gotovo isto toliko u javnim službama i u administraciji. E sada, danas sam dobio i dopis jedan kojim iz Brodsko-posavske županije kako potpomoći, kako uopće spasiti stvar ako potpomažemo i ako uspijemo potpomoći ovih 266000 radnika u proizvodnim djelatnostima. Taj dopis kaže da je gospodarstvo Brodsko-posavske županije ostvarilo u 2007. godini izvoza, izvoz roba u iznosu od 174 milijuna američkih dolara što je 60% više nego u 2006. U prvih 10 mjeseci ove godine ta ista županija, odnosno njeno gospodarstvo izvezlo je 214 milijuna dakle roba za 214 milijuna američkih dolara što je 23% više nego u cijeloj 2007. godini. Izvoz te županije je veći od uvoza za 12%. Drugu godinu za redom gospodarstvo Brodsko-posavske županije ima najveći rast izvoza u Republici Hrvatskoj. Možda malo zanimljivo, ali je tako. Po pokrivenosti uvoza i izvozom je na 4. mjestu među hrvatskim županijama. Najveći izvoznici su tvrtke iz djelatnosti metalo-prerađivačke industrije, dakle proizvodnja metala, proizvoda od metala, strojeva, uređaja i vozila, što čini 70% ukupnog izvoza. Nadalje, drvoprerađivačka industrija i proizvodnja namještaja 12% i proizvodnja slada, pivarski slad 7%. Uza sve to, postoje usluge, tzv. usluge u nerobnom izvozu, montažerske, instalaterske i ostale gdje 600 radnika ostvaruje dohodak izvan Republike Hrvatske, što se također može nekako svrstati u izvozno gospodarstvo. Oni se pitaju, proizvođači se pitaju što će se dogoditi sa izvoznicima, sa ovom industrijom koja je krenula, napokon stala na noge i krenula pravim putem. Ukoliko Vlada, odnosno ministarstvo ne pokaže više sluha za da potpomogne i Hrvatsku banku za obnovu i razvoj koja potpomaže i koja može potpomoći razvoj i gospodarstvo, pogotovo izvozno gospodarstvo. Ovu sam primjedbu čuo više puta večeras, ali evo ovaj sam dopis dobio upravo od gospodarstvenika Brodsko-posavske županije pa nisam htio odustati, da ne kažem i njihovo mišljenje koje dijele i sa ostalim zastupnicima u Hrvatskom saboru. Kada se govori o tome da treba štedjeti, onda treba štedjeti. O stezanju remena, međutim popustilo se kako kažu sindikalnim zahtjevima 6%. Ja bih više rekao da je to nekakvo alibi popuštanje, dobrodošlo popuštanje jer kada vidimo i kada pogledamo stavke koje se mogu iščitati iz administracije, dakle i u rashodima onda vidimo da rashodi za plaće u velikoj većini svih ovih direkcija, agencija, savjeta, ureda, zavoda, komora, centara, odbora, akademija, državne uprave, fondova, instituta, državnih komisija, što sve nemamo ovdje u našoj administraciji, onaj indeks nije 106%, nego li i veći. I ne samo to. Ako i je 106%, dakle 6% kako je dogovoreno, onda još uz to imamo plaće za redovan rad 106%, ali u velikoj većini je taj 6% puno veći. Ima agencija gdje on seže i do 20%, dakle nije 6% povećan, nego 20%, a imamo uza sve to i plaće za prekovremeni rad, pa onda ostale rashode za zaposlene, pa onda imamo službena putovanja, pa naknade za prijevoz rada te na odvojeni život i stručno usavršavanje zaposlenika kojima se krije također veliki iznosi koji zapravo spadaju, trebali bi spadati u onih 6%, ali imamo velika povećanja, daleko više od 6%. Kada bismo tu uštedjeli i mrvicu uz ono, da ne spominjem ovu protugradnu obranu, ali mrva po mrva i dalo bi se nakupiti veliki, veliki iznosi koji bi se mogli upotrijebiti tamo gdje su najpotrebniji i jedino u ono što nas može spasiti, a to su proizvodne djelatnosti koje potpomaže Hrvatska banka za obnovu i razvoj ili HBOR kako kažu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Damir Kajin u ime kluba. Nema ga. Gospodin ministar Ivan Šuker, zaključno i nadam se koncizno.
Evo, gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. S obzirom da je predsjednik rekao da treba biti koncizan, ja bih vam se svima zahvalio na raspravi. Kao i uvijek, svatko ima svoj različit pogled na proračun, no ja ipak mislim da smo svi mi svjesni što nas čeka sljedeće godine, da će biti izuzetno teška i vrlo zahtjevna, pa prema tome možemo se politički oko nekih stvari prepucavati, ali mislim da ipak u jednom tijeku godine oko nekih stvari ćemo morati imati politički konsenzus jer će bit vrlo teško neke stvari odraditi. Zato, hvala vam lijepo na raspravi i hvala lijepo na prihvaćanju sugestije da to sve skupa malo skratimo. Hvala.
Hvala. Bilo je vrlo koncizno. Amandmani se mogu podnositi sutra do 12 sati. Zaključujem raspravu. Prelazimo na Prijedlog državnog proračuna Repubublike Hrvatske za 2009. godinu, sa Projekcijom Državnog proračuna za 2010. i 2011. godinu. Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2009. godinu sa Prijedlogom projekcije za 2010. i 2011. godinu: a) Hrvatskih voda a) Hrvatskih cesta a) Dr a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Hrvatskog fonda za privatizaciju a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost Prijedlog Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2009. godinu sa Prijedlogom projekcije za 2010. i 2011. godinu (konsolidirano); Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Rasprava o tekstu prijedloga proračuna je završena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandmane. Sukladno članku 166. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se većina nazočnih zastupnika. Tko je suglasan da provedemo raspravu o amandmanima Vlade? Molim tko je za to neka digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržani? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova prihvaćen prijedlog da se raspravlja o amandmanima Vlade. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži amandmane Vlade. Ministar financija gospodin Ivan Šuker. Izvolite. Amandman 1 na Prijedlog državnog proračuna za 2009. godinu. Račun prihoda i rashoda mijenja se kako slijedi.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi samo još nekoliko riječi više oko ovog obrazloženja. Dakle, prilikom najave proračuna Vlada Republike Hrvatske, predsjednik Vlade je najavio mogućnost iznalaženja dodatnih ušteda da bi se deficit državnog proračuna smanjio za nekoliko desetina postotka i na takav način smo predložili amandmane. I u 1. amandmanu se predlaže smanjenje rashoda poslovanja u iznosu od milijardu 913 milijuna 546 milijuna. Sukladno tome s obzirom da su smanjeni rashodi za taj isti iznos prestaje potreba i smanjuje se potreba za zaduživanjem. Također, za 38 milijuna 290 tisuća kuna se smanjuju rashodi za nabavu nefinancijske imovine.
Hvala. Predlažem da ministar obrazloži sve Vladine amandmane, a onda ćemo otvoriti raspravu. Izvolite. Amandman 2.
U okviru amandmana 2 se govori o rashodu poslovanja i o smanjenju rashoda za nabavu nefinancijske imovine. U amandmanu 3 Vlada Republike Hrvatske predlaže smanjenje rashoda u ukupnom iznosu od milijardu 951 milijun i oni su raspoređeni po aktivnostima, tekućim i kapitalnim projektima kod slijedećih proračunskih korisnika: Ministarstvo financija, Ministarstvo branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija, Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i to u slijedećim iznosima: Ministarstvo financija 6,5 milijuna, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti 10 milijuna, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija 47 milijuna 336 tisuća, Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva 10 milijuna kuna, Ministarstvo poljoprivrede ali tu se ovdje kad govorimo o Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva radi se na uređenju jedne zgrade koju se trebalo financirati iz Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja 98 milijuna, Ministarstvo znanosti 80 milijuna i Ministarstvo zdravstva milijardu i 700 milijuna, s time da naglašavam od ovih milijardu 700 milijuna do kraja ove godine će biti podmireno 900 milijuna duga prema dobavljačima lijekova. Dakle, to je amandman 3. Što se tiče amandmana 4 predlaže se da se Financijski plan Hrvatskih cesta smanji za 190 milijuna. Od tih 190 milijuna 100 milijuna se odnosi na Pelješički most. I amandman 5 je prijedlog smanjenja Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša u iznosu od 160 milijuna kuna. I na takav način smo smanjenjem rashoda smanjili deficit državnog proračuna sa predloženih 1,6 na 0,88% bruto domaćeg proizvoda.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Da, amandman 6 je samo praktički konsolidacija svega ovoga što je rečeno u prethodnim amandmanima.
Dobro. Hvala lijepa, ministre. Otvaram raspravu o predloženim amandmanima Vlade Republike Hrvatske, svih šest amandmana koje je ovdje ministar obrazložio. Izvolite. Gospođa Milanka Opačić u ime kluba SDP-a.
Ja vas lijepo molim gospodine predsjedniče stanku za klub 15 minuta kako bismo se mogli konzultirati oko amandmana koji su nam upravo stigli na klupu i očekuje se da o njima glasamo.
Hvala lijepa. Nastavak sjednice u 10 sati. Dakle, 15 minuta stanke. Nastavljamo u 10 sati. Hvala.
Gospođe i gospodo zastupnici, nakon ove stanke nastavljamo sa sjednicom i raspravom o amandmanu prvom Vlade. Otvaram raspravu o amandmanu prvom Vlade. Ministar financija je obrazložio i taj amandman i preostalih pet. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Klub SDP-a pita se što se događa u zadnjih 30 dana u Republici Hrvatskoj? Vlada kasni sa Prijedlogom donošenja proračuna za 2009. godinu. Sa ovim amandmanima Vlada negdje skoro 1% GDP-a mijenja proračun. Pokušavamo se pitati da li je i zakonito i ustavno način kako se predlaže ovaj amandman iz jednostavnog razloga jer zastupnici koji inače donose proračun ne mogu predlagati ovakve amandmane, ne mogu predlagati. Vlada može. Onda je zaključak SDP-a da ovo nije amandman, ovo je novi proračun. Prema tome, sa ovakvim načinom utvrđivanja van propisa, sa ovakvim iznosima i sa diranjem stavaka koje zastupnici nemaju evidentno da je danas pred nama potpuno novi proračun za 2009. godinu. Ono što također kao Klub SDP-a želimo primijetiti to je da interesantno deficit ostaje negdje u visini neuspješnih pregovora Vlade Republike Hrvatske sa sindikatima. Kao da se pokušava već unaprijed naći krivca za probleme u 2009. godini koju će izazvati upravo ovakav proračun koji je donesen. A bit će, itekakvih problema će biti. Ja ću samo dvije stavke pokušati obrazložiti. Problemi će biti, jer jednostavno nemamo sredstava za realizaciju programa i najavljenih programa. Vlada Republike Hrvatske jednostavno nije osigurala potrebna sredstva za programe za koje je odlučila realizirati u idućoj godini. Iako nisu u ovom amandmanu probat ću ih obrazložiti jer je i rasprava bila o ukupnim amandmanima. Možemo primijetiti skidanje na cestama za brze ceste. Ali imamo najave da ćemo imati izgradnju autocesta. U isto vrijeme imamo neplaćanja računa od svih trgovačkih društava u domeni cestogradnje. Prema tome, evidentno je da će biti problema u realizaciji cestogradnje. Nemamo mjera koje evidentno je trebalo biti upravo uz ovaj proračun da vidimo što će se događati u tom sektoru. Također ćemo danas glasati o zdravstvu i reformi zdravstva koji je prije svega u domeni prihoda. Vidimo da Vlada mijena te prihode iz predloženog akta, a to je projekcija proračuna za iduću godinu. Što to znači? Neće se ostvarivati ni reforma. Da li imamo pred sobom mjere što ćemo učiniti s obzirom da neće biti dovoljno sredstava? Nema. Zato je i zaključak kluba SDP-a da je ovo nešto što se u praksi Republike Hrvatske nije dogodilo, da u svega 6 dana imamo 2 prijedloga proračuna. Da mnogi zastupnici koji su podnesli prijedloge amandmana više ti amandmani i nisu točni jer su se stavke bitno promijenile, a Vlada si je uzela pravo koje inače zastupnici nemaju pravo. Zaista neobično ponašanje za jednu ozbiljnu krizu koja se najavljuje u 2009. godini. I zato, ocjena je SDP-a proračun 2009. ako ga ovako prihvatimo neće biti proračun koji će bitno utjecati na negativne posljedice koju će kriza u 2009. biti prisutna u Hrvatskoj.
Hvala. Dva ispravka. Prvi gospodin zastupnik Frano Matušić.
Istine radi, ispravit ću dva netočna navoda. Prvo je rečeno da Vlada kasni [[Upadica Šeks: Mir! Molim vas!]] Prvo je rečeno da Vlada kasni što je netočno. Vlada je u zakonitom roku donijela prijedlog. Predložila prijedlog proračuna isto što je u zakonitom roku i amandmane predložila.
Pa gospodo molim vas. Ovo je rasprava o amandmanu broj 1. Vlade gdje predstavnici klubova govore, imaju govoriti, pa onda prema tome imaju pravo i zastupnici na ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Dopustite mi dakle ispočetka. Dakle, netočno je da Vlada kasni sa prijedlogom. On je u zakonitom roku donesen i predložen, isto kao što su amandmani u zakonitom roku i na zakonit način, kao što su i saborski zastupnici. Imamo osamdesetak amandmana saborskih zastupnika i netočno je da nema novaca za zdravstvenu reformu. Novac je osiguran u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za zdravstvenu reformu.
I drugi ispravak gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo štovani gospodine potpredsjedniče. Netočno je i postaviti pitanje ustavnosti. Kolega je rekao da nije ustavan postupak. Ovaj postupak je temeljen na Ustavu i na svim zakonima koji definiraju kako i tko donosi proračun i kako ga mijenja, tko donosi amandmane i na koji način. Prema tome, potpuno je u skladu sa Ustavom i zakonima da ne bi bilo nekih krivih interpretacija. Neozbiljno ponašanje Vlade za kriznu godinu. Da je neozbiljno onda smo ovaj proračun mogli imati prije mjesec dana. Upravo to što je Vlada podešavala proračun kriznoj situaciji u svijetu dokazuje da je Vlada svjesna i odgovorna. Meni je jasno da vi to ne razumijete jer takvu svjesnu i odgovornu Vladu nikad niste imali. Ali ovo je odgovorni proračun prilagođen upravo onome što slijedi.
Kolegice i kolege, molim vas dopustite svakom zastupniku da može bez ometanja, bez dobacivanja izložiti svoje gledište. Nemojmo imati dvostruka mjerila. Jedan puta kada zastupnik, kada se jednom zastupniku nešto ne sviđa od strane drugoga, da kada taj reagira onda se traži povreda Poslovnika i opominje predsjedavajućega zašto nije opomenuo zastupnika. Budimo parlamentarni i dopustimo svakom da izloži svoje gledište. Ministar financija, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Moram reagirati zbog hrvatske javnosti. Ako je jedan zakon onda on vrijedi za sve bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali i u kojem vremenu se nalazili. Zato me čudi da kolega Linić, uvaženi zastupnik, zaboravlja kako je donesen proračun 2003. godine. Molim vas lijepo! Možete se smijati koliko god hoćete. Međutim, po istom zakonu ako je danas neustavno i onda je bilo neustavno. Ako je danas protuzakonito i onda je bilo protuzakonito. Međutim, vi ste onda smanjivali proračun zato što ste dobili direktivu iz Washingtona da morate proračun smanjiti. Mislim da je bilo milijardu i pol milijuna kuna. Poslali ste jedan proračun u Hrvatski sabor, drugi ste usvajali. Na sam dan usvajanja ujutro proračuna, došlo je 6 amandmana s onih famoznih 600 milijuna za restrukturiranje poljoprivrede. To je bilo 2003. Ostale su 2,4 milijarde neplaćenih računa u Hrvatskim autocestama. I nije točno ovo što ste rekli. Hrvatske autoceste su dobile, od sindikata domaćih banaka su dobile 160 milijuna eura i najveći dio svojih, skoro sve svoje obaveze će podmiriti do kraja 2008. godine. To je istina. Možete vi sad govoriti ovako i onako, međutim, Zagrebačka banka je dala jednu ponudu na 70 milijuna, a sindikat ostalih banaka je dao ponudu na 90 milijuna i s tim novcima će se riješiti obaveze Hrvatskih cesta. Što se tiče reforme zdravstva, ja sam u svom uvodnom dijelu rekao da će se 900 milijuna obveza podmiriti do kraja ove godine. Onaj tko zna kako se vodi statistika proračuna po ESA-i 95, onda dobro zna što su … [[Govornik se ne razumije.]] i kako oni utječu na proračun, iako se te … [[Govornik se ne razumije.]] smanjuju u jednoj godini, znači postoji potrebe manja plaćanja sljedeće godine i automatski je taj dio troškova sljedeće godine smanjujete, dakle to je nešto, statistika koja nije izmišljotina ove Vlade. To je statistika po kojoj se vode javne financije. Sve članice Europske unije po ESA-i 95 vode svoj proračun i to je ono što se tiče zdravstva. Prema tome, sukladno Zakonu o proračunu kojega ste vi donijeli, a mi smo taj zakon izmijenili, ali on se odnosi tek na izradu proračuna za 2009. godinu. Vlada može smanjivati rashodovnu stranu, Vlada svojim amandmanima ne može povećavati prihodovnu stranu. Ali ponavljam, ako jedan zakon vrijedi za jedne, onda vrijedi i za druge, a vi ste to isto napravili 2003. Hvala lijepo.
Hvala. Povreda Poslovnika, gospođa zastupnica potpredsjednica doma, Željka Antunović.
Uvaženi potpredsjedniče Doma, povrijeđen je članak 214. Poslovnika, točnije vi ste ga povrijedili jer gospodinu ministru niste izrekli opomenu, iako je povrijedio naš Poslovnik, a to je da je govorio izvan teme. Koliko ja znam, tema dnevnog reda je donošenje proračuna za 2009. godinu, a gospodin Šuker govori o nekakvoj 2003., to je stvarno prošlo svršeno vrijeme, potpuno izvan teme. Umjesto da odgovori na konkretnu primjedbu na koju je navodno odgovarao koliko je to ili nije u skladu sa zakonom ovo što je Vlada sad napravila, a definitivno nije u skladu sa zakonom. On govori o nekakvom donošenju proračuna 2003., ja doista ne znam tko to razumije. To je potpuno izvan teme i ja vas molim da ubuduće spriječite takvu raspravu ukoliko se ljudi toga ne drže da izričete opomenu kao što Poslovnik nalaže.
Ne radi se kolegice poštovana o nikakvoj povredi Poslovnika. Po članku 145. Poslovnika, predlagatelj zakona ima pravo tijekom rasprave davati objašnjenja, iznositi mišljenja i svoje primjedbe o iznesenim prijedlozima tokom cijele rasprave. Isto tako po članku 156. Poslovnika predlagatelj zakona ima pravo zatražiti riječ tijekom cijele rasprave, davati objašnjenja, iznositi svoja mišljenja, izjašnjavati se o podnesenim amandmanima i izraženim mišljenjima i prijedlozima. Prema tome, ministar je davao svoje ocjene i svoja mišljenja u vezi proračuna. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Ispravljam netočni navod gospodina ministra koji veli, za izradu proračuna za prijedloge amandmana treba poštivati ono što je radila Vlada 2003. godine. To je netočna tvrdnja jer za poštivanje zakona treba znati pročitati zakone i predložiti i proračun i amandmane u skladu sa zakonima. A ne bih ulazio u analizu 2003. jer to gospodin Šuker voli pa se stalno vraća. I drugo, točna je izjava da nisu cestari platili svoje radove 9 mjeseci, a to što će biti, kad će biti i kako će biti, o čemu govori Šuker nije bilo napomenuto. Prema tome, 9 mjeseci neplaćenih računa građevinskim firmama u Republici Hrvatskoj.
Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Ispravio bih netočan navod gospodina Šukera koji je rekao da se ovaj proračun donosi na zakonit način. Kao prvo, u zakonu piše da se on treba uputiti u saborsku proceduru do 15.11. Vlada ga je uputila 4.12. u proceduru, a donosimo ga zadnjeg dana ustavnog roka, što bi bilo i u redu da nije bitno promijenjen, sada 2 milijarde kuna. Ja se pitam, što u Hrvatskoj vrijedi 1 milijarda kuna? Očito HDZ-u i ministru Šukeru ništa.
I gospodin zastupnik Josip Leko, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pozvao bih se na članak 90. Ustava Republike Hrvatske i rekao da je gospodin ministar netočno izjavio da je prijedlog amandmana u skladu sa Ustavom navodeći kao razlog presedan. U Hrvatskom pravnom sustavu presedani ne vrijede. To je dokaz i HDZ-ova odluka da neće poštivati recimo povratak zastupnika u Hrvatski sabor Čačića, ma da je presedan bio kad je u Sabor ulazio HDZ-ov zastupnik. Drugo, pustite me da kažem. Drugo što želim reći, članak 167. Poslovnika Republike Hrvatske je sada na djelu. I ja kao član Odbora za Ustav, smatram da je Vlada svojim amandmanima oduzela pravo zastupnicima da vrše preraspored, odnosno raspored sredstava kroz proračun jer je svojim amandmanima umanjila proračun za 2 milijarde kuna cca, a time zastupnici nisu mogli ostvariti svoju ustavnu ulogu da ukupna sredstva predviđena proračunom raspoređuju prema svojim politikama kroz amandmane. Ja bih molio gospodine potpredsjedniče da se očituje Odbor za Ustav i Poslovnik i politički sustav iz članka 167. pa da vidimo je li to zaista bio presedan ili je to bio neustavan prijedlog Vlade Republike Hrvatske.
Gospodine kolega, vi znate jako dobro da u tom članku 167. stavak 1. Poslovnika stoji, prvo u stavku 1., ako su amandmani takve naravi da bitno mijenjaju ili odstupaju od konačnog prijedloga zakona da Sabor može odlučiti da se rasprava odgodi i tako dalje. U stavku 2., ako se u raspravi o podnesenim amandmanima predsjednik ili član Odbora za Ustav upozori na njihovu suprotnost sa odredbama Ustava. Sjednica će se prekinuti dok Odbor za Ustav ne dostavi mišljenje ako je na suprotnost amandmanima s odredbama Ustava upozorio član Odbora za Ustav. Sjednica će se prekinuti ukoliko član Odbora ima potporu trećine članova Odbora. Budući da nema potporu trećine članova Odbora član Odbora, onda se neće… To se mora već proanalizirati, mi ne možemo na ovaj način izigravati odredbe Poslovnika i Ustava. Imamo Klub zastupnika HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite gospođo Pusić. Gospođo Pusić vi ne ravnate sjednicom, kada sam vam dao riječ, izvolite uzeti riječ.
Gospodine predsjedniče, budući da se javila povreda Poslovnika koju niste primijetili onda samo reagiram na to.
A vi ste primijetili? Hvala lijepa. Dobro. Ajde povreda Poslovnika. Zastupnik Josip Leko, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče vama Poslovnik nije dao pravo da presuđujete u vezi Poslovnika nego Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav poziva se na svoje kolege iz kluba zastupnika, ima nas jedna trećina i nigdje u Poslovniku ne piše da to mora biti u pisanom obliku. Dajte poslužite se na dobar način sa Poslovnikom pa ga poštujte. To je jedino što tražimo, ništa više ni manje.
Predsjedavajući daje potrebna objašnjenja po Poslovniku, ja sam vam dao potrebna objašnjenja jer nisam ništa presuđivao. Ako formalizirate taj zahtjev onda ću ja ta zahtjev i prijedlog i razmotriti. Formalizirajte taj zahtjev ovako ne možemo, ovako se neće raditi. Gospođa zastupnica u ime kluba HNS-a, rasprava o amandmanu 1 Vlade, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite. Izvolite gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Gospodine potpredsjedniče mi raspravljamo jedan po jedan amandman ili u paketu.
Raspravljamo, obrazloženje je dato za šest amandmana, a raspravljamo pojedinačno u raspravi o svakom pojedinačnom amandmanu Vlade.
Onda ja se javljam za drugi amandman, ne za prvi.
U ime kluba, dobro. Mi ćemo biti vrlo strpljivi. Gospođa zastupnica Milanka Opačić u ime kluba SDP-a.
Gospodine predsjedniče ja vas molim stanku za klub 10 minuta. Stanku za klub 10 minuta vas molim za klub SDP-a.
Molim?
Stanku za klub vas molim za sjednicu kluba SDP-a.
Treba obrazložiti zašto.
Obrazložiti?
Da.
Zato da vidimo, da raspravimo još neke amandmane koji su ispred nas, a i da obavimo neke radnje koje su u skladu sa Poslovnikom.
Dobro. 10 minuta stanka. Iz kluba SDP-a, gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Nadam se da zastupnicima Hrvatskog sabora nije sporno da oni donose proračun. Nadam se da zastupnicima nije sporno da Parlament, dakle zastupnici vrše raspored sredstava kroz državni proračun. Nadam se da zastupnicima nije sporno da je Vlada iza mogućnosti kad su zastupnici raspravljali i kad su svojim amandmanima vršili raspored proračunskih sredstava za korisnike tih novaca, da je Vlada naknadno poslala svoje amandmane i smanjila proračun za dvije milijarde kuna. U takvoj situaciji zastupnici nisu mogli ostvariti svoju ustavnu ulogu, jer nisu znali koliki je proračun o kojem su raspravljali. Dakle, Ustav nedvojbeno obvezuje hrvatski Parlament da utvrđuje i prihode i rashode. Pošto je Vlada nakon završene rasprave poslala svoje amandmane i umanjila taj ukupni iznos proračunskih sredstava za dvije milijarde kuna, time je obmanula i Parlament koji nije mogao s time raspolagati jer naprosto nije imao pred sobom tu činjenicu. U takvim okolnostima, dakle mi smatramo da je važno ocijeniti te okolnosti. Zato smo i zatražili da uz suglasnost sa člankom 167. Poslovnika Sabora Republike Hrvatske, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ocijeni ustavnost tih amandmana. Dobra parlamentarna praksa i parlamentarna logika ne zahtjeva da zahtjev za očitovanjem odbora bude potpisan i pisan. To je novi presedan koji uvodi potpredsjednik Sabora u parlamentarnu praksu. Ali da i to ispunimo, ja ću najprije pročitati tko podržava prijedlog da se očituje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav o ustavnosti tih amandmana. To je Ivo Josipović, Zoran Milanović, Tonino Picula, Vesna Pusić, Ingrid Antičević-Marinović i Josip Leko. Tekst potpisan od tih ljudi dobit ćete ovdje u Saboru. Ako parlamentarna praksa nije tražila pisani zahtjev, a potpredsjednik to danas traži, ja vas molim da uzmete u obzir da taj presedan ne mijenja ništa u kvaliteti našeg zahtjeva. Molim vas da poštujete Ustav i Poslovnik i da se Odbor za Ustav i politički sustav očituje o našem zahtjevu kako bismo valjano mogli nastaviti raditi. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ja ću još jedanputa citirati odredbu članka 167. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora: "Ako u raspravi o podnesenim amandmanima, predsjednik ili član Odbora za Ustav upozori na njihovu suprotnost sa odredbama Ustava Republike Hrvatske, sjednica će se prekinuti dok Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ne dostavi mišljenje. Ako je na suprotnost amandmanima sa odredbama Ustava Republike Hrvatske upozorio član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, sjednica će se prekinuti i sastati Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ukoliko član Odbora ima potporu trećine članova Odbora." Ako, zašto sam ja tražio da se mora dostaviti dokaz da član Odbora ima potporu trećine članova Odbora? Nije dovoljno samo naznačiti u raspravi i reći eto, ima potporu trećine članova Odbora i tražim da se sastane sjednica Odbora koju je predsjednik Odbora dužan sazvati. Logično je i prirodno je da se ta činjenica treba dokazati, dakle da se treba dokazati da ima potporu trećine članova Odbora. Vi sada ovdje navodite da ima potporu od 13 članova Odbora. Odbor tvori predsjednik, potpredsjednik i 11 članova. Jedna trećina je pet članova Odbora. Vi ste naveli ovdje imena. Ja ću vam vjerovati na riječ da su to poduprli i ovi koji nisu nazočni ovdje, gospodin zastupnik Tonino Picula koji je član Odbora, isto također gospodin Milanović. Ja ću vam vjerovati na riječ da su oni dali potporu sazivu Odbora. Nije bio nikakvi presedan. U nekoliko navrata smo u dosadašnjoj proceduralnoj praksi Hrvatskoga sabora imali takav zahtjev i uvijek je onaj koji je inicirao sazivanje sjednice Odbora za Ustav, uvijek je dokazao da ima potporu trećine članova Odbora. Prema tome, ne radi se o nikakvom presedanu kako je rekao kolega Leko, nego se radi o jednoj uobičajenoj, rutinskoj, normalnoj činjenici da se mora dokazati, učiniti vjerojatnim da ima potporu trećine članova Odbora za ovaj prijedlog. Sada je 10 i 41. ja sada u 10 i 45 sazivam u sobi 133 sjednicu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim sve članove Odbora da budu na sjednici Odbora, dakle u 10,45 i nakon te sjednice će se… Sada prekidam sjednicu. Nakon te sjednice će se nastaviti sjednica Hrvatskog sabora. Gospođe i gospodo zastupnici izvan dvorane, molim vas da uđete u sabornicu, u dvoranu da možemo nastaviti sjednicu. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. U stanci prije ovog prekida sastao se Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji je donio zaključak da amandmani Vlade nisu u suprotnosti sa Ustavnom Republike Hrvatske i prema tome sada nastavljamo sa raspravom o amandmanu jedan Vlade. Gospođa zastupnica Vesna Pusić u ime kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ali kao što sam rekla, krivo sam se u tom slučaju javila. Moja rasprava je na amandman dva. Tako da oprostite.
