Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici. Otvaram 3. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH gospodina Andreja Plenkovića, potpredsjednicu, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koji prema odredbama Ustava RH i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ – Gospođe i gospodo zastupnici, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima, svim civilnim žrtvama rata i svim palima za Hrvatsku. - Minuta šutnje. – - Neka im je vječna slava i hvala! – Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 2. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Kako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 2. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam sedam novih točka pod rednim brojevima 2, 5 od 10 do 13 i 28. To su: Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2016. godini, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 74, Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Mađarske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 71, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, prvo čitanje, P.Z.E. broj 72, Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikovog dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji, te o izmjeni direktive 2009/16 EZ, prvo čitanje, P.Z.E. broj 73, Prijedlog odluke o imenovanju osam članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, predlagatelja Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješće o provedbi nacionalne strategije i akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droge u Republici Hrvatskoj za 2015. godinu. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Sukladno članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o hitnim, o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To su točke 5., 10. i 39. iz konačnog prijedloga dnevnog reda. Ponovit ću prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.74, prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Mađarske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. P.Z.BR.71 i prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.66 predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Zastupnik Pernar.
Pa smatram da bi mogli ići u redovnoj proceduri. Hvala.
Zastupnik Pernar molio bih da definirate prvo imate li nešto protiv ili ne a ne smatrate li i molio bi da koji od navedenih zakona vam je problematičan da ide u hitnu proceduru?
Svi zakoni koji idu u hitnu proceduru smatram da bi trebali ići u redovnoj proceduri. Hvala.
Ako nema drugih zastupnika koji imaju primjedbu predlažem da se glasuje o svakom od navedenih prijedloga. Jeste li zato da se ide u hitnu proceduru? Molio bih zastupnike da se izjasne jesu li za to da prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.BR.74, prvo i drugo čitanje ide u hitnu proceduru? Tko je za? Glasovanje je završeno. Sa 82 glasa za, jednim suzdržanim i 13 protiv navedeni prijedlog zakona ide po hitnoj proceduri. Molio bih cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju jesu li za to da prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Mađarske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.BR.71, prvo i drugo čitanje ide po hitnoj proceduri? Tko je za? Glasovanje je završeno. Sa 103 glasa za, bez suzdržanih i 2 protiv navedeni prijedlog zakona ide po hitnoj proceduri. Također molio bih cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju jesu li za to da prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi s konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.66 ide po hitnoj proceduri? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da sa 94 glasa za, bez suzdržanih i 13 protiv i navedeni prijedlog zakona također ide po hitnom postupku. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavak 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. O točkama 5. i 10. izjasnili smo se prigodom glasovanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje točaka 2., 11., 12., 13. i 28. konačnog prijedloga dnevnog reda koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za 3. sjednicu? Ako nema prigovora utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red 3. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici s ovim je utvrđen dnevni red. Sukladno članku 205. stavku 2. Poslovnika sada bi trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način. Predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice s četiri nove točke: 1. Prijedlog Zakona o koncesijama, prvo čitanje, P.Z.E.BR.75, 2. Izvješće o Uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti, 3. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2015. godinu. Podnositelj Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, 4. Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Pavi Barišiću ministru znanosti i obrazovanja u Vladi Republike Hrvatske. Predlagatelj je 45 zastupnika u Hrvatskom saboru. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te da možemo pravovaljano odlučivati. Sukladno članku 125. Poslovnika točka 4. predložene dopune uvrštava se u dnevni red odmah bez odlučivanja. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 3. sjednice? Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Ja vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli početi sa radom. Dakle najprije gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika bih predložio dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa 13 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima djeteta o postupku povodom tužbi, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 77, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o državnim potporama, prvo čitanje, P.Z.E. broj 76, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, P.Z.E. broj 78, 1. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem, prvo čitanje, P.Z. broj 79, 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, prvo čitanje, P.Z. broj 80, 1. Prijedlog zakona o kvaliteti i logistici u zdravstvu, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 81, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporaba droga, prvo čitanje, P.Z. broj 82, 1. Konačna lista kandidata za izbor pet članova Programskog vijeća HRT-a, 1. Prijedlog zaključaka o izmjeni uredbe o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, 1. Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2014. godinu, 1. Interpelacija o radu Vlade RH radi postupanja Vlade RH vezanih uz najavljenu renacionalizaciju INA-e i privatizaciju 25% manje jedne dionice HEP-a, 1. Mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Peđe Grbina, 1. A) Prijedlog odluke o razrješenju dijela člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije i B) Prijedlog odluke o imenovanju dijela člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim vas uključite se prvo radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum 110 prisutnih, pa možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1 i 6 predložene dopune, to su da podsjetim Prijedlog zakona o potvrđivanju fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima djeteta o postupku povodom tužbi, s Konačnim prijedlogom Zakona i Prijedlog zakona o kvaliteti i logistici u zdravstvu, s Konačnim prijedlogom Zakona. Uvaženi zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, klub HDZ-a se protivi uvrštenju prijedloga zakona broj 81 dakle Prijedlog zakona o kvaliteti i logistici u zdravstvu, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak iz razloga što klub HDZ-a ne vidi nikakvog i gotovo nema nikakvog razloga da se taj zakon uvrsti u hitni postupak jel on ne bi apsolutno trenutno riješio nikakve probleme u zdravstvenom sustavu, a tim više što je Vlada RH odnosno resorno ministarstvo u pripremi određenih zakonskih prijedloga što se tiče zdravstvenog sustava gdje će dijelom biti ukalkulirani i prijedlozi iz ovoga prijedloga zakona. Dakle protivimo se hitnoj proceduri.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Mi se protivimo nadopuni dnevnog reda iz razloga jer još nismo riješili ni točke dnevnog reda s konstituirajuće sjednice. Trenutno imamo 70 točaka u 2017. smo raspravili 8 prijedloga zakona. Vi svaki dan nadopunjujete dnevni red s novim točkama, pa kada ćemo mi to završiti kada ovakvim tempom radimo? Pa mi ovo nećemo stići do Božića napraviti. Prema tome, dajte prvo da riješimo ove točke koje imamo koje se vuku već 6, 7 mjeseci pa onda nadopunjujte dnevni red. Ovo jednostavno na ovakav način nema smisla. Hvala lijepa.
Odmah da odgovorim, kolega Bunjac, mi po Poslovniku moramo nadopuniti kada dobijemo prijedlog. Prema tome, mi ne možemo ignorirati prijedlog niti vaše stranke, niti bilo koje druge stranke, niti Vlade ako dođe. Mi ga moramo sukladno Poslovniku uvrstiti u dnevni red. Prema tome, u određenom roku jer bi to, bilo šta drugo bi bilo kršenje Poslovnika. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Klub zastupnika SDP-a suglasan je da točka pod rednim brojem 6. ide u redovnu proceduru.
Hvala lijepa. Znači nema primjedbi na hitnost, primjedbu na hitnost zakona o potvrđivanju fakultativnog protokola a klub se slaže da ide u prvo čitanje. Prema tome, smatramo da je prihvaćen prijedlog ovako kako je formuliran uz napomenu da ovaj prijedlog o kvaliteti i logistici u zdravstvu s konačnim prijedlogom zakona ide u prvo čitanje. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ostalih točaka u dnevni red sjednice, to su točke od 2 do 5, odnosno od 7 do 13 predložene dopune? Nema. Ima! Izvolite, uvaženi zastupnik Jovanović.
Uvaženi potpredsjedniče, više ne znam, postoji znači hitna procedura, postoji redovna procedura, kako bi nazvali proceduru za točku br. 10 Programsko financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2014. godinu? Mi smo danas 8. veljače 2017. a raspravljati ćemo o Programskom financijskom izvješću Hrvatskog olimpijskog odbora za 2014. U međuvremenu se dogodila koliko je meni poznato 2015. i 2016. godina.
Vaša primjedba je naravno potpuno opravdana, Odbor za obitelj, mladež i šport je tražio to izvješće u više navrata, ono nije bilo ranije poslano. Sada ga imamo i naravno da ga moramo uvrstiti u dnevni red. To je jedini odgovor koji vam mogu dati. Izvolite uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Također je začuđujuće i da Olimpijski odbor, još nije raspravljeno za Olimpijski odbor od 2014. izvješće. I to govori kako je funkcionirala tadašnja vlast da u 2015. nisu zatražili od Olimpijskog odbora izvješće, da nije raspravljeno.
Ako više nema primjedbi, ja ću vas zamoliti da onda usvojimo ovaj predloženi dnevni red. Dakle ove točke su uvrštene u dnevni red sjednice. Time smo dopunu dnevnog reda utvrdili.
Sada pristupamo glasovanju o točkama. Prvo sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda treće sjednice sa 16 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 86. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 92. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 90. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 91. 1. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o potporama za očuvanje radnih mjesta s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 89. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama, prvo čitanje, P.Z. br. 84. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, prvo čitanje, P.Z.E. br. 85. 1. Prijedlog zakona o usporedivosti naknada, prebacivanju računa za plaćanje i pristup osnovnom računu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 83. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 93. 1. Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU br. 517/2014. Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o flouriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe EZ br. 842/2006. prvo čitanje, P.Z.E. br. 88. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o lovstvu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 87. 1. Izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine. 1. Prijedlog Strategije i akcijskog plana zaštite prirode Republike Hrvatske za razdoblje od 2017. do 2025. godine. 1. Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Arsena Bauka. 1. Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Branimira Bunjca. 1. Prijedlog odluke o proglašenju Nacionalnog dana borbe protiv vršnjačkog nasilja, predlagatelj Odbor za obitelj, mlade i sport. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, da možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To su točke prva i druga predložene dopune. Prvo Prijedlog zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 86. Drugo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 92. Sukladno članku 206. stavak 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 3., 4. i 5. predložene dopune? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red treće sjednice? To su točke šest do šesnaest predložene dopune. Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prije nego krenemo na točke glasovanja želio bih istaknuti da je danas preminuo istaknuti hrvatski političar Marko Veselica koji je zbog svog političkog angažmana trpio progon u vrijeme Hrvatskog proljeća. Bio je zastupnik u Hrvatskom saboru od 1995.-2000. godine. Borac za interese Hrvatske države i hrvatskog naroda. Ja vas molim da minutom šutnje odamo počast hrvatskom velikanu. - Minuta šutnje – - Neka mu je vječna slava i hvala –
Javljam se kao predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije, dakle već predugo traje izbor novih vanjskih članova. Procjena je kako se priča da će proći dosta vremena dok budu izabrani svi vanjski članovi radnih tijela Sabora. Međutim, Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije je specifično radno tijelo jer vanjski članovi čine većinu i ne može početi raditi dok ne budu izabrani, a svjedoci smo da ima dosta problema koje bi upravo nacionalno vijeće trebalo razmatrati. Ja apeliram obzirom da smo na stranicama Odbor za izbor i imenovanje vidjeli da je za to tijelo prijavljeno 14 kandidata, dio njih ne ispunjava uvjete treba izabrati 6 i ja vas molim da kao predsjednik zatražite od odbora da idući tjedan sazove sjednicu i da se nacionalno vijeće napokon oformi. Hvala lijepo.
Gospođe i gospodo zastupnici, vidim da postoji zainteresirani za stanku. Ja bih samo predložio da prije nego odobrimo stanke samo nadopunimo dnevni red pa onda prije samog početka rasprave po pojedinačnoj temi možemo nastaviti. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnoga reda 3. sjednice s tri nove točke. 1. Prijedlog odluke o proglašenju Nacionalnog dana osoba s intelektualnim teškoćama. Predlagatelj Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, 1. Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2016. godinu. Podnositelj Hrvatski olimpijski odbor, 1. Izvješće predsjednika Vlade RH o sastanku Europskog vijeća koje se održalo 9. ožujka 2017. u Bruxellesu, te o neformalnim sastancima Europskog vijeća u Valletti na Malti 3. veljače 2017. i u Bruxellesu 10. ožujka 2017. godine. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te da možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 3. sjednice? Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Obavještavam vas samo kratko da ćemo točku 3. dopune dakle Izvješće predsjednika Vlada imati danas u raspravi u 15,00 sati. Imate nešto? Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo da iskoristim priliku kada ste i vi ovdje, pa da kažem par rečenica oko dnevnog reda. Znači nadopunili smo dnevni red u petak i danas i to tako ide po proceduri non-stop. I u petak je Klub zastupnika SDP-a predložio 2 zakona. Jedan zakon je br. 42 danas na točci, znači Prijedlog zakona o dopuni Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata i drugi zakon je o potvrđivanju Istambulske konvencije. I oba dva zakona su dobila unisonu podršku svih zastupnika u Hrvatskom saboru jer se nitko nije bunio da uđu u hitnu proceduru. Znači prvo i drugo čitanje što podrazumijeva da bi se trebala hitno raspraviti a smjestili ste ih na kraj dnevnog reda od ovih novih zakona među kojima, među kojima ima mnogo onih koji su samo u prvom čitanju. I ja bih vas molio da onda pro forme ne radimo takva glasanja ukoliko mislite da se zakoni ti ne trebaju donositi u hitnom postupku, onda ih uopće tako ne bi trebalo prihvaćati. A ukoliko mislite da trebaju ići u hitnu proceduru, kao što svi misle u Hrvatskom saboru da ih se onda adekvatno tome stavi na dnevni red. I to je želja Kluba zastupnika SDP-a, radi se naime o zakonima koji reguliraju velike probleme hrvatskog društva. Jedan je onečišćenje zraka u Slavonskom brodu a drugi su prava žena, odnosno standardi koje bi naše društvo trebalo usvojiti i nadam se po prihvaćanju ovog zakona da će to tako i biti. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Maras, vi kao saborski zastupnik znate da postoji procedura prije nego počne rasprava na plenarnoj sjednici. Dakle da bi uopće zakon se mogao raspraviti, trebalo bi minimalno imati odbor, odnosno mišljenje matičnog odbora u Hrvatskom saboru a bilo bi poželjno imati i mišljenje Vlade. I to je razlog zbog čega je on sada privremeno iako je izglasan po hitnom postupku privremeno stavljen na kraj dok se ne dobiju ta dva mišljenja. U trenutku kada se dobiju, naravno budući da je na hitnom postupku, ići će u proceduru brže nego drugi zakoni.
Hvala vam lijepo na vašoj podršci i evo apeliram na predsjednike Odbora za ravnopravnost spolova i gospodarstvo da uvrste što prije kako bi predsjednik to mogao staviti na dnevni red. Evo, gospodine Sinčić i gospodine Kosor, molim vas čuli ste molbu predsjednika, uvrstite to na dnevni red obora da možemo o tome raspraviti. Hvala.
Hvala.
Gospođe i gospodo zastupnici. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa 3 nove točke. 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o upravnim sporovima sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 112. 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije iz Nairobija o uklanjanju podrtina iz 2007. godine s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 113. 3. Izvješće o radu Odbora za etiku u znanost i visokom obrazovanju u 2016. godini Podnositelj Odbor za etiku u znanost i visokom obrazovanju. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se na pojedini zakon, da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Možemo probati ponovo vidjeti? Molim vas pritisnite da vidimo imamo li kvorum? Evo, utvrđujem da nas ima ukupno 119, dakle imamo kvorum i možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona pod točkom 1. i 2. predložene promjene? To su dakle Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o upravnim sporovima sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 112. I Prijedlog zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije iz Nairobija o uklanjanju podrtina iz 2007. godine s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 113. Uvaženi zastupnik Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Klub HNS-a i HSU-a ima primjedbu na hitnost procedure Zakona P.Z. 112, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o upravnim sporovima. Smatramo da je i obrazloženje koje je dano radi presude Ustavnog suda smatramo da se može u dva čitanja jer tema je vrlo zahtjevna, vrlo opsežna tim više što je vezana na raspravu koju smo imali vezano za Zakon o izvlaštenju gdje se, koji je prvo išao u dva čitanja, smatramo da bi ovaj zakon, naš prijedlog je da ide u dva čitanja jer su neovisno povezani, neovisno o odluci Ustavnog suda.
Dobro. Moramo onda glasovati o hitnosti. Dakle, tko je za to da taj zakon ide po hitnom postupku? Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je 77 za, 7 suzdržanih i 35 protiv. Prema tome, većinom je prihvaćen prijedlog da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje točke tri predložene dopune u dnevni red treće sjednice? Nema primjedbi? Ako nema, znači ova točka je uvrštena u dnevni red sjednice. I time je gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda utvrđena.
Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo s radom. Ja bih zamolio ukoliko je to moguće s vaše strane da prvo nadopunimo dnevni red i glasujemo o točkama koje su raspravljene. A ukoliko postoji mogućnost ili želja za stankom da to obavimo nakon glasovanja. Sukladno članku 226., stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa 6. novih točaka. Prvo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica s jedne strane i Švicarske Konfederacije s druge strane u borbi protiv prijevara i svih drugih nezakonitih aktivnosti koje štete njihovim financijskim interesima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 114. Drugo, Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2016. godinu, podnositelj Odbor za predstavke i pritužbe. Treće, Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i 6 članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija. Predlagatelj Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Četvrti, mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Branimira Bunjca. Peto, Izvješće o poslovanju Umirovljeničkog fonda od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2015. godine. Podnositelj Upravni odbor Umirovljeničkog fonda. Šesto, Prijedlog odluke o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te da možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. predložene dopune a to je Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica s jedne strane i Švicarske Konfederacije s druge strane u borbi protiv prijevara i svih drugih nezakonitih aktivnosti koje štete njihovim financijskim interesima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 114? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje točaka od 2. do 6. predložene dopune u dnevni red 3. sjednice? Ako nema primjedbi i ove točke su uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo sa radom. Znam da postoje zainteresirani za stanku. Molio bih samo da se saborski zastupnici strpe dok nadopunimo dnevni red. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda treće sjednice sa šest novih točaka. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 117. 1. Prijedlog zakona o dopuni zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 118. 1. Prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 116. 1. Prijedlog zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, prvo čitanje, P.Z. br. 115. predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, drugo čitanje, P.Z. br. 11. Predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. 1. Prijedlog odluke o razrješenju zamjenice pravobraniteljice za djecu. Predlagateljica: pravobraniteljica za djecu. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim vas da se uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da postoji kvorum te da možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donesu zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je točka jedan predložene dopune Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 117. Sukladno članku 206. stavka 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona po točkama 2. i 3. predložene dopune? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Zastupnik Batinić izvolite.
Hvala predsjedniče. Niste primijetili digao sam ruku, možda ne dovoljno visoko [[Upadica predsjednik: Ispričavam se.]] Postoji primjedba za hitnost postupka zakona pod rednim brojem 2. i 3. Tražim glasovanje.
Možete li samo navesti razlog?
Znači prije svega Prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravni posljedicama osude kaznene evidencije i rehabilitacije smatramo da nema potrebe za hitnost. Isto tako i pod rednim brojem 3. Prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima. Smatramo da s obzirom i na novonastalu situaciju o tvrtki radi koje se donosi zakon i onome što će slijediti smatramo da se mogu provesti dva čitanja. To je jedna razlog. Drugi razloga što i sam prijedlog zakona o kojem govorimo mislim da je nedorečen i nerazumljiv većem broju onih na koje će se on odnositi. I iz toga razloga smatram da nema potrebe za hitnim postupkom.
Molio bih cijenjene zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju jesu li za to da se navedena dva prijedloga zakona uvrste u hitni postupak. Prvo ćemo za Prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji s konačnim prijedlogom zakona. Molim vas glasujte tko je za hitni postupak? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa većinom glasova 78 za, bez suzdržanih i sa 20 protiv navedeni prijedlog zakona ići po hitnom postupku. Osim toga sljedeći Prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH, Konačnim prijedlogom Zakona, također je izneseno da se možda ne bi trebalo ići po hitnom postupku. Stoga molim poštovane zastupnice i zastupnike da glasuju o tome jesu li za to da navedeni prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 1 suzdržanim i 17 protiv navedeni prijedlog zakona također ide po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 3. sjednice, to su točke 4, 5 i 6 predložene dopune? Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Ako smo završili sa ovom temom, prelazimo na glasovanje, odnosno prvo na dopunu dnevnoga reda. Molio bih da, molio bih cijenjene kolege, zastupnike i zastupnice da na ovu temu, budući da rasprava o ovoj temi nije završena, nastaviti će se nakon glasovanja, ostanete. Zastupnik Grmoja molio bih da vam ne uputim opomenu. Znači molio bih cijenjene zastupnice i zastupnike, jako vas je lijepo vidjeti u ovolikom broju kao što je rekao gospodin Maras, volio bih da nakon glasovanja zaista ostanete kao što ste u ovome trenutku prisutni pa evo čisto radi jedne poruke hrvatskoj javnosti, ostanite na ovome mjestu, sudjelujte u raspravi i vidim da imate mnogo toga za reći. A sada bih volio da pređemo na glasovanje. Prvenstveno da se prvo nadopuni dnevni red. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice s 42 nove točke. Ja bih molio cijenjenje zastupnice i zastupnike budući da nadopunjujemo dnevni red sa 42. točke da ih ne čitam, dobili ste ih tijekom sjednice za klupe. Ima li potrebe da se čita? Hvala. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon, zastupnik Maras, izvolite.
Ja se ispričavam gospodine predsjedniče, trajati će svega 30-ak sekundi. Molio sam i u svojoj raspravi i sada još jednom molim i vas ću podsjetiti da ste obećali da će se staviti Zakon o tržištu naftnih derivata na dnevni red zbog problema Bosanskog Broda, odnosno Slavonskog Broda i naših građana u Slavonskom brodu. Prošlo je više od mjesec dana, već 40 dana, Vlada nije dala, Vlada je dala mišljenje, pardon. Evo gospodina Kosora sad vidim, nisam ga vidio mjesecima ovdje. On je predsjednik Odbora za gospodarstvo. Molio bih ga da sazove odbor da se taj zakon stavi, da se taj zakon konačno stavi na dnevni red da riješimo problem Slavonskog Broda [[Upadica predsjednik: Zastupnik Maras!]] Hvala.
Hvala. Ako ćemo govorit o obećanjima molim vas transkript, fonogram, što god da sam obećao. Ono što sam ja obećao svi vaši prijedlozi će biti stavljeni u raspravu za razliku od prethodnih saziva Sabora, za vrijeme ovog saziva Sabora zakoni i prijedlozi zakona oporbe se raspravljaju. I molio bih da to uvažite kao jedan veliki demokratski napredak ovoga saziva Sabora. Zastupnik Richembergh.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kad se Sabor konstituirao obećali ste nam da će se sjednice Sabora održavati svakoga mjeseca. Evo nas koncem travnja i traje treća sjednica koja traje već tri i pol mjeseca. Možete li nam objasniti zašto nemamo tako regularan tijek sjednica kako ste i najavili, jer to prije svega znači da se zastupnici ne mogu suočiti sa predsjednikom Vlade. Mi bismo voljeli da se malo češće vidimo, a ne da ove sjednice traju cijelo jedno polugodište. Hvala lijepo.
Zastupnik Richembergh hvala na pitanju, na mogućnosti da vam odgovorim. Ja ne volim govorit o suočavanju, ja volim govoriti o prilikama, ispravili ste se u drugome dijelu. Prilike će biti odmah nakon lokalnih izbora. U tom trenutku ide se sa novom sjednicom tako da ćete imati priliku se družiti sa predsjednikom Vlade, odnosno sa ministrima. A što se tiče prije nego krenemo dalje da zaista završimo i s dopunom i s glasovanjem, što se tiče prilike budući da imamo ovoliki broj točaka i budući da je ovaj saziv Sabora udvostručio i radno vrijeme i zakone. Iz tog razloga su se produžile više sjednice. Sjetite se konstituirajuće sjednice i tempa kojim se je radilo za vrijeme konstituirajuće sjednice što se nikada do sada nije dogodilo. Povećali smo i broj sati i broj prijedloga zakona obrađenih. Ja bih molio na određen način uvažavanje prema onome što smo svi zajedno napravili. I isto tako po prvi put u Hrvatskom saboru nakon 15 godina dali smo detaljan kalendar aktivnosti rada Hrvatskog sabora za duže razdoblje. I ja se zaista nadam da ćemo uskoro doći i do prakse da sjednica Sabora traje po mjesec dana, a da imamo onda priliku imati češće aktualni sat. U prethodnim sazivima Sabora pa i u vašem u trenutku kad ste bili pozicija, saborske sjednice su trajale po pola godine. Ali evo, ja bih molio cijenjene zastupnike ako je zaista moguće da završimo sa … [[Govornik se ne razumije.]] pa da se onda javljate. Može? Zastupnik Hajduković, izvolite.
Nisam Hajduković gospodine predsjedniče nego Đujić [[Upadica predsjednik: Ispričavam se.]] Sve je u redu. Kad već govorite o detaljnom planu zasjedanja mi danas nadopunjavamo dnevni red sa 42 nove točke a na dnevnom redu od početka ovog saziva imamo izvješće o programskoj, Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2014., 2015. i 2016. godinu. Mene zanima da nam precizno kalendarski kažete kad ćemo to raspraviti jer me zanima tko štiti nered u hrvatskom sportu i tko ne da da se to raspravi i zbog čega o tome do danas nismo razgovarali. I to je sramota da mi već 4 mjeseca imamo tri godine izvješća neraspravljena, a imamo katastrofalno stanje u hrvatskom sportu. Evo ja vjerujem da ćete vi kao predsjednik to ubrzati. Hvala vam lijepo.
Hvala vama i na toj mogućnosti. Ja bih molio zastupnike da se suzdrže od daljnjih komentara, odgovorit ću na to pitanje, onda bih zaista molio da nastavimo sa radom. Što se tiče izvješća za 2014. ona dolazi u 2015. Pitanje što je saziv Hrvatskog sabora 2015. radio. Onda što je saziv 2016. radio. A što se tiče ovoga saziva mi ćemo da bismo ubrzali sa procedurom i sa svim izvješćima koja stoje predložiti predstavnicima ili predsjednicima klubova saborskih zastupnika jednostavno da povežemo izvješća i da na takav način uspijemo stići zaostatke iz prethodnih saziva Sabora. Hvala. A ja bih sad molio da sad zaista nastavimo sa radom. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, te da možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama od 1. do 11. predložene dopune? Zastupnik Batinić.
Hvala predsjedniče. Imamo primjedbu na pod rednim brojem 10. P.Z. br. 124. jer smatramo da se, da je materija koja je predložena ovim izmjenama zakona ne treba ići u hitnu proceduru jer se može broj onih ljudi koje treba primiti radi privlačenja europskog novca može realizirati na drugi način, a isto tako smatramo da je materija kojom se želi, znači u ovom dijelu zakona izmjena i dopuna zakona je da je previše kompleksna da bi išla u hitnu proceduru tim više što se ne slažemo sa određenim izmjenama. I zato predlažemo dva čitanja.
Miro Šimić, zastupnik. Ne? Ako nema drugih primjedbi onda bih … Zastupnik Richembergh, izvolite.
Samo imam jedno kratko pitanje. Zašto kao predsjednik Sabora dozvoljavate da dolaze u proceduru zakoni poput zakona pod broj tri gdje se navodi ime strane države na stranome jeziku, kao da mi ne znamo da se to zove Obala Bjelokosti.
Hvala na sugestiji. Ukoliko nema drugih primjedbi za donošenje zakona po hitnom postupku. Onda dajem na glasovanje za sve saborske zastupnike jesu li za to da se na zakon, na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima s konačnim prijedlogom zakona primijeni hitni postupak prilikom donošenja zakona? Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. Većinom glasova prihvaćeno je da navedeni prijedlog zakona ide po hitnome postupku. Svi drugi prijedlozi zakona navedeni po hitnom postupku, budući da nije bilo zamjerki idu dalje po hitnom postupku. Naglašavam da se na temelju članka 125. Poslovnika prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njezinom članu ili Vladi u cjelini uvrštava odmah u dnevni red bez odlučivanja. To se odnosi na točku 42. predložene dopune. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red treće sjednice? To su točke od 12 do 41 predložene dopune. Ako nema primjedbi, ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, time je dopuna dnevnog reda utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa sedam novih točaka. 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 139, 1. Prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu, prvo čitanje, P.Z. broj 141, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, prvo čitanje, P.Z.E. broj 140, 1. Konačni prijedlog Zakona o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružja, drugo čitanje, P.Z.E. broj 54, 1. Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2016. godini, Podnositeljica: HAZU, 1. Prijedlog zakona o dopuna Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH, prvo čitanje, P.Z. broj 138, Predlagatelj Klub zastupnika HNS-HSU-a, 1. Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika Hrvatskog sabora, Predlagatelji: 79 zastupnika u Hrvatskom saboru. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klube. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Budući da nemamo kvoruma onda nećemo odlučivati sada o dnevnome redu nego u trenutku kada se definira kvorum. Prva točka dnevnog reda koja je najavljena prošli tjedan je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima. Zastupnik Pernar izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ako pogledate na službene stranice Hrvatskoga sabora, za ovaj zakon koji sada predlažete kao i za one zakone koji su najavljeni za raspravu kasnije tijekom dana nisu prispjela mišljenja radnih tijela Hrvatskoga sabora. Imajući navedeno u vidu, kao i činjenicu da se Hrvatska kao što ste i sami upravo sada rekli, nalazi i izvanrednoj političkoj situaciji mislim da je potpuno neprimjereno da provodimo raspravu o ovim zakonima i da se pravimo kao da se ništa ne događa. Zbog toga vas molim da odgodite raspravu o ovim zakonima dok ne raspravimo točke koje su prioritetne kao što je primjerice opoziv gospodina Marića i tek nakon toga kada se steknu uvjeti sukladno Poslovniku nastavimo rad o ovim točkama. Hvala vam.