Hvala lijepo. Uvažavam isprike, ja sam pogriješio. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin.
Koliko traje ova rasprava po amandmanu?
5 minuta.
3 minute?
5 minuta, za vas 5.
Šta sa mjesta ili dolje?
Možete sa mjesta, možete i ovdje. Kako želite?
Dobro gospodo. Što dole? Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, uvažena gospodo zastupnici. Pa jasno uvijek su se podnosili amandmani na proračun, ali vjerojatno nikada u iznosu od 2,3 milijarde kuna. Ako ovo nije novi proračun, onda je bitno ovo izmijenjeni proračun. Vlada kao što imamo prilike čuti ili ćemo kasnije vidjeti, odbila je 79 amandmana. No, Vlada nije Sabor i vjerojatno je u nekom dijelu moguće popraviti ovaj proračun, tim više što doista iduća godina biti će vjerojatno jedna od najtežih nakon '95. Prihodi vidimo ovdje ostaju 124,6 milijardi kuna, ovaj rashodi su srezani za 1,95 milijardi kuna na 127 milijardi kuna, deficit je 0,88%. Ako sam ja ovo uredno izračunao umjesto najavljenog 1,6%. Ili proračunski manjak je smanjen za 2,3 milijarde kuna, računajući onih 350 milijuna kuna u izvan proračunskim prihodima. Najviše gubi zdravstvo milijardu 700 milijuna kuna, iako realno to će izgleda biti 800 milijuna kuna, poljoprivreda 96 milijuna kuna, vanjski poslovi 47, obrazovanje 80, gospodarstvo 10, branitelji 10 itd. Međutim, na ono zbog čega IDS najviše žali, to je izostanak značajnih financijskih injekcija kroz HABOR. Svi znamo da će 2009. vjerojatno kao što rekoh biti za gospodarstvo pakleno teška godina, jedan od najtežih od '95. na ovamo. Gospodarstvo ostaje bez kredita, treba reprogramirati 6 milijardi eura glavnice i onda se postavlja, kako, ako država povuče gotovo sva financijska sredstva poslovnih hrvatskih banaka. Netko je ovdje rekao, mislim gospodin Milanović da je ovaj proračun za 2009. insuficijentan. Možda je čak i gospodarski impotentan. Za kapitalne investicije ostaje svega 3,6 milijardi kuna, plus negdje izvan proračunskih fondovi cca dvije, dvije i pol milijardi kuna. Znači za investicije ostaje onoliko koliko godišnje može potrošiti Grad Zagreb, ne računajući javna poduzeća HEP, šume itd. a to znači da će vjerojatno investicija biti manja, manje i da će vjerojatno i bruto domaći proizvod iduće godine, ako se ne pomogne gospodarstvu i da se sačuvaju radna mjesta, biti manji. Bez investicija na žalost neće biti razvoja, bez cesta, vodovoda, šta ja znam, itd. gradnji bolnica može se gospodarski zemlja paralizirati, a ono malih stranih investicija već smo utjerali. Sve u svemu jasno, dobro je da se deficit smanjuje, ali još jedanput ova praksa usvajanja amandmana na prijedlog državnog proračuna, mimo rasprave Sabora, gdje de facto u ruke dobijamo jedan posve novi proračun je za svaku osudu i utoliko jasno da se taj amandman ispred kluba IDS-a ne može prihvatiti.
Hvala. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman jedan Vlade. Tko je za? Glasujemo ručno, kao što smo riješili. Može i desnom, može i lijevom. Samo ne sa obje. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Sa 72 glasa za, 53 protiv, usvojen amandman Vlade broj jedan. Amandman Vlade broj dva ili drugi amandman. Otvaram raspravu. Klub HNS gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodo i dame iz Vlade, kolegice i kolege. Amandman dva, u sebi sadrži i jedan podatak koji sadrži i jedan podatak koji je bio i u originalnom prijedlogu proračuna ali je obzirom na drastičnost promjena koje ovi amandmani unose mogao i taj podatak ili ta činjenica ovdje biti izmijenjena, međutim kao što vidimo nije. Dakle, sjećamo se svi rasprava između Vlade i sindikata o povećanju plaća i gdje se u jednom trenutku kad je na kraju Vlada popustila u tim pregovorima gdje je javno rečeno da će sindikati snositi odgovornost i za ovu vrstu proračuna odnosno za ovakvu preraspodjelu sredstava. Međutim, ako pogledamo i u originalnoj verziji a i u ovoj rashodi za zaposlene vidimo da oni ne iznose 6% kao što je Vlada tvrdila da je učinjeno na temelju inzistiranja sindikata nego iznose oko 8% odnosno u originalnoj verziji 8,2% povećanja a sada budući da se smanjuju rashodi za zaposlene samo za 10 milijuna iznose u grubo ajmo reći oko 8%. Dakle, 6% povećanja bi bilo 1,2 milijarde ali vidimo da ovdje se ne povećavaju ti rashodi u onom iznosu u kojem su sindikati tražili povećanje plaća nego se očito prema ovom prijedlogu zapravo ovdje planira i novo zapošljavanje. Dakle, ovaj iznos ne može biti iznos od 6% koliko su sindikati ispregovarali za povećanje plaća nego je u taj iznos pretpostavljam pod odgovornošću sindikata ili ne znam čijoj uguran još jedan dodatni iznos od negdje 470 milijuna kuna koji znači novo zapošljavanje, ili neka druga rezerva ali kako, gdje, na koji način ništa se ovdje ne govori. Prema tome, to je konkretno govoreći o ovom amandmanu, o problemima sa drugim amandmanima govorit ćemo kad dođemo do njih ali ovdje postoji nešto malo manje od pola milijarde kuna povećanje rashoda za zaposlene koje nije smanjeno osim sa simbolički iznos koji je preko onoga što je 6% povećanja plaće. Klub HNS-a naravno ne može prihvatiti na ovaj način neobrađeno povećanje rashoda koje nije utemeljeno na pregovorima sa sindikatima. Hvala.
Klub zastupnika IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, gospodo zastupnici. Pa ja ću se osvrnuti na subvencije, amandman broj 2 pod subvencije trgovačkim društvima gdje se smanjuje za 58 milijuna kuna. Subvencije poljoprivrednicima kojima se sa 3,7 milijardi kuna smanjuje za 58 milijuna kuna na 3,6 milijardi kuna i pomoć dane u inozemstvu unutar opće države odnosno pomoć inozemnim Vladama 97,100 milijuna kuna. Prvo što treba primijetiti da su u ovogodišnjem proračunu subvencije sa nekih 9 milijardi kuna svedene koliko su bile isplaćene 2008. na 4 milijarde 673 milijuna kuna. Dobro, kod gospodarstva to je malo drugačije. Hrvatska brodogradnja s druge strane ako pratimo sada prilike izuzev Uljanika je de facto bankrotirala, državi je dospjelo već sada, do kraja godine dospijeva 4,6 milijardi kuna vis a vis onih obveznica. U 2009. će sigurno doći na naplatu još nekih 4 milijarde kuna. I što će se sada dešavati? Prvo, molim još jedanput ću reći za ovom govornicom da se Uljanik ne prodaje. Odgovorne u drugim brodogradilištima neka se i sankcioniraju. Kako mi možemo razgovarati o sudbini brodogradnje a niti smo vidjeli sporazum sa Bruxellesom a s druge strane vidimo da će brodogradnja ove godine dobiti kroz formu subvencija znatno manje novaca no što ih je imala na dispoziciji ove godine 2008. Što znači smanjiti 25% kapaciteta, pa logično bi bilo da se od nas traži da povećamo kapacitete za 25% jer pet brodova u Hrvatskoj radi jednu godinu 3 tisuće radnika a u Koreji u jednoj godini pet brodova napravi 800 radnika. Što znači izostanak klauzule da kupci za jednu kunu ne moraju nastaviti djelatnost izrade broda, da ne moraju zadržati radnike itd. Sve u svemu, mislim da ovo smanjivanje subvencija u idućoj godini sigurno nije dobra praksa. Od ministra Pankretića vidimo da u odnosu na onih prvotno planiranih 4,7 milijardi kuna ostaje ministar bez 96 milijuna kuna ili hrvatska poljoprivreda, uvoz hrane je enorman, uvoz općenito u ovoj zemlji je astronomski ali za šta se konkretno odnosi tih 96 milijuna kuna sada smo vidjeli. To je subvencije poljoprivrednicima, obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima minus 58 milijuna kuna i to ide direktno protiv seljaka i to sigurno nije dobra praksa. S druge strane, vidimo da pomoć inozemnim vladama de facto iznosi 97 milijuna i 100 tisuća kuna. Pitanje je da li imamo nekih potreba i u ovoj zemlji da tim novcima pokušamo sami sebi da se tako izrazim pomoći. Znači, vis a vis smanjenja tih subvencija brodogradnji, trgovačkim društvima a znamo kakva će godina biti 2009. radi smanjenja subvencija poljoprivrednicima, obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima kako piše u ovoj stavci IDS ovaj amandman ne može prihvatiti.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Idemo na glasovanje. Tko je za amandman broj 2 Vlade? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 77 glasova za i 51 protiv je prihvaćen, usvojen amandman 2. Vlade Republike Hrvatske. Amandman 3. Vlade. Otvaram raspravu. Gospodin zastupnik Mirando Mrsić, u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Amandman 3. bi mogli sažeti samo na jedan dio a to je ovaj na kraju da je zdravstvo opet ostalo po strani i da unatoč tome, proklamiranoj želji za reformom i želji da se napravi reforma zdravstvo je ostalo bez milijardu i 700 milijuna kuna. Očito da je zdravstvu najlakše uzeti novce, jer je zdravstvo ionako u gubicima pa sada malo gubitaka više ili malo gubitaka manje, sasvim je svejedno, ali ovaj proračun i ovaj pokušaj konsolidiranja zdravstva sa ovakvim načinom očito neće uspjeti. Jer je od milijardu i 700 milijuna kuna, defacto to novi proračun za zdravstvo, novi proračun Republike Hrvatske i o tom proračunu u ovakvom obliku nismo imali prilike diskutirati jer se njime stvaraju novi uvjeti. A novi uvjeti su da će se na lijekovima za recept uzeti milijardu i 200 milijuna kuna, znači rokovi koji su sada između 180 ili 240 dana za ljekarne nikada nisu bili tako dugi će ostati takvi kakvi jesu. A samo da napomenem i mogu reći da mi je žao što smo jedini u našem okruženju koji imamo tako dugo plaćanje. Slovenija ima 60 dana, Srbija ima 60 dana, Bosna i Hercegovina ne iz džepa profesore Hebrang, nego iz sustava zdravstvenog osiguranja, pogledajte u Sloveniji kako to izgleda, Srbija ima u 60 dana, Makedonija ima u 60 dana, Makedonija ima u 60 dana, Makedonija ima u 60 dana, Makedonija je konsolidirala svoj zdravstveni sustav na ovakav način kao što se krenulo, neće se moći konsolidirati sustav i ostati će dugovi u sustavu, jer sa 3 milijuna i 300, 3 milijarde i 330 tisuća i nešto sitno za lijekove na recept se ne mogu pokriti dugovi koji su nastali proteklih godina, da samo kažem da je u proteklom proračunu za 2008. godinu bilo predviđeno 2 milijarde i 300 milijuna a da je sama potrošnja preko 3 milijarde i 100 ako ne i više. Da ostaje dug HZZO-a koji je bio 900 milijuna za prvih 6 mjeseci, pitanje je koliko će biti do kraja godine. A u svakom slučaju ovaj proračun na ovakav način neće osigurati miran život u sustavu, nego će sustav dodatno izbalansirati i dovesti, odnosno nastaviti će se ono što je bilo i do sada a to je kuknjava, dugovi i nedostatak lijekova, posebno u činjenici da će biti upitno kako će se ovaj proračun puniti i na koji način će se moći servisirati dugovi. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Kod ovog trećeg amandmana gospodine potpredsjedniče, gospodo zastupnici, ministri, Klub IDS-a isto će se očitovati samo na ovu stavku Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, 29,7 milijardi kuna minus milijardu i 700 milijuna kuna jednako 28 milijardi kuna. Da ne govorim sada o naknadi za bolovanje, ortopedski uređaji, pomagala itd., što sve se normalno skraćuje, itd., itd. Nije zdravstvo jedini gubitak, ali jedan od većih gubitnika ovog proračuna je svakako zdravstvo. Međutim, još veći su možda gubitnici poduzeća a bez da njima pomognemo, u pitanje može doći i kompletna kako ću je nazvati nadgradnja. Ministar zdravstva od prvotno planiranih 29,7 milijardi kuna gubi pod navodnicima milijardu i 700 milijuna kuna, realno će to biti negdje oko 800 milijuna kuna, proračun zdravstva se time ne povećava za onih 25%, negdje će se povećati do 20%, nije ni to malo povećanje budimo realni, ali možda nedostatno za 4,5 milijuna građana koji koriste zdravstvene usluge i 81 tisuće zaposlenika u zdravstvo. Znači demagogija je da je igdje zdravstveno besplatno pa samim time i u Republici Hrvatskoj. No, IDS misli da je novac trebalo ostaviti zdravstvu u cilju većih investicija upravo u gradnji općih i drugih bolnica. Jer ako ima u ovoj zemlji novaca, za rukometne dvorane, e onda boga mi treba biti i za gradnju novih bolnica.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Pusić, Klub zastupnika HNS-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Što se amandmana 3. tiče, on zapravo govori o prirodi novog proračuna, dakle, u kojem mjeri se ovim amandmanima koje smo dobili neposredno izjašnjavanja o proračunu se mijenja karakter i bit proračuna. Da spomenem samo nekoliko stvari. Dakle, ovih milijardu i 700 milijuna kuna koji se skidaju sa zdravstva. Zdravstvo će dobiti milijardu i 700 milijuna kuna manje. Mi smo ovdje proveli dane raspravljajući o zdravstvenoj reformi i meni se čini možda i malo apsurdno da se mi iz Kluba HNS-a koji smo imali velike primjedbe na to bunimo da se skida ta milijarda i 700 milijuna. Meni se čini da bi bilo logično da Klub HDZ-a bude potpuno u luftu što bi se reklo, dakle da bude potpuno konsterniran činjenicom da oni koji su podržali reformu zdravstva i koji su podržali sve ono što je ovdje predloženo sada tvrde da je svejedno milijardu i 700 milijuna gore ili dole. Da se to moglo provesti i bez tih milijardu i 700 milijuna koji su originalno planirali kao što se moglo sprovesti i sa. Prema tome, čini mi se vrlo neobičnim da bi uopće klub HDZ-a koji je podržao zdravstvenu reformu i prateće zakone mogao pomišljati da podrži sada kresanje proračuna za milijardu i 700 milijuna, jer da se isti program reformi može provesti sa milijardu i 700 milijuna manje ljudi onda tu nešto ne može štimati. Nešto tu ne paše, jer ne može biti na stavci jednog ministarstva moguća ušteda od milijarde i 700 milijuna u roku od 3, 4 dana se to ne može ustanoviti. Ako je to tako mi po svim ministarstvima imamo, pa tu barem 20% proračuna možemo uštediti ako je tome tako. S druge strane na Ministarstvu znanosti skida se ili kreše 80 milijuna. Samo za ilustraciju. Tih, kad bi se dodalo 80 milijuna to bi bilo dovoljno za besplatni prijevoz za učenike trećeg i četvrtog razreda. Točno toliko. Čak možda pet milijuna manje bi bilo dosta da se djeca i u trećem i u četvrtom razredu voze u školu. Poljoprivredi se reže 98 milijuna i vanjskim poslovima 47 milijuna i 336000 u godini u kojoj bi mi, što izgleda sve manje vjerojatno, na žalost trebali završiti naše pregovore sa Europskom unijom. Dakle, koncepcija iz ovih rezanja proračuna, koncepcija Vlade je puno jasnija još nego iz proračuna originalno, a bitno se mijenja. Ono što se govorilo o školstvu kao prioritetu obrazovanju, kao prioritetu očito ne dolazi u obzir. Zdravstvena reforma koja se ovdje usvojila, odnosno vi ste je podržali bez milijardu i 700 milijuna. Ne znam kako će se provesti. Europa kojoj smo se nadali kreše se upravo u tom dijelu. Poljoprivreda, niti imamo reforme kreše se u tom dijelu. Čini se da je na neki način iz ovog amandmana puno jasnije kuda Vlada misli ići, odnosno da ne misli ići nikuda. Pa prema tome, HNS neće podržati ovaj amandman.
Hvala. Zaključujem raspravu. Idemo na glasovanje o amandmanu tri Vlade. Molim tko je za amandman tri Vlade? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 74 glasa za i 49 protiv usvojen je i amandman 3. Vlade. Sada ćemo prijeći na amandman 6. jer se amandman 4. i 5. odnose na amandmane Vlade na Prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta i peti amandman na Prijedlog financijskog plana fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, pa ćemo glasovati o tim amandmanima nakon što glasujemo o amandmanu šest Vlade. Otvaram raspravu o amandmanu šest Vlade. Nema prijavljenih. Dajem na glasovanje amandman šest Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 76 za, 50 protiv usvojen amandman šest Vlade. Amandman četiri Vlade. Otvaram raspravu. Pardon. Glasovat ćemo o četiri i pet ovim amandmanima Vlade kad dođe glasovanje o Financijskom planu Hrvatskih cesta i Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Molim?
Pa ja bih molio da se raspravi sada o ta dva amandmana zato jer je amandman šest sadrži amandmane 4. i 5. da su usvojeni. Dakle, amandman 6. prejudicira koje smo sada usvojili, koje je vladajuća većina usvojila prejudicira da su amandmani 4. i 5. raspravljeni i usvojeni. Dakle, radi se o konsolidiranom državnom proračunu gdje je već ugrađeno da su ova dva amandmana unutra usvojena. Prema tome, ja predlažem da se raspravi i sada o amandmanu 4. i 5. Potpuno je apsurdno da usvojimo konsolidirani proračun, a onda raspravljamo o amandmanima kojima, gdje bi to trebalo. To je jedno i drugo. Ministar je isto u cjelini obrazlagao sve amandmane Vlade, pa i otvorili ste raspravu o svim amandmanima Vlade. Dakle, evo predlažem ako možemo i 4. i 5. raspraviti.
Prihvaćam. Amandman četiri Vlade. Izvolite. Klub SDP-a, zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministri, cijenjene kolegice i kolege. Dakle, amandmanom četiri se skida 90 milijuna kuna u projekt Programu Hrvatskih cesta, program gradnje i rekonstrukcije brzih cesta i rekonstrukcije, uređenje cesta na otocima 100 milijuna kuna. Ovih 90 milijuna kuna je nešto što smo mi u Podravini, Prigorju, Bilogori, u Koprivnici, Križevcima, Bjelovaru strašno iščekivali, jer nam je već 4 proljeća, 4 jeseni obećavano da na proljeće starta izgradnja brze ceste i ako bi trebalo proglasiti najbolji spin ove godine, a možda i ovog desetljeća, onda je to ovaj spin koji se dogodio. Dakle, Vlada kaže nema 90 milijuna kuna za izgradnju brze ceste podravsko-bilogorskog ipsilona, ali ćemo vam tamo sagraditi autocestu jer valjda nismo dovoljno bogati da gradimo brzu cestu, nego sada odjedanput ćemo imati novaca da sagradimo autocestu i ta autocesta kao svugdje u svijetu neće se kopčati na autocestu, nego će se kopčati na brzu cestu pa ćemo tako imati poznate dionice autoceste Bjelovar-Gradec pa ćemo imati naplatne kućice u Bjelovaru i naplatne kućice u Gradecu pa ćemo se onda voziti brzom cestom Gradec-Sveta Helena pa ćemo opet malo skočiti na autocestu pa ćemo se voziti po autocesti. Isto tako je u prometnoj strategiji poznata dionica autoceste Križevci-Gradec gdje ćemo isto imati naplatne kućice u Križevcima i u Gradecu, a onda ćemo platiti cestarinu pa ćemo opet se voziti po brzoj cesti. Po brzoj cesti ćemo se ponovno voziti. Otprilike ovaj amandman kaže, kaj smo vam obećavali, obećavali smo vam. A ako hoćete cestu imati i to autocestu, onda si sami skupite novac i sami si ju napravite. Pa možda je moglo ostati u državnom proračunu čisto novaca da napravimo naplatne kućice pa počinjemo prikupljati novac da sagradimo brzu cestu ili autocestu od Koprivnice do Gradeca i od Bjelovara do Gradeca pa kad skupimo novce si budemo to sami napravili jer upravo to ovaj amandman govori. Drugo, danas potpredsjednik Vlade u svojim novinama kaže i na brze ceste će se uvoditi cestarina, to je nešto potpuno novo. Pa sada smo mi mogli birati hoćemo li brzu cestu ili autocestu. Ako bi se nas pitalo, mi bi rekli da možda brza cesta je sasvim dostatna jer će u konačnici trebati nešto manje novaca da bi se ona sagradila u ovom razdoblju. Dakle, na žalost, evo nakon silnih obećanja ponovno Podravina ostaje otok. Ostaje otok, kao što će ostati otoci ovdje kod rekonstrukcije uređenja cesta na otocima, ma da se ovdje odnosi to na Pelješki most, koji je za razliku od brze ceste prema Križevcima i prema Bjelovaru se počeo graditi i po svemu sudeći će prije se doći Pelješkim mostom na Pelješac, nego što će se doći bilo kakvom normalnom cestom do Križevaca, Bjelovara i Koprivnice. Ovo je potpuno neprihvatljivo zato jer se ogromni novac skuplja i slijeva iz cestarina, odnosno iz registracije za motorna vozila, iz benzina iz područja Podravine, Bilogore i Prigorja, a sada se ponovno kaže da za to nema dovoljno novaca ili da nikada neće biti novaca. Kriza je inače i počela u trenutku kada Hrvatske autoceste nisu mogle dobiti kredit za plaćanje dugova niti uz državno jamstvo. Sada smo čuli da se indicirano se nekako uspjela pokrpati rupa u ovoj godini. Pa kako će se sljedeće godine pronaći negdje oko 2 milijarde kuna ili sljedeće 2 godine, 3 godine jer se obećava 2011. cesta u Koprivnici, dakle treba 3 milijarde kuna za autocestu do Koprivnice i treba negdje oko milijarda kuna za autocestu do Bjelovara. Kako će se sada naći tih 4 milijarde kuna odjedanput ako se ovdje skida 90 milijuna kuna? Inače, upitno je kako bi se i napravila ta cesta za 90 milijuna kuna, ali evo ga opet ostaje Podravina otok, možda bi bilo dobro da malo mora Panonskog vratimo pa sagradimo jednu trajektnu luku pa možda most sagradimo da bi se moglo doći konačno normalnom cestom do Koprivnice i do Bjelovara.
Hvala. 2 ispravka. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Želio bih ispraviti samo uvaženog zastupnika jer u ovom proračunu nije ostalo novca ni za naplatne kućice, nego te kućice će biti izgrađene u proljeće 2010., kao što će i poljoprivrednici dobiti povećanje poticaja 2010. s obzirom da je HSS digao ruku za smanjenje poticaja i za smanjenje novaca za poljoprivredu.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik, potpredsjednik Doma, Josip Friščić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, želim ispraviti netočni navod zastupnika Mršića da će Podravina ostati otok. Podravina neće ostati otok jer temeljem dogovora između Hrvatskih cesta i autocesta u 4. mjesecu iduće godine početi će se graditi autocesta za Koprivnicu i Bjelovar, a i onu ciglicu koju je on neki dan ugradio s mladeži SDP-a ćemo uzeti u obzir pa ćemo smanjiti troškove. [[Pljesak.]]
Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 4. Tko je za amandman 4? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 76 za, 52 protiv usvojen i amandman 4 Vlade. Ne, to je bio amandman 4? Da. Amandman 5. Vlade. Otvaram raspravu. Gospođa zastupnica Vesna Pusić, klub HNS-a.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Ovdje se zapravo smanjuju sredstva Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Smanjuju se sredstva za programe energetske učinkovitosti i za programe zbrinjavanja posebnog otpada. Ne znam koliko posto i svijest i da li je to refleks neke procjene da mi nemamo šanse zaista završiti pregovore s Europskom unijom 2009. godine. Jer ako je tako, kažite pa ćemo onda odustati. Zato jer, kao što možda neki od vas ne znaju, ali mnogi znaju, mi smo tražili jedan niz odgoda u poglavlju Okoliš oko kojeg pregovaramo s Europskom unijom. To poglavlje je poglavlje koje nije otvoreno. To poglavlje je poglavlje gdje mi još nismo dobili nikakvi signal da li će se naši zahtjevi za odgodama europskih direktiva, a tražimo u nekim slučajevima potpuno nerealne vremenske, ne može se očekivati da ćemo dobiti te vremenske odgode zato što ih nitko prije nas nije dobio. Dakle u takvim uvjetima pretpostaviti ovim amandmanom da smo mi sve to već dobili i da smo ispregovarali poglavlje o okolišu pa da možemo odgoditi primjenu pojedinih direktiva, odnosno pripremanje Hrvatske za primjenu direktiva Europske unije o zaštiti okoliša gdje je potpuno neozbiljno. Na neki način mi prejudiciramo ono o čamu raspravu još sa Europskom unijom nismo otvorili, o čemu komisija još nije uopće formirala stav, a to je naše poglavlje okoliš. Mi smo željeli i bili spremni otvoriti sada 19. i tvrdili i spremni smo otvoriti poglavlje o zaštiti okoliša 19.12. a istovremeno u svojem vlastitom proračunu tri dana ili četiri prije toga režemo ono što bi nam de facto trebala biti obveza koja proizlazi iz preduvjeta za otvaranje tog poglavlja. Dakle načelno naravno klub HNS-a ne može podržati ovaj amandman, a praktično upozoravam da je on kao poruka četiri dana prije nego što očekujemo da otvorimo ovo poglavlje, katastrofalna poruka.