Zastupnik Grbin, uvjeti su stečeni Poslovnikom budući da za raspravu o ovoj točki ne treba mišljenje matičnog odbora. S druge strane, matični odbor već jedan je zasjedao, drugi će zasjedati u međuvremenu, tako da će se tijekom ove rasprave dobiti mišljenja matičnih odbora. Da bih smanjio vrijeme te omogućio da se raspravi zakon za koji smatram da je izuzetno važan za Hrvatsku, ja ću započeti sa raspravom, a u međuvremenu dobit ćete i mišljenja, tako da će svi uvjeti biti ispunjeni. Zastupnik Ivan Vrdoljak.
Hvala lijepo predsjedniče. Dakle, ne ulazeći uopće u poslovnička pravila da li su tijela razgovarala ili ne jel' vi stvarno mislite da je sada trenutak za raspravu o Državnim arhivima iz prošlosti i povjerenstvima za prošlost? Jel' vi stvarno mislite da je u današnjoj situaciji to top tema koja zanima hrvatske građane i top tema koja treba biti danas pred nama? Evo mene samo to zanima.
Hvala. Zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja sam u ime Kluba zastupnika HDZ-a, u ime 79 zastupnika zatražio da se očitujete kada ćete staviti točku o vašem razrješenju na glasovanje. To je najmanje što biste trebali napraviti i reći točno kada i na koji način mislite staviti točku na glasovanje. Što se tiče pak povjerenja Vlade, ono nije upitno. Nitko niti ne traži povjerenje Vlade. Vidjet ćemo da li Vlada ima povjerenje onog trenutka kada predloži tri ministra i dopunu ministara. U tom trenutku ćemo to vidjeti i kada predložimo izbor novog predsjednika Sabora imamo li potrebnu većinu koja je Poslovnikom predviđena. Prema tome, do tada vi morate staviti točku dnevnog reda, glasovanje o vašem povjerenju, odnosno o vašem razrješenju. Ili ako to nećete, ja tražim u ime nas 79, dakle većine zastupnika da nam kažete kad ćemo raspraviti vaše povjerenje.
Zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče Sabora. Gospodine Bačić vi nemate većinu. Vaš premijer je premijer isto kao i ja. Evo ja sam premijer. Šta ima veze? Pa nema većinu. Nema to veze [[Upadica predsjednik: Ja bih molio.]] Vi morate dokazati da imate većinu u Parlamentu koju nemate. I prestanite govoriti, dakle da ćete vi nešto napraviti, vi uzurpirate vlast. Danas vladate Republikom Hrvatskom bez potrebne saborske većine i molim vas da to glasno i jasno kažete. A druga stvar koja je točna, gospodine Petrov mi zaista sada ne trebamo raspravljati o arhivskom gradivu jer vjerujem da cijela hrvatska javnost 99% hrvatskih građana od nas očekuje da riješimo probleme ove države. I s te strane vas molim s obzirom da zaista postoji 79 potpisa za vašu smjenu da krenete nekim redom kako bi se situacija danas konačno počela razrješavati. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Bernardić.
Poštovani predsjedniče Sabora, dakle ono što je očito i što smo konstatirali da u ovom trenutku ne postoji nova parlamentarna većina. Zato je iznimno važno da se raspravi pitanje povjerenja ministru financija, ali iznimno je važno da se danas sjednica Sabora ne opterećuje sa ovom točkom, točkom otvaranja državnih arhiva. SDP je dao potpunu ovlast za arhive SKH Državnom arhivu. Dakle, mi smo dali bianco suglasnost da Državni arhiv odlučuje koji dio arhivske građe može ići van ili ne može. Dakle, mi smo to potpuno odmakli od sebe. Kao što ne želimo držati lojtre HDZ-u u ovoj političkoj nestabilnosti i krizi u kojoj su po drugi puta doveli Hrvatsku u zadnjih godinu i pol dana, tako ne želimo sudjelovati ni u predizbornoj kampanji MOST-a u Parlamentu raspravom o arhivima.
Hvala. Zastupnik Bulj. I molio bih zaista da mu odgovorite i da možemo nastavit sa radom.
Gospodine predsjedniče, u ime kluba MOST-a smatramo da arhivi su vrlo bitna točka a reći ćemo zbog čega, jer brojni oni koji su doveli gospodarsku situaciju, brojni oni koji se sad po novinama pozivaju na dobar potez Plenkovića koji nema većinu i ne može je dokazati se sigurno nalaze u tim arhivima koji su upravljali sustavima kroz UDBA-u, kroz ostale službe. To je ta istina koju ne smijemo zaustaviti i o tim ljudima se treba raspravljati hrvatska javnost i treba se doznati koji su doveli, jednome dali, jednome čovjeku u ruke cijeli gospodarski sustav. Oni su vam gospodo u arhivima. Oni su bili jaki u Savezu komunista, a bili su još jači poslije 25 godina [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Zato inzistiramo da se otvore arhivi i neka javnost dozna istinu. Hvala lijepo.
Hvala. Ja ću samo kratko odgovoriti na pitanja, onda možemo nastaviti sa radom. Mislim da će to biti dovoljno da kolege podjele nadopunu dnevnoga reda. Molio bih cijenjene zastupnike da ne smanjuju samima sebi važnost. Dakle, Hrvatski sabor je naviše zakonodavno tijelo neovisno o tome tko je u Vladi. Vlada ako želi postojati, onda treba doći ovdje u ovu instituciju i tražiti povjerenje, odnosno 76 glasova. A do toga trenutka Hrvatski sabor treba jamčiti stabilnost države. Što se tiče točke o opozivu predsjednika Sabora, trenutka kada će on doći budući da je politička kriza izazvana u trenutku kada su se smijenila tri ministra i to bez uopće rasprave u Hrvatskom saboru, smatram da Vlada kao što je prvi put došla i zatražila povjerenje 76 saborskih zastupnika treba pokazati da to povjerenje postoji. Pokazat će ga u prvom trenutku, trenutku kada se bude glasovalo o povjerenju ministru financija Zdravku Mariću. U tom trenutku ako Vlada bude imala 76 potpisa prva sljedeća točka je razrješenje, odnosno rasprava o opozivu predsjednika Sabora. Ja bih molio, ja ću samo nastaviti, sljedeća točka je nadopuna dnevnoga reda zastupniče Bačić, podijeljeni su vam dodatni dokumenti. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa osam novih točaka, budući da nam je u međuvremenu pristigla u proceduru i dodatna točka i ja ću ih pročitati još jednom. 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 139, 1. Prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu, prvo čitanje, P.Z. broj 141, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, prvo čitanje, P.Z.E. broj 140, 1. Konačni prijedlog Zakona o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružja, drugo čitanje, P.Z.E. broj 54, 1. Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2016. godini, Podnositeljica: HAZU, 1. Prijedlog zakona o dopuna Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH, prvo čitanje, P.Z. broj 138, Predlagatelj Klub zastupnika HNS-HSU-a, 1. Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika Hrvatskog sabora, Predlagatelji: 79 zastupnika u Hrvatskom saboru, 1. Prijedlog za razrješenje potpredsjednika Hrvatskog sabora, Predlagatelj: Kluba zastupnika SDP-a. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, te da možemo pravovaljano odlučivati. 1. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1 predložene dopune. Točka 1 Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 139? Nastavljamo sa točkom arhivi. Prva točka je Konačni [[Upadica Bukarica: Nismo dopunili dnevni red.]] Zastupnik Grbin.
Poštovani gospodine Petrov, ponovit ću još jednom ono što sam rekao prije nepunih sat vremena. Nisu ispunjene poslovničke pretpostavke za raspravu o ovome. Potpuno je neprihvatljivo, vi meni možete govoriti da su se odbori o ovome očitovali. Prije nego što sam se javio za riječ još jednom sam provjerio službene stranice Hrvatskog sabora, službeno glasilo Hrvatskog sabora, izvješća matičnih radnih tijela nema. Potpuno je neprihvatljivo da raspravljamo o pojedinoj točci dnevnog reda, a da se prije toga o tome nije očitovao matični odbor i nakon toga Odbor za zakonodavstvo koji treba procijeniti da li je bilo koji, bilo koji prijedlog zakona o kome ćemo raspravljati usklađen sa Ustavom RH i sa pravom EU. Bez toga u raspravi o ovoj točci ne možemo sudjelovati, a vama na dušu koliko se ovdje radi o predizbornom ili nečem drugom. Hvala.
Zastupnik Bačić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja sam zatražio da se … [[Govornik se ne razumije.]] uvjeti da se dopuni dnevni red. To smo rekli jutros kada ste predložili dopunu dnevnog reda, da kad se steknu uvjeti. Sad su uvjeti stečeni. Ja vas molim i tražim da se nadopuni dnevni red i nakon toga može ići. Što se nas u klubu Hrvatske demokratske zajednice tiče nastavak rasprave i niste odgovorili za sjednicu Predsjedništva. To vas već nekoliko puta pitam. Ja vas molim da to mi odgovorite, meni i klubu Hrvatske demokratske zajednice.
Onda ćemo redom. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa 8 novih točaka: 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 139. 1. Prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu, prvo čitanje, P.Z. br. 141. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u Republici Hrvatskoj, prvo čitanje, P.Z.E. br. 140. 1. Konačni prijedlog zakona o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 54. 1. Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2016. godini. Podnositeljica: Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti. 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH, prvo čitanje, P.Z. br. 138. Predlagatelj: Klub zastupnika HNS-a i HSU-a. 1. Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika Hrvatskog sabora. Predlagatelji: 79 zastupnika u Hrvatskom saboru. 1. Prijedlog za razrješenje potpredsjednika Hrvatskog sabora. Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim vas da se još jednom uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, te da možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. predložene dopune? To je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 139. Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red treće sjednice. To su točke od 2. do 8. predložene dopune. Ako nema primjedbi, ove su točke također uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici time je utvrđena dopuna dnevnog reda. Nastavljamo sa radom. Samo ću odmah naglasiti za sve one koji ne budu htjeli sudjelovati u raspravi o ovoj točki, ne budu tu sutra nastavljamo sa točkom o raspravi zakonu o, odnosno o povjerenju ministru financija. Zastupnik Bačić, izvolite. Molio bih cijenjene zastupnike da se strpe.
Ja vas molim po peti put danas da kažete hoće li se održati sjednica predsjedništva ili neće? To jasno nam recite da se znamo dalje kako ćemo sudjelovati u radu Hrvatskoga sabora.
Ono što mogu reći gospodine zastupniče Bačić poštovat ću, apsolutno sve članke Poslovnika i Ustava i prema tome ću se odrediti. U ovom trenutku mi imamo najvažniju stvar nakon što moramo odraditi zakon koji sam predložio prije tjedan dana, na koji se niste očitovali niti u jednom trenutku da vam je sporan, Zakon o arhivu u trenutku kada sam ga predložio niste ste očitovali da vam on ne odgovara u raspravi i zbog toga je sada na čitanju. Ja ću bez obzira što evo i zastupnik Bunjac upozorio, mi smo konačno nakon šest mjeseci i nagovaranja saborskih zastupnika da se provede po redovnoj proceduri došli konačno do mogućnosti rasprave i o HRT-u i o HNB-u, a danas je to ono što se izbjegava. Ali bez obzira na to, ono što je najvažnija tema to je Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Zdravku Mariću, ministru financija u Vladi RH. U tom trenutku ukoliko u saborskim klupama bude 76 ruku koje će podržati ministra financija, u tom trenutku ćete imati sjednicu predsjedništva i moju točku. Ja bih molio zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine Petrov, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Nisam se namjeravao javljati, ali dopustite mi iako protokolom ustvari Poslovnikom nije ovdje predviđeno, ovdje očito imamo problema s elementarnom logikom. Gospodine Petrov, ako je 79 zastupnika potpisalo zahtjev za izglasavanjem povjerenja vama, a vi to ignorirate onda naprosto je neshvatljivo da ovaj Sabor može dalje nastaviti raditi. Hoće li se o ostalim, ministru Mariću ili novom predsjedniku danas ili sutra glasovat, te točke moraju doći na red, ja nisam pravnik vodim se elementarnom logikom, obavimo prvo to. Ja ne mogu se oteti dojmu da vi kroz ovo želite se još dodatno obračunati sa vašim dojučerašnjim koalicijskim partnerom da biste proveli možda dodatnu higijenu, ali pozivam saborske zastupnike koji su ovdje da poštujemo elementarnu logiku. Ako još uvijek predsjednik Sabora ne prihvaća glasovanje o povjerenju, predlažem da napustimo Sabor pa nek ostane onaj tko misli da treba … ovako dalje.
Kolega Lovrinović, ja bih vam predložio s obzirom na vrijeme provedeno u Saboru da podrobno proučite Poslovnik i Ustav, to je broj jedan. A broj dva, kolege iz HDZ-a dugo vremena su upravljale od trenutka kada se je dogodio slučaj Manolić, imali su bezbroj prilika do sada promijeniti bilo što što su htjeli u Poslovniku. Očito ovakav Poslovnik je njima odgovarao tako da ću raditi prema onom Poslovniku kojeg su oni napravili.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa sjednicom. I gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda ove 3. sjednice sa tri nove točke. 1. Razrješenje predsjednika Hrvatskoga sabora, 2. Prijedlog odluke o izboru predsjednika Hrvatskoga sabora, 3. Prijedlog odluke o razrješenju potpredsjednika Hrvatskoga sabora. Ja bih vas molio da se uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, ukupno 77 prisutnih. Čini im se da ima više ljudi u dvorani ali valjda optika ne valja. Ali utvrđujem da imamo kvorum pa možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na predloženu dopunu dnevnog reda 3. sjednice? Nema. Hvala lijepo. Ako nema prigovora ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Time gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda utvrđena.
Ako ste suglasni počinjemo onda s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika članak 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je zastupnik Boris Milošević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, poštovani članovi Vlade, poštovani kolegice i kolege zastupnici upućujem pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU gospođi Žalac. Prije nekoliko dana u medijima smo imali priliku pročitati kako namjeravate osnovati na razini Vlade Savjet za projekt „Slavonije“ Tim Savjetom namjeravate osnažiti taj projekt kako bi mogli povući 2 i pol milijarde eura iz fondova Europske unije što je svakako pohvalno i to Slavonija zaslužuje. Ali ja vas pitam za potpomognuta područja, dakle što vi kao ministrica i vaše ministarstvo namjeravate poduzeti kako bi operativno posvetili dužnu pažnju potpomognutim područjima. Jer kao što znamo bez pomoći države ta potpomognuta područja neće se moći ravnomjerno razvijati, a bez razvoja potpomognutih područja nema ni ravnomjernog razvoja Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Miloševiću. Ministrica Gabrijela Žalac.