U ime kluba zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. U klubu SDP-a nikako ne možemo podržati ovaj amandman zbog toga što je objašnjenje ovog amandmana apsolutno nemušto. Naime ovim amandmanom se predlaže smanjenje rashoda fonda za 160 milijuna kuna i mi se zbog toga pitamo ustvari kako je moguće da se smanjuju rashodi ukoliko prihodi ostaju isti. Što to znači? Znači li to da je prvotni financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u smislu projekcije prihoda bio prenapuhan i nerealan ili da se planiraju u 2009. godini neke bitne izmjene u strukturi financiranja fonda. Naime ja vjerujem da je svima vam dobro poznato da su naknade iz kojih se puni fond fiksirane i ukoliko je bilo dobro planirano one bi trebale ostati iste i zbog toga postoji bitna disproporcija između sada planiranih rashoda i onoga što su planirani prihoda fonda pa bi mi u tom smislu tražili objašnjenje Vlade kako je moglo doći do ovog smanjenja rashoda u ovom amandmanu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. I dajem na glasovanje amandman 5 Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za i 49 glasova protiv, prihvaćen amandman Vlade broj 5. Sada ćemo provesti izjašnjavanje o ostalim podnesenim amandmanima. Molim ministra financija, gospodina Ivana Šukera, u ime Vlade. Prvi je amandman Kluba zastupnika HNS-a na program provedbe nacionalnog programa suzbijanja korupcije.
Vlada ne prihvaća iz nekoliko razloga. Prvo što sredstva koja su predviđena na ovoj poziciji su dostatna no u obrazloženju proračuna smo rekli za koliko su povećana sredstva Ministarstva pravosuđa, Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva financija za uvođenje osobnog identifikacijskog broja. S obzirom da je dakle za namjenska sredstva za poboljšanja tehničkih i materijalnih uvjeta, ta tri ministarstva su preko 140 milijuna kuna povećana u odnosu na prošlu godinu. Smatramo dakle da će, jer to nije samo na ovoj poziciji da će ta sredstva biti dostatna. No vrlo je interesantno da i o ovim raspravama ovdje kada govorimo deklaratorno o tome da smo za ulazak u Europsku uniju i NATO onda smo svi za to, a ovdje se predviđa upravo da se skine pozicija Ministarstva obrane koja je vezana za ulazak u Republike Hrvatske u NATO i to je jedan od razloga zašto ne možemo smanjiti, zašto ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Hvala. U ime kluba HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Naime potpuno je nejasno zašto vlada predviđa za provedbu nacionalnog programa suzbijanja korupcije 120 tisuća kuna. Ako ste to navodno zbrinuli kroz ostale stavke, šta ovdje radi tih 120 tisuća kuna? To je ništa ni sa čim. Prema tome ili imate nacionalni program suzbijanja korupcije pa onda ga financirate ili ga nemate pa ga ne financirate, a ne trpa se po džepovima 120 tisuća kuna okolo na različita mjesta pa će se vidjeti šta će se s njima napraviti. Sa 120 tisuća kuna jasno je da se ne može napravit ništa i nikakvi program suzbijanja korupcije i ako vi smatrate da ste to pokrili drugim stavkama onda naprosto recite. Mi ukidamo nacionalni program suzbijanja korupcije, an e da se tu u ovom slučaju simboličnih 120 tisuća kuna planira za nešto s čime se ne može napraviti naravno ništa. Što se Ministarstva obrane tiče, naše stavke se uglavnom na njega odnose, budući da je čak i predsjednik zemlje predsjedateljice Europske unije Nicols Sarkozy, objasnio da neke stvari u izuzetnim okolnostima mogu biti privremeno na čekanju pa tako i modernizacija po našem mišljenju vojske biti će svima razumljivo da bude na čekanju godinu dana dok Hrvatska ne skupi ekonomske snage da sama to može iznijeti. U suprotnom ove godine ćete imati ove novce koje imate, a sljedeće godine više nećete za tu istu vojsku imati ništa, a to vidi i NATO, vidi i Europska unija. Prema tome u tom pogledu važnije je kreirati novce nego ih u ovom trenutku na potrošnju raspoređivati. Svi su to prihvatili što se toga tiče, čak i u Europskoj uniji.
Hvala lijepa. Tko je za amandman koji Vlada ne Prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Drugo, Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Vlada ne prihvaća zato što smatramo da su sredstva planirana dostatna i druga stvar sa rastom državnog proračuna za 2009. godinu.
Hvala. U ime odbora? Nitko. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 3. amandman zastupnika Zlatka Koračevića?
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što nije moguće mijenjati sredstva PHARE programa Europske komisije i ako bi promijenili PHARE, a nemoguće ga je zbog sredstava Europske komisije, teško je govoriti da bi onda mogli i realizirati PHARE 2006. godine koji je potpisan, dakle prihvaćen od Europske komisije za legalizaciju romskih naselja. Prema tome, jedno čisto načelan razlog, a to je da ne možete mijenjati sredstva i odluke Europske komisije kroz državni proračun Republike Hrvatske.
Hvala. Zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, ovo vaše obrazloženje naime, amandman za uređenje romskog naselja već dajem četvrtu godinu zaredom. U tih četiri godine u tom romskom naselju nije se desilo ništa, doslovce ništa. Zbog ljudi koji žive u tom romskom naselju, jednostavno moja obveza kao saborskog zastupnika iz svoje III. Izborne jedinice da potenciram i naglašavam taj problem. Ovo vaše obrazloženje koje smo imali prilike čuti i kojem čujem, već četvrtu godinu ga ponavljate i potpuno u istoj formulaciji. Prema tome, ako nije moguće kroz ta sredstva, moguća su neka druga. Ali vjerujte mi da i kroz ta sredstva je to moguće, međutim tu je nužna i potrebna dobra volja Vlade. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 4. amandman Kluba zastupnika IDS-a?
Vlada ne prihvaća iz razloga što temeljem izmjene iz Zakona o prostornom uređenju i gradnji je propisano koje ovlasti i dužnosti se prenose na jedinice lokalne samouprave i sukladno tome koliko su ti službenici koji su iz državne uprave prešli u lokalnu samoupravu imali plaću u državnoj upravi, toliki dio sredstava je prenesen jedinicama lokalne samouprave. Ne možemo mi prenijeti onaj iznos sredstava koji ti službenici imaju po jedinicama lokalne samouprave, ali tu onda se otvara još jedno pitanje, a to je velika razlika u plaćama između službenika u jedinicama lokalne samouprave i državnih službenika. I druga stvar, još jedan odgovor. Ne možemo deklaratorno govoriti da se želimo boriti protiv korupcije i organiziranog kriminala, a na svim amandmanima česta sredstva ili Ministarstva obrane ili SOA-e kao što je predloženo ovdje.
Hvala. U ime Kluba zastupnika IDS-a, izvolite gospodin Brkarić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ovaj amandman klub IDS-a podnio je na inicijativu Saveza gradova i općina. Činjenica je da sredstva koja su ovdje predviđena u državnom proračunu nisu dostatna za prenesene poslove temeljem Zakona o prostornom uređenju i gradnji, jer su ona bazirana na 2007. godini. Ovdje se vidi, s obzirom da je zakon donesen 2008. godine, ova sredstva nisu dostatna za funkcioniranje gradova, županija, za prenesene poslove, a onda možemo govorit o decentralizaciji. Decentralizacijom spuštaju se ovlasti dijelom gradovima, općinama, županijama, a sredstva ili Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave se ne mijenja. Činjenica je da je potrebno sa prijenosom ovlasti, u ovom slučaju izdavanja lokacijskih i građevinskih dozvola, mijenjat i Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. Evo, ovaj zahtjev odnosno ovaj amandman koji je dan, dan je da se, realno su sagledana sredstva koja su potrebna za gradove, županije, za realizaciju ovog programa odnosno za pokrivanje troškova izdavanja lokacijskih i građevinskih dozvola u svim gradovima i županijama u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. 5, Kluba zastupnika HNS-a?
Vlada ne prihvaća iz nekoliko razloga. Prvo je ovo elementarno nepoznavanja funkcioniranje HABOR-a. Želi se HABOR s ovim amandmanom pretvoriti ponovo u parafiskalnu instituciju što naprosto, kao što je nekad bila, što naprosto ne želimo i ne možemo. Dakle, kroz ovih 220 milijuna je sadržana subvencija kamatnih stopa prema programima resornih ministarstava. A ono što mi želimo napraviti je da se sljedeće godine omogući HABOR-u zaduživanju, kao što je to radio i proteklih godina i da na takav način, kroz sredstva koja će dobiti kako na domaćem tako na inozemnom tržištu kapitala, dođe u poziciju da plasira sredstva u hrvatsko gospodarstvo. Vi znate da sredstva Europske investicijske banke su strogo namijenjena za financiranje malog i srednjeg poduzetništva, a temeljem programa Ministarstva gospodarstva, Ministarstva mora, prometa i razvitka i regionalnog razvoja, se subvencioniraju kamate za određene projekte. Također, sredstva koja dobiva HABOR od KFE-a, dakle jedne slične banke u Njemačkoj, su sredstva za komunalnu infrastrukturu. Dakle, to je model i način kako HABOR može funkcionirati kao moderna investiciona razvojna banka, a ne kao što je funkcionirao prije nekoliko godina kao parafiskalna institucija.
Hvala. U ime kluba HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, prije nije niti Sabor izglasavao garancije štednih uloga. Situacija nije kakva je bila. Situacija je puno gora i puno opasnija i prema tome trebamo, ovo je nešto što zaista trebamo. Dakle, ono što trebamo nije financiranje potrošnje što se ovdje ne dira i financiranje prvenstveno represivnog aparata, naročito kroz vojsku koja nema nikakve veze sa borbom protiv korupcije, ukoliko vi ne želite sugerirati da postoji korupcija u vojsci. Ali inače, jačanje vojske nema nikakve veze sa borbom protiv korupcije. To ima samo veze sa jačanjem represivnog aparata u trenutku u kojem nama treba stvaranje bogatstva, a ne trošenje bogatstva na ovaj način. Prema tome, u stvaranju bogatstva ako se na to ne koncentriramo sada i prilagodimo svoje institucije, a HABOR je tu jedna ključna institucija i potencijalni instrument za to. Ako ne prilagodimo svoje institucije stvaranju bogatstva, onda nećemo imati što trošiti i raspoređivati na ove druge stavke, nadam se ne toliko više na represivni aparat nego nešto više na obrazovanje koje je naša velika obaveza i možda neke druge djelatnosti. Prema tome, zaista u ime kluba HNS-a apeliramo da se ovaj amandman prihvati da bi naprosto imali s čime raspolagati sljedećih godina, a ne da nam ovo bude u tom smislu završno.
Ali nećemo raditi parafiskalne institucije.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim državnog tajnika Krunoslava Mesarića u ime Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, očitovanje na 6. amandman Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dame i gospodo saborski zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Sredstva predložena za Ministarstvo obitelji i branitelja za program zatočene i nestale za 2009. godinu iznose 8 milijuna 245 tisuća. Za ekshumacije kao i ove godine 6 milijuna 748 tisuća 500 kuna, za podršku planirana su u iznosu od milijun 496 tisuća i 500 kuna.
Hvala. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, jasno je o čemu se ovdje radi. Samo da napomenem u 9 godina otkako sam ja u Saboru, nije prihvaćen nijedan amandman opozicije, a koliko se sjećam nijedan amandman uopće parlamentaraca. Ali uvijek stranke se legitimiraju kroz amandmane koje predlažu sa malo zdrave pameti i sreće nešto se kasnije prihvati u nekom drugom obliku, ali u najmanju ruku ljudi vide što ima, a što nema smisla kada predlažete svoje amandmane. Ovaj novac je očito namijenjen ovdje što su kluba HNS-a tiče, za izradu registra branitelja koji je nužan. U ovom trenutku u koji se uveo osobni identifikacijski broj, postaje apsolutno apsurdnim još više, ali sada i očito apsurdnim, da se pola milijuna ljudi koji su registrirani kao branitelji ne uvedu u registar da bi postalo jasno o čemu se ovdje radi i tko zaista jesu, a tko zaista nisu branitelji. Budući da ministarstvo to odbija i govorilo se o tome da će se Vlada pojaviti sa svojim zakonom, a nije se pojavila, predlažemo ovdje da se osiguraju sredstva kako bi se konačno izašlo na čistac sa pola milijuna ljudi koji su u ovom trenutku imaju status branitelja. Hvala. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim gospođu državnu tajnicu Tamaru Obradović Mazal. I prije toga molim zastupnice i zastupnike da bi racionalizirali rad i da bi dobili što više mogućnosti obrazloženja, ono zahvaljivanje predsjedniku preskočite ili predsjedavajućem. Evo. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević, na amandman sedam. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz sljedećeg razloga. Naime, sredstva za poduzetničke zone na aktivnosti koju ste naveli A560089 poticanje poduzetničke infrastrukture su u proračunu za 2009. kao i za ovu godinu, kao što je bila praksa do sada osigurana u objedinjenom iznosu. Taj objedinjeni iznos raspoređuje se temeljem javnog poziva za financiranje na sve jedinice lokalne samouprave, regionalne i područne samouprave, znači samim tim na županije. Prema tome, po javnom pozivu i po odobrenju sredstava ta sredstva se naravno lociraju prema poduzetničkim zonama. Samo za ilustraciju, za područje Varaždinske županije za poduzetničke zone su dodijeljena sredstva ove godine u iznosu od skoro 6 milijuna kuna. S obzirom da smo za poduzetnička sredstva namijenili sredstva u idućoj godini na otprilike na istoj razini i dalje možemo očekivati daljnja ulaganja u poduzetničke zone u ovom slučaju Varaždinske županije.
Hvala. Zlatko Koračević, izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo državna tajnice u svakom slučaju hvala na tih 6 milijuna, govorim ispred građana Varaždinske županije, ali istovremeno ne mogu se složiti s vašim obrazloženjem jer upravo i ova i ove ostale poduzetničke zone bile su i kandidirale su se u temeljem vaše objave natječaja. Međutim, nisu dobile sredstva. Govorim o poduzetničkoj zoni u Malom Bukovcu koji ima kompletnu pripremljenu dokumentaciju već dvije godine, međutim na žalost nema adekvatne podrške, a ponavljam kandidirala se i kandidirati će se opet. Prema tome, s ovim amandmanom samo pokušavamo dati do znanja ministarstvu da pored onih poduzetničkih zona koje imaju po nekim drugim kriterijima pravo na sredstva da postoje još neke kojima je to potrebno. Tažim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Osmi amandman, istog zastupnika, gospodina Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća s istim obrazloženjem kao i za amandman sedam, obzirom da je on identičan amandmanu sedam.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević.
Pa želim ponovo, a da se ne ponavljam, želim ponovo naglasiti da poduzetnička zona u općini Sračinec da je taj projekat i općina Sračinec kandidirala prema ministarstvu, međutim sredstva nisu odobrena i ovim amandmanom pokušavam naglasiti potrebu općine Sračinec i poruku prema ministarstvu i po nekim drugim kriterijima, neke općine u Varaždinskoj županiji dobe sredstva, dobe podršku iz državnog proračuna.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Deveti amandman, istog zastupnika gospodina Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i prethodna dva amandmana.
Gospodin Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. U svakom slučaju tražit ću da se glasa o ovom amandmanu, a radi se o poticaju poduzetničke infrastrukture za poduzetničku zonu Varaždinskim toplicama, a prilikom glasovanja očekujem i podršku kolege Čehoka i ostalih zastupnika, jer se upravo radi o Varaždinskim toplicama. Nije se uspjelo do sada osigurati potrebna sredstva za gospodarsku zonu Varaždinske toplicama a mislim i smatram i na koncu konca i građani iz područja grada Varaždinske toplice očekuju podršku iz državnog proračuna u projektu koji je od ključnog interesa za razvoj grada Varaždinske toplice. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Deseti amandman, gospodina zastupnika Gorana Beusa Reichembergha. Izvolite.
Vlada ne prihvaća u ovom slučaju amandman ide u smjeru poslovne zone Vukovinsko polje. Međutim, obrazloženje je identično. Sredstva za poduzetničke zone na predviđenoj aktivnosti za sljedeću godinu osigurana su u jedinstvenom i objedinjenom iznosu na koje se javaljaju sve poduzetničke zone smještene u jedinicama regionalne, područne samouprave i to po javnom pozivu za financiranje poduzetničkih zona.
Gospodin Beus Richembergh. Izvolite.
Radi se dakle o poslovnoj zoni Vukovisko polje na području grada Velike Gorice za koju postoji ne samo kompletna urbanistička dokumentacija, nego i poslovni partner, odnosno privatni ulagač iz inozemstva koji je u stanju i spreman ulaganjem otvoriti dvije tisuće novih radnih mjesta. Ovdje se ne radi o klasičnom ulaganju u poslovnu zonu veću pomoć lokalnoj samoupravi da izgradi lokalnu infrastrukturu. Grad Velika Gorica koji ima na svom području dezignirane četiri poslovne zone nijednu jedinu kunu ne može dobiti iz državnog proračuna i to je žalosno. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 11 amandman zastupnika gospodina Zlatka Horvata.
Vlada ne prihvaća. Naime, u nazivu aktivnosti restrukturiranja i razvoj pojedinih grana industrije obuhvaćamo na svoj stavci proračuna puno više prerađivačkih industrija od onoga što sugerira predloženi naslov amandmana odnosno naziv koji predlaže uvaženi zastupnik a pored toga državne potpore za poticanje drvne industrije u nadležnosti su i Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja.
Hvala. Gospodin Zlatko Horvat. Izvolite.
Nije nikakva novost i mudrost ako kažem da drvna i posebno tekstilna industrija spadaju među najugroženije grane u ovom trenutku a posebno ono što ih čeka u slijedećoj godini tako da mislim da bez dodatnih poticaja će tu biti velikih problema. Ja ću samo podsjetiti da je Vlada krajem 2007. godine donijela Strategiju razvoja tekstilne industrije i da je tom strategijom za 2008. godinu bilo predviđeno 270 milijuna bespovratnih sredstava i oko 220 milijuna kreditnih linija za tekstilnu industriju. Od toga je realizirano svega nešto oko 100 milijuna a za 2009. godinu predviđa se tom strategijom 220 milijuna bespovratnih sredstava za tekstilnu industriju. Naravno, radi se o spašavanju radnih mjesta i mislim da dodatni poticaji bi morali biti obavezno osigurani, tim više što se ovim amandmanom ne predviđaju nikakva dodatna sredstva nego se samo mijenja stavka a sredstva ostaju ista. Molim da se glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 12 amandman zastupnika Željka Vincelja.
Vlada ne prihvaća. Naime, prema trenutnim potrebama ocijenjenim za slijedeću godinu kao i prema bilanci strateških robnih zaliha sredstva koja su predložena na ovoj stavci Vlada ocjenjuje kao dostatnima za slijedeću godinu.
Hvala. Gospodin Željko Vincelj. Izvolite.
Ovaj amandman podnio sam s ciljem da se građani Republike Hrvatske osjete sigurnijim i osjećaju sigurnijim ako će doći do problema poput prirodnih nepogoda, ekoloških katastrofa i sličnih nevolja koje nas mogu zadesiti a u kojim situacijama nam trebaju popunjene robne rezerve. Ovim amandmanom bio htio samo da se djelomično i to manjim djelom nadopune robne zalihe na tragu odluke Vlade Republike Hrvatske iz 2004. godine da će one biti na razini milijardu i 100 milijuna kuna. Te godine bile su 649 milijuna, 2005. 530 milijuna, 2006. 400 milijuna, 2007. 218 milijuna, dakle 6 puta manje od onoga što je Vlada Republike Hrvatske rekla 2004. Očito matematika ne štima. Da li je u pitanju samo matematika, brojke ili se Republika Hrvatska može osjećati sigurna u situacijama prirodnih nepogoda, ekoloških katastrofa i slično to ostavljam na dušu Vladi.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 13 amandman Kluba zastupnika HNS-a.
Vlada ne prihvaća. Naime, sredstva za naknade tehnološkom višku radnika uključena su sredstva za naknade nezaposlenima i to na poziciji A68 9014 naknade nezaposlenima. Stoga Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Hvala. U ime kluba gospođa Vesna Pusić. Izvolite.
Dakle, radi se o nečemu o čemu svi šute a svima je jasno da će se dogoditi a to je ljudi koji će izgubiti posao u brodogradilištima. Sada se to vidi jasnije nego ikada. Naravno, postoje i drugi mogući izvori ali Hrvatska se za njih nije prijavila. U okviru Europske unije postoje fondovi iz kojih se može dobiti pomoć za zbrinjavanje ljudi koji će i prekvalifikaciju itd. ljudi koji će izgubiti posao u brodogradnji a ne trebamo se više zavaravati i ne treba više gurati glavu u pijesak, to neće biti manje od 10 tisuća ljudi a možda će biti i više. Prema tome, da mi ulazimo u godinu u kojoj smo svjesni da će toliki broj ljudi izgubiti posao a ne pripremamo se za to, nismo tražili sredstva niti od Europske unije, a sada niti u vlastiti proračun ne stavljamo sredstva je zaista neodgovorno. Prema tome, smatramo da je bez obzira što je Vlada gurala glavu u pijesak ili naprosto nije htjela priznati da će toliki broj ljudi izgubiti posao u brodogradnji do sada sada se s time mora suočiti jer je to postalo bjelodano po svemu što je izašlo van oko brodogradnje i da je minimum odgovornosti da predvidimo neka sredstva s kojima će se te desetine tisuća ljudi zbrinuti i na koji način će im se pomoći. Što se Ministarstva obrane tiče ono primjerice raspolaže vojnim zemljištem. To je jedan mogući izvor prihoda kad bi se sustavno prišlo gospodarenju i prenamjeni tog zemljišta koje je sada u vlasništvu Ministarstva obrane pa bi se eventualno mogli pripremiti za udarac koji će neminovno doći. I ako imamo malo odgovornosti ja vas molim da se pripremimo na neki način na zbrinjavanje ljudi koji će u brodogradnji izgubiti posao. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Hvala lijepa. Molim ministra Božu Biškupića. Izvolite. 14 amandman zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisalo je javni poziv za financiranje programa u kulturi. Navedeni program nije prijavljen te se kao takav ne može prihvatiti. Inače, za obnovu ovog doma za razliku od grada u Donjoj Lomnici Ministarstvo kulture je odvojilo 2007. 280 tisuća kuna.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Prije svega, gospodine ministre nije u redu da govorite neistinu. Najveći ulog u dosadašnjim troškovima izgradnje ovoga doma upravo je dao grad Velika Gorica a nije mi jasno kako je moguće da je ministarstvo do sada bez natječaja pomagalo, pa onda vam predlažem budući da se radi o jedinstvenom slučaju u kojem su građani Donje Lomnice jednoga od najvećih turopoljskih sela svojim vlastitim radom prikupljajući sponzorska sredstva i uz pomoć prije svega grada Velike Gorice do sada došli do razine 75-80% dovršenosti ovoga sjajnoga objekta da se ipak razmisli i da se sufinancira iz sredstava ministarstva kao matičnoga. Zahvaljujem. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 15 amandman istog zastupnika gospodina Gorana Beusa Richembergha.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture raspisuje u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba javni poziv, navedeni program nije prijavljen na poziv. U okviru programa zaštite Ministarstvo kulture financira program rada Parka prirode Lonjsko polje, koje u svom djelokrugu rada skrbi i održavanje, uređenje objekata u Čigoču. Ministarstvo kulture također u okviru programa zaštite spomeničke baštine financira obnovu autohtonih tradicijskih objekata u Čigoču i ne samo u Čigoču.
Hvala, gospodin Beus-Richembergh. Izvolite.
Obzirom da se radi o izvanrednome događaju a to je da će Europsko Selo Roda Čigoč nakon 15 godina od proglašenja toga statusa biti domaćin predstavnika svih europskih sela Roda s našega kontinenta. To je dakle, nešto što se nije moglo kandidirati na program. Radi se dakle, o manifestaciji koja će pronijeti glas o našemu Selu Roda koja je među prvima u Europi [[Upadica: Uz pomoć ministarstva.]] uz pomoć ministarstva, nadam se, a nemojte se previše oslanjati na sam park prirode jer ni on nema dostatna sredstva pa bi bilo jako dobro da Ministarstvo kulture ovdje bude partner i u tom smislu molim da se glasuje oko ovoga amandmana.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 16. amandman gospodina zastupnika Zlatka Koračevića.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo raspisuje prema Zakonu o financiranju javnih potreba javni poziv, ovaj program je prijavljen na javni poziv, biti će razmotren i donijeti će se odgovarajuća odluka.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Evo, drago mi je čuti da je program za kojega podnosim ovaj amandman prijavljen i želim vjerovati da će i biti i adekvatno podržan. Naime, za očuvanje, ili bolje rečeno spašavanje Arboretum i dvorca u Opeka Vinici. Ovo je već treću godinu da podnosim taj amandman, ovo je izuzetno veliki pomak da čujemo od predstavnika ministarstva da je program prijavljen, znači postoji šansa. A ja vas želim gospodine ministre podsjetiti, da pred ove zadnje parlamentarne izbore treća izborna jedinica je vama bila izborna baza i upravo vi ste obećali građanima u Vinici, podršku ministarstva za očuvanje i revetelizaciju Arboretuma Opeka Vinica. Očekujemo da ćete i tu podršku dati, ali zbog sigurnosti tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 17. amandman zastupnika gospodina Gorana Beusa-Richembergha izvolite.
Amandman se ne prihvaća. U skladu sa Zakonom o arhivskom … [[Govornik se ne razumije.]] i arhivima, državne arhive osniva Republika Hrvatska. U skladu sa programom arhivske djelatnosti, državnoj arhivi osnivaju se za područje županija. Jedinice lokalne samouprave i uprave može osnovati arhiv. Prema tome, Republika Hrvatska u skladu sa unaprijed navedenim zakonom ne može osnovati arhiv Turopolja.
Hvala. Gospodin Goran Richembergh. Izvolite.
Žao mi je što dva ministra iz Turopolja nisu uspjela uvjeriti Vladu da je to kraj nevjerojatne bogate kulturno povijesne baštine u kojemu propada velika količina arhivske građe. I ovdje se ne radi o tome da država bude suosnivač, nego se traži simbolična pomoć lokalnoj samoupravi u uspostavi arhiva Turopolja kao nove kulturne institucije Turopoljskoga kraja. Radi se o ogromnoj građi koja je trenutno nedostupna, neistražena, a između ostaloga radi se i o fototekama u kojima se procjenjuje da ima više od 50 tisuća negativa koje ne možemo uopće vidjeti jer su u potpuno neadekvatno zbrinute a i radi se o velikoj arhivskoj građi i fotograđi koja postoji po sučiskim arhivima, kao i arhivima obitelji u Turopolju. Žao mi je što ministarstvo ne pruža ruku u osnivanju ovako vrijedne lokalne ustanove kulture. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. I 18. amandman istoga zastupnika, gospodina Gorana Beusa-Richembergha.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv. Navedeni program nije prijavljen na taj poziv te se kao takav ne može prihvatiti. U programu zaštite spomeničke baštine, Ministarstvo inače kada je bilo i prijavljeno proteklih godina financiralo je obnovu objekata drvene arhitekture Turopolja, Crkvu sv. Barbare u Velikoj Mlaki 150 tisuća, ... [[Govornik se ne razumije.]] Bedekovići, Donjoj Lomnici sa 200, Crkvu u Buševcu sa 720, Vodenicu … [[Govornik se ne razumije.]] s 100, Crkvu u Gustelnici sa 60, tradicijskom objektu Lukinić brdu sa 30, Crkvu u … [[Govornik se ne razumije.]] Crkvu u Novim Čičima sa 70, Crkvu u Veleševcu s 40 i Kapelu u Velikoj Jamničkoj sa 50 tisuća kuna. U okviru programa zaštite kulturne zaštite sve što je prijavljeno inače na redovni program, biti će razmotreno i donijeti će se određene odluke.
Hvala. Gospodin Beus-Richembergh izvolite.
Hvala velika ministarstvu kulture koje ulaže sredstva u obnovu sakralne baštine. Ovdje se radi o vrhunskim spomenicima kulture, svjetovne baštine, radi se prije svega o Kurijama Jelačić i Josipović u Velikoj Gorici i zaštiti nekoliko kapitalnih Čardaka u Buševcu i Mraclinu, nažalost do sada Ministarstvo kulture nije imalo sredstva i žao mi je što se ne prepoznaje vrijednost toga dijela naše graditeljske baštine. Jer kapele i crkve su možda najvažniji dio te baštine ali svakako nisu jedine i svakako su u manjini u odnosu na druge objekte. A to kako se čuva drvena arhitektura Turopolja, svjedoči činjenica da se dnevno uništava ono što je od nje ostalo po selima Turopoljskoga kraja. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem ministru Boži Biškupiću. I molim gospodina mininistra Božidara Pankretića, očitovanje na 19. amandman zastupnika Gorana Beusa-Richemberga. Izvolite.
Hvala lijepa. Ovaj amandman se ne prihvaća. Mi smo osnovali ove godine Hrvatski centar za konjogojstvo … [[Govornik se ne razumije.]] kojoj je osnovna zadaća koordinacija provedbe uzgojno-selekcijskog rada i genetskog unaprjeđivanja pasmine kopitara u Republici Hrvatskoj. Te s obzirom da već dugi niz godina provodi potporu uzgoja izvornih i zaštićenih pasmina životinja pa tako i pasmine konja Hrvatski Posavac, smatramo da je ovo sada jedan napredak u ovoj godini. I vidjeti ćemo u budućnosti da li je potrebito samo za Posavca nešto osnivati kada Hrvatski centar za konjogojstvo profunkcionira u punom smislu riječi.
Gospodin Beus-Richembergh.
Obzirom na to da Republika Hrvatska preko resornoga ministarstva već godinama forsira na nevjerojatan način samo i isključivo uzgoj Lipicanaca i da se postavlja pitanje zašto se zapostavlja autohtona vrsta Hrvatskoga Posavca, ovaj napor sekcije uzgajivača Hrvatskoga konja Posavca koja ima više od 60 grla, a između ostaloga i vrhunska grla, grla vrhunske kvalitete zapravo je napor koji je zaslužio potporu svih triju razina vlasti i lokalne i županijske i državne. Radi se o državnome zemljištu na kojemu je moguće uspostaviti jedan uzgojni centar koji bi pokrio područje Posavine i Turopolja, svakako ne čitave Posavine u kojoj se uzgaja hrvatski konj posavac. Ali bilo bi više nego dobro da i Ministarstvo poljoprivrede dade ruku i županiji i gradu, a pogotovo samoj sekciji uzgajivača hrvatskoga posavca da se kontrolirano uz stručnu pomoć i uz nadzor na jednome mjestu zapravo može pružiti potpuna potpora svim uzgajivačima ove vrijedne vrste koja je izrazito kvalitetna i izrazito atraktivna i po kojoj se naša Republika sigurno više prepoznaje nego po lipicancima. Tražim glasovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 20. istog zastupnika.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, jer je gospodin zastupnik podnio krivo amandman. Promašio je, jer se radi o drugom ministarstvu. Prema tome, ovo više nije djelokrug Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, nego drugog ministarstva pa iz formalnih razloga ne možemo prihvatiti.
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh.
Posve je jasno da ministarstvo koje pokriva i ruralni razvoj kroz čitav niz projekata prati i razvoj lokalne infrastrukture u ruralnim krajevima. Prema tome, da Ministarstvo poljoprivrede ima želje ono bi svakako se uključilo u projekt izgradnje odvodnje Donjega Turopolja u kojemu je osam velikih tehno ekonomskih cjelina koje povezuju čak 16 sela izrazito ruralnoga ambijenta, ruralnih karakteristika. Prema tome, budući da se turopoljska sela doista nalaze u ruralnome dijelu žao mi je što Ministarstvo poljoprivrede, odnosno ruralnoga razvitka nema sluha za potporu izgradnji odvodnje u Donjem Turopolju. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 21. amandman istog zastupnika Gorana Beusa.
Ovaj amandman također Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga s obzirom da kod provođenja ovog dijela što se tiče ruralne infrastrukture postoji natječaj i svi oni koji su zainteresirani, pa tako i oni koji su zainteresirani za obnovu zgrade stare škole, društvenog doma u Gornjoj Velešnja se moraju javiti na natječaj. Prema tome, kada će natječaj biti raspisan njima je otvorena mogućnost da se jave. Ako će udovoljiti uvjetima možda će i proći na natječaju i dobiti ova sredstva koja su ovdje tražena, a u ovakvom obliku se ne može prihvatiti.
Hvala. Gospodin Goran Richembergh.
Upravo se o tome radi gospodine ministre. Ovo je klasična klopka. Naime, zgrada je vlasništvo države i ne možete očekivati od lokalne samouprave da nešto što nije njena imovina kandidira na vaše ministarstvo, jer biste odmah istog časa diskvalificirali takvu prijavu. Radi se dakle o prijedlogu da se stara škola u Gornjoj Velešnji u općini Donji Kukuruzari koja je podsjećam općina u području od posebne državne skrbi, vrlo siromašna općina koja nema vlastitih prihoda kojima bi mogla ovako nešto napraviti da se preuredi u društveni dom, jer sada stoji i propada, a ujedno bi mogla biti lokacija za okupljanje lovaca koji dolaze iz čitave Hrvatske na njihovo lovačko područje kojim naravno oni jadni sami ne gospodare. U tome smislu prepoznati potrebu lokalne ruralne zajednice u Gornjoj Velešnji bilo bi više nego dobro, a ne čekati da netko drugi, ne vjerujem da mislite da bi ministar Primorac kandidirao preuređenje ove stare škole. Prema tome, tražim da se glasuje o amandmanu kojim se zgrada društvenog doma u Gornjoj Velešnji zapravo rekonstruira iz postojeće stare škole napuštene i trošne. Hvala lijepo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 22. amandman zastupnika gospodina Zlatka Koraćevića.
Također Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Rekao bih odgovor je vrlo sličan ovom prethodnom. Da, ako da mi podržavamo razvoj sela i seoskog prostora i izgradnju mini mljekara u tom dijelu. No međutim, dobro je poznato da se za to također u stavci mjere 6. koja je bila i ove godine raspisana u natječaju treba kandidirati i dakako ja iskreno vjerujem ako će program odgovarati, ako će biti on dobro napravljen, da on ima šanse da ove godine također prođe na toj mjeri. No međutim, rezervirati sada sredstva posebno na stavki nije moguće, nego je potrebito provesti natječaj kako to i stoji u Pravilniku ministarstva.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre na instrukcijama. Sigurno je, sigurno je da ćemo taj projekat kandidirati. Već sama činjenica da ste i sami rekli da ima šanse za nas govori da ćete to svoje javno izrečenu podršku i usmjeriti prema tom projektu. Ali želim reći da poljoprivrednici na području Varaždinske županije već duži niz godina rade, bave se poljoprivrednom proizvodnjom prvenstveno zbog entuzijazma. Jer uz podršku i uvjete koje im osigurava resorno ministarstvo oni definitivno nemaju mogućnosti za snažniji, za jedan snažniji iskorak. Konkretno ovim projektom grad Ivanec, grad Lepoglava, općina Bednja i općina Klenovnik financiraju izgradnju mini mljekara u koje, mini mljekaru će poljoprivrednici, proizvođači s tog područja davati svoje mlijeko. Jer Vindija kao veliki sustav na tom području nije zainteresirana i jednostavno to je jedna mogućnost da onu poljoprivrednu proizvodnju koju imaju da od nje stvore dodatnu vrijednost. Vjerujem da ćete kao što ste sami rekli ima šanse da ćete vi te šanse i pretvoriti u konkretno djelo. Budite uvjereni da će i svoju odgovornost ovi gradovi i ove općine kroz projekat na vaš natječaj da će zadovoljiti i one formalne stvari. Tražim glasovanje ipak zbog sigurnosti.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem ministru. Molim ministra Petra Čobankovića da se očituje o amandmanima. Prvo 23. amandman zastupnice gospođe Zdenke Ćuhnil.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća amandman iz razloga jer obnova detaljnih melioracijskih građevina za odvodnju i navodnjavanje ili jednostavnije rečeno kanalske mreže trećeg i četvrtog reda financira se sredstvima vodnih naknada, a one su uvrštene u plan upravljanja vodama koje donose Hrvatske vode i gdje se osiguravaju značajno, značajno veća financijska sredstva za provedbu ovih aktivnosti.
Hvala. Gospođa Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Ove godine, odnosno ovih dana upravo smo razgovarali o Zakonu o financiranju vodnog gospodarstva koji treba biti donesen, jednako tako i Zakon o vodama, gdje sve ove obveze upravo održavanja građevina, detaljne odvodnje prenosimo na područnu samoupravu, drugim riječima na županije. Budući da je to proces koji će potrajati, budući da tek nakon toga županije će raspisati melioracijsku, odnosno takse za melioracijsku odvodnju. Mislim da je ovu godinu još trebalo zadržati financiranje iz proračuna kako bismo predali te građevine u kvalitetnom stanju jer ćemo ponovo izgubiti jednu godinu. Znamo što se događalo za vrijeme poplava, za vrijeme neodržavanja takvih sustava. Svakako da je ovdje bilo predloženo ubiti preraspodjela sa pozicija, normalno navodnjavanja koja je itekako važna mjera i koju nismo željeli umanjiti, ali ova godina tih 10 milijuna bi puno značila u ovoj poziciju. Budući da Vlada ne prihvaća, ja povlačim taj amandman, ali posljedice ćemo zasigurno snositi svi zajedno.
Hvala. Amandman je povučen. 24. amandman Kluba zastupnika IDS-a?
Amandman se ne prihvaća i dozvolite da kažem da je program integralnog razvoja lokalne zajednice sve financira iz kredita Europske investicijske banke i sredstava državnog proračuna 50, 50%. Program je započeo 2006. godine kada su jedinice lokalne samouprave bile pozvane da nominiraju podprojekte. Period nominacije podprojekata je prošao, program se provodi, kao što sam rekao od 2006. i završiti će 2009. godine i više nije moguće predlagati i nominirati nove projekte. Iz tih razloga se amandman ne prihvaća, a Grad Buzet nije nominirao ovaj podprojekt kao svoj projekt.
Hvala. U ime kluba IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin.
Pustimo mi ove nominacije iz 2006. Ovo je proračun, gospodine ministre za 2009. Požane su granični prijelaz nedaleko Buzeta. To je najfrekventniji teretni prijelaz u Istri kojeg su slovenske vlasti pred 10 mjeseci prekategorizirale na način da preko njega ne mogu više prometovati svi kamioni, nego samo kamioni do 7 tona. Cesta je, normalno u jednom katastrofalnom stanju, ali ono što je bitno kada mi govorimo o ovom proračunu za 2009. da ta cesta ima i jednu političku poruku. Ja volim reći da nas Slovenci, ne Slovenci, slovenske vlasti svjesno prometno izoliraju. Bilo da je riječ o prometnicama prema Buzetu, Bujama, Rijeci, pretpostavljam da je tako i na nekim drugim graničnim prijelazima. Ali da bi netko rekao, sada i sa hrvatske strane, dajte gospodo učinite, počnite graditi prometnice prema Republici Hrvatskoj, e onda netko i ovdje treba izgraditi adekvatne prometne, kako bih rekao ceste. Ja nisam, da budem iskren, veliki optimista u hrvatsko-slovenskim odnosima. Ti hrvatsko-slovenski odnosi su, na žalost kako se mijenjaju vlasti u Sloveniji iz godine u godinu sve gori. Ti odnosi su danas gori no što su bili za vrijeme Janše. Za vrijeme Janše su bili gori odnosi spram Hrvatske nego za vrijeme Ropa, za vrijeme Ropa gori nego za vrijeme Drnovšeka i tako dalje. Ali ja vas doista molim da pokušamo osigurati adekvatna sredstva da možemo reći, da možemo uputiti poruku Ljubljani nemojte prometno izolirati Republiku Hrvatsku. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 25. amandman istog kluba IDS-a.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje slično prethodnom amandmanu. I jeste ovo proračun za 2009. godinu, ali po programu EIB-a ili Europske investicijske banke podprojekti su morali biti nominirani, oni su morali proći period aplikacije i predloženi da se mogu ići u realizaciju. Predlagač projekata ili podprojekata su bile jedinice lokalne samouprave i iz tih razloga ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Projekt je moguće financirati iz sredstava lokalne samouprave i uz sufinanciranje Hrvatskih voda, naravno zavisno o stupnju pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije te ishodovanim građevinskim dozvolama.
E, gospodine ministre da je to moguće financirati iz lokalnog proračuna, ta kanalizacija u starom gradu Buzetu već bi bila gotova. S druge strane, dajte nemojmo se sad ovdje obmanjivati, Istra ne uplaćuje u proračun Bruxellesa ili Europske unije, nego u proračun Republike Hrvatske i sad bi bilo logično očekivati da će se neka sredstva konačno početi na neki način i vraćati. Ja tvrdim, jedna kuna koja se vrati, ne daje, vraća iz državnog proračuna i Istru opet donosi 10 drugih kuna u državni proračun. Nikada u povijesti Grad Buzet nije od države dobio niti jedne proračunske kune na način da smo bili zastupljeni u proračunu i ja si samo postavljam pitanje kada ćemo mi prekinuti tu tradiciju? Hajde dobro, slažem se nešto je došlo novaca od Hrvatski voda, Hrvatskih cesta i tako dalje, ali vjerojatno i taj grad koji vjerojatno po stanovniku ima najveći izvoz u Republici Hrvatskoj, preko 20 tisuća dolara nešto ili nečim doprinosi državnom proračunu pa bi bilo normalno da se neka kuna i vrati. Ove godine Istra je u državnom proračunu ili Županija istarska zastupljena sa svega 37 milijuna kuna kapitalnih investicija. Pa to ne da je malo, to je ništa jer ja tvrdim da iz Županije istarske u državni proračun ide najmanje 10 milijardi kuna. Ok, vraća se nešto za penzije, za neke plaće u javnom sektoru i tako dalje, ali bio bi red da nas se konačno počne tretirati kao što se tretira Grad Zadar ili Zadarska županija, Splitska županija, Dubrovačka ili neka druga u Republici Hrvatskoj. Utoliko normalno molim gospodu zastupnike da dizanjem ruku potvrde ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 26. amandman istog kluba IDS-a?
Vlada ne prihvaća ovaj amandman uz obrazloženje koje sam rekao u prethodna 2 amandmana. Postoje određena pravila igre i postoje oni koji su nadležni u određenom vremenskom periodu da predlažu određene projekte. Nažalost, ovdje za ovaj projekat Pula nije predložila u periodu kada je bilo potrebito da se taj projekt predloži. Pula, Grad Pula nije predložila ovaj projekt. Iz tih razloga amandman ne može biti prihvaćen.
Hvala. Imamo jedan povredu Poslovnika, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, odbijate amandmane, nemate kvorum u vijećnici.
Hvala. Provjerite kvorum. Izvolite. 72 zastupnika. Molim klubove da se organiziraju, pet minuta ćemo pričekati. Ako nema kvoruma onda ćemo pričekati dok ne bude kvorum. Izgleda da ćemo imati izvanrednu sjednicu, pa ono što volimo to ćemo i dobiti. Inače obavještavam Sabor da sam na konzultacijama sa klubovima koje sam dužan po članku 197. proveo i da ću sazvati izvanrednu sjednicu onda u jutro ako ne budemo završili današnji ovaj program. Kad utvrdite da ima 81 nastavljamo. Gospodin zastupnik Damir Kajin u ime kluba ili gospodin zastupnik…
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre činjenica je da život ide naprijed i 2006. je davno za nama da bi se kandidirao neki projekt u proračun prije svega treba riješiti imovinskopravne odnose, treba riješiti projektnu dokumentaciju, imati kvalitetan projekt koji se može kandidirati. Ja danas mogu reći da je u Istarskoj županiji spoj sa Istarskim ipsilonom, kružni tok ulaza u Pulu i pulska zaobilaznica najveći prometni problem u našoj županiji. Ne govorim to samo zbog svakodnevnog prometa već vrlo dobro znate da su vrlo jaki gospodarski subjekti smješteni u samome gradu poput gradskog brodogradilišta Uljanik. Isto tako nepotrebno je govoriti koliko se samo turističkog prometa ljeti slije putem te zaobilaznice na sam jug Istre. Stoga kažem, ne tražimo sav novac za ovu zaobilaznicu, tražimo sufinanciranje najvećeg prometnog problema u Istarskoj županiji i ne mogu prihvatiti činjenicu da se samo kaže 2006. se mogli kandidirati, danas je to kasno. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 27 amandman gospodina zastupnika Gorana Beusa Richemberga. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga slično kao i kod prethodnih amandmana. Radi se o programu integralnog razvoja lokane zajednice ili tzv. EIB2 koji je period nominacije je prošao i jedina nadležnost za nominiranje podprojekata za ovaj program su bile jedinice lokalne samouprave. Na žalost uz najbolju volju ne možemo prihvatiti sadašnje prijedloge jer se kose sa potpisanim sporazumom sa Europskom investicijskom bankom.
Hvala.
Poštovani gospodine ministre radi se o prijedlogu da se sanira županijska cesta na dionici Borjević-Gornja Lovča u jednoj od najnerazvijenijih općina u Republici Hrvatskoj to je općina Donji Kukurizari u Sisačko-Moslavačkoj županiji. Dakle ne tražimo nikakva sredstva Europske banke i molim vas da u tom smislu ne zavaravate javnost. Radi se o potpori županijskoj upravi za ceste koja nije u stanju sama isfinancirati ovakav jedan projekt. Radi se o prostoru sa velikim brojem doseljenika, sa velikim brojem povratnika u kojemu je nemoguće razviti gospodarsku aktivnost ako se ne podupre ovakav razvoj. Mene samo zanima hoćete li ikada usvojiti ijedan amandman za lokalnu samoupravu u kojoj nije HDZ na vlasti. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 28 amandman istoga zastupnika. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Aktivnosti na kategoriji županijskih cesta nisu u djelokrugu rada i nadležnosti ovog ministarstva.
Hvala. Gospodin Beus Richemberg.
Zanimljivo imamo dva različita tumačenja za dva gotovo ista amandmana. Radi se o činjenici da kad vam treba 22.6. svi iz državnog vrha odete u šumu Brezovica da pokažete kako ste svi antifašisti i dan danas, a kada treba tu cestu kojom se vozite asfaltirati a to je cesta koja ide kroz samu šumu na dionici Gušće-Svinjičko dva velika sela u Lonjskome Polju, onda naravno zaboravljate da smo antifašisti pa onda niti ne želimo niti pokazati drugima kakvim cestama se sve vozi narod u Lonjskome Polju i Sisačko-Moslavačkoj županiji. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 29 amandman istog zastupnika, gospodina Gorana Beusa Richemberga. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga jer je grad Dugo Selo za realizaciju kroz projekt integralnog razvoja lokalne zajednice nominirao podprojekt izgradnja športske školske dvorane i sukladno tome taj projekat ide u realizaciju. Ovaj projekat se ne može popratiti iz sredstava integralnog razvoja regionalne zajednice, lokalne zajednice.
Hvala. Gospodin Beus Richemberg, izvolite.
Gospodine ministre ja ne znam jel' mi čitamo isti dokument. Ja ne znam koj vi imate, ovdje se radi o izgradnji cestovnog nadvožnjaka u Dugom Selu, a ne o nekim športskim dvoranama a radi se o jednoj vrlo važnoj stvari, ja sam se nadao obzirom da ste srušili vlast u Dugom Selu, da ste sada na vlasti da ćete pomoći onda ljudima tamo, budući da je to jedan od najvećih razvojnih problema čitavoga kraja jer ta višekolosječna pruga u Rugvičkoj ulici koja spaja sada prekategoriziranu cestu D41 koja prolazi centrom grada sa izlazom na autocestu E70. Iznimno je važno sagraditi nadvožnjake jer se stvaraju ogromni prometni čepovi. Pa kada ste već se odredili za pojačanu skrb u Dugom Selu rušeći legalno izabranu vlast, red je da i pomognete tim ljudima nekim sredstvima. Tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 30 amandman zastupnika gospodina Zlatka Koračeivća. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, projekt će biti financiran sredstvima Hrvatskih voda i lokalne samouprave u ovisnosti i o stupnju pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije te po ishodovanju građevinskih dozvola.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Gospodine ministre ja moram javno reći, a i to je opća poznata stvar, da ste vi jedan o rijetkih ministara u vladi Rerpublike kHrvatske sa jednim snažnim i sadržajnim iskustvom u vođenju jedinca lokalne i regionalne samouprave. Prema tome poznajete probleme i jasni su vam problemi i muka kada moraš određeni projekt realizirati i riješiti potrebe građana jer su ti građani dali povjerenje, a jednostavno nisi u mogućnosti. Ovaj projekt vodoopskrbe bio je kandidiran i prije tri godine i prije dvije godine i prije godinu dana, a ja vam želim iskoristiti priliku i pročitati obrazloženje vašeg državnog tajnika na ovogodišnji državni proračun, a koje je bilo: Vlada Republike Hrvatske ovaj amandman ne prihvaća uz argumentaciju da će program biti financiran sredstvima Hrvatskih voda jedinica lokalne samouprave, ovisno dakle o stupnju dovršenost teške dokumentacije i ishodovanih građevinskih dozvola. Prema tome, potpuno je isto obrazloženje koje ste mi sad dali, a ja vas želim upozorit, a ja vas molim i provjerite, ovaj projekt zadovoljava sve ove propisane tehničke i tehničku dokumentaciju i ima građevinsku dozvolu i već je tri godine za redom, uzastopce se kandidira, međutim nikako da dođe do realizacije. Tražim glasanja.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 31. amandman, Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Postavljanje vodovodnih instalacija ili tzv. mjesna mreža je u nadležnosti financiranja lokalne samouprave uz sufinanciranje Hrvatskih voda kroz plan upravljanja Hrvatskih voda. Projekt koji se sufinanciraju zavise i ovise o stupnju pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije te o ishođenim građevinskim dozvolama.
Maloprije je ministar rekao da treba poštovati određena pravila ponašanja. Kako to otprilike izgleda? Neki rade, a neki drugi proračunski novac troše. Kaže ministar da je ova investicija postavljanje vodovodnih instalacija općine Lovran isključivo u nadležnosti općine Lovran i da se može tražiti sufinanciranje Hrvatskih voda. Mi želimo staviti upravo naglasak na to, sufinanciranje Hrvatskih voda jer bezobrazno se malo sredstava vraća, a s druge strane gotovo sve što se ostvaruje na tom prostoru općine Lovran itd., Opatije u prihodu je državni proračun. Molim da se glasa o predmetnom amandmanu i želim vjerovati da će zastupnici biti za.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim vas da kontrolirate kvorum i čim se izgubi kvorum upozorite me, znate tako da ne moraju zastupnici brojit ovdje. 32. amandman, gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća uz slično obrazloženje kao u prethodnom amandmanu. Mjesna vodovodna mreža i pripadajući vodospremnici su u nadležnosti jedinica lokalne samouprave, a sufinanciraju se kroz plan upravljanja Hrvatskih voda iz Hrvatskih voda. Znači, jedinica lokalne samouprave dužna je pripremiti investicijsko-tehničku dokumentaciju, ishodovati potrebite građevinske dozvole i tražiti sufinanciranje Hrvatskih voda. Malo je iznenađujuće da grad poput Velike Gorice koji ima proračun od oko 300 milijuna kuna nije do sada riješio pitanje sanacije ovog vodotornja.
Hvala.
Poštovani gospodine ministre, opet su vas krivo pripremili, opet vi govorite šumom, a ja drumom. Ovo je zgrada vodotornja, a u njoj već nekoliko desetljeća državna tvrtka Hrvatska elektroprivreda uništava armaturu zgrade i ugrožava život ljudi. Dakle, ne radi se o vodospremniku niti o mreži vodovoda, nego o velikome dimnjaku u vlasništvu državne tvrtke koji uništava zgradu u kojoj živi nekoliko stotina ljudi u Velikoj Gorici. Dakle, očekujući od njih da oni kao vlasnici svojih stanova kojima je djelovanje državne tvrtke umanjilo vrijednost nekretnina, sami financiraju rekonstrukciju svoje zgrade je licemjerno. Radi se o tome da država snosi odgovornost zato što Hrvatska elektroprivreda u svojoj kotlovnici koristi najgora, najagresivnija goriva za grijanje i to je izvor problema koji vodi raspadu čitave zgrade, a kad se to dogodi ne daj Bože, onda će se znati tko je kriv. Neće sigurno lokalna samouprava niti građani koji u njoj žive, nego oni koji ignoriraju činjenicu da država ne skrbi o posljedicama njenih tvrtki u ponašanju dakle, u tako zajedničkim građevinama kao što je ova zgrada. Nije problem voda, nisu problem građani, nego je problem dimnjak i problem je gorivo, problem je ogromna šteta jer se izjeda armatura čitave zgrade. To je ruglo grada zbog neodgovornosti države. I ovdje tražimo da država podnese svoj dio odgovornosti i financijski pomogne sanaciju te zgrade. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 33. amandman, gospodina zastupnika Zlatka Koračevića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Projekt će biti financiran sredstvima Hrvatskih voda i lokalne samouprave u ovisnosti o stupnju pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije te po ishodovanim građevinskim dozvolama.
Hvala lijepo, gospodine ministre. Mislim da svaki komentar je suvišan na ovo obrazloženje koje ste vi sami rekli, jer to isto, isti takav tekst i sadržaj čuo sam i prije godinu dana i prije dvije godine. A želim podsjetiti da se radi o sanaciji, ne izgradnji nego o sanaciji transportnog cjevovoda Boričevac-Hrastovec, cjevovoda kojega je upravo država izgradnjom autoceste uništila i država preuzela, bolje rečeno Hrvatske autoceste preuzele obvezu još prije pet godina u smislu sanacije tog transportnog cjevovoda. Do dana današnjega prošlo je pet godina, nije se desilo ništa, a ponavljam ovo je treći put da kroz amandman, institut amandmana pokušavam stvoriti uvjete da Hrvatske vode odrade svoj dio posla u sufinanciranju, doslovce u sufinanciranju jer dokumentacija i građevinska dozvola već postoji tri godine. Bojim se da će se građevinska dozvola morati i obnoviti budući da je prošao ili izlazi rok važenja. Ja tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 34. amandman istog zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga jer nema potrebe da se prihvati pošto je projekt izgradnje sustava odvodnje općina Vilica i Maruševec, provodi se u sklopu izgradnje sustava odvodnje Varaždin-Novi Marof.