Poštovani zastupniče, poštovani zastupnici hvala vam na ovome pitanju. Naime, mi u našem Ministarstvu regionalnoga razvoja planiramo otvoriti Upravu za potpomognuta područja čim prođe Uredba o tijelima u sustavu upravljanja i kontrole koja je praktički vezana na donošenje Uredbe o ustroj u konačnici i sistematizaciji unutar našega ministarstva. Time ćemo sigurno dodatnu pažnju dati zapravo na 264 jedinice lokalne samouprave koje pripadaju prvoj i drugoj skupini prema trenutnom indeksu razvijenosti koji će sigurno s novim indeksom razvijenosti rasti na još veću brojku. Moram reći da pola Republike Hrvatske, pola teritorija Republike Hrvatske zapravo pripada potpomognutim područjima i smatram da posebnu pažnju trebamo posvetiti upravo tim krajevima. Ono što svakako mogu ovdje reći je da u programu Vlade u mandatu 2016., dvadesete u poglavlju VIII. koji se odnosi na ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske mi smo predvidjeli donošenje Zakona o potpomognutim područjima kojim će se utvrditi naravno i podzakonski akti i program Vlade Republike Hrvatske za potpomognuta područja. Ono što zapravo nije dobro bilo je da unutar Zakona o regionalnome razvoju je samo jedno poglavlje bilo potpomognuta područja. Smatramo da to trebamo izdvojiti u zaseban Zakon o potpomognutim područjima i time dati na važnosti upravo jedinicama lokalne, regionalne samouprave iz tih krajeva Hrvatske. Isto tako želim ovdje naglasiti vam dio koji se odnosi na projekt Slavonija dijelom, isto tako ono što smo najavili idemo sa prijedlogom na Vladu za osnivanje Savjeta za projekt Slavonija koji će sigurno biti jedan motor, pokretač na razini Vlade RH i praćenje zapravo provedbe samog projekta koji prije svega generira sredstva iz europskih fondova, iz trenutnih operativnih programa ali isto tako i ostalih programa ministarstava koja su vezana za razvoj tih krajeva. Isto tako vam moram reći da dio koji se odnosi na ovaj zakon koji će biti u trećem kvartalu sigurno u Hrvatskome saboru odnosi se isto tako na zamjenu zapravo Zakona o područjima posebne državne skrbi koji je već išao u šest izmjena i dopuna i smatramo da ćemo tim zakonom donijeti nekakva rješenja u konačnici koja će biti za dobrobit svih građana u ruralnim dijelovima RH. Hvala.
Hvala. Zastupnik Milošević.
Poštovana ministrice, zahvaljujem na vrlo iscrpnom odgovoru. Smatram da samo formiranje Uprave za potpomognuta područja neće riješiti njihove probleme, ali smatram to jednim dobrim korakom naprijed. Hvala vam.
Hvala zastupniku Miloševiću. Zastupnik Davor Bernardić je sljedeći.
Poštovani predsjedniče Sabora, svoje pitanje upućujem premijeru Republike Hrvatske gospodinu Andreju Plenkoviću. Poštovani gospodine Plenković, tražim jasan nedvosmislen i sadržajan odgovor. Namjeravate li održati obećanje dato na Badnjak i povesti državu u kupnju dionica INA-e od MOL-a koji joj je do sad napravio puno štete. Možete li garantirati da ćete održati to obećanje i danas i ovdje? Hrvatskoj javnosti i nama reći jasan plan kako to namjeravate učiniti.
Hvala. Predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Bernardić, cijenjene kolegice zastupnice i zastupnici. Pozdravljam vas na još jednom aktualnom prijepodnevu. Hrvatska ima nekoliko strateških kompanija. Mislim da smo svi u hrvatskom političkom životu, u javnosti suglasni da je INA jedna od njih. Priča sa INA-om proteklih petnaestak godina izrazito je kompleksna i donijela je niz političkih, pravnih, gospodarskih, pa možemo reći i socijalnih i problema i otvorenih pitanja. Ova Vlada bavi se sa INA-om od prvog dana njenog mandata. Kao što se sjećate nakon niza godina održali smo sastanak sa Upravom INA-e, održali konzultacije sa hrvatskim predstavnicima u Nadzornom odboru, sa hrvatskim predstavnicima Uprave INA-e, sa predstavnicima radnika INA-e. Želimo da nakon presude arbitražnog suda u okviru Unicitrala u Ženevi svi zajedno postignemo široki politički konsenzus o otkupu udjela MOL-ovih dionica u INA-i. Mislim da je to dobro za hrvatsko gospodarstvo, mislim da je to dobro za INA-u, mislim da je to dobro za energetsku sigurnost i opskrbu Hrvatske. Kada smo to najavili krajem prošle godine to nismo kazali zato što je to bila odluka koja se donijela ad hoc. To je bila inicijalna ideja od prvih rasprava unutar Vlade i rasprava između partnera koji čine ovu Vladu. Smatramo da je u političkom smislu nakon niza otvorenih pitanja koja imamo sa mađarskom stranom i MOL-om to najbolje rješenje i za međudržavne odnose između Hrvatske i Mađarske, Mađarske koja je nama susjedna i prijateljska država. Smatramo da je to dobro za hrvatsko gospodarstvo i smatramo da je to dobro i za funkcioniranje INA-e kao vertikalno integrirane kompanije koja je dala veliki obol i u Domovinskom radu, koja mora u svom sustavu imati i rezerve plina i nafte, koja mora imati i rafinerije koje funkcioniraju i koja mora imati kvalitetan maloprodajni lanac. Upravo stoga smo razmišljali o modelu koji bi bio najprimjereniji da generiramo sredstva za kupnju tih dionica, a bez stvaranja novog javnog duga. Od svega što smo čuli u javnoj raspravi proteklih tjedana, ja još nijedan bolji, učinkovitiji model bez stvaranja javnoga duga, nisam čuo od ideje, inicijalne javne ponude 25% minus jedne dionice HEP-a. To govorim stoga što oni koji poznaju korporativno upravljanje, koji poznaju Zakon o trgovačkim društvima znaju da upravo na taj način Hrvatska država kao vlasnik, 100%-tni vlasnik HEP-a, i sa 75% plus jednom dionicom zadržava sva ključna prava u upravljanju HEP-om, bez ikakve prodaje nacionalnoga bogatstva kako se to često moglo čuti proteklih dana. Naprotiv, na taj način ostvarili bi više standarde korporativnog upravljanja ovom drugom strateškom kompanijom koja je danas profitabilna, koja je kvalitetna i koja bi na taj način mogla pomoći da otkupimo MOL-ove dionice u INA-i. To je ideja, smatram da oko nje možemo razgovarati, mislim da je ova Vlada otvorena za dijalog sa svim akterima, da smo spremni saslušati i druge prijedloge, ali od svega što sam čuo i u stručnoj i u političkoj raspravi, ovo nam se u ime Vlade u ovom trenutku čini najprimjereniji model. Hvala.
Zastupnik Bernardić.
Poštovani, bojim se da nije bilo nikakve javne rasprave u vezi sa ovim prijedlogom koji ste iznijeli. Bojim se da ideja koju uporno zapravo ne želite do kraja podijeliti sa hrvatskom javnosti o tom modelu otkupa INA-e ne drži vodu. Dakle, za novac koji možete dobiti od prodaje četvrtine HEP-a ne može se kupiti pola INA-e, to je svima jasno. Ali ako vi i dalje vjerujete da to možete napraviti onda nešto više znate od nas i od cijele hrvatske javnosti i s pravom možemo sumnjati da možda postoji još jedan tajni plan političara HDZ-a i premijera RH sa Mađarima, pogotovo zbog toga što ste najavili i preprodaju INA-e novom strateškom partneru nakon ove prodaje INA-e. I kada preprodajte INA-u, a za taj novac de facto kupujete tj. prodajte HEP da bi kupili INA-u onda to ima svoje posljedice. Ono što se može i mora reći da HEP u ovom trenutku definitivno nije spremna za prodaju, dakle trebat će pune dvije godine barem HEP-u da bude spreman za IPO, ali HEP isto tako ima tri milijarde kuna kapitala koje može uložiti u akvizicije i u regiji, koje može uložiti u unapređenje poslovanja i HEP-u ne treba privatizacija, HEP-u treba odgovorna i sposobna uprava. I nećemo dozvoliti da preko leđa INA-e otimate vrijednost HEP-a i na taj način ukoliko je riječ o preprodaji INA-e jer ako preprodavate INA-u onda de facto taj novac od HEP-a s njime krpate državni proračun za koji smo upozorili već prošle godine da je prenapuhan. Prenapuhan je, ostavili smo red, skresan deficit, Hrvatsku koja raste i sada na ovaj način posljedično prodajom HEP-a, a preprodajom INA-e de facto taj novac od HEP-a bi išao direktno u državni proračun. Prema tome, umjesto da se kroje nekakvi tajni planovi [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] za prodaju HEP-a i za kupnju INA-e pozivam vas da se o tome razgovara i da o važnim [[Upadica Petrov: Hvala.]] nacionalnim pitanjima konzultirate opoziciju. Prva prilika je sutra … /Govornici govore u isto vrijeme./ … stručnu raspravu oko INA-e i oko hrvatske energetske neovisnosti i volio bih da se neko iz Vlade pridruži toj raspravi.
Zastupnik BErnardić molim vas, moramo se pridržavati reda. Zastupnik Željko Lacković, sljedeći zastupnik koji želi uputiti pitanje Vladi.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle pitanje ću uputiti predsjedniku Vlade, a pitanje glasi na tragu ovih ranijih pitanja, da li će i ova hrvatska Vlada provoditi mađaronsku politiku prema INA-i? podsjetit ćemo se da je Račanova vlada prodala INA-u kao strateški partner MOL-u koji je bio tri puta manji i s četiri puta manjim rezervama da razvija INA-u. Zanemaren je i Gazprom i OMV neovisno … ili koliko milijuna kuna razlike, nakon toga znamo da se utjecaj u INA-i rješavao na način da se država na svaki način željela riješiti svoga udjela preko 50% pa se je davalo braniteljima i svima zaposlenicima da se taj udio spusti ispod 50% da bi na kraju za par milijuna kuna Sanader i POlančec potpisali iznimno štetne ugovore za RH. Kasnije tu politiku nastavlja i premijerka Kosor i ministar financija Šuker koji također potpisuju tajne ugovore, ako potpisuju nešto tajno onda moraju za to odgovarati jer hrvatska javnost nije bila upoznata sa sadržajem tih ugovora i ti ugovori predstavljaju veleizdaju za RH. Ja smatram da se hrvatski interesi mogu samo prodati ali da se ne mogu otkupiti. I začuđujem me činjenica, a vas pitam, kako je moguće da u vrijeme kada postoje pravomoćne presude koje su ukinute odlukama Ustavnog suda koji zapravo i nije sud, kada imate optužnicu protiv Hernadia, vi najavljujte da ćete otkupiti udio MOL-a u INA-i na taj način zapravo kao da šaljete poruku pravosuđu da ne treba raditi svoj posao? A kada pitate za model onda vas ja pitam da gdje je model funkcioniranja pravde države i donošenja odluke i presuda za sve one koji su bili upleteni u malverzaciju i veleizdaju, prioritet i broj jedan točka koju morate prije nego što kažete da ćete nešto otkupiti i po kojoj cijeni ćete to kupovati. Hvala.
Hvala zastupniku Lackoviću. Predsjednik Vlade.
Hvala lijepa. Kolega Lacković, dakle vidite ovaj dokument ovdje, znate što je ovo? Ovo je proizvod napravljen u vrijeme vlade Kukuriku koalicije koju su radili Morgan Stanley i Sberbank i UniCredit. Znate tko je bio predmet ove studije IPO HEP-a napravljen prije dvije godine? Toliko o potrebi vremenskoj koliko treba vremena da se napravi IPO HEP-a. Vi znate kolega Lacković da kod svakog ugovora postoje dva bitna elementa, jedan je predmet a drugi je cijena. Kod ovako kompleksne transakcije kao što je otkup MOL-ovog udjela u INA-i. Taj posao se ne pregovara kroz medije, taj posao se ne pregovara da je baš sve javno i transparentno, taj posao se pregovara uz pomoć najstručnijih, najstručnijih savjetnika koji su specijalisti u tom području i koji će gledati temeljitu analizu vrijednosti INA-e danas i vrijednosti udjela mađarskih odnosno MOL-ovih dionica u INA-i. Kada se to napravi usporedno sa analizom vrijednosti HEP-a koja je u ovom trenutku izuzetno profitabilna kompanija, koja ima i dobit, koja ima i sredstva o kojima je govorio čelnik oporbe onda možemo kroz konzultacije sa tim stručnjacima najboljim i financijskim i pravnim stručnjacima doći do ovoga o čemu vi govorite. Ono što je važno a mislim da je to bilo sasvim jasno u proteklim tjednima a to je da postoji volja od strane, mađarske strane, od strane MOL-a da proda svoje dionice. I to je onaj bitan element i preduvjet svih ovih rasprava i svih odluka. Bez te činjenice uvjeravam vas da ni odgovorna bilo koja ova ili neka druga Vlada RH ne bi išla sa ovakvim strateškim političkim odlukama o kojima govorimo danas. To je onaj bitan i glavni element. Čvrsto sam uvjeren da možemo naći politički konsenzus u zemlji kroz dijalog, kroz raspravu jer od svih glasova koji se čuju, barem kada je riječ o parlamentarnim strankama jako je malo onih koji se protive povratu INA-e u hrvatske ruke. To nisam čuo i mislim da iza toga možemo svi stati. I ovo je tema, tema hrvatske budućnosti, hrvatskog gospodarstva na kojoj možemo i moramo graditi konsenzus. Ova Vlada je za to otvorena, za dijalog sa svim strankama pa i strankama opozicije. O tome tko je i kakvu ulogu imao u procesu privatizacije INA-e od 2003. preko 2009. do danas to je priča u kojoj ima puno odgovornih. Najmanje odgovornim smatram moju Vladu. Ovo je Vlada koja je tu da rješava probleme. Rješavat će ih transparentno i u duhu dogovora i sa partnerima unutar parlamentarne većine i sa opozicijskim strankama. I naša je ambicija da upravo na taj način imamo dvije snažne energetske kompanije kojima se kvalitetno upravlja na po najvišim korporativnim standardima i koji će osigurati i energetsku neovisnost i energetsku opskrbu RH i kada je riječ o nafti, i kada je riječ o plinu, toplinskoj ili električnoj energiji. Hvala vam lijepa.
Hvala predsjedniku Vlade. Zastupnik Lacković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] uvažavanje vaših argumenata, vama se uz ovo da svi žele da INA dođe ponovno u hrvatske ruke stvara dojam da je cijela operacija Spašavanje vojnika Ryana odnosno vraćanja INA-e u hrvatske ruke zapravo primarni interes, ima da kreće se sa privatizacijom HEP-a. Dakle vi po mom sudu morate se osloniti na hrvatsko pravosuđe, vi imate tako štetne ugovore o plinskom poslovanju koji su potpisani tajno, koji su cijelu jednu regiju bilogorsko-podravski bazen koji proizvodi 2/3 ugljikovodika u RH, Podravinu koja proizvodi 80% svega plina u RH uništili. 10 godina INA nije plaćala odnosno MOL 3 odnosno 5% rudne rente dok bi to plaćala u svojoj Mađarskoj i 60% nakon isplate. S druge strane taj ugovor vam je stvorio velike obveze za RH. Pravosudna tijela u RH nisu se bavila tim predmetom nego međunarodna arbitražna tijela iako su trebala h hrvatska pravosudna tijela u tome reagirati. Mi bi vrlo rado u Podravini imali dvojezične ploče sa mađarskim natpisima ali primali i rentu koju plaća MOL u Mađarskoj 60%. Ovako nema niti studije za podravsku magistralu, niti ničega onoga o čemu ste govorili u svojoj pravednosti a upravo je moj kraj taj koji je zakinut u ovakvim štetnim plinskim ugovorima. I dajte između ostaloga i rješenje kako ćete kad vratite INA-u vratiti ono što je jednom kraju zakinutu u njegovom razvoju i kako ćete vi riješiti i pitanje Sisačke rafinerije u koliko MOL odnosno njegov udio ne kupi netko stvarno jak koji može razviti sve naše i proizvodne potencijale i dati nama energetsku sigurnost. To vi na ovaj način sa HEP-om nećete moći riješiti, a oni koji vas u to uvjeravaju budite sigurno da nemaju dobre namjere. Hvala.