Hvala. Gospodin Koračević.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, vaša konstatacija da se amandman ne prihvaća zato jer ga nema razloga prihvatiti djelomično mi je jasna. Međutim, ja vas moram upozoriti skrenite pažnju vašim suradnicima da ne postoji nikakve, ali doslovce nikakve zbog objektivnih geografskih prepreka. Ne postoji nikakva mogućnost da se sustav odvodnje Vinica-Marušec spoji na sustav odvodnje Varaždin-Novi Marof gdje se radi o području koje je međusobno udaljeno postupno udaljeno nekakvih 15-ak, 20-ak kilometara. Meni je stvarno žao što su vas vaši suradnici krivo upozorili, potpuno nelogično. I ja osobno shvaćam da i ove moje amandmane i ove amandmane mojih kolega vi kao ministar imate spremnost ih podržati, ali isto tako shvaćam vašu realnu opasnost u vođenju vašeg ministarstva, a to je blokada od ostalih ministarstva i javnih poduzeća u smislu zajedničke sinergije u izgradnji ovih projekata za koje podnosimo amandmane. Tražim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Trideset peti amandman, zastupnika gospodina Bore Grubišića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, iz prostog razloga jer mi raspolažemo sa kompletnom evidencijom onih kojima je potrebit pomoć za ove stavke, znači skrb o prognanicima, povratnicima i planirani smo i ovo što je planirano zadovoljava potrebe. Znači nema potrebe za povećanjem ove stavke na osnovu svih onih rekao bih točnih pokazatelja s kojima mi raspolažemo.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine ministre, na područjima od Okučana, Voćina, Dvora, Kostajnice, Gline, Vojnića, Krnjaka, Gračaca i Knina žive tisuću doseljenika, povratnika, naseljenika iz Republike Bosne i Hercegovine, sa Kosova, Vojvodine i drugih krajeva. Bili smo i obišli te ljude tamo. Mnogo je napisa i po novinama i vidjeli smo osobno te ljude tamo. I imaju velike probleme u svezi otkupa svojih kuća koje im se nude na kredit, a to su ljudi koji nigdje ne rade, nemaju nikakvih prihoda i to su stvari koje ih jako muče. Na kraju ćemo doživjeti to da će ljudi koji su ovdje došli koji su u neku ruku demografska osnova tih ruralnih krajeva, iseliti u druge zemlje. I ona ćemo. Ne znam što ćemo onda raditi s tim krajevima. Dakle, mislim da se mogli i da ima mjesta da se nađu sredstva koja sam predložio, dakle Fond Kralj Zovnimir i predviđa se 56 milijuna kuna, predložio sam povećanje na 96 milijuna kuna, ali na žalost neka ti ljudi čuju kako će proći ovaj amandman. Hvala vam lijepo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Trideset šesti amandman istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća, uz naznaku da će Hrvatske vode sufinancirati izradu projektne dokumentacije, a to je pretpostavka za bilo kakve druge daljnje aktivnosti.
Hvala. Gospodin Boro Grubišič. Izvolite.
Gospodine ministre, vi ste naš jednini Slavonski zastupnik i sigurno bi vas iz naše županije i grada Slavonskog Broda i Nove Gradiške kandidirali za Nobelovu nagradu kada bi ijedan slavonski projekt prošao. Na žalost, to nije slučaj. znate da grad Nova Gradiška ima ukupni prihod po glavi stanovnika 2 tisuća i 20 kuna. Dakle, Slavonija je siva zona ove države, Slavonija i Baranja, a Nova Gradiška ne siva, nego crna zona i županije i Slavonije i Baranje. Prema tome, mislim da tražim glasovanje o ovome i trebalo bi podržati ovaj amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Trideset sedmi amandman gospodina zastupnika Bore Grubišića, također.
Amandman se ne prihvaća iz razloga jer je adresiran na krivu adresu i krivo ministarstvo. Znači, državne ceste su u nadležnosti Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, ali koliko sam ja upoznat Hrvatske ceste vode aktivnosti vezano za rješavanje ovog objekta, cestovnog objekta.
Hvala. Gospodin Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Naime, radi se o prijelazu preko 10. paneuropskog željezničkog koridora u Slavonskom Brodu, dakle tzv. osječka … zona koji su prolazili znaju dobro, da je to državna cesta, državna cesta broj 423 i da njome prođe dnevno, dakle tom rampom, željezničkim prijelazom 15 tisuća i 300 vozila. Slavonski Brod je podijeljen na dva dijela željezničkom prugom i željezničkom stanicom. Ima samo dva prijelaza preko te pruge i za 18 godina Hrvatske države, dakle ona je postala punoljetna, ne možemo riješiti taj problem, bez obzira što se u županiji nalazi vertikala vlasti, dakle HDZ u županiji, HDZ u državi. Točno je da su Hrvatske ceste raspisale natječaj za idejni projekt i elaborate u svezi toga prijelaza, ali u Slavonskom Brodu se jako žuri da se to završi i da to napokon se dobije. Pa vas molim opet kao slavonskog ministra, da učinite sve i molio bih saborske zastupnike HDZ-a da po tome pitanju porade, a ne da ovako nastupamo pojedinačno [[Upadica: Radi se.]]
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Trideset osmi amandman, zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao što sam već rekao u jednom od prethodnim amandmana, daje mjesna vodovodna mreža i vodospremnici u nadležnosti lokalne samouprave, i da se oni izgrađuju iz sredstava lokalne samouprave uz sufinanciranje Hrvatskih voda, naravno ako za to postoji pripremljena investicijsko tehnička dokumentacija i ishodovanja građevinska dozvola, onda se mogu obratiti Hrvatskim vodama za sufinanciranje ovih aktivnosti.
Hvala. Gospodin Ricnembergh.
Poštovani gospodine ministre meni je žao što nećete iskoristiti ovu pruženu priliku da se izvučete iz jedne vrlo nezgodne situacije. Naime, vas kao ministra je vaš državni tajnik, a zajedno sa predsjednikom uprave Hrvatskih voda doveo u vrlo nezgodnu situaciju, jer su obećali nezakonito koncesiju jednom nepostojećem poduzeću, za koncesiju za crpljenje vode u Kosnici i obećali da će oni prihodima od toga crpljenja graditi sustav odvodnje istočnog dijela Zagrebačke županije, a znate to vam jedno s drugim nema nikakve veze. Čovjek je u sukobu interesa jer je predsjednik uprave državne tvrtke i član poglavarstva jedne od županije i sam sebi praktički dodjeljuje tu koncesiju i daje pozitivna mišljenja a vaše ministarstvo ne znam da li ste to znali potpisalo je pozitivno mišljenje na tu koncesiju i uputilo ga Vladi još u listopadu. Ministre, nemojte se dati zavarati, bolje bi vam bilo da isfinancirate iz proračuna ovakve infrastrukturne objekte nego da vas vaši suradnici dovode u tako nezgodnu situaciju. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem ministru Čobankoviću. Hvala. Pozivam državnog tajnika Željka Tufekčića u ime Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. Amandman 39 Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Naime, izgradnja i sanacija županijskih luka je u nadležnosti županija i županijskih proračuna dok državni proračun osigurava samo dio sredstava za sufinanciranje. Međutim, s obzirom da je u Državnom proračunu RH za 09. godinu a na razdjelu Ministarstva mora, prometa i infrastrukture postoji proračunska pozicija A570219 sanacija i rekonstrukcija objekata podgradnje i nadgradnje u lukama otvorenim za javni promet na području županija a s planiranim iznosom sredstava od 45 milijuna kuna nema potrebe za otvaranje posebne pozicije za istu namjenu a u okviru raspoloživih sredstava odredit će se prioriteti ulaganja u 2009. godini.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin Miletić. Izvolite.
Želim samo upozoriti da smo nedavno imali prilike vidjeti kad se more digne, kada naše rive zaplivaju, kad se ugrozi imovina što to znači. Evo, ovo smo zatražili za sanaciju i izgradnju lukobrana u Istarskoj županiji. Ja ću se malo osvrnuti na gradski lukobran u gradu Puli koji je još izgradila davna Austro-Ugarska. Štitio je grad, do kraja nikad nije bio dovršen, međutim njegovo stanje je sada takvo da naprosto ta voda, to more prijeti gradu Puli. Mislim da je to infrastruktura koju grad sam ne može izgraditi niti županija. Podsjećam, gradio se još za doba Austro-Ugarske, prošlo je preko sto godina, mi smo napravili onaj dio koji je na nama, ishodovali smo svu potrebnu dokumentaciju do pravovaljane građevinske dozvole. Ne traži se potpuno financiranje već sufinanciranje jer sa ovim iznosom nije moguće rekonstruirati navedeni lukobran i stoga tražim da se izjasnimo o njemu. Mislim da je stvarno došlo krajnje vrijeme, vidjeli smo što znači kad se razina mora digne i kad gradovi naprosto zaplivaju. Mislim da je to dovoljno upozorenje i da bi se ovo trebalo najozbiljnije shvatiti. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 40 amandman zastupnika Željka Vincelja. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer ne možemo prihvatiti predloženo smanjenje sredstava na aktivnosti A570323 a to je poticanje redovitih pomorskih, putničkih i brzobrodskih linija. Naime, odlukom Vlade Republike Hrvatske o održavanju državnih linija u javnom obalnom pomorskom prometu od 5. prosinca 2008. godine povećan je broj dodatnih putovanja za preko 3 tisuće dok su dodatne nautičke milje povećane za preko 99 tisuća u odnosu na odluku iz 2006. godine. Imajući u vidu da navedeno povećanje opsega plovidbe utječe na dodatne troškove održavanja javnog obalnog linijskog prometa isto je sadržano u planiranom iznosu subvencija na ovoj aktivnosti tako da ne možemo smanjiti traženih 108 milijuna kuna.
Hvala. Gospodin Željko Vincelj. Izvolite.
Zaista me fascinira ovo objašnjenje da samo zato što smo s krive stavke tražili smanjenje da ne prihvaćate ovu izgradnju a radi se o potrebi konačnog dovršenja gradnje autoceste od Zaprešića do Macelja koja je u tih pedesetak kilometara dužine nažalost izgrađena sa 3,7 kilometara u poluprofilu što dovodi i do velikih gužvi i prometnih opasnosti a podsjetit ću da je prosječni godišnji dnevni promet na toj autocesti prelazi 17 tisuća vozila a ljetni i preko 35 tisuća vozila. Ta priča ne bi bila toliko teška i ne bismo u ovom trenutku recesije tražili da se sad ide to raditi kada građani Krapinsko-zagorske županije ali i svi ostali vozači koji putuju tom autocestom nisu drastično kažnjeni tim putovanjem. Cestarina od Zaprešića do Macelja na pedesetak kilometara je 39 kuna. Usporedba s istom dužinom otprilike autoceste od Zagreba do Karlovca mislim da je 15 ili 16 kuna. Jedan put i više nego jedan put veća visina cestarine nego u bilo kojem dijelu Hrvatske na bilo kojoj drugoj autocesti. Mislim da s time država kazuje građanima Krapinsko-zagorske županije naravno prvenstveno da su građani drugog reda.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 41 amandman zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, traženi projekt rekonstrukcije županijske ceste kod naselja Gradići i Donja Lomnica u nadležnosti je županijske uprave na ceste.
Od županijskih cesta u Zagrebačkoj županiji 120 kilometara dužine otpada na grad Veliku Goricu. Županijska uprava za ceste u stanju je godišnje dati oko 2,5 milijuna na izvanredno održavanje a da ne govorim o tome da nikakve rekonstrukcije nema iako Velika Gorica generira oko 30% ukupnih proračunskih sredstava prikupljenih na području Zagrebačke županije. Nažalost, budući da nam već više od godinu i pol dana na sve moguće načine i marifetluke usporavate izgradnju autoceste Zagreb-Sisak naravno optužujući nas iako se autocesta gradi samo isključivo na području grada Velike Gorice ovaj alternativni važni pravac kroz Gradiće i Lomnicu nitko ne želi sanirati. Grad Velika Gorica samo je ove godine u sanaciju županijskih cesta utrošio na različite načine više od 7 milijuna kuna. Pa dokle grad mora zapravo obavljati tuđe poslove a zna se da je ova cesta osobito stradala upravo zbog poslova na izgradnji … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] pa kad već ne možete završiti tu cestu u roku a čujem, kažu mi iz kluba HSS-a da je dinamika izgradnje autoceste pomjerena za nekoliko mjeseci za svaku fazu dajte barem pomozite nam da se normalno vozimo alternativnim pravcem koji prolazi kroz najveća sela Turopolja. Hvala lijepo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 42 amandman zastupnika gospodina Gorana Beusa Richembergha.
Amandman se ne prihvaća. Naime, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture a na čije pozicije se predlaže pozicioniranje izgradnje oproštajne građevine na novom gradskom groblju u Velikoj Gorici nije nadležno za izgradnju objekata komunalne i socijalne infrastrukture izvan otoka i priobalja.
…/Govornik nije uključen, ne čuje se.
Radi se o jedinstvenome slučaju novoga gradskoga groblja u Republici Hrvatskoj. Naime, nitko zadnjih 15 godina i budućih 15 godina vjerojatno u Republici Hrvatskoj neće graditi novo gradsko groblje. Poznato je da je grad morao zapasati područje potrebno za 100-tinu godina, jer tako kažu propisi. Poznato je da je donio detaljni plan uređenja, poznato je da je donio detaljni plan uređenja, poznato je da je morao državi dati 9 milijuna i 600 tisuća kuna za zemljište na kojemu će se graditi groblja i to je jedinstveni slučaj u cijeloj državi da grad mora plaćati zemlju koju inače država '47. godine oduzela zemljišnim zajednicama u Velikoj Gorici da bi mogla ukapati vlastite građane. A sada, obzirom da se radi o najvećemu projektu takvoga tipa, da se radi o oproštajnoj građevini u sklopu koje je i vjerski objekt tražimo i molimo sufinanciranje, ako ni to ne želite, meni je drago da ste to javno rekli i da Velikogoričani znaju da taj projekt iz države neće dobiti niti jedne jedine lipe. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 42. amandman istog zastupnika, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Pa odgovor je vrlo sličan prethodnom. Naime, kapitalni projekt T761013 izgradnja vodoopskrbnih sustava jednako kao i predloženi projekt s vaše strane nije u nadležnosti Ministarstva mora, prometa i infrastrukture.
Izvolite gospodine.
Ne može biti eklatantni primjer infrastrukture i veće sramote za državu da 100 tisuća ljudi koji žive na istoku Zagrebačke županije, na području Sesveta, nema riješeno pitanje pitke vode. I još jednom podsjećam, taj ste problem pokušali riješiti davanjem nezakonite koncesije nepostojećoj tvrtki kako bi se crpljenjem vode iz izvorišta Črnkovec, odnosno Kosnica alimentirala sredstva za gradnju toga sustava a niste htjeli preuzeti na sebe obvezu tako velikog regionalnog zahvata kao što to radite u krajevima u kojima je HDZ na vlasti. Žao mi je što tako pristupate, što imate tako selektivni pristup. Jer ovo su projekti za koje postoji kompletna dokumentacija i kompletni troškovnici u lipu. Ali neka građani Dugoga Sela, Vrbovca, Zeline, također i Sesveta znaju da im je država maćeha u ovome od njih gorućem problemu. Jer oni su jedini kraj u Hrvatskoj tako velikih konglomerata, 100-tinu tisuća stanovnika koji na početku 20 stoljeća muku muči da ima pitku vodu, kao da žive u Saudiji Arabiji a ne u sred kraja u kojemu su najveći vodonosnici. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Inače Sesvete su u Zagrebu. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 44. amandman istog zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i u prethodnom, znači realizacija traženog projekta nije u nadležnosti Ministarstva mora, prometa i infrastrukture.
Izvolite.
Nažalost, čini mi se da nije ni u nadležnosti Ministarstva, obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, ali to nije spriječilo gospođu Jadranku Kosor da postavi kamen temeljac toga mosta. Pa nam nije jasno obzirom da je sve zaraslo u šikaru, više nitko ni ne može naći kamen temeljac za izgradnju toga mosta. Dajte nam pomozite da dođemo do njega, da vidimo gdje se to htjeli graditi most. Jer ja sam siguran da ministrica sigurno ne bi postavila kamen temeljac da nije bila gotova sva projekta dokumentacija i izdane sve dozvole. Ako je to već tako, što se čeka? Dajte ljudima sagradite obećani most. Most je jedan od najvažnijih infrastrukturnih objekata Sisačko-moslavačke županija a vi kažete da ništa od toga ne znate. Pa dajte pitajte ministricu možda je njeno ministarstvo nadležno. I molim vas, kao što nama ne dozvoljavate da dobacujemo, u tome ste potpuno u pravu, dajte malo disciplinirajte i neke članove Vlade, jer će nam još uvijek trebati obzirom na to …/Govornik se isključio, pa naknadno uključilo/… i ako imate kakav lijek na lageru podijelite, možda pomogne. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Inače, zahvaljujem se gospodinu Richemberghu na sustavnom davanju savjeta. 45. amandman gospodina zastupnika Zlatka Koračevića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Znači donošenje Nacionalnog programa željezničke infrastrukture Hrvatski sabor je odredio visinu sredstava za rješavanje problema sigurnosti na željezničko cestovnim prijelazima u razini. Na taj način je u Državnom proračunu za 2009. godinu a kroz poziciju osuvremenjivanje i izgradnja željezničke infrastrukture između ostaloga predviđen i iznos za rješavanje željezničko cestovnih prijelaza u … [[Govornik se ne razumije.]] U okviru raspoloživog iznosa odrediti će se prioriteti za 2009. godinu i nema potrebe izdvajanja posebnog ŽCP-a kao zasebnog projekta.
Izvolite gospodin Koračević.
Hvala lijepo. Ja moram nažalost ponovno reći da je to, da taj isti amandman, isti problem kroz amandmane na Državni proračun naglašavam već 3 godinu za redom i ovo obrazloženje koje smo čuli od gospodina državnog tajnika, nešto je drugačije, sada su već sredstva i predviđena i ima šanse. Ja želim podsjetiti da se radi o željezničkom prijelazu na pruzi, na cesti … [[Govornik se ne razumije.]] na području grada Novi Marof, a istovremeno vas želim podsjetiti da onom po … [[Govornik se ne razumije.]] kada ste preuzeli zajedno sa koalicijskim partnerima i vođenje Varaždinske županije, želim vas podsjetiti na obvezu da i taj problem riješite i da konačno i taj projekat u državnom proračunu dobije svoj prostor za konačno rješenje, o kojem govorim, ja osobno već tri godine a građani već duži niz vremena. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem se državnom tajniku gospodinu … [[Govornik se ne razumije.]] i pozivam gospodina Želimira Janjića, državnog tajnika u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa. Izvolite. 46 amandman Kluba zastupnika IDS-a.
46. amandman Kluba zastupnika IDS-a Vlada ne prihvaća. Naime, izgradnja športske dvorane u Rovinju je projekt koji se realizira. Dakle, ja ću podsjetiti samo da je izabran izvoditelj radova, da je sada u tijeku izbor nadzora i da je u proračunu osigurano 5 milijuna kuna. A 5 milijuna kuna će osigurati osnivač jer se financira 50, 50%. Dakle, u idućoj, 2009. godini raspolaže se sa iznosom od 10 milijuna kuna. A obzirom na sve ove radnje koje je potrebno izvršiti očekujemo da će radovi započeti u prvome kvartalu 2009. godine i ovih 10 milijuna kuna je dovoljno za realizaciju ovoga projekta u 2009. godini.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a, gospodin Brkarić. Izvolite.
Evo nakon obrazloženja mi bi prihvatili i povukli amandman.
Ovaj amandman je povučen. Hvala lijepa. 47. amandman istog kluba.
47. amandman istoga kluba Vlada ne prihvaća. Ja ću podsjetiti da od 1. srpnja 2001. godine je decentralizirana kapitalna izgradnja školskih objekata i osnivači, dakle 20 županija, Grad Zagreb i 33 grada financiraju kapitalnu izgradnju ovih objekata. Međutim, osim toga i Vlada Republike Hrvatske osigurava sredstva u državnom proračunu po osnovi zajmova koji su međunarodni ugovori po snazi iznad naših zakona, tako da je dobar dio objekata realiziran kroz zajam CEB-a 5, EIB 2 i zajma Svjetske banke. Kada govorim o ovom posljednjem onda moram podsjetiti da imamo 69 objekata predviđenih za izgradnju iz zajma Svjetske banke s pozicija Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, a 109 iz tzv. EIB 2 odnosno Europske investicijske banke. Dakle, za iščekivati je da će biti i u buduće nekih zajmova i da će osnivači moći kandidirati prema ovim adresama koje sam spomenuo, a do tada imaju na raspolaganju decentralizirana sredstva kojima samostalno raspolažu, pa moguće čak i u donošenju svojega proračuna za 2009. godinu.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Evo ja ću samo kratko reći da svakako tražim da se glasa o ovom predloženom amandmanu iz jednog osnovnog razloga što se radi o maloj općini u Istarskoj županiji i traži se samo sufinanciranje. Znači, dio sredstava za izgradnju sportske dvorane u Podpićnu, a to je, odnosno u općini Kršan i svakako rekao bih nužno je ono što je i ranije rečeno da ministarstvo sufinancira takve projekte jer bez toga je gotovo nemoguće realizirati sa proračuna općina ili samo sa decentraliziranim sredstvima izgradnju školskih, sportskih dvorana. Evo, ja ću reći ne radi se o sportskoj areni, nego o sportskoj dvorani koja košta 15 milijuna kuna i zamolit ću da se ovaj amandman podupre. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 48. amandman istog kluba IDS-a.
Vlada ne prihvaća. Naime, kada je riječ o objektu u Velom Vrhu, dakle izgorjela je zgrada Vlada je odmah reagirala sa iznosom od milijun kuna iz tekuće pričuve proračuna i tada smo jasno pokazali da odmah toga trena želimo započeti pomagati u izgradnji ovoga objekta. Kako je sada u fazi izrada projektne dokumentacije, kako je u fazi ishođenje građevinske dozvole još uvijek se nisu stekli uvjeti da razgovaramo o potpori sredstvima iz državnoga proračuna. Onoga trenutka kada osnivač bude za to spreman obratit će se ovom ministarstvu i nastavit ćemo razgovore na tomu na tragu ovoga kako smo već započeli.
Hvala. Gospodin Miletić. Izvolite.
Ja ću svakako tražiti da se glasa o ovom amandmanu i to što ste rekli. Osnovna škola Veli Vrh je na žalost izgorjela do temelja i zahvaljujem se na prvoj pomoći koju je Vlada uputila i odmah se krenulo u raspisivanje natječaja. Vi znate da je već projekt napravljen, da se ishoduju potrebne dozvole. Znači, očekujemo negdje u siječnju imati ishođene dozvole, a proračun se donosi za 2009. godinu. Djeca na žalost moraju ići u školu “Centar“ svakodnevno autobusima. Škola radi u tri smjene i normalno da je to neizdržljivo. Mi želimo što prije krenuti sa izgradnjom same škole za što je grad osigurao većinu sredstava. Uključila se i Istarska županija. Ja sam zaista očekivao da će i ova država iz državnog proračuna pomoći izgradnji jedne osnovne škole u gradu Puli koja je na žalost izgorjela. Mislim da bi trebalo podržati tu inicijativu. Kažem, radi se o preko 400 učenika osnovne škole koji danas svakodnevno autobusima putuju u centar da bi mogli pohađati nastavu. Molim da se glasa o ovom amandmanu. Tri amandmana koja su došla iz grada Pule o.k. Jedan nije prošao jer su ceste, će se ljudi malo gužvati. Drugi nije prošao lukobran. Nadamo se da se neće grad potopiti. Ali za Boga pomognite za ovu školu. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 49. amandman zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Obrazloženje je isto kao za jedan od prethodnih amandmana IDS-a. Dakle, od 1. srpnja 2001. godine kapitalna izgradnja je decentralizirana i osnivači iz decentraliziranih sredstava prema svojemu planu grade školske objekte. Naravno da to ide iz ovih projekata koje sam spominjao, pa ukoliko sam osnivač ne može financirati iz vlastitih sredstava naravno da će se i buduće javljati na ove projekte koji će sigurno biti otvoreni.
Hvala. Gospodin Beus Richembergh. Izvolite.
Žao mi je gospodine državni tajniče što baš vi morate zatvoriti seriju svih odbačenih amandmana kojima se zapravo svrče pozornost na potrebu ulaganja u Sisačko-moslavačkoj županiji. Ovaj kraj o kojemu govorimo iznimno je loše razvijen. To je rubno područje Lonjskoga polja. Tamo ljudi žive u škarama vrlo strogih uvjeta koji se nameću samome Lonjskom polju kao parku prirode s jedne strane, a s druge strane činjenici da su prirodni resursi iscrpljeni i to dovodi do jednog osipanja broja ljudi do smanjenja potencijala, do pada broja djece i ova područna škola koja je praktički jedini zalog da će u tome kraju ljudi ostati i opstati ne može se razvijati bez ovakvoga infrastrukturnog objekta. A s druge strane osnivač doista nema sredstava da tako nešto napravi sam. Ta je škola doista na rubu i treba potporu države. Ja se nadam, žao mi je da to odbijate. Žao mi je da niste otišli u taj kraj to vidjeti. Nadam se da ćete imati prilike i volio bih da jednom sljedećom prigodom obiđete malo te područne škole, osnovne škole u Budaševu i da vidite u kakvim uvjetima rade. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 50. amandman zastupnika Željka Vincelja. Izvolite.
50. amandman Vlada ne prihvaća. Obrazloženje je kao za prethodno. Odbijen je amandman, a ja ću samo dodati. Iz sredstava državnoga proračuna financira se izgradnja športske dvorane pri matičnoj školi. Ugovori sa izvođačem radova već su pripremljeni za potpis.
Hvala. Gospodin Željko Vincelj. Izvolite.
Izuzetno mi je žao što odbijate takav projekat, jer radi se o najsiromašnijoj općini u Krapinsko-zagorskoj županiji. Prostire se na 19 i pol kvadratnih kilometara i ima 3027 stanovnika što je svrstava među jednu od najgušćih naseljenih područja u Republici Hrvatskoj. . / .I A kad ću vam reći da su izvorni prihodi ove općine po stanovniku 584 kune, što je 42% županijskog prosjeka, a neću ni usporediti sa državnim prosjekom jer me sram. Da ne govorimo o usporedbi sa područjima koji imaju 6, 7 ili 8 tisuća kuna izvornih prihoda po stanovniku. Ovakva jedna školska dvorana sigurno je nazočna potreba za prvenstveno mlade koji zaista ako nemaju takvo nešto, nemaju ni bitnog razloga da ostanu na tim zagorskim bregima. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 51. zastupnika Zlatka Koračevića?
Vlada ne prihvaća ovaj amandman uz isto obrazloženje kako i za sve ostale amandmane gdje se govori o kapitalnoj izgradnji jer treba ići iz sredstava osnivača. Ali ja ovdje želim dodati, poštovani zastupniče da izravno iz državnoga proračuna u razdoblju od 2003. do 2007. godine je uložen 21 milijun 143 tisuće kuna u rekonstrukciju i dogradnju ove škole o kojoj govorimo.
Zastupnik, Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine državni tajniče na informaciji koja nam je poznata, ali dobro je da se i ona ponovi, ali isto tako je dobro da se ponovi da za ovu školu, za dogradnju ove škole da se stvore uvjeti za jednosmjensku nastavu, a radi se o osnovnoj školi u Gradu Ivancu da ovim amandmanom tražimo sufinanciranje. Jasna nam je decentralizacija, sve nam je to bistro i jasno, pogotovo kad je u pitanju izgradnja osnovnih škola, svima nama u Varaždinskoj županiji posebno. Ali podrškom ovog projekta, gospodine državni tajniče mi dobivamo dvije vrlo bitne stvari. Naime, ja želim podsjetiti da prošle godine prilikom otvorenja radova, a o sredstvima ste vi govorili, da je Hrvatska demokratska zajednica napravila prilikom otvorenja vrlo uspješan predizborni skup. Podrškom ovom projektu mi dobivamo dvije stvari. Prvo, škola ima uvjete za jednosmjensku nastavu, a pred sljedeće lokalne izbore opet stvaramo prostor Hrvatskoj demokratskoj zajednici da u školskom objektu organizira predizborni skup. Tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 52., također gospodina zastupnika Zlatka Koračevića?
52. amandman istoga zastupnika Vlada također ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao za prethodni amandman.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Ma sad će biti čitav niz, gospodine državni tajniče, s vaše strane obrazloženje, isto tako i s moje strane, ali ja imam potrebu reći da ovim amandmanom tražimo sufinanciranje osnovne škole u Općini Sveti Ilije, da se nastava u toj školi odvija u objektu starom 168 godina, da predstavlja, samom činjenicom starosti da predstavlja jednu izuzetno veliku opasnost za djecu u toj osnovnoj školi i smatram da u okviru cjelokupnog sustava financiranja osnovnih škola, jednostavno neshvatljivo je bolje rečeno da je Vlada imala snage sa 80 milijuna kuna sufinancirati izgradnju sportske dvorane u Varaždinu, a da nije imala snage kroz model javne izgradnje osnovnih škola i sportskih dvorana u osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju kroz javno-privatno partnerstvo, da nije imala snage niti kune. Mislim da je ovo prilika uključivanja ovog amandmana, prilika Vladi da ispravi nepravdu koju je učinila prema izgradnji i kasnije blokiranju daljnje izgradnje škola i sportskih dvorana po modelu javno-privatnog partnerstva i da prema građanima Općine Sveti Ilija pokaže svoju spremnost u podršci jer njihova djeca polaze nastavu u objektu starom 168 godina. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 53., također zastupnika Zlatka Koračevića?
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća niti 53. amandman istoga zastupnika. Obrazloženje je isto kao za 52. amandman, ali dopustite kratko, poštovani zastupniče da kažem da onaj dokument koji je izuzetno važan, a donesen je u Hrvatskome saboru, a to je Pedagoški standard u osnovno i srednje obrazovanju, da postoje takozvani koeficijenti izvodljivosti, pa je najviši onaj koji govori o izgradnji i dogradnji školskih objekata i da je upravo i stoga stavljen jedan poprilično dug rok za koji mi smatramo da će ipak biti prije realiziran, a taj rok je 2022. godina. Naravno da bi bilo najbolje kad bismo već iduće godine mogli započeti sve objekte koje treba izgraditi, ali to je doista nerealno i vi ste toga svjesni. Dakle, stoga sve ono što treba izgraditi, pred nama je. Jedinim dijelom će graditi iz decentraliziranih sredstava osnivači, drugim dijelom iz ovih projekata o kojima govorimo ili zajedno, a moram vas dopustite ispraviti u ovomu što ste maloprije rekli. Kada je riječ o školskoj dvorani u Varaždinu, Vlada Republike Hrvatske nije jedina koja je financirala taj objekt sportske dvorane, nego je bilo 50:50%.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče, potpuno prihvaćam vašu ispravku o financiranju sportske dvorane u Varaždinu 50% grad i 50% Vlada Republike Hrvatske i dapače, naša podrška čitavom tom projektu. Međutim, istovremeno, mi moramo izraziti ogorčenje da za 23 škole i 15 sportskih dvorana, koliko modelom javno-privatnog partnerstva Varaždinska županija izgradila školskih objekata za osnovno i srednjoškolsko obrazovanje, da u tom projektu Vlada Republike Hrvatske ni kune nije preuzela svoju obvezu. Dapače, općine i gradovi zajedno sa županijom su morali preuzeti kompletnu odgovornost izgradnje tog projekta i vjerujte mi da su općine i gradovi koji su preuzeli odgovornost za taj projekat da su izuzetno ponosni na njega, prvenstveno zbog djece. Pa prema tome, i u ovom amandmanu želimo uključiti Vladu Republike Hrvatske da preuzme svoju odgovornost i prema građanima Ključa, tj. prema građanima Novog Marofa. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 54., također zastupnik Zlatka Koračevića?
Vlada ne prihvaća 54. amandman. Obrazloženje je kao za 52. amandman.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Mislim da nema potrebe, evo kolega Jambo, da li će nešto novoga čuti. Teško je tu bilo što i novoga dodati. Osim još jedanput spomenuti jednostavno nerazuman stav kad je u pitanju osnovnoškolsko obrazovanje, podršci prema jednoj županiji, prema općini i gradu u Varaždinskoj županiji, tim više što ta županija upravo u podizanju standarda u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju napravila jedan iskorak, daleko prije nego smo mi ovdje u Saboru imali prilike o tome raspravljati i razgovarati. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 55., također gospodina zastupnika Zlatka Koračevića?
Vlada ne prihvaća 55. amandman. Obrazloženje je isto kao za 52.
Zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Sve vrijedi isto, ali ja molim glasanje o tom amandmanu, a radi se o tome da ovim glasanjem mi ovdje u Hrvatskom saboru pokažemo da li imamo podršku prema izgradnji škole u općini Donji Martijanec ili nemamo. Tražim glasnje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 56 zastupnika također Zlatka Koračevića.
Amandman 56 se ne prihvaća, obrazloženje je jednako kao za 52.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Kod ovog amandmana imam potrebu dati dodatno pojašnjenja, da li će iz tog pojašnjenja, da li će to pojašnjenje stvoriti potrebu kod zastupnika u Hrvatskom saboru da podrži ovaj amandmana o tom po tom. Međutim, dragi se o općini Donjoj Voći, općini posebne državne skrbi treće skupine, općine za čiji amandman koji smo još na prošli proračun tražili podršku u izgradnji sportske dvorane, jer ta sportska dvorana toj općini vrijedi izuzetno puno ne samo zbog školske djece nego ukupnog društvenog razvoja građana, sadržaja, mogućih sadržaja građana u općini Donjoj Voći. Jednostavno neshvatljivo mi je da jedan takav projekat nema mogućnosti i nema prolaza, ali molim vas da glasanjem zastupnici u Hrvatskom saboru se odrede prema podršci građanima općine Donja Voća, općine treće državne skrbi.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 57 također gospodina zastupnika Zlatka Koračevića.
57 amandman Vlada ne prihvaća, obrazloženje je kao i za 52 ali dopustite samo da dodam da je izravno iz državnoga proračuna u razdoblju od 98. do 2003. godine taj objekt njegovu obnovu i rekonstrukciju uloženo 12 milijuna i 511 tisuća kuna.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče u svakom slučaju tih 12 milijuna kuna koliko je uloženo u glazbenu školu u Varaždinu, a u glazbenoj školi u Varaždinu mislim da nema potrebe bilo što dodavati, to je opće poznata stvar i opće poznati potencijal te glazbene škole, a slijedom toga i naša obveza prema toj školi u smislu obnove glazbene škole. Vama isto poznato da tih 12 milijuna nije dovoljno, da nismo još došli ni do polovice, a ovim amandmanom jednostavno želim obvezati Vladu Republike Hrvatske da nastavi i dalje ulaganje u glazbenu školu iz poštovanja prema svim onim glazbenicima koje je ova glazbena škola dala, a mislim da nam je to minimum pristojnosti kojega i mi kao saborski zastupnici moramo odraditi. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 58 također gospodina zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća 58 amandman, a obrazloženje je jednako kao i iz obrazloženja 52.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Pa moje je objašnjenje u ovom trenutku isto kao i objašnjenje kad sam tražio podršku izgradnji sportske dvorane u općini Donja Voća. Ovdje se radi o izgradnji sportske dvorane u osnovnoj školi Breznica u općini Breznica, a konkretno u naselju Bisag. Mislim da u okviru uhodanog sustava izgradnje ovakvih projekata koji su već uhodani u Varaždinskoj županiji i koji će se nastaviti nakon siječnja mjeseca sljedeće godine, mislim da i jedna podrška Vladi ili državnog proračuna je potrebna i nužna prvenstveno zbog građana u općini Breznica a konkretno u naselju Bisag. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 59 gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Vlada ne prihvaća 59 amandman radi toga što od 1. srpnja 2001. godine imamo decentraliziranu izgradnju kapitalnih objekata kada je riječ o osnovnom i srednjem školstvu, a još više kada je riječ o predškolskim ustanovama. Naime decentralizacija u predškolskim ustanovama ne odnosi se samo na izgradnju kapitalnih objekata nego se odnosi i na kompletno poslovanje predškolskih ustanova. Dakle osnivači su jedinice lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave. A kada je riječ o Sisačko-moslavačkoj županiji koju ste apostrofirali u prošlom amandmanu moram podsjetiti da iz zajma Svjetske banke grdimo obrtničku industrijsku školu u Sisku koja košta nekoliko desetaka milijuna kuna.
Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Nije se radilo ovdje o financiranju izgradnje nego sufinanciranju jednoga projekta kojega mislim da se radi o rijetkome slučaju, grade zajednički dvije jedinice lokalne samouprave. U tome smislu žao mi je što se ne pruža ruka potpore da dvije jedinice lokalne samouprave daju primjer u jednom ovakvom kapitalnom objektu koji će vrijediti oko 30 milijuna kuna i da djeca Velikog Polja i Velike Mlake uđu u dječji vrtić u kojemu će participirati i Vlada potičući i druge gradove i općine da na sličnome principu rješavaju ovakve slučajeve i kod sebe. Jer koliko znam u Republici Hrvatskoj osim dječjih vrtića koji su gradili gradovi, a koriste djeca iz općina, nema nikakvih vrtića koji su zapravo joint venture lokalne samouprave. Ovo je bila prilika da date potporu da ohrabrite i da možda i ubuduće nađete i sredstva kojima ćete simbolički pomagati ovakve projekte. Na žalost djeca Velike Mlake i Velikog Polja morati će ići u dječji vrtić kojega će graditi samo njihovi gradovi i to neće biti prepoznato kao nešto važno, a nemojte zaboraviti kad se već pozivate na standarde, odnosno na to tko gradi a tko ne gradi, da ste za jedinice lokalne samouprave uvodeći pedagoške standarde za izgradnju i opremanje objekata predškolskoga odgoja zapravo dali odmah rok a za ono što vi gradite odugovlačite rok 10-15 godina, eto tako je to kada se radi s novcima lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Glasovanje? Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 60 također istog zastupnika.
60 amandman Vlada ne prihvaća, obrazloženje je kao za 52 amandman. Ovdje se istina radi o opremi i to je u ingerenciji osnivača.
Gospodin zastupnik Goran Beus Richembegh.
Za razliku od nekih gradova koji će državi isisati zadnju lipu da bi sagradili velebne dvorane, kojima će se kititi eto taj tjedan dana koliko će trajati prvenstvo u rukometu, Velika Gorica gradi tiho svojim sredstvima trenažnu dvoranu za koju ima kompletnu potrebnu dokumentaciju. Ovdje smo samo molili eto da nam pomognete oko opreme. Dakle simbolički da država sudjeluje u nečemu što se zove podpomognuće osam prvoligaških klubova, čitav niz vrlo vrijednih sportaša koji u Velikoj Gorici nemaju gdje nastupati niti trenirati, da se kupe dakle oprema i parket za takvu jednu dvoranu da bi ona bila što prije gotova. Ali eto nažalost, Velika Gorica dok ima dva Turopoljca u Vladi ne može se nadati ni crnom ispod nokta, a kamoli da joj netko kupi lopte za rukomet. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 61, gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Vlada ne prihvaća 61. amandman iz razloga što su predložena sredstva na poziciji A580037, javni međumjesni prijevoz za učenike dostatna za realizaciju ove aktivnosti u 2009. godini. Naime ja ću podsjetiti, dokument Nacionalni program mjera za uvođenje obveznog srednjeg obrazovanja usvojen je u Hrvatskom saboru u lipnju 2007. godine. Njime je predviđena postupnost u ostvarivanju poticajnih mjera za ulazak učenika u srednje obrazovanje kako bi došli do neke kvalifikacije, odnosno do svojega prvoga zanimanja. Pa je tako između ostaloga predviđeno i da će se financirati u cijelosti javni međumjesni prijevoz za sve učenike srednjih škola koji imaju od mjesta škole do mjesta stanovanja više od 5 kilometara i to smo započeli realizirati sredstvima državnoga proračuna te prve godine za prvi razred, ove godine i za drugi razred. U idućoj, 2009. godini nastavit ćemo sa 3. razredom srednjim škola, dakle to će biti četiri mjeseca od rujna do zaključno sa prosincem 2009. godine. Ostat će zapravo neobuhvaćen samo 4. razred srednje škole i to će uslijediti u onoj sljedećoj školskoj godini. Ali dopustite tek da podsjetim da su prije jedinice lokalne samouprave, ne samo županije, ne samo gradovi, nego čak i općine sufinancirali netko u nekakvom postotku prijevoz učenika kako bi pomogli roditeljima u financiranju ovih troškova. Kako je državni proračun iz godine u godinu preuzimao jedan razred tako su ili osnivači ili gradovi ili općine smanjivali svoj udjel u sufinanciranju prijevoza učenika. Pa držimo kako onaj dio koji još uvijek nije pokriven da je puno, puno manji, da sada ta sredstva gdje su do sada bila angažirana, neće angažirati za nešto drugo, nego će i dalje ostati u obrazovanju i imaju prostora pokriti, usuđujem se reći, u cijelosti onaj razred koji neće biti obuhvaćen. Ja bih, poštovana zastupnice, znajući za vašu intenciju da se obuhvati i 4. razred srednje škole, usudio se reći da na ovakav način to doista može biti realizirano, a mi ćemo onaj dokument koji je Hrvatski sabor, poštovati onako kako je doneseno. Uz to, da bih potvrdio kako će vrlo malo ostati za sufinanciranje kada je riječ o 4. razredima, prema Zakonu o otocima financira se prijevoz svih naših srednjoškolaca na svim otocima u cijelosti. A ove godine je izmijenjen Zakon o područjima posebne državne skrbi gdje, znajući da mi pokrivamo 1. i 2. razred iz sredstava Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, proširili to na 3.i 4. razrede na svim područjima posebne državne skrbi, a takva područja imamo čak u 16 županija.
Gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Zahvaljujem. Zahvaljujem, gospodine državni tajniče. Naravno, intencija ovog amandmana je osigurati međumjesni prijevoz za učenike 3.i 4. razreda srednje škole. Ne odnosi se ovo direktno na vas, moram reći pošteno, nego na vašeg starijeg koalicijskog partnera HDZ, za koji znamo da je imao velike plakate u predizborno kampanji na kojima je pisalo besplatni prijevoz i štambilj ostvareno. E sad se vidi da baš nije ostvareno zato što nemaju učenici besplatni prijevoz. To što vi računate da bi mogli općine i gradovi i županije plaćati, to je nešto drugo, ali mislim da državni proračun se ne može raditi na taj način da se nadate da će netko drugi platiti neke troškove. Neki županije istina su i bez pomoći države bile preuzele na sebe troškove prijevoza, ali u ovom trenutku da su vam dodali umjesto da su vam oduzeli onih 80 milijuna koje su vam oduzeli ili koje ste si sami oduzeli, umjesto da su vam dodali čak nešto malo manje od tih 80 milijuna, imali bi sada novac za 3. i 4. razrede. Kolegice i kolege, kad već niste pisali svoje amandmane niti se potrudili da barem malo doprinesete kvaliteti ovog proračuna, ja vas molim da podržite amandman koji ide u pravcu onog što ste vi reklamirali kao svoj uspjeh u predizbornoj kampanji, a sada se pokazuje da niti ni u amandmanima nije prihvatljivo Vladi da realizira ono s čime se reklamirala prije godinu dana. Prema tome, kad već niste pisali amandmane molim vas da barem podržite one koji idu u pravcu realiziranja onog za što ste se sami obvezali. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 62, gospodin zastupnik Zlatko Horvat.
62. amandman Vlada ne prihvaća. Ja ću se pozvati na donošenje Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi koji je donesen 15. srpnja ove godine u Hrvatskom saboru gdje je jasno rečeno da će potpora privatnim školama, neću reći gimnazijama samo, nego svim privatnim školama ovisiti o rezultatima vanjskog vrednovanja tih škola što je zapravo najpošteniji pristup. I to je nešto što su privatne škole doista i prihvatile. Dakle, za sada ide 1450 kuna po učeniku godišnje, a ubuduće će nakon donošenja provedbenoga propisa odnosno podzakonskog akta, to biti vezano uz rezultate vanjskoga vrednovanja. Tko postiže bolje rezultate, potpora će biti veća. Oni koji ne postižu nekakve iznimne rezultate, potpora im se sa ove razine neće smanjiti. A inače, moram podsjetiti da vi predlažete da se smanji pozicija A622044 izdavanje domaćih znanstvenih časopisa zbog navedene aktivnosti. Ne možemo umanjiti taj planirani iznos, jer nam je to posebno važno, a ovo može ući u fazu realizacije u 2009. godini na način kako sam spomenuo.
Gospodin zastupnik Zlatko Horvat.
Gospodine državni tajniče, žao mi je da niste možda malo više svoje pažnje obratili ovom amandmanu, jer ja sam o tome govorio prilikom donošenja proračuna, Državnog proračuna za 2008. godinu prilikom donošenja Pedagoškog standarda. Bilo je tad rečeno da će se u proračunu za 2009. voditi malo više računa o privatnim školama i o privatnim gimnazijama. Naime, vidi se iz svih podataka da su te privatne škole i privatne gimnazije posebno sustavno marginalizirane u državnom proračunu i sami ste rekli 1450 kuna se izdvaja po učeniku, a prema podacima koje ja imam te privatne škole i privatne gimnazije izdvajaju negdje oko 3500 kuna godišnje za obaveze prema državi. Tako da mislim da bi bilo makar i ovim simboličnim sredstvima dobro da se uspjelo malo pomoći i srediti ovu situaciju i poboljšati položaj privatnih škola i posebno privatnih gimnazija, jer ravnatelji, odnosno vlasnici tih škola se obraćaju i meni kao zastupniku i upozoravaju na ovaj loš položaj i traže u tom smislu jednu intervenciju.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 63. gospodina zastupnika Zlatka Korčevića?
Vlada ne prihvaća 63. amandman. Radi se o medicinskoj školi u Varaždinu, vraćena je imovina bivše zgrade Medicinske škole sestrama Uršulinkama i škola je preseljena u objekt koje je ministarstvo obrane Republike Hrvatske darovalo osnivaču. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa pomoglo je uređenju ovoga prostora uz osnivača sa 2 milijuna i 753 tisuće kuna, daljnja dogradnja je na brizi samoga osnivača, a držimo da je ovo ministarstvo puno pomoglo u stvaranju puno boljih uvjeta za učenike Medicinske škole u Varaždinu, nego do sada.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče točno je točno je da je ta škola preseljena u objekt koji je bio u vlasništvu Ministarstva obrane, točno je da zbog preseljenja iz crkvenih objekata bilo ono nužno, zbog povrata imovine, ali uvjeren sam da i vi imate ta saznanja da je to škola koja nema specijalizirane praktikume, učionice, da je to škola koja nema one osnovne uvjete koji su nužni za takvu vrstu specijalističkih zvanja kada govorimo o medicinskim kadrovima u medicini. I budite uvjereni, ja mislim da je ministar Milinović se slaže i sa mnom, da bez kvalitetnih kadrova koje moramo odgojiti u srednjoškolskom obrazovanju i kasnije, da je bez njih i reforma zdravstva je upitna, a slijedom i vašeg obrazloženja jednostavno nije mi jasno po kojim kriteriju mnoge škole su za specijalistička zvanja o pojedinim područjima imaju prostor u državnom proračunu, a jednostavno mi nije jasno zašto Medicinska škola u Varaždinu nema taj prostor. Pa jednostavno želja mi je tim amandmanom naglasiti potrebu, jednu realnu potrebu koju ima i grad Varaždin, a posebno medicinska struka, kada govorim o Varaždinskoj županiji i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 64. Kluba zastupnika IDS-a?
Vlada ne prihvaća amandman 64. iz razloga što su planirana sredstva dostatna za pokriće postojećih ugovornih obveza koje proistječu iz programa kapitalnih ulaganja na Sveučilištu u Puli. Tako je 2008. godine za kapitalna ulaganja na Sveučilištu u Puli uloženo 2 milijuna i 300 tisuća kuna. Naravno po definiranju sljedećih koraka ulaganja u sveučilišta Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa će predlagati osiguranje potrebnih sredstava.
Gospodin zastupnik Marin Brkarić.
Evo gospodine državni tajniče, ja moram reći da nisu dostatna sredstva, jer je upravo zahtjev koji je došao od Sveučilišta u Puli, a ja bih rekao najmlađeg sveučilišta u Republici Hrvatskoj i sa najnižom studentskim standardom u Republici Hrvatskoj. Moram reći da Sveučilište u Puli nema ni restorana, studentskog restorana, ni doma za smještaj studenata. Evo mi smo ovim amandmanom tražili 7 milijuna 360 tisuća kuna radi adaptacije prostora za studentski restoran, prostora kojeg je Istarska županija ustupila Sveučilištu u Puli. Sredstva koja su osigurana u proračunu su osiguranja u iznosu koji je daleko, daleko manji od tih 7 milijuna 360 tisuća kuna. Zato smo i tražili 9 milijuna 360 jer su 2 milijuna osigurana državnim proračunom. Molio bih da o tom amandmanu glasamo, a želim samo izjednačavanje studentskog standarda svih studenata u Republici Hrvatskoj i ukoliko se ne prihvati ovaj amandman to je loša poruka Vlade prema studentima u Istarskoj županiji.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 65. zastupnik Zlatko Horvat.
65. amandman Vlada ne prihvaća, budući da je navedena pozicija, A622003 Projektni program i znanstveno istraživačke djelatnosti, već u prijedlogu proračuna u iznosu koji je nužno potreban za realizaciju znanstveno istraživačke djelatnosti, pa taj dio ne želimo umanjivati. A inače Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa je upoznato sa problemom prehrane u gradu Varaždinu, te ćemo taj problem nastojati riješiti u suradnji sa sveučilištem, Zagrebačkim sveučilištem s jedne strane i sa gradom Varaždinom s druge strane i o tome već jesmo razgovarali i sa rektorom, ali i sa gradonačelnikom Varaždina.
Gospodin zastupnik Zlatko Horvat.
Gospodine državni tajniče ja ću samo podsjetiti da je prije dvije godine izgrađen jedan zaista krasan dom, studentski dom u gradu Varaždinu, i moram reći iskreno da se tu uključilo i vaše ministarstvo na čemu naravno zahvaljujem. Međutim, stvar nije riješene, posao nije završen, jer prema projektnoj dokumentaciji uz studentski dom bila je predviđena i izgradnja studentskog restorana. Naime, u gradu Varaždinu u ovom trenutku ima 5 tisuća studenata, od toga ih je najveći broj izvan samoga grada i zaista prehrana nije riješena na adekvatan način. Smještaj da, prehrana ne, zato jer studenti se hrane po privatnim restoranima. Za neke imamo najavu da će se i zatvoriti ili adaptirati i biti će velikih problema gdje smjestiti i organizirati njihovu prehranu. Stoga ja vas molim da na tome i ostane i da ovo što ste rekli da to bude, ali ipak tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 66. Kluba zastupnika IDS-a?
Vlada ne prihvaća 66. amandman iz razloga što se temeljem Zakon o športu sredstva za javne potrebe športa planiraju i prate u jedinicama lokalne, područne, odnosno regionalne samouprave, pa tako i potrebe za boćarskim domom u Pazinu.
Da. Ovo je jedan specifični amandman. Mi tražimo sanaciju Boćarskog doma u Pazinu 2 milijuna kuna. Vi jako dobro gospodo zastupnici, potpredsjedniče znate da je pred nekoliko dana neki izvjesni Vili Ban postavio dvije bombe u Boćarsku dvoranu u Pazinu, koja se nota bene drži sa nekim prostorijama Policijske stanice u Pazinu. Šteta je pričinjena, možda je veća politička, nego materijalna, ali država je odgovorna za terorističke čine i utoliko će biti tu štetu naknaditi. Mi predlažemo da se za to izdvoje ova sredstva. Država je na to nedjelo trebala i spriječiti. Zašto? Pa najavljeno je bilo rušenje Arene u Puli. Policija je čuvala Arenu, nekoliko dana, ali sada se vidi da je Arena bila dimna zavjesa da bi se udarilo na Pazin To se učinilo da bi se destabilizirala Istra, a kulisa je i onaj nesretni Thompsonov koncert. E sad, naručitelja će isto tako trebati pronaći policija. Policija je sada jutros rekla da je sa mnom obavljen u policiji obavijesni razgovor jer sam ja tobože uznemirio riječima istarsku javnost, da sam ja uznemirio. E sada, kada bih i ja ustašovao kao što se to čini u ovoj zemlji i pozdravlja "Za dom spremni!" i evo u Jasenovcu i Gradiški Staroj onda bih bio zaštićen poput Thompsona ili ličkog medvjeda. A ovako ja postavljam pitanje hoće li netko nadoknaditi tu štetu … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] što je … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] proklamirane politike novog patriotizma promovirane neposredno prije odlaska u Tel Aviv.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 67 gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Amandman 67 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća jer u bitnom amandman pretpostavlja kao da je već osnovan i postoji veleučilišni kampus u Velikoj Gorici kao zasebna visokoškolska ustanova. Budući da to nije točno to se i ne mogu planirati sredstva za ove namjene.
Gospodin zastupnik Goran Beus Richemberght.
Ja ne znam u kojoj državi je kampus samostalna ustanova. Radi se o Veleučilištu Velika Gorica koje postoji. Naime, veleučilište radi u lošim uvjetima zbog toga što ima puno studenata i odvija se nastava na šest različitih lokacija što u Velikoj Gorici, što u Brodarskom institutu, što u Institutu "Ruđer Bošković" u Zagrebu. I naravno da je i u interesu onih koji izvode i pripremaju nastavu a i samih studenata pa i grada da se to promijeni i to bitno na način da se osigura prostor u prostornom planu što je u tijeku, otkupi zemljište i omogući izgradnja suvremenog kampusa koji bi obuhvaćao pored kapaciteta za smještaj studenata također i nastavne zgrade veleučilišta kako bi se moglo grupirati studente i održavati nastava ako je moguće u samome gradu, dakle ne u drugim gradovima. U tome smislu nadali smo se vašoj potpori, ali ako ne ide ništa čudno jer eto Velika Gorica je 13. prase pa nije prvi put a vjerojatno niti zadnji. Hvala lijepo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 68 gospođe zastupnice Vesne Pusić.
Vlada ne prihvaća 68 amandman. Smatramo da … [[Govornik se ne razumije.]] međunarodne suradnje ova sredstva koja su predviđena za tu aktivnost u 2009. godini su dostatna. Temelji se na bazi onoga što je realizirano i u 2008.
Gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Dakle, ja vjerujem da vi smatrate da je to dovoljno ali ja sam podnijela ovaj amandman zato što ja ne smatram da je to dovoljno zato što imamo dvije osnove za to. Jedno je cijela ideja bolonjske reforme čija je jedna od temeljnih namjena i svrha je mobilnost visokoškolskih nastavnika i studenata koju smo ostvarili gotovo ništa. Prema tome, mi smo tek na početku uopće razmišljanja o tome kako ćemo ostvariti mobilnost koja naravno u ovom trenutku je čak problem unutar zemlje a izvan zemlje da ne govorim. Prema tome, nama s jedne strane za ostvarenje reforme koja je na djelu je nužno pojačati međunarodnu suradnju u visokoškolskim institucijama. Za razliku od represivnoga aparata ovo je instrument s kojim zaista možemo izgraditi društvo i s kojima možemo potaknuti ljude da se školuju u onom pravcu gdje smo mi jedino konkurentni u Europi a to je visokoškolski obrazovani ljudi. Znate da postoji četiri famozne slobode u okviru Europske unije koje smo bar do neki dan se željeli priključiti peta čiji prijedlog je upravo u tijeku je sloboda kretanja znanja, dakle uz slobodu kretanja kapitala, roba, usluga i ljudi je sada i sloboda kretanja znanja. I u tom trenutku minimum minimuma je da se potakne visokoškolska suradnja s inozemstvom. Ja vas molim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospođe i gospodo zastupnici, za desetak minuta ćemo preostale amandmane raspraviti i glasovati i prijeći na glasovanje o državnom proračunu sa svim onim pratećim dokumentima. Stoga molim i pozivam zastupnice i zastupnike koji se ne nalaze u sabornici da uđu u sabornicu jer približava se glasovanje o državnom proračunu. 69 amandman gospođe zastupnice Vesne Pusić.