Hvala zastupniku Lackoviću. Zastupnik Andrija Mikulić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici pa evo kad god razgovaramo s nekim gospodarstvenikom onda on kaže da je birokracija i pretjerano administriranje rak rana cijele situacije u gospodarstvu. Pa na tragu toga Vlada je usvojila akcijski plan za administrativno rasterećenje. Taj plan najavljuje osnivanje, ispričavam se dakle pitanje upućuje uvaženoj potpredsjednici Vlade i ministrici gospođi Dalić. Dakle taj plan najavljuje osnivanje trgovačkih društava bez prevelikog administriranja, dakle elektroničkim putem bez pečata, bez bilježnika. Ja vas pitam dokad možemo planirati takvo rješenje jer naši poduzetnici, odnosno gospodarstvenici već dugo vremena čekaju brzu uslugu bez papira kao što sam rekao bez nepotrebnog administriranja. I možemo li očekivati da će naši poduzetnici sve informacije o poslovanju dobiti na jednom mjestu putem jedinstvene kontaktne točke umjesto da lutaju među institucijama.
Hvala zastupniku Mikuliću. Potpredsjednica Vlade Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa u pravu ste zastupniče Mikulić, jer upravo pitanje prevelike normiranosti, prevelikom administriranja i prevelikih troškova a koje je potrebno učiniti radi udovoljavanja razno raznim administrativnim obavezama predstavljaju značajan teret za poduzetnike i smanjuju konkurentnost našeg gospodarstva. Zbog toga što udovoljavanje prenormiranim, predetaljnim i prekobrojnim obavezama u brojnim dijelovima našeg zakonodavstva izaziva što direktne troškove a također troši i vrijeme koje je ponovo trošak. Zbog toga ovaj akcijski plan predstavlja prvi korak u pravcu smanjivanja administrativnog tereta, smanjivanja nepotrebnih troškova, a da se istovremeno zadrže svi standardi i kvalitete poslovanja i kvalitete ispunjavanja društvene odgovornosti poduzetnika. Stoga želim na samom početku naglasiti da 104 mjere koje donosi ovaj akcijski plan ne ukida i ne eliminira niti jedan standard, niti jednu obvezu koja je vezana uz javni interes i pravila poslovanja, ali način na koji se tim obvezama udovoljava ovim se akcijskim planom želi učiniti jeftinijim i jednostavnijim. Akcijski stoga adresira 7 područja od kojih je jedno osiguranje potpunog elektroničkog otvaranja poduzeća što d.o.o.-a što jednostavnog d.o.o.-a. Također akcijski plan uključuje pojednostavljenja u području zaštite na radu, sanitarno-tehničkih uvjeta, trgovine i liberalizacije osobnih usluga. Procijenili smo financijske učinke ovoga plana koristeći tzv. metodu standardnog troška koja je metoda koja se standardno primjenjuje u zemljama Europske unije i temeljem tako korištene metode i njezine sistematske primjene na ovih 7 područja procijenili smo da će ukupno rasterećenje od pojednostavljenja koje donosi ovaj plan se kretati oko milijardu i pol kuna na godišnjoj razini. Što se tiče konkretno elektroničkog poslovanja i mogućnosti osnivanja poduzeća elektroničkim putem cilj je do kraja ove godine osigurati i tehničke i druge pretpostavke da se poduzeće može osnovati potpuno elektronički bez papira, bez javnobilježničke ovjere, bez biljega i bez žigova. Već donesen Zakon o upravnim pristojbama omogućava da se sve upravne pristojbe plate elektronički bez potrebe da se lijepe one markice i oni biljezi, biljezi koji su nam dobro poznati. Sukladno tome akcijski plan to dalje razrađuje i oživotvoruje. Stoga očekujem da će posebno u sektoru usluga također biti moguće elektronički osigurati otvaranje i pokretanje poslovanja kroz jedinstvenu kontaktnu točku na kojoj će biti dostupne sve informacije i kroz koju će se moći obaviti cijeli posao. A jedinstvena kontaktna točka na sličan način kao i u drugim državama EU već postoji i već funkcionira u Ministarstvu gospodarstva. Stoga će ova godina donijeti i niz daljnjih koraka upravo u ovom smjeru, u smjeru pojednostavljivanja poslovanja, smanjivanja troškova, poboljšanja poslovne klime što su kao što znate [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] glavni ciljevi Vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Andrija Mikulić.
Poštovana potpredsjednice Vlade hvala vam lijepo. Zadovoljan sam na ovako silovitom i detaljnom odgovoru.
Zahvaljujem zastupniku Mikuliću. Zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa. Pitanje je iz područja unutarnjih poslova. Upravo ovih dana talijanski je Senat ratificirao ugovor između Italije i Hrvatske o prekograničnoj suradnji hrvatske i talijanske policije. Taj ugovor bilateralan između dvije države koje imaju toliko toga zajedničkog uključujući i zajedničke probleme. Prošli smo mjesec u Rimu, u talijanskom Parlamentu proslavili dvadesetu godišnjicu drugog ugovora koji je također proizvod nečega što Hrvatska i Italija imaju zajedničko – manjine, ugovor o zaštiti nacionalnih manjina. Budući da kad se radi o manjinama sve teče sporo. Trebalo je desetak godina da on poluči prve rezultate. Bilo je nekoliko važnih rezultata, na primjer dvojezičnog na ipsilonu itd. Ali međutim, jedan od rezultata je bio i taj što u policijskim upravama riječ primorsko-goranskoj i istarskoj su postavljeni šalteri na talijanskom jeziku. Znači šalteri za potrebe talijanske manjine gdje si se mogao obratiti na talijanskom i dobiti talijanski odgovor na talijanskom. To je bilo u skladu sa člankom 3. ugovora koji kaže da se prava, prava talijanske manjine proširuje tamo gdje živi talijanska manjina i u državnoj upravi. Kratko rečeno tih šaltera danas nema više. Kažu mi moji sunarodnjaci da dolaze u policijsku upravu, ali tih šaltera nema. Oni su izazivali jedan osjećaj tolerancije i sigurnosti u mojoj nacionalnoj manjini, pa smatram ogromnim propustom što tih šaltera više nema, a osim toga oni su bili jedno dostignuto pravo ispod kojeg se nije smjelo ići. Pa pitam, nema ministra unutarnjih poslova pa zato pitam premijera zbog čega se to dogodilo?
Zahvaljujem zastupniku Radinu. Predsjednik Vlade.
Hvala kolega Radin. Mi ćemo naravno zamoliti ministra unutarnjih poslova da vas detaljno izvijesti i pismeno o ovoj temi. Ali u Hrvatskoj kao što znate i temeljem Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina i Zakon o osobnoj iskaznici Ministarstvo unutarnjih poslova izdaje sve dokumente na jezicima pripadnika nacionalnih manjina. Prema podacima koji su meni dostupni bilo je gotovo tri tisuće takvih dokumenata tijekom 2016. godine. Ono što također znam da zahtjeva za vođenje upravnih postupaka na jeziku nacionalnih manjina gotovo da ih i nema, ukoliko bi ih bilo to bi sigurno riješili. Ovo konkretno pitanje o kojem ste rekli da li postoje konkretni šalteri u policijskim postajama u Rijeci ćemo provjeriti i odgovorit ćemo vam. Razumijem simboliku, ali u konkretnim slučajevima što je meni poznato kao predsjedniku Vlade nikakvih ozbiljnijih problema do sada u izdavanju osobnih iskaznica ili drugih isprava na jezicima nacionalnih manjina nije bilo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnik Furio Radin.
Da, nema problema. Vi dobro kažete gospodine premijeru, ali tu nije riječ o problemima. Riječ je kao što ste vi također rekli o određenoj simbolici. Također ne smatram da se to dogodilo od kada ste vi premijer. Smatram da se to dogodilo nešto malo ranije, ali ipak moramo se pozabaviti s tim da ga riješimo. Ako postoji jedna nacionalna manjina koja npr. radi dvojezične iskaznice, a ima i drugih nacionalnih manjina, to je Talijanska nacionalna manjina. Gotovo svi Talijani rade dvojezične iskaznice, radili su ih na ovome šalteru. Nije riječ o tome da li Talijani znaju ili ne znaju hrvatski, mislim svi Talijani znaju hrvatski u Hrvatskoj. Problem je u tome da takva simbolična mjesta pokazuju nešto to je jako bitno i što vrijedi i za druge nacionalne manjine kada se radi o dvojezičnosti. Ti šalteri, te dvojezične ulice, ti dvojezični nazivi znači Talijani dragi moji naši Talijani iz Hrvatske vi ste doma, zato piše na talijanskom, zato što je to i vaš dom. Zato bih vas molio gospodine premijeru da zajedno sa ministrom unutarnjih poslova da ga zamolite da mi odgovori pismeno na to. A što se tiče zakona, svih zakona o pravima nacionalnih manjina i ustavnoga zakona, naravno koji je između ostalog i organski zakon, jedan ratificirani ugovor u ovom slučaju između Hrvatske i Italije o nacionalnim manjinama. Vi znate da je njegovo značenje, njegov značaj je superioran zakonima, a to što sam vam rekao ti šalteri su uspostavljeni na osnovi tog ugovora, pa bih vas molio da riješimo i taj mali ali veliki problem. Hvala.
Zastupnik Veljko Kajtazi želi uputiti pitanje Vladi.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri, poštovane kolegice i kolege. Moje zastupničko pitanje je upravo Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja gospodinu Lovri Kuščeviću. Poštovani ministre Kuščeviću, Vlada predvođena premijerom Plenkovićem dobila je podršku svih zastupnika nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru uključujući i moju, te ona nije upitno. Predsjednik Vlade je dao punu potporu u provođenju Nacionalne strategije za Rome u suradnji sa zastupnikom Romske nacionalne manjine. U državnom proračunu postoji stavka unutar vašeg resora koja glasi prostorno uređenje područje naseljeno Romima u iznosu od 100 tisuća kuna. Pola tog iznosa u 2016. godini upućeno je u Općini Pribislavec u kojoj ima jako puno Roma. Ja sam zbog toga u suradnji sa svojim suradnicima donio odluku kako je najbolje taj iznos od 100 tisuća kuna usmjeriti u Općinu Pribislavec. Međutim, iznos od 50 tisuća kuna iz tih sredstava je državna tajnica gospođa Dunja Magaš uputila po informacijama s kojima ja raspolažem u Općini Vrpolje u kojoj nema Roma. Moje pitanje za vas, zašto vaš resor u skladu sa opredjeljenjem Vlade nije uvažio mišljenje saborskog zastupnika Romske nacionalne manjine i njegovih suradnika u ovoj odluci? Drugo, zašto su vaši suradnici novac namijenjen područjima naseljenim Romima uputili Općini Vrpolje u kojoj po popisu od 2001. postoje samo dva Roma, a iz zadnjeg 2011. nijedan Rom? Jel to učinjeno s namjerom da se zloupotrijebi novac namijenjen romskoj zajednici kako bi se zadovoljili neki drugi interesi [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] i tko će odgovarati zbog toga? Hvala.
Hvala zastupniku Kajtaziju. Ministar Lovro Kuščević.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege saborske zastupnice i zastupnici. Gospodine Kajtazi hvala vam na pitanju. Naime, dobro ste konstatirali da je pri kraju proračunske godine 2016. ostalo neutrošenih 100 tisuća kuna za uređenje romskih naselja. I evo zahvaljujući odnosno nažalost zbog inercije gradonačelnika i načelnika koji nisu se javljali koji se nisu obraćali našem ministarstvu, a opet zahvaljujući vašoj inicijativi koju i ovim putem pohvaljujem, mi smo stupili u kontakt sa općinama koje imaju romska naselja unutar svog teritorija. Jedna od tih je bila i Općina Pribislavec koji ste i vi preporučili i gdje smo pokušali tih 100 tisuća kuna prebaciti njima. Međutim nažalost oni nisu imali urednu dokumentaciju, dakle dokumentaciju koja se može pokriti iz ovog programa i uz svo silno usklađivanje dokumentacije, navlačenje situacije bili smo puno u kontaktu i naša državna tajnica, uspjeli smo iznaći načina da ipak 50 tisuća kuna možemo njima dati, dakle da imaju 50 tisuća kuna za opravdati sredstava. Drugi iznos od 50 tisuća kuna koji je preostao smo uputili Općini Vrpolje i evo dopustite mi da pročitam kako i šta i za koga, samo tren, dakle Općini Vrpolje i za koje projekte. Evo sasvim slučajno ja tu imam na mailu tu dokumentaciju pa ću vam pročitati. Hvala. Imam još dvije minute imamo vremena za čačkat po mobitelu, dakle Općina Vrpolje, program uređenja romskog naselja Perkovačka u Vrpolju dostavlja se između ostalog Općina Vrpolje provodi niz aktivnosti vezano za uređenje Romskog naselja Prekovače u Vrpolju itd. itd. nasipavanje i uređenje nerazvrstanih cesta, popravak i održavanje javne rasvjete, uređenje okoliša i odvoz komunalnog otpada.“ Zaista smo se potrudili da bi smo ta sredstva utrošili onako kako je i premijer i ova Vlada i moje ministarstvo naravno da podržavamo taj program, zato smo predvidjeli sredstva i ovu godinu. I evo ga pohvaljujem vašu suradnju. Molim vas da i ubuduće i bolje surađujemo i naročito da aktiviramo gradonačelnike i načelnike kako bi se na vrijeme javili na naše natječaje, kako bi na vrijeme zaista utrošili sva sredstva. Znači ovih 50 tisuća i ovih 50 utrošeno je zaista u skladu sa odlukama i u skladu sa zakonom. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministru Kuščeviću. Zastupnik Veljko Kajtazi.
Moram reći da sam djelomično zadovoljan sa odgovorom imajući u vidu a opet naglašavam da u općini Vrpolje ne postoje pripadnici Romske nacionalne manjine iz popisa 2011.. Hvala.