Ne prihvaća se radi toga što smatramo da je planirani iznos u 2009. godini dovoljan za realizaciju navedenih aktivnosti. Dopustite da kratko podsjetim. Dakle, riječ je i o pripremi hrvatskih ustanova za cjeloživotno učenje ali riječ je jednako tako i o poticanju programa cjeloživotnoga učenja, pa tako na pozicijama Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa imamo 550 tisuća kuna, na pozicijama Agencija za obrazovanje odraslih imamo milijun i 700 tisuća kuna. Nekoliko desetaka milijuna kuna imamo na pozicijama Hrvatskoga zavoda za zapošljavanje. Dakle, tome trebam dodati još nešto. CARDS 2004 je upravo bio program koji je radio na pripremi naših ustanova za cjeloživotno učenje a to će naslijediti i IPA program i posebice treća komponenta koja govori o ljudskim resursima. Zašto se pripremamo? Zašto smo kapacitirani? Jedan odjel u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa, drugi odjel u Agenciji za strukovno obrazovanje, ukupno 22 zaposlenih na tim programima jer želimo što više sredstava povući po toj osnovi, ali ne samo mi kada je riječ o ljudskim resursima nego i Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i Hrvatski zavod za zapošljavanje i Ministarstvo gospodarstva koje je na čelu ove komponente.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Zahvaljujem. Naime, ja se slažem. Mislim da ono što postoji sada na stavkama koje idu prema pripremi ustanova za cjeloživotno učenje nije dovoljno i slažem se da ni ovo kad bi se dodalo ne bi bilo dovoljno za to. Ali mislim da je nužno da se barem simbolički pokaže da se pripremamo za nove IPA programe. A osim toga smo u izuzetnoj situaciji kao što će vas sigurno ministar Šuker upozoriti jer imamo već 3 tisuće ljudi koji su izgubili posao u drvnoj industriji i imati ćemo preko 10 tisuća koji će izgubiti posao u brodogradnji. Prema tome, to su sve ljudi koji se kandidiraju za zapravo prekvalifikaciju, odnosno pokušaj da kroz sustav cijelo životnog obrazovanja postanu ponovno zaposleni i zbog toga je ta namjena ovog amandmana. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa državnom tajniku. Molim državnog tajnika Branka Grgića da se očituje o amandmanu Kluba zastupnika HNS-a, 70. amandman.
Štovani gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća amandman. Naime, na poziciji 1283 poticaja za povećanje konkurentnosti turističkog tržišta unaprijed su utvrđene aktivnosti i mjere u okviru predloženog iznosa sredstava, a koje će se tijekom 2009. godine provesti u cilju povećanja konkurentnosti turističkog tržišta. Napominjemo da su za učvršćivanje pozicija Hrvatske na međunarodnom tržištu već uvećana sredstva na poziciji 1514 razvoj turističkog sektora. Slijedom navedenog, nije potrebno uvećati iznos sredstava predloženo na poziciji 1283.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala. Namjera ovog amandmana je da u uvjetima u kojima je očito da će jedna od naših ključnih industrija, a naročito kratkoročno ključnih industrija, dakle one koje bi nam trebale pomoć da preživimo sljedeću godine je turizam. U tim uvjetima mi se moramo početi obraćati i drugom segmentu tržišta jer će sigurno ono tržište koje je do sada za nas bilo najinteresantnije biti najpogođenije krizom. I u tom smislu smatramo da je ključno pojačati prihode da bi se pojačali prihodi, naravno onda i pojačati konkurentnost našeg turističkog tržišta da bi se pojačali prihodi od turizma, pa ona ovolike poticaje koje dajemo, u recimo ovim brodskim linijama, neće biti niti potrebni jer će moći zaraditi nešto ako turista bude i ako će se iz turizma nešto zarađivati. Prema tome, logičnije je ići na stvaranje bogatstva, nego na davanje državnih poticaja. Zato molim da se glasa o ovom amandmanu koji ima logiku.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Molim ministra Darka Milinovića da se očituje o amandmanima. 71., gospođe zastupnice Vesne Pusić?
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Osigurana sredstva nisu samo na glavi 5 već na ostalim pozicijama s obzirom na to dostatna su za ovu svrhu.
Gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Iz toga zaključujem da se ne prihvaća amandman?
Da, da. Ne prihvaća se.
Dakle, ja ministra Milinovića neću više ništa mučiti budući da su mu oduzeli milijardu i 700 milijuna, prema tome sve ostalo su sitnice. Ali ovaj amandman ima svoju jasnu svrhu. Njegova svrha je zapravo doplatak na sljepoću. U raspravi o tom doplatku čuli smo da je Vlada spremna doći sa svojim prijedlogom i svojim zakonom koji će regulirati tu pomoć slijepim osobama. Prema tome, predlažemo ovaj iznos za prvih 6 mjeseci unutar sljedeće godine da se ljudima koji su slijepi i trebaju tu vrstu pomoći osigura taj doplatak. Naravno, ako Vlada ne dođe u prvih 6 mjeseci da takvim prijedlogom zakona, HNS će takav prijedlog zakona pustiti u proceduru. Ali molim vas da za prvih 6 mjeseci barem pomognete slijepim osobama. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 72. amandman gospodina zastupnika Zlatka Koračevića? Izvolite.
Pa, kako sa bivšim županom nismo mogli dogovoriti nastavak obnove varaždinske bolnice zbog njegove prezauzetosti, u zadnjih mjeseci pregovaramo sa županom, gospodinom Sabatijem i ravnateljom Hermanom i pred potpisivanjem smo ugovora o daljnjem nastavku obnove varaždinske bolnice, a to će se desiti nakon potvrđivanja Zakona o potvrđivanju zajma Svjetske banke, nadam se danas. Amandman se odbija. Ne prihvaća.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, to da sa bivšim županom niste mogli naći suglasnost, to vam potpuno i vjerujem. Zato ste ga i dogovorno sa koalicijskim partnerima i uz onu potrebnu političku trgovinu i smijenili. To je vrlo jasno i to je pogotovo građanima Varaždinske županije poznato. Ali želim podsjetiti da za potrebnu adaptaciju i izgradnju novih bolničkih prostora, da Varaždinska županija upravo svjesna nemogućnosti blokade podrške županijskim projektima i iz državnog proračuna sama krenula u izradu dokumentacije, ja želim podsjetiti, a i vjerujem da i vi to znate a je Varaždinska županija i našla model financiranja cijelog tog projekta s obzirom, ja vjerujem u vaše dobre namjere i dobru komunikaciju sa sadašnjim županom, u to uopće ne sumnjam. Ali imam pravo sumnjati u realizaciju čitavog tog projekta s tim više što su vam uzeli milijardu i 700 u vašem proračunu, a i s druge strane sa sposobnošću, ljudi koji su imali to prilike napraviti nisu napravili. Ja tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 73. amandman Kluba zastupnika IDS-a?
Pa nažalost ne možemo prihvatiti ovaj amandman jer je osnivač specijalne bolnice županija, ali ukoliko se uključe u neki od nacionalnih projekata, ja se nadam da ćemo iznaći ta sredstva, kao u ostalom što smo iznašli sredstva kada ste tražili sanaciju pulske bolnice u zadnjih 8 godina prije 6 mjeseci smo iznašli sredstva u iznosu od 40 milijuna kuna, evo na vaš zahtjev.
Hvala. Klub IDS-a, gospodin Damir Kajin.
Klub IDS-a ovdje podnosi amandman u iznosu od 3 milijuna kuna za nabavu medicinske opreme za specijalnu bolnicu za medicinsku rehabilitaciju i liječenje bolesti srca i pluća i reumatizma, Palaču terapije u Opatiji. To je zasigurno jedna od najcjenjenijih ustanova, nazovimo to tako, takvoga tipa u Republici Hrvatskoj. Ako joj možemo pomoći, pomognimo. Stotine ljudi se u tom jednom postoperativnom zahtjevu javlja u tu kliniku. Neću tražiti glasanje, davno je odlučeno da neće to proći, ali ja vas doista molim da ako je moguće da se njima na neki način izađe u susret.
Amandman je povućen. Hvala lijepa. Molim Marinu Dujmović Vuković, državnu tajnicu. Izvolite na 74. amandman zastupnice, gospođe Vesne Pusić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća amandman jer su planirana sredstva na ovoj aktivnosti utemeljena na dosadašnjim pokazateljima, te se predloženi iznos sredstava smatra dostatnim za ove namjene.
Hvala lijepa. Gospođa Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem. Obrazloženje je gore od samog odbijanja moram vam reći, jer ako se odbijanje amandmana bazira na tome da su se dosadašnja sredstva pokazala dostatnim, a dosadašnje stanje je katastrofalno onda to zaista loše govori o načinu na koji su se upotrebljavala ta sredstva. Dakle, ovo je jedna od onih stavki koje su zapravo potpuno bespotrebne. Ako vi za suzbijanje zlouporabe opojnih droga imate 267000 kuna i za borbu protiv korupcije 120000 kuna, pa to ste zbilja mogli nekako drukčije i pametnije i diskretnije iskoristiti. A sigurno nije trebalo stavljati milijun kuna u jedan takav eksperiment kakav se zove Savjet odbora ekonomista koji ionako nitko ništa ne sluša. Prema tome, za suzbijanje zlouporabe opojnih droga 267000 kuna je isto što i ništa. Ali naravno da su neki novci i zašto ove male sume koje se pojavljuju po cijelom proračunu, a potpuno je jasno da ne mogu postići niti jedan cilj koja je svrha toga. Ja sam računala u proračunu da su te male sume prošle godine činile kad ih zbrojite sve skupa činile jednu veliku sumu, a to je bio ukupni proračun Ministarstva kulture. Prema tome, na tim malim sumama treba voditi jako puno računa. Neće se raditi ono što ovdje piše da će se raditi, ali vjerojatno će se za nešto drugo što ovdje ne piše one sve skupa kad ih stavite upotrebljavati. Prema tome, molim vas ili neka suma s kojom se može boriti protiv opojnih droga ili nikakva suma pa da bar imamo kontrolu nad proračunom. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem državnoj tajnici. Molim ministra Ivana Šukera u pogledu amandmana 75. zastupnika Željka Vincelja.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što se predlaže da se uzme jednoj županiji, a da bi se dalo drugoj županiji.
Hvala. Gospodin Željko Vincelj.
Podsjećam da živimo u državi u kojoj su ogromne, velike razlike između pojedinih dijelova, između pojedinih županija i da je s tom svrhom osnovan Fond za regionalni razvoj 2001. godine kako bismo došli do ujednačenog regionalnog razvoja, odnosno da bi se smanjile razlike između bogatijih i siromašnijih područja naše zemlje. Dobro smo počeli. Spomenut ću da je 2007. za tu namjenu izdvojeno oko 150 milijuna kuna. Ali trend 2008. manje od 100, 2009. oko 60 milijuna kuna. Sigurno nije trend koji pokazuje da idemo dobrim smjerom. Ovako nikad i nikako nećemo postići ujednačeni regionalni razvoj. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim ministra Šukera da se očituje u pogledu amandmana zastupnika Željka Vincelja na Prijedlog financijskog plana Hrvatskih voda za 2009. godinu.
Vlada ne prihvaća iz razloga što povećanje rashoda iz usluga tekućeg investicijskog održavanja od 15 milijuna uz istodobno smanjenje ulaganja se jednostavno ne može prihvatiti. Prema tome, Vlada ne prihvaća amandman.
Gospodin Željko Vincelj. Izvolite.
Još jednom ću ponoviti da ovaj amandman tiče se one najsiromašnije općine Krapinsko-zagorske županije. Namjerno sam išao samo na tu općinu. Mislim da će još dugo proći, a da ona dođe na neku bolju, na neku razvojnu razinu jer tu razvojnu razinu sigurno neće postići ako neće imati organiziranu vodoopskrbu. Općina je to koja ima 584 kune izvornih prihoda po stanovniku u općini. Nema organizirane vodoopskrbe što znači da građani teško žive, a kamoli obrtnici i poduzetnici koji bi imali kakav interes da se općina razvije. Ne mogu to jer nema organizirane vodoopskrbe. Ono što oporba u Krapinsko-zagorskoj županiji, oporba državnoj vlasti priznaje Hrvatskoj demokratskoj zajednici to je realizacija regionalnog projekta vodoopskrbe od 226 milijuna kuna. Ali na žalost kad se u pripremi takvog velikog lijepog projekta je previše politizacije, a premalo stručnih sveobuhvatnih priprema, onda se i dogodi da jedna općina i pogotovo takva općina najsiromašnija potpuno ispadne iz takvog regionalnog programa. Stoga mislim da je trebalo poduprijeti ovaj amandman. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Molim državnog tajnika Željka Tufekčića da se očituje o amandmanima plana Hrvatskih cesta. Prvi je amandman gospodina zastupnika Željka Vincelja.
Amandman se ne prihvaća. Naime, raspored sredstava za Županijske uprave za ceste iz prihoda Hrvatskih cesta iznosi 240 milijuna kuna godišnje što je u skladu sa programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje peta, osma. Vlada traži način za povećanje prihoda Županijskim upravama za ceste i vjerujemo da će se uskoro iznaći sa zadovoljavajućim rješenjem. Međutim, to u ovom času nikako ne može biti na račun, odnosno na teret Hrvatskih cesta.
Hvala. Gospodin Željko Vincelj. Izvolite.
Moj stav je da Vlada ne traži rješenja za Županijske uprave za ceste. Da je suprotno vjerojatno ne bi svakogodišnji proračun Županijskih uprava za ceste unatrag ja mislim šest godina bio doslovce 240 milijuna kuna. Niti jedne kune povećanja, a znamo da sve druge stavke u svim drugim resorima rastu, rastu, rastu, bujaju. A podsjetit ću da Županijske uprave cesta u Hrvatskoj upravljaju sa više od 21000 km županijskih i lokalnih cesta. Prema sadašnjem obimu financiranja Hrvatske ceste za 1 km županijskih i lokalnih cesta odvajaju cirka 11000 kuna. Za taj iznos moguće je urediti samo 20 tužnih metara ceste. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Drugi amandman istog zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, izgradnja državnih cesta planira se godišnjim planom gradnje i održavanja državnih cesta, a temelji se na četverogodišnjem programu i godišnjem financijskom planu Hrvatskih cesta. Ova cesta se nalazi u fazi projektiranja i njena izgradnja bit će planirana u narednom četverogodišnjem programu građenja i održavanju državnih cesta za razdoblje deveta, dvanaesta.
Hvala. Gospodine Željko Vincelj, izvolite.
Pa u ovom amandmanu radi se o traženju gradnje spojne ceste na potezu od Zaboka do Krapine ili obratno kako hoćete. To je cesta koju je dužna Vlada Republike Hrvatske izgraditi zato jer je do sustava zatvaranja sustava je naplate na autocesti Zagreb-Macelj, početkom 2006. godine, do toga trenutka nije izgradila adekvatnu spojnu cestu koja bi bila alternativa ovakvoj cesti koja zahtijeva plaćanje cestarine. Bilo je nakon izvršenih pritisaka naravno od strane lokalnog stanovništva, bilo je obećanje da će gradnja početi 2007., završiti 2008. Sada imamo, čuli smo za obećanje da će se početi graditi 2009., a završiti 2010. samo htio bi reći da to nije nimalo i nije nikakva utjeha za građane Krapinsko-zagorske županije a i za poduzetnike. Podsjetiti ću samo da plaćaju najskuplju, uvjerljivo najskuplju cestarinu u državi. A evo, prije neki dan imamo informaciju da je ministar Kalmeta dogovorio sa udrugama prijevoznika da će im se smanjiti 20% cestarine u cijeloj državi, ali samo ne na autocesti Zagreb-Macelj koja je ponavljam jedanput skuplja nego bilo gdje, na bilo kojoj cesti u Hrvatskoj. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I treći amandman istog zastupnika gospodina Željka Vincelja.
Amandman se ne prihvaća. Jednako kao i u prethodnom amandmanu. Ova cesta se nalazi u fazi projektiranja i njena izgradnja biti će planirana u narednom četverogodišnjem programu građenja i održavanja državnih cesta za razdoblje 2009./2012.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepa. Zahvaljujem i na ovoj informaciji nažalost. Služeno Krapinsko-zagorska županija preko svojih institucija nije mogla dobiti. I ja vas molim da uputite odgovor našim institucijama da će to tako biti. Jer do sada nismo dobili usprkos traženju takvu informaciju. Ja ću samo podsjetiti da je ta brza cesta bila i u planu 2005., 2008. nije realizirana. Evo, duboko vjerujem, nadam se, želio bih vjerovati da to bude u ovom četverogodišnjem razdoblju. Ali bih molio da u odgovoru Krapinsko-zagorskoj županiji o početku i završetku gradnje te brze ceste da demantirate i one špekulacije koje su se pojavile da nećemo ipak dobiti brzu cestu, a zna se što je brza cesta, zna se da je to četiri kolnička traka, razdjelni pojas, raskrižja i čvorovi u dvije razine i brzina prometovanja od 100 km na sat. Molim vas da se našoj županiji jasno da do znanja da li ćemo dobiti brzu cestu ili ne daj Bože cestu sa dva bolnička traka. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem državnom tajniku. Molim uključimo se da vidimo kvorum. Rezultat? 119 zastupnika. Dakle, možemo odlučivati. Dame i gospodo zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu državnoga proračuna. Molim uključimo se. Dajem na glasovanje Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Dakle, dajem na glasovanje Prijedlog Državnoga proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, ništa suzdržanih i 52 protiv izglasan i donijeli smo Državni proračun Republike Hrvatske za 2009. godinu. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu, sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti financijskih planova izvanproračunskih korisnika. Prvo. Prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj Plan je donesen većinom glasova, 79 glasova za, ništa suzdržanih i 51 protiv. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, ništa suzdržanih i 52 protiv, donesene odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2009. godinu. Dajem na glasovanje Odluku od davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2009. godinu. Molim uključimo se. Rezultat? Odluka je donesena većinom glasova, 79 glasova za, 2 suzdržana i 50 protiv. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskoga fonda za privatizaciju za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Odluka je donesena većinom glasova, 80 glasova za, ništa suzdržanih i 52 protiv. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i jedan suzdržan i 52 protiv prihvaćena ova odluka. Odbor za zakonodavstvo predlaže Saboru donošenje zaključka koji glasi: Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno s predstavnicima predlagatelja obave redakciju teksta Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu i financijskih planova prije njihove objave u "Narodnim novinama". Dajem na glasovanje prijedlog zaključka odbora. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Zaključak odbora je prihvaćen većinom glasova, 99 glasova za, 13 suzdržanih i 14 protiv. Hvala lijepa. I kao zadnja točka dnevnog reda - Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 219 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Ovaj zakon raspraviti ćemo sukladno odredbama Poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnosti, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za ratne veterane, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za razvoj i obnovu, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, Odbor za gospodarstvo, Odbor za turizam, Odbor za zaštitu okoliša, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za Hrvatske izvan Republike Hrvatske i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu područnu (regionalnu) samoupravu. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Ministar financija, gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Samo nekoliko uvodnih napomena. Dakle, što se definira sa ovim zakonom o izvršenju državnog proračuna? Definirana je proračunska zaliha u iznosu od 429 milijuna i 900 tisuća kuna. Osnovica za obračun naknada i drugih primanja na temelju posebnih propisa u iznosu od 3 326 kuna. Također, ukupno ograničenje za zaduživanje jedinica regionalne i područne samouprave 2,3% ukupno ostvarenih prihoda u poslovanju svih jedinica. Zakon utvrđuje i pitanje upravljanja dugom, pa se daje mogućnost Vladi Republike Hrvatske da se može zadužiti u inozemstvu i na domaćem tržištu novca do iznosa od 14,7 milijardi kuna, od toga tekuće otplate glavnice 9,8 milijardi kuna, a ostatak je za pokriće deficita. Utvrđuje se ukupna visina zaduženja izvanproračunskih korisnika u iznosu od 1,6 milijardi kuna, tekuća otplata glavnice u iznosu od 487,9 milijuna kuna. Također se ovlašćuje Vlada Republike Hrvatske da može davati nova financijska jamstva u iznosu od 4,9 milijardi kuna i tu je upravo možda ona točka i kad smo govorili oko HABOR-a i modela funkcioniranja HABOR-a zbog problema zaduživanja sigurno da ćemo i kroz jamstva države da li na domaćem, da li na, a morati ćemo sigurno na međunarodnom financijskom tržištu osigurati da HABOR dođe do sredstava, a kroz programe resornih ministarstava će se sufinancirati kamatna stopa i na takav način doći do sredstava za poticaj gospodarstva. Dakle također je definirano ono što smo imali i u prethodnim zakonima, a to je povrat plaćenog PDV-a za nabavljenu opremu u znanost i vatrogastvu, povrat poreza na dohodak po godišnjoj prijavi obveznicima s područja posebne državne skrbi i brdsko-planinskih područja. Sredstva za subvencioniranje kamata i … kapital HABOR-a od 490 milijuna kuna, dakle to bi bilo najkraće što se regulira Konačnim prijedlogom Zakona o izvršenju državnog proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je u ime kluba HNS-a, Zlatko Koračević. Nema ga. Gospođa Dragica Zgrebec u ime kluba SDP-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Naš klub neće prihvatiti Zakon o izvršenju Državnog proračuna za 2009. godinu jer on zapravo jednostavnim riječima rečeno utvrđuje postupke o izvršenju državnog proračuna a mi imamo drugi koncept državnog proračuna. Dali smo dva amandmana na izvršenje, Zakon o izvršenju i to na način da se briše članak 7. mi to svaki puta upozoravamo da se ne slažemo s time da Sabor prenosi ovlasti o preraspodjeli gotovo cijelog proračuna na Vladu jer je to izvorno pravo po Ustavu i Zakonu o proračunu Sabora, dakle ono donosi državni proračun i donosi rebalanse. Ovo bi se u praksi moglo sada desiti da Vlada već u siječnju napravi prvu preraspodjelu i značajniju preraspodjelu sredstava u proračunu i on na kraju može izgledati sasvim drugačije u odnosu kako ga je donio Parlament. I na članak 18. kojim se ograničava zaduživanje jedinica lokalne i regionalne samouprave, predlažemo da se poveća sa 2,3% prihoda na 5%. I želimo upozoriti još na jedan apsurd, provođenje Zakona o proračunu. Kao što smo prekršili Zakon o proračunu što se tiče roka, upućivanje proračuna u raspravu u Hrvatski sabor, tako člankom 43. na kraju primjene postojećeg Zakona o proračunu koji je donesen prije pet godina još uvijek ga u cijelosti ne primjenjujemo i tim člankom izuzimamo primjenu članaka 26., 28. i 29. Zakona o proračunu, a on se odnosi na razvojne programe, na plan radnih mjesta i plan javne nabave, a to je onda i posljedica što imamo ovako netransparentan predloženi proračun. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospodin Zvonimir Mršić. Nema ga. I gospođa Marija Lugarić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja mislim da imamo dosta važan zakon na raspravi, kolegica Zgrebec je u ime kluba istakla jedan detalj, a to je ono o čemu ja zapravo želim govoriti, to je članak 7. ovog zakona, nego i Zakona o izvršenju proračuna onog lanjskog i svih onih prije, a čini mi se da unatrag zadnje dvije godine i formulacija je takva koja zapravo uopće suspendira pravo Parlamenta da donosi proračun. I to nije sada jedno zločesto tumačenje mene iz oporbe. Naime želim vam na jednom primjeru, a takva primjera su do sada bila čini mi se tri ili četiri, dokazati da sve ono što mi poštovane kolegice i kolege zastupnici ovdje izglasamo kao proračun, Vlada jednom svojom odlukom ali u potpunosti promijeni. Početkom studenoga Vlada je donijela drugu po redu od tri do sada, odluke o preraspodjeli proračuna upravo temeljem takve odredbe članka i zakona o preraspodjeli da može apsolutno mijenjati sve i svašta. Tada je nastradalo u toj preraspodjeli Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta jer je Vlada direktno preraspodijelivši 212 milijuna kuna zapravo preraspodijelila 10 milijardi stavki od ukupno 12 milijardi proračuna. Naravno nismo nitko od nas zastupnika nerazumni, razumijemo da se ne može sve planirati u kunu i u detalj, dakle da postoje određene okolnosti koje traže povremenu korekciju, no međutim ono što se dogodilo sa proračunom Ministarstva znanosti temeljem odluke Vlade u studenom, a čini mi se prije dva-tri tjedna i sa proračunom zdravstva i socijale je zapravo potpuna suspenzija onoga što je Parlament izglasao u proračunu. Primjerice mi smo izglasali stavku koja se zove prevencija nasilja u školama koja je imala milijun i 202 tisuće kuna, Vlada je svojom odlukom to smanjila za 70%. I sada imate jedno 20 stranica takvih stavki koje Vlada smanjuje od 20 do 70, 80, 50% ili ne znam kako. No međutim ono što je strašno za Parlament i na koncu konca Vlada koja si daje pravo takvo nešto raditi, a to je jedan cijeli niz stavki koji je Vlada svela na nulu. I ne znam primjer, opremanje knjižnica obveznom lektirom i stručnom literaturom nulu. Parlament izglasa u osnovnim školama da treba 4 milijuna kuna, Vlada svojom odlukom kaže minus 4 milijuna, imamo nulu. Izrada deficitarnih udžbenika u strukovnom školstvu, sutra ćemo o tome pričati, Vlada izglasa nulu iako je Parlament izglasao nešto drugo. Dakle to nije sada ono prilagođavanje malo smo se zeznuli u planu ili izvršenje nam ide drugačije. Potpuna suspenzija odluka Parlamenta. Ne znam mreža škole projekt jednosmjenskog rada. Pa tu ministar Primorac na sve četiri objašnjava jednosmjenski rad, mreža, škola, vamo-tamo, odluka Vlade minus nula. I imate takvih nula da tako kažem, jako puno. Dakle o čemu se radi? Ona formulacija koja je prije ovim zakonima o izvršenju proračuna stajala da zapravo se te preraspodjele mogu raditi ako bude nedostatka za plaće, za ovako neke kredite i sl. to mi se činilo donekle razumnijom nego ova odredba kao što je sada. Vlada kako vrlo ekstenzivno inače tumači svoje propise, imali smo recimo relativno sličan slučaj sa Zakonom o ovlasti Vlade da uredbama uređuje posebne stvari, sebi apsolutno prihvaća pravo da izmjenjuje sve što ovaj Parlament donese. Naravno u situaciji krize to dobija jednu potpuno novu dimenziju. Niti Vlada zna što hoće ponavljam, niti zna što neće, a zapravo iz dana u dan će moći mijenjati ono što je ovaj Parlament donio, bez obzira što ja osobno ili bilo tko drugi od zastupnika mislio o tome što je Parlament donio. Parlament je nešto izglasao i to ima obveza za Vladu. Po našem Ustavu Vlada još uvijek odgovara Hrvatskom saboru i po našem Ustavu još uvijek Parlament donosi državni proračun. Ako se ovakva praksa Vlade nastavi, a velim nije dobro krenulo ove godine, jer se vrlo ekstenzivno ona tumačila, ja ne znam što će nama preostati. Predložiti izmjene Ustava. Ajmo mi onda lijepo napisati da Vlada je ta koja donosi proračun, pa da se onda mi svi lišimo, mi gnjavaže da tu nešto raspravljamo cijeli dan, jer ionako nikoga živoga u Vladi nije briga što mi kao zastupnici imamo reći, a ionako može sve sama preraspodijeliti kako hoće. Jer tumačenje u okviru razdjela planiranih stavki se tumači upravo ovako kako sam vam rekla. Neke stavke na nulu, neke s 80% gore, neke 90% dole. Dakle potpuno se sve preraspodijeli i veze s vezom taj proračun na kraju nema s onime što smo ga mi izglasali. Naravno poseban problem onda nastaje u situaciji kad imamo obračun proračuna. Onda se to uštima sve na izvršenje stotku, onda tu govore jako smo dobro, sve smo super izvršili, a vi zapravo da idete raditi kao zastupnici svoj posao kontrole izvršne vlasti, pa više ne možete uhvatiti ni za glavu ni za rep koliko za pojedini projekt je bilo planirano. Prema tome, ja mislim da je članak 7. ovako kako je formuliran u Zakonu o izvršenju proračuna izuzetno opasan. Opasan za demokraciju, opasan za državu koja je u krizi i opasan zbog toga što ga Vlada tumači vrlo ekstenzivno. Ponavljam, slično kao i kod uredbi. Da je tome ministre govore vaše odluke. Ja se nadam da vi znate kakve ste odluke o preraspodjeli donijeli i mene jako zanima kako ćete objasniti te nule. Jer kako god da okrenete stvar nešto ne štima. Ako nešto možete smanjiti na nulu, znači da taj tko je taj proračun planirao i nas ovdje uvjeravao da upravo to tako najbolje, da tako treba nije dobro planirao. I ako mu se to dogodi iz godine u godinu onda netko mora odgovarati zbog toga S druge strane ako se dobro planiralo, a iz političkih ovih ili onih, ili ovakvih i onakvih razloga se od tih projekata odustalo onda to mora reći Parlament, jer je Parlament izglasao da se takve stvari trebaju raditi. Prema tome, mislim da prihvaćajući zakon, posebno ovu odredbu članka 7. se igramo sa vrlo opasnim stvarima koje nisu i ne mogu biti zezancija i mislim da nitko od nas kao zastupnici, bez obzira na vrijeme, bez obzira na sve ne možemo olako pristati da zapravo netko drugo radi posao za one koji smo mi odgovorni, mi kao zastupnici. Jer kaže koja je inače alternativa. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jednu, dvije replike. Prvo je gospodin Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa vrlo kratko ću, potakla me kolegica Lugarić jer je nabrajajući ove stavke u Ministarstvu znanosti, isto se dogodilo sa Ministarstvom zdravstva gdje je posebno zanimljivo da je stavka za prevenciju malignih bolesti srezana na pola, radi se o milijonskim iznosima, a ista stvar je bila, o čemu sam već govorio na prethodnoj točki vezano za zaštitu zdravlja na otocima, gdje je praktično za 8 milijuna kuna smanjeno. Posebno zanimljivo u Ministarstvu pravosuđa bila je predviđena stavka 367 tisuća za prevenciju bolesti i ovisnosti i prevenciju narkomanije. Potrošili su 3 tisuće kuna, a onda je u ovu godinu opet stavljeno 367 tisuća kuna. Dakle, to zapravo upozorava na dvije stvari o čemu je govorila kolegica Lugarić, na loše planiranje i onda se pitam zašto je planirano tako. I drugo, zapravo smanjuje odgovornost onih koji su tako loše planirali kada se tako krupne odluke, a radi se o 2 milijarde kune koje su raspodijeljene u studenom donose mimo ovog Sabora i ove sabornice. I zbog toga ovaj članak 7. zaista je upozoravajući i mislim da ga ne bi smjeli prihvatiti.