Hvala zastupniku Kajtaziju. Zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje je upućeno predsjedniku Vlade RH gospodinu Plenkoviću i mislim da nije dosta teško tako da će on to odgovoriti. Na Badnjak ste ad hoc odlučili kupiti INA-u što je u javnosti dočekano sa načelnom podrškom ali i rezervom s obzirom na iskustva koja hrvatska javnost ima sa HDZ-om i njegovim pregovaračkim timovima. A nekoliko dana kasnije ste odlučili prodati moguće i strancima HEP, kompaniju koja je ostvarila dobit 2015. godine u iznosu 2 milijarde kuna. Na taj način poklanjate u budućnosti 5 stotina milijuna kuna koje je stvorila kompanija koju su gradili svi hrvatski građani proteklih decenija. Nemojte mi sada odgovoriti molim vas na način da je to još uvijek naše ako prodamo samo 25% jer na taj način ja shvaćam da možete prodati i Nacionalni park Krku i Brijune i Hrvatske ceste ne u koncesiju nego ih možete prodati 25%. Znači to je za mene ista stvar. Prodati HEP 25% ili prodati Nacionalni park Brijune. I to je ono što vi radite. Iako građani o ovom modelu žele referendum vi ne želite, iako građani ne žele ovakvu privatizaciju HEP-a vi želite, iako građani ne žele da HDZ opet privatizira najvrjedniju hrvatsku kompaniju vi želite, iako u kampanji niste govorili o privatizaciji HEP-a niste je željeli sad je želite. Kad već imate tako veliku želju prodati HEP vjerojatno ste jako dobro upućeni. Koliko vrijedi mađarski udio u INA-i i koliko vrijedi 25% dionica HEP-a? Ili kao što je rekao bivši premijer Sanader je ovo još jedna Grosse Spiele.
Hvala. Zastupnik, hvala zastupniku Marasu. Predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa kolega Maras. Da li ste vi bili član Vlade kad se radila priprema za IPO HEP-a? Se sjećate možda? Ja mislim da jeste. Ne sjećam se tada dramatičnih apela s vaše strane da nam treba referendum, da ćemo rasprodati nacionalno bogatstvo, da je to grozno, da je to strašno. Dakle pokušajmo racionalizirati ovu raspravu, a racionalizirati je možemo samo ukoliko postignemo dogovor politički, apeliram na konsenzus o povratu INA-e u hrvatske ruke i o politici i modelu koji ne bi kreirao novi javni dug. Ukoliko je vaša Vlada radila na dokumentu koji sam maloprije pokazao upravo s ciljem inicijalne javne ponude HEP-a zar ne mislite da bi bilo logično da neka druga Vlada u novom kontekstu političkih okolnosti možda iskoristi tu studiju i neke pozitivne njene aspekte pa da da inicijalnu javnu ponudu koja će generirati tržište kapitala u RH, koja će stvoriti pozitivnu gospodarsku i financijsku atmosferu i klimu ako hoćete koja će zainteresirati institucionalne ulagače u energetske kompanije a HEP sigurno jest atraktivna energetska kompanija za institucionalne ulagače. Govoriti ovako javno o cijeni kompanija čije su dionice izlistane na burzama znate i sami bili ste ministar poduzetništva i obrta da to nije osobito mudro niti da se to rado. Prema tome, zadržat ću se na onome što je bitno, a bitno je da ovaj model o kojem govorimo po našem uvjerenju je najprimjereniji i najpripremljeniji to djelom zahvaljujući i radu vaše Vlade, da smo otvoreni za rasprave o drugim modelima, da ne želimo rasprodavati nacionalno bogatstvo, da referendum o ovoj temi nije nužan, mi živimo koliko je meni poznato u predstavničkoj demokraciji, Hrvatski sabor ima ovlasti, hrvatska Vlada ima ovlasti, Ustav članak 52. je jasan, sve što se odnosi na prirodna bogatstva pobliže se može regulirati zakonima. Ukoliko postoji potreba za „dodatnim osiguračima“ možemo i o tome razgovarati. Ja sebi vjerujem. Nemam nikakvih, bilo kakvih, ni najminimalnijih insinuacija koje bi se mogle svoditi na ono na što vi insinuirate. Vjerujem i kolegicama i kolegama u ovoj Vladi, vjerujem ovom Hrvatskom saboru i vama kao zastupniku koji će glasovati o zakonima koji će doći ovdje. Imam povjerenje u hrvatske institucije, ne bojim se donositi odluke dapače mislim da bismo o njima trebali postići konsenzus da imate prigodu dati vaš doprinos. Ako vi kolega Maras ili SDP sutra na okruglom stolu iznađete bolje, učinkovitije, kvalitetnije, sigurnije, povoljnije u financijskom smislu rješenje zašto ne. Dajte sugestiju, budite skroz precizni evo izvolite Vlada to je model koji će riješiti problem. INA je u našim rukama, HEP uz 100%-tnom vlasništvu hrvatske države. Ako imate to rješenje dajte ga, ja ću ga vrlo rado saslušati, analizirati, uzeti u obzir. Ali ono što vam želim reći u ovom trenutku želimo da se ovaj proces vodi transparentno, da se vodi usporedno i da se vodi u što širem političkom konsenzusu u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine Plenković na odgovoru. Ja znam da si vi vjerujete, vjerovao je sebi i Sanader, vjerovao je isto u zastupnike HDZ-a, vjerovao je u Predsjedništvo HDZ-a. Dobio je podršku Predsjedništva HDZ-a i vidite kako je to završilo. Kada nema transparentnosti, kada nema rasprave, kada ne znamo koliko šta košta, koje su namjere iza toga, onda je teško povjerenje steći pogotovo ako ste već dva puta na tome pali i na Sanaderu i na Karamarku. Sada 8 mjeseci nakon toga vi bi očekivali da vam apsolutno svi u Hrvatskoj vjeruju i da mislite da će to biti najtransparentniji postupak i privatizacija u povijesti Hrvatske. Zbog čega bi? Dajte si postavite to pitanje. Zbog čega bi vam hrvatski građani to vjerovali? Samo zato što ste vi dobar dečko iz Zagrebe? Zbog čega? Nema tu, kako bih rekao elementarnog povjerenja koje HDZ i Vlada HDZ-a ima po tom pitanju i dobro je u ovoj situaciji da je koalicijski partner rezerviran prema vašim najavama jer to garantira da ćemo bar neku raspravu imati. Da je HDZ sam vjerojatno bi to već bilo prodano i tko zna kakav konzultant a la Petrović bi to odradio. Sa te strane još jednom ću vam reći mi ćemo inzistirat na referendumu, odnosno ja ću inzistirat, pardon. Stranka će donesti svoje odluke. Ja ću se boriti za referendum. Žele da građani odlučuju o tome, želim da nema znaka jednakosti za vas između Krke, Brijuna i HEP-a prodati 25% HEP-a je isto kao prodati 25% Brijuna ili 25% Krke ili 25% Kornata. I sa te strane hrvatske građani moraju odluku imati ispred sebe i oni je moraju donijeti. Nemojte oko ovoga [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] glumiti Sanadera, ja vas to molim. Ponašajte se odgovorno. Nemojte misliti da su vaša rješenja jedina moguća.
Hvala zastupniku Marasu. Zastupnik Maras, hvala. Sljedeći zastupnik koji želi postaviti pitanje je zastupnik Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, pitanje upućujem ministru branitelja gospodinu Tomi Medvedu. Planirate li vi, odnosno Ministarstvo hrvatskih branitelja u cilju zaštite zdravlja hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata nakon završenog, uspješno završenog projekta preventivnih sistematskih pregleda nastaviti sa time u sljedećoj godini i sljedećim godinama. Naime, poznato je da se problem ne sastoji samo u tome da mnogi branitelju boluju od PTSP-a niti samo u čestim suicidima pa znamo da je od Domovinskog rata posegnulo i na sebe diglo ruku gotovo 3000 hrvatskih branitelja nego da oni znatno češće obolijevaju od cijelog niza drugih bolesti uključujući i zloćudne i da ranije umiru od ostalog pučanstva. Dakle, oni koji su stvorili slobodnu, neovisnu, demokratsku Hrvatsku državu, koji su heroji i ponos našeg društva morali su se na žalost u jednom dosta dugom razdoblju neopravdano suočavati sa osjećajem marginalizacije, sa osjećajem da su teret društvu, sa neopravdanim optužbama da su povlaštena kasta sa visokim mirovinama koje troše po kladionicama i slično. Znamo šta smo sve slušali i to je bez dvojbe isto utjecalo na njihovo psihofizičko zdravlje, a ne samo ratna stradanja. Prema tome, namjeravate li nastaviti sa programom preventivne zaštite zdravlja hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Hvala lijepa.
Hvala potpredsjedniku Reineru. Ministar Tomislav Medved.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Poštovani gospodine zastupniče Reiner hvala vam na ovom pitanju. Naime, zdravlje spada u prvi red prioriteta rada Ministarstva hrvatskih branitelja. Prema podacima dobivenim istraživanjem, provedenim u suradnji sa Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo i Medicinskim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu utvrđeno je da je u razdoblju od 1998. do 2011. godine njih 41,38% bilo hospitalizirano, a prosječna dob kod hospitalizacije je bila 43,8 godina. Kod smrtnosti hrvatskih branitelja u razdoblju od 1998. do 2010. godine umrlo je 24249 branitelja. Ovim podacima treba dodati i podatak o 17287 hrvatskih branitelja umrlih u razdoblju od 2010. do 2016. godine. Samo u 2016. godini umrla su 3223 hrvatska branitelja. Dakle, ukupno od '98. zaključno sa 2016. godinom umrlo je 44759 hrvatskih branitelja. Potaknuti ovakvim rezultatima istraživanja i činjenicom starenja braniteljske populacije Ministarstvo hrvatskih branitelja je tijekom 2016. godine posebnu pažnju posvetilo zaštiti i očuvanju zdravlja hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Slijedom navedenog u 2016. godini proveli smo pilot projekat na području Vukovarsko-srijemske županije. Podaci dobiveni preventivnim sistematskim pregledima omogućit će identificiranje ključnih bolesti od kojih poboljevaju hrvatski branitelji, te nas dodatno usmjeriti da u sljedećem razdoblju redovitom organizacijom ciljanih preventivnih sistematskih pregleda i suradnju sa liječnicima i specijalistima unutar zdravstvenog sustava. Tijekom 2017. godine započinjemo sa provođenjem sistematskih pregleda na području svih županija u RH. Prioritet će biti pripadnici borbenog sektora koji su u obrani suvereniteta RH sudjelovali više od 1.500 dana, a kojih je u RH 32.816 na teritoriju cijele RH dakle svih županije. Sredstva za provedbu ovog programa osigurana su na poziciji Ministarstva hrvatskih branitelja za 2017. godinu u ukupnom iznosu od 26 milijuna i 202 tisuće kuna. Početak provedbe sistematskih pregleda očekuje se krajem siječnja 2017. godine kada ćemo potpisati sve potrebne ugovore. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministru Medvedu. Potpredsjednik Reiner, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre Medved, drago mi je da ste u ovome što ste sada rekli da ćete nastaviti sa preventivnim pregledima posebno istaknuli da će prednost imati oni koji su dugo bili u borbenom sektoru. Ja vas molim također da posebnu pozornost se u tom pothvatu posveti dragovoljcima Domovinskog rata. Naime, vi kao i cjelokupna javnost znate vrlo dobro da je nažalost onim famoznim popisom branitelja, zapravo nestala, službeno nestala kategorija dragovoljaca Domovinskog rata, a dragovoljci Domovinskog rata su upravo oni ljudi koji su kao što i samo ime kaže prvi stali u obranu domovine, ne bili mobilizirani, svaka čast i svima onima koji su bili kasnije mobilizirani, koji su se također branili Hrvatsku, ali u onim prvim danima to su bili dragovoljci, a koji su nažalost potpuno izbrisani iz pojma uopće i popisa branitelja i taj pojam je nestao. Mislim da ga moramo vratiti i molim da u ovome što planirate napraviti dragovoljcima Domovinskog rata posvetite također posebnu pozornost. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Mato Čičak.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovane ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege. Svakodnevno svjedočimo neobjašnjivim pojavnostima vezanim za trgovačka društva u vlasništvu RH. I vi ste ministre Mariću dok ste obnašali dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru često upozoravali na izvješća Državne revizije vezano za poslovanje istih. Spomenut ću primjerice nalaz Državne revizije za Narodne novine d.o.o. kojima je dano nepovoljno mišljenje. Neobični ugovori o radu sa još neobičnijim aneksima ugovora, izdašni bonusi, životna osiguranja, velikodušne otpremnine samo su neke od benificija koje baštine brojni članovi uprava javnih poduzeća, dok rezultati poslovanja nisu nešto čime se oni mogu pohvaliti. Vidimo da prve promjene koje je predložila Vlada gospodina Plenkovića izazvale određenu pozornost javnosti, pa me zanima poštovani ministre Mariću što mislite poduzeti kako bi trgovačka društva u vlasništvu RH bila učinkovitija, te kako se ne bi događale ovakve incidentne situacije u pojedinim javnim tvrtkama za koje se na kraju ispostavi da u Vladi nitko nije znao? Kako je moguće da se ugovaraju višemilijunski iznosi, a da vlasnik o tome ništa ne zna? Također u medijima su se pojavile spekulacije kako se protiv predloženog predsjednika Uprave Hrvatske lutrije vodi kazneni postupak. Ministre jeli to točno?
Zahvaljujem zastupniku Čičku. Zastupnik Gordan Maras, Goran Marić. Ispričavam se ministre.
Hvala lijepa predsjedniče. Cijenjeni zastupniče Čičak, stanje u trgovačkim društvima u vlasništvu RH ne može se označiti crnobijelom optikom. Ima i dobrih primjera, ali ima i neprihvatljivih, nažalost i vandalskih i projektirano štetnih na to upućuju mnogi nalazi Državne revizije. Kriterij je jasno, poslovno i gospodarski utemeljen, razumne kriterije. Nismo imali jasnu postavljenu odgovornost ni uprava, ni nadzornih odbora. Sada se ti kriteriji utemeljuju kroz članove i biranje članova nadzornih odbora i uprava, država šalje jasnu poruku što želi od trgovačkih društava. Do sada niti jedan član uprave i nadzornog odbora nije imenovan putem javnog natječaja iako je to bila zakonska obveza. Sada su kriteriji drukčiji. Odgovornost uprave i nadzornog odbora će biti nedvosmislena i jasna. Evo danas upravo danas je otkazana sjednica nadzornog odbora u jednom trgovačkom društvu jer su uprava i nadzorni odbor pripremili odluku o dokapitalizaciji toga društva a da o tome nisu opće upoznali mjerodavna ministarstva, ni vlasnika, a kamoli tražili suglasnost. Mislimo da je takvo postupanje neprihvatljivo. Što se tiče ugovora sa članovima uprava pitali ste, upravo u ovom trenutku ovih dana se radi analiza u Ministarstvu državne imovine svih ugovora koje imaju članovi uprava u trgovačkim društvima i ta prva analiza pokazuje toliku šarolikost, neujednačenost, toliko nekih neobjašnjivih sadržaja u tim ugovorima, razno raznih beneficija, osiguranja. Moram priznati da u nekim čak ugovorima ni upotreba algoritamskih tablica ne bi pomogla kako doći do visine plaća članova tih uprava. O tim uvjetima i o tim ugovorima mjerodavna ministarstva i vlasnik gotovo da nikakva saznanja nisu imali. Čak je ponekad ni svi članovi nadzornog odbora nisu upoznati o sadržaju ugovora koji imaju članovi uprava sa nadzornim odborom nego to samo zna predsjednik nadzornog odbora. Uvodi se sada postupak standardizacije u procesu rada i odlučivanja. Svaka tri mjeseca će morati sva trgovačka društva dostavljati izvješća o izvršenju plana poslovanja i izvješće o stanju i poslovanju društva, ne samo u nadzornim odborima nego i mjerodavnim ministarstvima. Dosada je zapravo vlasnik bio izmaknut o stanjima u društvima i samo se uključivao kad dođu poteškoće do takvih okolnosti da ne može se bez vlasnika dalje i kad treba pomoć. Mislim da će ta standardizacija u tehničkom smislu pomoći da ta društva budu učinkovitija, tržišno konkurentnija i da ćemo uspjeti otkloniti mantru da država ne može biti dobar vlasnik jer država je itekako dobar vlasnik u uređenim zapadnim državama i takva kvalifikacija i predrasuda apriorizam niti u jednoj tržišno uređenoj europskoj zemlji ne egzistira [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Tamo je privatno vlasništvo sveto, ali nije svetije od državnog [[Upadica predsjednik: Hvala ministre.]] I mi ćemo sve učiniti da privatno vlasništvo bude sveto i u Hrvatskoj ali ne svetije od državnog. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Čičak.
Hvala gospodine ministre na vašem odgovoru. Iz svega je vidljivo da se dosada nije vodilo dovoljno brige o poslovanju javnih poduzeća sa aspekta kvalitete i da su do izražaja više dolazila kvantitativna obilježja poput koliko stranačkih dužnosnika možemo smjestiti u ovo ili ono poduzeće? Imali smo tako primjerice bivšu upravo Hrvatske lutrije u kojoj su sjedili bivši članovi glavnog odbora SDP-a i bivši SDP-ov europarlamentarac. Ne čude zbog toga brojni napadi u smjenu u tom javnom poduzeću. Kada sagledamo da postoje izrazito jaki interesi za zadržavanjem sinekura i da poduzećem upravlja ne tko posao zna, nego tko je više u stranačkoj hijerarhiji neke od stranaka bivše vladajuće koalicije. Nije tajna da je Hrvatska lutrija služila SDP-u a Narodne novine HNS-u kako bi smještale svoje zaslužne članove dok neki od njih čak nisu zadovoljili ni propisane uvjete. Optimističan sam pak ministre Mariću kad čujem vaše najave o uvođenju standardizacije u način postupanja i upravljanja javnim poduzećima, dostava tromjesečnih izvješća, uvid u sve ono što se događa u trgovačkim društvima na način da se njima upravlja pažnjom dobrog vlasnika a ne zle maćehe. To je ono što u Hrvatskoj sada treba i siguran sam da će se način upravljanja u javnim poduzećima u bitnome promijeniti.
Hvala zastupniku Čičku. Zastupnica Sabina Glasovac želi uputiti pitanje Vladi.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine premijeru složit ćete se samnom svi hrvatski građani moraju na vrijeme izvršavati svoje preuzete ugovorene obveze bez obzira radilo se o učiteljima, nastavnicima, profesorima, liječnicima, medicinskim sestrama, socijalnim radnicima, radnicima u kulturi, umirovljenicima, zaposlenima, nezaposlenima za sve vrijede ista prava. Ono što mene zanima zbog čega smatrate da jednaka prava izvršavanja ugovorenih obaveza ne bi trebala vrijediti za Vladu RH? Zašto vas to pitam, godinu i pol dana je prošlo točnije od siječnja 2016. godine kako su se ispunili svi uvjeti za povećavanje osnovice plaće zaposlenima u javnom sektoru. 26. siječnja, točnije za nekoliko dana istječe taj sporazum. Vlada RH bez obzira bila ona ona Karamarkova, vaša je nastavila s tim potpuno ignorira, neću reći zahtjeve sindikata javnih službi nego preuzete obveze, obveze koje je preuzela Vlada Ive Sanadera i obveze koje je preuzela Vlada Jadranke Kosor. Moje pitanje vama glasi, jeste li svjesni posljedica po proračun RH ali i po standard zaposlenika u javnoj službi ukoliko budete i dalje ignorirali njihove zahtjeve? I do kada zapravo namjeravate ignorirati zahtjeve učitelja, nastavnika, profesora, liječnika, medicinskih sestara, zaposlenika u socijalnoj skrbi, zaposlenika u kulturi u njihovim zahtjevima da im samo isplatite ono što im pripada? Do kada kanite zapravo ih ponižavati na način da moraju moliti da se prema njima ispune ugovorene obaveze?
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepo potpredsjedniče Reiner. Uvažena kolegice Glasovac, ova Vlada je na prvoj sjednici nakon stupanja na dužnost imenovala svoje predstavnike u gospodarsko-socijalno vijeće, socijalni dijalog smatramo da je jedan od najbitnijih aspekata rada ove Vlade u smislu uključivosti, u smislu konzultiranja i sindikata i poslodavaca. Imali smo vrlo malo vremena do kraja prošle kalendarske godine, ali smo u tom razdoblju uspjeli po mom dubokom uvjerenju napraviti nekoliko važnih i bitnih iskoraka. Nabrojit ću samo neke. Povećali smo iznos minimalne plaće više nego Kukuriku vlada kumulativno od 2012. do 2015. zajedno. Isplatili smo božićnicu bez rebalansa proračuna, postigli smo dogovor sa Sindikatima državnih službi jednostranom odlukom Vlade stavili smo u jednak položaj sindikate i zaposlenike u javnim službama kao i one u državnim službama sa povećanjem plaće od 2% od 1. siječnja ove godine. Dijalog koji smo vodili sa sindikatima, a kojeg koordinira ministar rada i mirovinskog sustava kolega Ćorić jedan je od naših prioritetnih, temeljnih ciljeva i nastavit ćemo ga i sa Sindikatima javnih službi. Imamo puno respekta prema svima koji rade u zdravstvu, prema svima koji rade u znanosti, koji rade u obrazovanju, školstvu. Stoga smo i nudili rješenje koje je po našem mišljenju bila odlična, korektna gesta prema Sindikatima javnih službi. U ovoj fazi nismo postigli dogovor i jučer sam razgovarao sa jednim od čelnika tih sindikata, nastavit ćemo taj dijalog, nastavit ćemo taj razgovor, tražit ćemo rješenje koje će biti i fiskalno održivo i koje će težiti za postizanjem onog dogovora koji je u ovom trenutku realan. Puno je tema, a o tome smo govorili na početku aktualnog prijepodneva koje su dočekale ovu Vladu. I ovo je jedna od takvih. S njom se nosimo transparentno, otvoreno uz osluškivanje signala koji dolaze od sindikalnih predstavnika. Vjerujem da će taj dijalog na kraju dovesti do kompromisa i do rješenja koje će biti kvalitetno i dobro i koje će izbjeći između ostaloga i neke najavljene sudske postupke. To je cilj kojim se vodimo, to je zadaća koju kao naš čelnik pregovarač ima naš ministar rada i mirovinskog sustava i na tom ćemo cilju ustrajati i vjerujem doći do rješenja koje će zadovoljiti brojne zaposlenike u javnom sektoru. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Gospodine premijeru stvari su poprilično jasne. Ne želite. Novaca u proračunu ima. Prije 20-tak dana usvojili smo u ovom Hrvatskom saboru proračun, hvalili ste se, prihodovna strana, optimizam, perspektiva. Međutim u toj perspektivi vi ne vidite ni učitelje, ni nastavnike, ni zaposlenike u zdravstvenom sustavu, ni zaposlenike u socijalnoj skrbi, ni u kulturi kao jedan od vaših prioriteta i to trebate iskreno jasno i glasno reći. Jer to će samo biti verbaliziranje onoga što činite. Dovest ćete državu u situaciju da ovi ljudi koji nose sustav, pogotovo pritom mislim na zaposlenike u školama koji rade jedan iznimno odgovoran posao, koji su odgovorni za našu budućnost, da zapravo na sudu traže pravdu. Već su najavili pokretanje tužbi i vi ste svjesni toga kako pravni sustav u državi funkcionira ovdje nema iznimaka. Oni će zasigurno te tužbe dobiti, a to će RH koštati 5 milijardi kuna jer ste vi to odlučili. Koštat će ju više nego da ste ispunili obveze prema tim ljudima. I samo ću vas podsjetiti na program HDZ-a, na stranici 18. programa HDZ-a sa kojim ste išli na izbore lijepo piše da je jedno od obećanja koje obećavate popravljanje materijalnog i društvenog statusa nastavnika i bolji uvjeti rada i veće plaće za učitelje i nastavnike. Pali ste na prvom testu. Zaista vjerodostojno!
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje će postaviti uvaženi zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, gospođe i gospodo potpredsjednici i ministri, kolegice i kolege. Imam pitanje za ministricu kulture Ninu Obuljen Koržinek. Poštovana ministrice i u političkim, programskim dokumentima, ali i u vašim nastupima više puta ste isticali važnost dva stupa kulture, kulture kao nacionalnog kulturnog identiteta, potrebe očuvanja nacionalnog, kulturnog identiteta u europskim integracijama ali isto tako isticali ste i doprinos koji kultura može i treba imati za hrvatsko gospodarstvo. Nekoliko puta je podvučeno da se namjerava iz fondova EU financirati i veliki dio programa koji vode u tom smjeru postizanja ta dva cilja i to da će se fondovi koristiti i za realizaciju nužne i potrebne kulturne infrastrukture kao i za realizaciju onih programa koji će omogućiti veću participaciju građana posebno mladih i to ne samo u velikim hrvatskim urbanim centrima, nego i diljem Republike Hrvatske posebno u onim dijelovima koji su pretrpili velike štete i ljudske i materijalne u razdoblju Domovinskog rata. Zanima me poštovana ministrice da konkretno odgovorite koji se koraci poduzimaju u tom smjeru kako bi se realiziralo ove ciljeve koje ste nekoliko puta već naveli?
Odgovorit će uvažena ministrica Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani kolega Mesić kao što ste i sami rekli zapravo promatramo aktivnosti Vlade na dvije razine. Kao što znate održan je jedan vrlo kvalitetan sastanak sa svim hrvatskim županima u prosincu, cijele Vlade i župana i na tom je sastanku dogovoreno i razgovarano između ostalog o tome kako poboljšati koordinaciju u planiranju kulturnog razvoja. Tako da ćemo uspostaviti puno bolji sustav planiranja u odnosu na županije, gradove i općine, a kako bi se potaknuli svi oni na lokalnoj razini da kvalitetnije i bolje pripremaju projekte za financiranje u prvom redu iz europskih strukturnih fondova u cilju obnove i zaštite kulturne baštine. Možda treba spomenuti evo prošli tjedan smo u Vukovaru obilježili završetak jednog velikog projekta obnove baštine Vukovar-Vučedol-Ilok gdje se pokazuje, deset godina je trajao taj projekt, kako se ulaganjem u kulturnu infrastrukturu mogu stvoriti preduvjeti za ravnomjerniji kulturni razvoj, za valorizaciju kulturne baštine i stavljanje u funkciju u prvom redu turističkog razvoja. Taj je projekt započet za vrijeme vlade 2006. godine, uspješno je nastavljen i u svim kasnijim vladama, a nastavit će se i u ovoj Vladi kroz projekt razvoja Arheološkog parka na području Vučedola koji će i dalje obogatiti kulturnu ponudu. Međutim to je samo jedan dio, dakle jedan dio tamo gdje se kultura stavlja u funkciju gospodarskog razvoja, otvaranja novih radnih mjesta ne samo direktno u kulturi nego i u svim onim djelatnostima koje kulturu prate. Međutim s druge strane, drugi prioritet jednako važan je ravnomjeran kulturni razvoj u smislu dostupnosti kulture svim građanima. I tu posebno promatramo osjetljive kategorije, dakle posebno mlade i u tom smislu sada je i raspisan natječaj iz Europskog socijalnog fonda gdje je predviđeno 18 milijuna kuna za financiranje kulturnih aktivnosti i sudjelovanja u kulturnom životu za mlade s posebnim naglaskom na rubna područja, na područja u kojima nedostaje kulturnog života. A isto tako se planira do kraja godine raspisivanje javnog poziva isto tako iz Europskog socijalnog fonda Kultura za građane 54 plus. Paralelno s tim i u proračunu Ministarstva kulture za ovu godinu otvorili smo posebnu stavku poticanja sudjelovanja u kulturi gdje ćemo provesti negdje pred ljeto prvi pilot projekt da vidimo koje su to aktivnosti koje su potrebne u hrvatskim gradovima i općinama da bi ih podržalo Ministarstvo kulture, a da bi svi građani mogli sudjelovati u kulturnom životu.