Hvala. Odgovor, gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Kolega Jovanović, vi i zdravstvo ste još dobro prošli. To je 10 milijardi preraspodijeljeno. Npr. poslovni inovacijski centar Bikro, dakle to su oni transferi iz tehnologije u gospodarstvo, nula, odlukom Vlade nula. Ili primjerice programi nacionalne zaklade za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak. Ona sva izvrsnost koja u Hrvatskoj postoji s 5 milijuna koliko je izglasao Parlament na nulu. Prema tome, to što su vama u zdravstvu smanjili 70, 80% da malo relativiziram ste još i dobro prošli u odnosu na obrazovanje i gdje imate tri stranice stavki nula, nula, nula, nula, nula odlukom Vlade, mimo odluke Parlamenta.
Gospodin Boro Grubišić, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa vidite cijelu večer ovdje, pa i premijer i Vlada tvrde da je ovaj deficit proračuna nastao zbog onih 6% iz kolektivnog ugovora sa sindikatima i zbog reforme zdravstva. A ja proračun shvaćam kao hajde uzmimo ovako kao jednu bocu, litrenu u kojoj nedostaje jedan deci. I onda kažemo da taj, to što nedostaje to je reforma zdravstva, to su novci reforme zdravstva i ovih 6% povećanja plaća na temelju ili po osnovu kolektivnog ugovora. Kada tu istu bocu okrenemo naopačke onda je onaj deci koji nedostaje opet gore. Dakle, ovaj dio je dolje pun jel. Ili nešto drugo. Bilo Pelješki most, bilo šta ne znam ni ja što. Prema tome, proračun je jedna cjelina. Vi sad govorite da je reforma zdravstva ili povećanje plaća po kolektivnom ugovoru da je krivac za, ne mogu reći krivac ili za ovaj manjak u proračunu jel, to je, nije tako jednostavno. Nedostaju ti novci, a proračun je ukupan.
Hvala. Odgovor, gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Kolega Grubišić, zaista nemojte o tome da nešto nedostaje. Mislim nedostaje, toga smo svjesni. Ali ovdje se radi da se pokušava jednim udarcem odvaliti da tako kažem dvije muhe. Evo ja ću npr. iz obrazovanja, jer to znam, ali velim ima takvih slučajeva i u zdravstvu i u socijalnoj skrbi, ima jedan dio tamo u javnim radovima i slično. Kad se donosio državni proračun, onda su na prošlogodišnji za 2008., onda su nam primjerice govorili kako imamo dobre projekte, primjerice ova izrada nastavnih programa, odnosno curiculuma i mi smo za to planirali 2 milijuna kuna. Super, super, super. Onda naravno da im fali recimo za dvoranu u Osijeku nisu stavili 120 milijuna koliko je trebalo, nego ne znam 40, pa su morali nadoštukati i onda zapravo pokušava se preuzimanjem ovlasti Vlade da rade ono što treba raditi Parlament zapravo politički poentirati, a u stvarnosti se ne događa ništa. Jedno veliko ništa. Jedan veliki nerad i jedno zapravo veliko mazanje oči i nama ovdje u Parlamentu, ali i u javnosti. Dakle, u tome je ovdje problem.
Hvala. I konačno gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Prilikom rasprave o proračunu ustvari rekao sam da se radi samo o generalnoj probi. Ja bih rekao da ovaj Zakon o izvršenju državnog proračuna ustvari pokazuje Vladino shvaćanje proračuna i vođenja gospodarske i ekonomske politike. Dakle, ovaj zakon je ustvari trajni nalog na proračun. Ono što imamo trajni nalog na plaću za neke račune, tako je ovaj trajni nalog na proračun ili da budem to je jedan trajni amandman na proračun. Dakle nekoliko puta godišnje se vjerojatno sve skupi ono što su ministarstva krivo predvidjela ili što je Vlada krivo predvidjela ili ono što se nije ni moglo predvidjeti i tako nas se ustvari poštedi jedne dosta opet velike rasprave o amandmanima. Ustvari ja nisam siguran da ono što je rekla gospođa Lugarić u prethodnoj raspravi rekla o tome da neki loše planiraju i da bi zbog toga možda očekuje se od ministra Šukera zbog toga kazni što loše planiraju, mislim da je baš suprotno, jer što lošije planiraju to će ministar Šuker imati više mogućnosti da prebaci na drugu stranu. Što ovi lošije planiraju on može više prebaciti može više, ne on, ali ova druga ministarstva može više prenamijeniti jer ono što se planira dobro i potroši to se više ne može prenamijeniti, a ono što se planira ne treba to se ože prenamijeniti. Zato mislim da ova priča o tome da su u stvari ne šalju amandmani na ovaj proračun dobra. Ja mislim da ustvari je ovaj zakon ostavlja mogućnost svim zastupnicima da svoje amandmane stave u poštansku kovertu, pošalju na Ministarstvo financija i možda im se dogodi da u nekoj od sljedećih odluka o prenamijeni to ugledaju kao što sam ja evo recimo ugledao ovu prenamjenu za subvencioniranje brodskih pruga. Došla i ugodno me iznenadila i ja sam znao da ne mogu prestati voziti. Jednostavno se zna koliko se goriva npr. troši. Zbog toga sam ja na neki način tu ipak nepopravljivi optimista, ja se evo obzirom da u ovome proračunu neću ugledati ništa dobro za otoke naći da ću u nekoj prenamjeni ili novoj odluci što budem gledao da će biti nešto bolje kao što me to ugodno iznenadilo, a naravno ministre danas smo se poslovnički raspravljao oko toga dali je mlad kompliment ja sam sasvim siguran da vi već sada u ovom proračunu barem znate 5 milijardi kuna koje možete prenamijeniti od ovoga što nije planirano kako treba. Zahvaljujem.
Hvala. I zaključno. Zakašnjenje nakon što je. Ali evo izvolite, ali to baš nije uobičajeno.
Najkraće moguće mislim da se ne trebamo puno čuditi kada znamo da svaka jedinica lokalne samouprave proračun mora donijeti sa većinom svih vijećnika dok znamo kako se donosi državni proračun.
Hvala. I zaključno, ministar financija gospodin Ivan Šuker sa nadom da će biti koncizan kao i malo prije.
A ne. Ovaj puta neću biti koncizan iz jednostavnog razloga što zbog zapisnika, a i zbog očitog nepoznavanja gospodina Bauka koji je bio u MORH-u i bar bi trebao znati neke stvari o proračunu, jer naprosto kao ministar financija ne mogu ovdje odšutjeti na neke stvari. Kao prvo, ovaj proračun je rađen po zakonu koji ste donijeli vi još 2003. godine. ovaj zakon koji smo mi donijeli je od 1. 1. 2008. godine. Druga stvar, poštovane dame i gospodo zastupnici iz SDP-a uopće mi nije namjera sada vas za nešto optuživati. Ali pogledajte si što je državna revizija napisala o tome kako ste vi vršili preraspodjelu 2003. godine. U odnosu na to kako je tada rađeno, mi smo bar izmjenom zakona 2004. godine rekli da ćemo dostaviti i Saboru i "Narodnim novinama" ono što se preraspodjeljuje. To 2003. godine nije bio slučaj. Prema tome, nemojmo raspravljati kada ja nešto radim, onda je to o.k. i onda je to fantastično. I kada proračun ima 400 podračuna onda je to fenomenalno, onda je to sjajno. A sada kada riznica ima jedan račun, kada za svaku preraspodjelu dobijete obavijest. I druga stvar gospodine Bauk, trebali bi znati da ministar financija ne naređuje preraspodjelu. Preraspodjelu traže proračunski korisnici. Druga stvar, također bi trebali znati, a da ste pročitali ovaj novi Zakon o proračunu, onda bi vidjeli da je novim Zakonom o proračunu itekako prenesena odgovornost na proračunske korisnike dakle oni koji su dobili sredstva. No ponavljam vam, ako treba ja ću vam dostaviti nalaza od Držane revizije za 2003. kada je preraspodijeljeno negdje oko 3 milijarde i 400 milijuna. I još nešto želim reći. I sigurno da kolege koje znaju malo bolje o tome kako se radi proračun, dok se god radi proračun na četvrtoj razini, vrlo ga je teško izvršiti a da nemate preraspodjelu na … [[Govornik se ne razumije.]] pa možemo mi pričati što god hoćemo. Međutim, vidjet ćete da izmjenom zakona i kada se bude radio proračun za 2010. godinu, taj proračun će biti rađen na trećoj razini, bit će baziran na programima i onda će biti problem proračunskom korisniku kada bude predlagao preraspodjelu. On će morati obrazložiti zašto predlaže preraspodjelu zašto je odustao od nekog programa. Ali da bi došli do takvog zakona, kolege i kolegice vi koji se ne bavite sa financijama, nego ste više ovako opće struke, trebale su se stvoriti određeni preduvjeti. I budite sigurni ako je ikome u interesu da nema ovakvih preraspodjela proračun bude čim vjerniji onome kako ga usvaja ovaj Visoki dom to je Ministarstvo financija. Zašto? Zato što nam je onda daleko lakše planirati neke stvari, ali ponavljam. Nekada je bilo 400 podračuna, danas imamo jedan račun. Toliko što se tiče preraspodjela. I kažem nije dobro radi javnosti, radi svega govoriti kada ja nešto radim to je dobro, a kada netko radi drugi onda to nije dobro. To nije dobro. Naprosto zato što bacamo svi ljagu jedni na druge bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali. Druga stvar što se tiče zaduživanja jedinica lokalne samouprave. 2003., opet se ne vraćam da nešto … [[Govornik se ne razumije.]] je bila složena situacija oko deficita i bila je donesena odluka da se ne mogu jedinice lokalne samouprave zaduživati. Dobro se zna zašto je to bilo. Bila je izborna godina i meni tada kao gradonačelniku nije nimalo pasalo što se nismo mogli zadužiti međutim nikada ni u jednoj mojoj raspravi u Saboru niste vidjeli napad na kolegu Crkvenca. Zašto? Zato što sam bio svjestan situacije zašto je takva odluka bila. Ne. Možete, možete provjeriti sve zapisnike pa ćete vidjeti, ali gledajte mi smo sad, mi smo sad omogućili da se jedinice lokalne samouprave zaduže za 2,3%. Druga stvar, ako inzistiramo na fiskalnoj stabilnosti i čvrstoj fiskalnoj politici centralne države onda jedinice lokalne samouprave trebaju imati isto tako čvrstu fiskalnu politiku i nemojmo onda kad se dogodi Požega ili nešto slično stati na stranu onih samo zbog nekakvih političkih razloga nego recimo jasno i jednom i drugom: Zaduživali ste se mimo pravila koja su u tom trenutku važila. Bez obzira iz koje političke stranke, tko je gradonačelnik i načelnik bio. Dakle ovo je nešto, ja vam mogu reći evo ovo mi je peti proračun. Četiri, pet godina sam ministar i pet godina dajemo ovlasti. Ja ne znam, dajemo dozvolu za zaduženja. Ja ne znam da smo dva ili tri puta odbili jedinicu lokalne samouprave i to samo zbog toga što nisu imale potpunu dokumentaciju. Ono što je bio problem bio je problem sa Rijekom i bio je problem sa Zagrebom i bio je problem sa Splitom. To je druga stvar. To je zbog veličine tih gradova, zbog njihovih fiskalnih kapaciteta i u principu kad bi dali dozvolu koliko Rijeka traži, ali koliko je tražio Zagreb, koliko je tražio Split ispucali bi kompletnu kvotu. Ali od ovih svih drugih jedinica lokalne samouprave možete pitati svoje kolege iz vaših stranaka, isto tako HDZ-ovce pa ćete vidjeti da nijedna jedinica lokalne samouprave nije dobila negativno mišljenje od Ministarstva financija. Dapače, ako su neke jedinice lokalne samouprave na kraju godine podnijele zahtjev bile su prve slijedeće godine kojima se odobrilo zaduživanje. Ali ponavljam, sjetite se imali smo ovdje raspravu oko Požege i oko nekih drugih jedinica lokalne samouprave. Da se poštivao ovaj zakon i ove odredbe zakona sigurno se takve stvari ne bi dogodile. Ja sam ovo morao reći zbog svojih kolega iz Ministarstva financija koji su učinili silni trud i možete vidjeti da svugdje tko god dođe k nama u reviziju da imamo komplimente kako su uređene javne financije. Vi možete pričati što god hoćete, to je vaše političko pravo. Ali isto tako ne mogu dozvoliti da oni koji u životu nisu ispunili poreznu prijavu drže lekcije nekome.
Hvala. Ispravak gospodin Mario Habek.
Evo, samo stvarno kratko. Moram ispraviti ministra isto zbog svojih kolega u gradu Ivancu. Evo, grad Ivanec isto tako prošle godine nije dobio. Dali smo potpunu dokumentaciju ali nismo dobili.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
OK, ja imam informaciju evo iz grada da je bilo sve u redu a nismo dobili.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Može. Zahvaljujem.
Gospodin Arsen Bauk također ispravak.
Ja ću pokušati ispraviti tri netočna navoda pa dokle stignem u vremenu. Prvo, što se tiče ministrovog navoda da Ministarstvo financija nema nikakvog maltene utjecaja na visinu pojedinih korisnika, to je možda točno ali ljudi iz drugih ministarstava s kojima sam se danas susreo na dva odbora upravo su suprotno rekli. Dakle, objašnjavajući u četiri oka male proračune su rekli mi smo to planirali pa nam je Ministarstvo financija dalo, tri puta nam je rezalo. Neću reći o kome se radi, mislim da nema potrebe. Druga stvar je što se tiče toga, što se tiče vaše insinuacije da ja ne znam nešto o proračunu točno je ovo što ste rekli od 2000. do 2003. upravo zato što nešto znam ja sam samo primijetio ovo što je gospođa Lugarić primijetila da se događaju prenamjene i da ovo šta mi danas izglasamo je ustvari samo nekakva generalna proba a ne ono šta će biti stvarno izvršeno. I treća stvar, što se tiče političara opće prakse gospodine Šuker ja sam po zanimanju matematičar i o brojevima dopustit ću si da kažem bez obzira na godine da znam nešto više od vas. Zahvaljujem.
Hvala. Dame i gospodo zastupnici. Zaključujem raspravu. Sutra u 9,30 sati nastavljamo sa radom sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 194. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 219. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena, Vlada je podnijela amandman. Sukladno članku 166. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Tko je suglasan da provedemo raspravu o amandmanu Vlade dizanjem ruku? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj je prijedlog da se raspravlja o amandmanu prihvaćen većinom glasova, 81 glas za, protiv 8 i 12 suzdržanih. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži amandman.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. S obzirom da je Sabor usvojio amandman Vlade kojim se rashodi državnog proračuna smanjuju za milijardu 951 milijun 836 tisuća i rashodi izvanproračunskih fondova za 350 milijuna automatski s tim se i stvorila manja potreba za zaduživanjem pa temeljem toga predlažemo da se u članku 26. stavak 1. iznos od 14 milijardi 715 milijuna 870 tisuća 950 kuna zamijeni iznosom 12 milijardi 764 milijuna 034 tisuće 950 kuna, a u stavku 3. iznos milijardu 664 milijuna i 206 tisuća 840 kuna zamijeni iznosom milijardu 474 milijuna 206 tisuća 840 kuna i na takav način ovim amandmanom i ovako izglasanim proračunom mi smo hrvatskom gospodarstvu sljedeće godine ostavili 2 milijarde i 100 milijuna kuna više sredstava da se može zadužiti i to je bio osnovni razlog amandmana Vlade Republike Hrvatske jer u ovako otežanoj situaciji sigurno da će ove 2 milijarde i 100 milijuna itekako dobro doći hrvatskim gospodarstvenicima.
Hvala. Otvaram raspravu o predloženom amandmanu Vlade. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Amandman je prihvaćen većinom glasova, 86 glasova za, 7 suzdržanih i 30 protiv. Amandmane je podnio i Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu i Klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o amandmanima, prvo Odbora za zakonodavstvo na članak 45. i 46.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Na članak 51.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Zatim Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu amandman na članak 40.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga jer se radi o namjenskim sredstvima i bilo bi nelogično da se ta sredstva jednim amandmanom na Zakon o izvršenju proračuna mogu koristiti za druge svrhe, jer na kraju krajeva u onom trenutku kada je zakonodavac predlagao zakone i kada je definirao sredstva prikupljena tim zakonima zašto se mogu koristiti za točno namijenjene rashode u jedinicama lokalne samouprave onda sigurno da sa ovakvim prijedlogom amandmana bi mi to naručili i vjerojatno bi došlo do toga da bi sredstva koja su namijenjena za izgradnju komunalne infrastrukture se mogla pretočiti u nekakve druge rashode što sigurno u ovom Visokom domu nije u interesu.
Molim predstavnika Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Dakle Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu je ovaj amandman predlaže u ime udruge gradova. Predsjedništvo udruge gradova koje čine gradonačelnici svih stranaka, smatra da sljedeće godine će biti vrlo ozbiljnih poteškoća u cash flow unutar jedinica lokalne samouprave posebice nakon lokalnih izbora, ne zbog lokalnih izbora nego zbog toga što slijedi povrat poreza na dohodak koje većina jedinica lokalne samouprave mora vratiti. To je bio jedan razlog. Drugi razlog je što i danas već ima problema u funkcioniranju jedinica lokalne samouprave, jer namjenska sredstva opterećuju dakle normalno funkcioniranje jedinica lokalne samouprave a što je u suprotnosti sa Ustavom Republike Hrvatske, Zakonom o lokalnoj suprotnosti i europskoj Povelji o lokalnoj samoupravi koju je naš Sabor ratificirao u cjelini. Dakle, iz tih nekih razloga je Predsjedništvo Udruge gradova predložilo, a Odbor prihvatio da se uputi amandman kojim će se omogućiti da sljedeće godine, dakle ne da se promijeni zakon, nego da se za sljedeću godinu suspendiraju odredbe nekih zakona koji predviđaju da se cijeli niz, a radi se o mislim 13 namjenskih prihoda lokalne samouprave, mogu fleksibilnije koristiti posebice u razdoblju dakle 6., 7. i 8. mjeseca kada će biti manji priljev poreznih prihoda, a s druge strane kada će biti puno veći odljev poreznih prihoda zato što će biti vrlo ozbiljni povrat poreza na dohodak koji većina gradova ima. Budući da odbor se nije sastao, ja u ime odbora tražim da se glasuje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za prijedlog amandmana? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim ministra da se očituje na članak 7. amandmana Kluba zastupnika SDP-a, 1. amandman.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što ovakva odredba postoji već dugi niz godina, na kraju krajeva i pozitivna iskustva Europske unije teže ka većoj fleksibilnosti izvršenja proračuna i dok je god proračun na 4. razini nemoguće ga je izvršavati bez mogućnosti preraspodjele kako je predviđeno ovim zakonom.
Hvala. U ime kluba SDP-a, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine predsjedniče. Klub predlaže da se odredba članka 7. briše, a radi se o preraspodjeli proračunskih sredstava čija se ovlast sa Parlamenta prenosi na Vladu. Smatramo neprihvatljivim da Vlada praktički donosi, jer smo vidjeli da su svi amandmani u Parlamentu kojeg su dali članovi Parlamenta odbijeni, Vlada izvršava a po ovakvoj odluci Zakona o izvršenju proračuna Vlada će i nadzirati trošenje proračuna. Naime, naš Ustav kaže da Parlament donosi proračun. Zakon o proračunu kaže da Parlament donosi proračun, po istom postupku donosi i rebalans proračuna. Usvajajući ovako formulirani članak 7. u Zakonu o izvršenju proračuna, Parlament neće uopće u toku godine raspravljati ni o jednom rebalansu proračuna, drugim riječima mi ćemo usvojiti danas jedan proračun, već 2. siječnja može taj proračun biti potpuno drugačiji jer Vlada može donijeti odluku o preraspodjeli. Po ovome bi Vlada nas samo informirala u roku od 15 dana što je učinila, a iskustvo nam govori da jednom odlukom Vlada može preraspodijeliti 2 milijarde kuna kao što se to desilo sa zadnjom odlukom o preraspodjelu prije par dana. Zato molim da glasamo o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 2. amandman na članak 18. kluba SDP-a.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga, kompletna država teži ka uravnoteženju državnog proračuna, nelogičan je prijedlog da se jedinicama lokalne samouprave omogući veće zaduženje nego što je to bilo prethodnih godina, i to duplo veće. S druge strane, postavlja se pitanje u ovakvoj situaciji na financijskom tržištu gdje bi se našli ti krediti, a ono što je najsimptomatičnije i što nas je ponukalo da odbijemo ovaj amandman kluba SDP-a iz jednostavnog razloga što svake godine rijetko kad, evo ja sam već petu godinu ministar, jedanput se dogodilo da jedna ili dvije jedinice nisu dobile odobrenje za zaduženje, ali su prvi na listi sljedeće godine. Prema tome, ovo zadužen je od 2,3% je u potpunosti dostatno s tim da tu trebamo isključiti tri velika grada Zagreb, Split i Rijeku, ali oni to rješavaju na druge načine.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić u ime kluba.
Dakle, ovaj amandman je klub SDP-a prihvatio na inicijativu Udruge gradova odnosno Predsjedništva Udruge gradova. Ja bih želio podsjetiti i vas ministre da ste i vi kad ste bili gradonačelnik bili u Udruzi gradova i u Predsjedništvu i zalagali se da lokalna samouprava ima veći kapacitet za zaduživanje i da je kad ste vi bili gradonačelnik jedinice lokalne samouprave su imale značajno veći kapacitet…
Nisu se uopće mogli zadužiti 2003.
Ne, ne, imali su značajno veći kapacitet za zaduživanje nego što vi to nudite otkad ste postali ministar. U ovom trenutku od 103 milijarde kuna koliko je dug opće države, 85 milijardi je dug središnje države, 16 milijardi je dug izvan proračunskih fondova, a ukupni dug jedinica lokalne i područne regionalne samouprave je 1,55 milijardi kuna. Prema tome, 1,5% jedinice lokalne samouprave čine u strukturi ukupnog duga opće državi. Mi ovdje predlažemo da se sa 500 milijuna može sljedeće godine taj kapacitet povećati na 870 milijuna kuna jer prve na udaru kod krize će biti jedinice lokalne samouprave, jer ako će biti otpuštanja bit će manje poreza na dohodak u proračunima jedinica lokalne samouprave. Ako će biti bilo čega drugoga, manje će biti prihoda u jedinicama lokalne samouprave i mi samo ovdje predlažemo dakle da se taj kapacitet poveća. Danas je u projektu Hrvatskih cesta maknut kredit od 90 milijuna za izgradnju brze ceste i rečeno je da će Hrvatske ceste sljedeće godine dići kredit od 3 milijarde da se grade tamo neki ficleki, autoceste između nekih gradova, a mi ovdje razgovaramo o 270 milijuna kuna koje postoje kao kapacitet. Dakle, mi ne govorimo da će se jedinice lokalne samouprave za toliko zadužiti nego da otvaramo mogućnost da Vlada razmotri takve zahtjeve ukoliko će jedinice lokalne samouprave udovoljiti svim ostalih kriterijima, a to znači da su poslovale sa prihodom u ovoj godini, da nemaju zaduženost do 20%, da imaju mogućnost povrata tih investicija i svega ostalog. Dakle, kada se jedinice lokalne samouprave neće moći zadužiti od HABOR-a, jer HABOR će drugačije trošiti svoj novac, kada je smanjen Fond za regionalni razvoj u ovom proračunu, mislim da je vrlo nekorektno da se ponovno onemogućava jedinicama lokalne samouprave da održe kvalitetu života u svojim gradovima, općinama i županijama posebice stoga što, ponavljam, dakle ovo je zahtjev Predsjedništva Udruge gradova koje čine gradonačelnici iz svih stranaka i oni su se dakle složili i zamolili su da Vlada razmotri njihov prijedlog. Prema tome, ako se odbije ovaj amandman onda ignoriramo Udrugu gradova koju smo inače morali konzultirati prilikom donošenja proračuna, a nismo konzultirali prilikom donošenja proračuna. I posljednja rečenica, dakle Udruga gradova je zatražila da ima sastanak sa premijerom i Vladom Republike Hrvatske u procesu donošenja proračuna. nažalost, taj zahtjev je ignoriran. Mi na ovakav način praktično ignoriramo cijelu lokalnu samoupravu što je logično jer očito je da će Vlada prije lokalnih izbora političkom diskrecijom dodijeliti sredstva iz državnog proračuna tamo gdje će trebati osvojiti glasove ili kupiti glasove, a ostali će se očito morati i dalje snalaziti na način kao što ste vi rekli na drugačije načine, jer im država ne omogućava da normalno funkcioniraju. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem ministru. Dajem na glasovanje Konačni prijedloga Zakona o izvršenju Držanog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za ništa suzdržanih, 52 protiv donesen Zakon o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dobro jutro dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom, prelazimo na: - Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 194. Predlagatelj zakona je Vlada republike Hrvatske, prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku, sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak ujedinjuje prvo i drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu, Odbor za obrazovanje znanost i kulturu, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici, amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zajednički zastupnici Marija Lugarič i Gvozden Flego, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu zastupnica Ljubica Lukačić, zastupnica Ivanka Roksandić i zastupnik Furio Radin. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno da? Gospodin Želimir Janjić, državni tajnik u Ministarstvu znanosti, obrazovanja, športa, izvolite.