Uvaženi zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Poštovana ministrice, zahvaljujem na odgovoru. Mislim da je potrebno i na ovakvim konkretnim mjerama i dalje ustrajati, da se na neki način istakne, možda nedovoljno poznata činjenica u hrvatskom društvu da kultura može pridonositi praktički i do 5% BDP-a u pojedinim državama, da je to cilj koji se može ostvariti upravo ovakvim programima koje ste sada u vašem konkretnom odgovoru naveli. A u konačnici uključivanjem građana starijih od 54 godine ili mladih umjetnika se stvara i razvija i čuva naravno i nacionalni kulturni identitet što bi nam trebala biti i neka misao vodilja u desetljećima koje dolaze. Posebno mi je drago da ste spomenuli i da privodite kraju veliki projekt Ilok-Vukovar-Vučedol dakle projekt koji je koštao više stotina milijuna kuna, gdje je RH posebno služba zaštite dala veliki doprinos da se relativizira i Vukovar i hrvatsko Podunavlje i da mu se vrati ona kulturološki sjaj koji su tamo generacije hrvatskih građana stvarale praktički kroz stoljeća. A u konačnici siguran sam da će i ovaj projekt Vučedolskog arheološkog parka kojeg ste najavili doprinijeti turističkom razvitku, a samim time i gospodarskom oporavku jel radi se o jednoj fascinantnoj arheološkoj kulturi koja se danas prostire na 12 zemalja Europe, a da imamo njeno ishodište, njen fundament ovdje u hrvatskom Podunavlju tako da taj projekt zasigurno će dobiti svoju međunarodnu valorizaciju. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče Sabora, uvaženi članovi Vlade. Svoje pitanje postavljam ministru zdravstva gospodinu Milanu Kujundžiću. Gospodine Kujundžić meni je obveza kao zastupniku iz Slavonije i Baranje pitati vas kako ćemo riješiti problem sa KB Osijek s obzirom na dugogodišnju problematiku jedine bolnice koja liječi veliki dio ne samo stanovnika Osječko-baranjske županije nego i cijele Istočne Hrvatske. Vi ste kao ministar prije dva tjedna posjetili Zavod za oftalmologiju Osječke bolnice koji ima višemilijunske štete nakon nevremena koje je pogodilo Slavoniju i Baranju. A isto tako prošle godine u lipnju šteta je bila od teškog nevremena negdje oko pet milijuna kuna na zgradi Ginekologije osječke bolnice. Ja vas molim gospodine ministre s obzirom da je Osječka bolnica uspjela zahvaljujući vašem ministarstvu, zahvaljujući vašem prethodniku, a i u najavama i bivšeg ministra regionalnog razvoja i fondova EU gospodina Tolušića aplicirati da se dio sredstava iz fondova za energetsku obnovu iz EU od 30 milijuna kuna za hitnu medicinsku pomoć i 50 milijuna kuna za novi Odjel kirurgije osječke dovede u Osijek, međutim stare derutne zgrade koje su više od 130 godina tamo prisutne da li se uopće isplati ta moderna zdravstvena rješenja i aparate unositi u takve objekte ako smo evo prije dva tjedna imali štetu koja je učinjena upravo tim modernim aparatima čime je Osječka bolnica morala otkazati 15 operativnih zahvata toga dana, pa me zanima gospodine ministre kako Ministarstvo zdravlja, ali i Vlada RH planira riješiti gorući problem KB Osijek. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Milan Kujundžić. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Poštovani kolega Salapić, hvala vam lijepa na vašem upitu. Nažalost, ne samo u Osijeku nego zbog dotrajalosti diljem Hrvatske bolnica i opreme u njima, imali smo zadnjih mjeseci nekoliko ozbiljnih havarija uključujući ove dvije u Osijeku, bile su u Splitu i u Rijeci koje su žurno sanirane kao što će biti žurno sanirana i ova zadnja koja se dogodila u Osijeku. Istina je da zgrada gdje se nalazi Zavod za oftalmologiju stara je oko 120 godina i gdje se takve havarije mogu očekivati. Ja i ovu prigodu koristim pohvaliti osoblje cijelog KBC-a Osijek i Zavoda za oftalmologiju za brzo izmještanje i zaštitu opreme s jedne strane i još važnije za organizaciju da nema zastoja gleda operacija jer se nastavilo sa operacijama u drugim operacijskim dvoranama prvenstveno na otorini. A za neke operacije koje ne mogu sada raditi dogovorene su operacije u Zagrebu. Isto tako važno je taknuti tu temu da se ponekad nameće pitanje koliko ima smisla investirati u dotrajale zgrade ali glede Osijeka ovo što će se raditi sa objedinjenim hitnim prijemom, dnevnom bolnicom i dogradnjom kirurgije to je nešto što je apsolutno opravdano za što su pripremljena sredstva i što će vrlo uskoro krenuti u izvedbu kao i u drugim bolnicama diljem Hrvatske. A ono što ostaje poruka nama danas svim živućim Hrvatima je pokušati razmišljati dugoročno kako izgraditi nove bolnice posebice u određenim sredinama.
Hvala. Uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo ministre. Očekivao sam vaš odgovor na ovaj način. Ja pozivam i vas i predsjednika hrvatske Vlade ali i ministricu Žalac s obzirom da dosada nisu bolnice koristile sredstva iz Fondova za energetsku obnovu a isto tako ono što se dogodilo u Osijeku a to je upozorenje za sve nas koji tamo živimo zbog upravo ovakvih uvjeta rada u osječkoj bolnici nas je napustilo dosada u kratkom vremenu 30 vrhunskih liječnika što u zemlje EU, što u druge gradove izvan istočne Hrvatske. Pa onda ako ne osiguramo uvjete za rad liječnicima ali pacijentima i građanstvu koje tamo živi imat ćemo veliki problem. Zajedno s vama dijelim tu brigu i nadam se da ćemo u skoro vrijeme uspjeti svi zajedno i hrvatska Vlada riješiti taj gorući problem. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru državne imovine, vrlo poštovanom kolegi Mariću. Poštovani ministre, ne samo kao saborski zastupnik već i kao znanstvenik svoju ste karijeru gradili na jednom vrlo argumentiranom kritiziranju privatizacije koja je provođena u RH. Posebno ste aktivni u tom pogledu bili prošle godine tamo negdje u svibnju, mislim da će se svi sjetiti vaših izjava kako za određene odluke tadašnje Vlade donesene na telefonskoj sjednici ne samo da ne bi digli ruku, već da Vladi poručujete da makne ruke od Podravke. E sada, zašto vas to pitam? Kao saborski zastupnik i kao znanstvenik stalno ste govorili o privatizacijama koje su se događale u RH i aktivnosti Vlade, međutim danas ste ministar državne imovine, danas ste vi zaduženi za upravljanje državnom imovinom, danas ste vi zaduženi za privatizaciju. I sada u trenutku kad se u RH najavljuje možda i najveći pojedinačni slučaj privatizacije u ovih 25 godina od vas resornog ministra nije čuti niti glasa. E pa sada, kada ne odgovarate na upite novinara, kada ne odgovarate na zahtjeve postavljene po Zakona o pravu na pristup informacijama onda vjerujem da ćete meni kao saborskom zastupniku na aktualnom prijepodnevu odgovoriti na jedno izuzetno jednostavno pitanje, a pitanje za vas uvaženi ministre glasi: Da li podržavate privatizaciju HEP-a radi nacionalizacije INA-e? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Cijenjeni zastupniče Grbin najprije mala ispravka, radi se o slučaju Končara kad su dionice Končara prodane na telefonskoj sjednici tada sam rekao ovdje da nikad ne bih digao ruku za takav način prodaje zbog brzine i zbog metodologije i zbog toga što se mogla postići znatno veća cijena i korist za RH. Što se tiče INA-e i HEP-a najprije vam moram kazati da je INA oduvijek bila gospodarski gigant i poslovni subjekt od strateške važnosti. Takvi ekonomski centri moći zahtijevaju kompetenciju, stručnost i odgovornost, odgovornost prema tvrtki najprije, odgovornost prema radnicima, odgovornost prema svima u poslovnom sustavu i u konačnici odgovornost prema državi. Nažalost u INA-i i na INA-i su nedorasli pojedinci i skupine izvršavali vježbe projektiranih šteta. I to za posljedicu ima da je INA traumatizirana ne samo od 2003. nego i znatno više od 25 godina. Ekonomske zakonitosti, temeljni postulati čak i razuma, poslovni standardi su postali nepoželjni kad je riječ o INA-i već dugo vremena. Ali to i ne čudi kad je prije 13 godina sva upravljačka prava i proces odlučivanja dat dioničaru koji je tada imao samo 25% plus 1 dionicu. Ako se tome pridoda politika istih i istih čak pojedinaca ili skupina koja u jednom drugom strateškom društvu zadržava 30% ali se odriče prava bilo kakva odlučivanja i utjecaja na proces odlučivanja u tvrtki onda govorimo o izostanku različitih kriterija. Takvim postupcima Vlada RH se odmicala od INA-e. Ova Vlada nije se odrekla od INA-e, nije se odrekla INA-e i to je nedvosmisleno potvrdio predsjednik Vlade. A predsjednika Vlade ne treba prevoditi sa hrvatskog na hrvatski. I moj politički stav o INA-i je poznat, moj stav o potrebi i nužnosti reotkupa dionica INA-e je poznat kao što je poznat i o HEP-u. Uvijek sve odluke u HEP-u i oko HEP-a i sav proces odlučivanja treba biti u rukama države i država mora uvijek donositi odluke sama i samostalno. Ali podržavam uključivanje HEP-a i drugih poslovnih subjekata u proces reotkupa INA-e. Ali moram vas upozoriti kao ministar državne imovine u koji ulazi i niz trgovačkih društava i onih koji kotiraju na burzi, na Zagrebačkoj burzi da moramo brinuti o nekoliko važnih pojedinosti – o informacijama koje dajemo dioničarima. O povlaštenim informacijama, o davanju povlaštenih informacija, ali i o upućenim osobama. Svako moje komentiranje daljnje bi moglo dovoditi u zabludu investicijsku zajednicu i sve informacije u svezi tržišta kapitala su isključivo na regulatornom tijelu HANFA-e. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine ministre, moje je pitanje bilo jasno da jasnije nije moglo biti. A pitanje je glasilo: podržavate li privatizaciju HEP-a radi nacionalizacije INA-e? S obzirom da se radilo o prijedlogu kojeg je iznio predsjednik Vlade i potpredsjednica Vlade koja sjedi do njega, na to ste pitanje mogli i trebali odgovoriti samo sa da ili sa ne. Vi ste mi unatoč tome uzvratili jednom litanijom o pogrešnom načinu upravljanja INA-e. Međutim iz vašeg izbjegavanja jasnog odgovora ja ću izvući zaključak da vi očito namjeravate provesti odluku predsjednika Vlade, da vi očito namjeravate napraviti sve ono što je potrebno da bi se privatizirao HEP, strateško trgovačko društvo u vlasništvu Republike Hrvatske i da vi očito kao ministar radite nešto što bi kao zastupnik osuđivali. A primjer tome je i odluka iz svibnja 2016. godine koju ste napali. To nije bila samo odluka o privatizaciji Končara poštovani kolega Mariću. To je bila odluka kojom je status strateških trgovačkih društava skinut i ACI-u i Croatia Airlinesu i Podravci. Tadašnjoj Vladi je trebalo 3 mjeseca da donese tu odluku koju je donijela na telefonskoj sjednici. Odavde iz ove dvorane sasuli ste paljbu po toj odluci kakve se ni mi iz oporbe ne bi postidili. Ova Vlada je evo sada već tu i vi sjedite u njoj jedno tri mjeseca, ali to vama nije bilo dosta, da onu odluku koju ste popljuvali kolega Mariću, popljuvali, za koju ste rekli da je katastrofalna popravite. E to govori o tome koliko ste vi vjerodostojni i koliki je kredibilitet sviju vas skupa. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade i ministri u hrvatskoj Vladi, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih postavio pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru obrane gospodinu Krstičeviću. Naime, u posljednjih godina obrambeni proračun umanjen je za gotovo 1,4 milijarde kuna, a istodobno pred naše Oružane snage, pred Hrvatsku vojsku iz godine u godinu postavljaju se sve veći zahtjevi. Naravno da pad standarda života hrvatskog vojnika, dočasnika i časnika je preočit, a o kvalitetnom uvježbavanju, modernizaciji i opremanju Oružanih snaga u takvim uvjetima ne možemo ni govoriti. U proteklom vremenu na žalost u Oružanim snagama govorilo se u kontekstu kao tereta društvu, potrebi njenog smanjenja, smanjenja sredstava za obranu i došli smo do najnižih mogućih razina. Pobjednička Hrvatska vojska po ničemu to nije zaslužila, a i kao država moramo voditi računa o svojoj sigurnosti, moramo voditi računa o zaštiti svojih granica, zaštiti svoga mora i zračnog prostora. Dakle, više ne smijemo dopustiti nikada da Hrvatskoj visi mač nad glavom. Svi znamo gdje smo bili '91. godine i kroz što smo prošli. Iz pouke i smjernice iz toga trebamo o njima voditi računa. Kao odgovorna Vlada povećali ste obrambeni proračun za ovu godinu o čemu smo raspravljali u prosincu u ovom Visokom domu. Svjesni smo da stoga naše Oružane snage moraju odgovoriti na nove trendove i sigurnosne izazove, razvijati nove sposobnosti i pridonositi kolektivnoj sigurnosti. Ali dakle u okviru svojih mogućnost i pomagati pri poplavama, požarima, traganju i spašavanju. Imali smo prilike poštovani ministre čuti vaše izjave da će u 2017. godini u fokusu obrambenog sustava biti upravo čovjek, vojnik, dočasnik i časnik, njegov standard, [[Upadica Reiner: Hvala.]] bolji uvjeti života u vojarnama. S obzirom na to, evo molimo da nas upoznate kakvi su vaši planovi i prijedlozi koje ćete poduzimati u tome smjeru. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Damir Krstičević. Izvolite.
Gospođo i gospodo zastupnici, gospodine uvaženi zastupniče hvala puno na vašem pitanju. Kao što znate ova Vlada, Plenkovićeva Vlada je nakon godina smanjenja obrambenog proračuna od preko gotovo milijardu i 400 milijuna kuna u zadnjih osam godina mi smo zaustavili pad obrambenog proračuna. Imamo povećanje, imamo povećanje od 8%. To je nekih 350 milijuna kuna. To je još daleko, sadašnji proračun je 1, 23 bruto društvenog proizvoda. To je još daleko od preporučenih 2% što smo se i obavezali u NATO-u. Kao što vidimo sigurnosna situacija u našem okruženju se usložnjava, imamo nove ugroze i nove rizike, prema tome kao odgovorna Vlada, kao odgovorna država itekako moramo voditi računa o vlastitoj sigurnosti. Za mene, za nas ulaganje u obranu, ulaganje u sigurnost to nije trošak, to je investicija, zato kao što ste i rekli ova godina 2017. želimo da bude godina vojnikinja, vojnika, dočasnika i časnika u oružanim snagama. Želimo bolje uvjete naših vojnika u našim vojarnama, želimo se maksimalno fokusirati na čovjeka. Čovjek je taj koji radi razliku i u Domovinskom ratu i danas i ono što je najbitnije želimo vratiti dostojanstvo hrvatskom vojniku. Ovih godina jako puno je od hrvatskog vojnika uzeto, uzet mu je prekovremeni, uzet mu je terenski dodatak, uzet mu je zapovjedni dodatak pa čak i ta prehrana netko je napravio prehranu da je ona različita da vojnik ima jednu prehranu, dočasnik drugu, časnik treću tako da smo od 1.1. uveli jednu prehranu za jedan obrok koji je jednak jel je tako bilo u Domovinskom ratu, a tako treba biti danas u funkciji da je vojnik spreman izvršiti zadaću. Druga vrlo bitna stvar, to je razvoj sposobnosti koji je također vrlo bitan, želimo razvijati nove sposobnosti koje su nam potrebne da se možemo nositi sa tim ugrozama. Treća vrlo bitna stvar je operativni raspored naše vojske. Ne znam zbog čega u ovih nekoliko godina vojska je otišla iz nekih prostora u koje je investirala od Varaždina, Sinja, Šibenika otišla je u gore uvjete i nama je sada zadaća da iz analiziramo jer nema smisla da čovjek iz Varaždina odlazi u Petrinju, iz Imotskoga da odlazi u Knin ili Benkovac ili puno Slavonaca da je u Kninu, idemo taj operativni raspored malo postaviti da je on u funkciji izvršenja zadaće, idemo sa vojskom u Vukovar. Vi znate da je to u funkciji upravo da ti Slavonci budu bliže, a s druge strane to je u funkciji naše sigurnosti, a to je i konkretan doprinos nas našem Vukovaru razvoju gospodarstva. Ono što je zadnje vrlo bitno naš proračun osim sigurnosti želimo ga usmjeriti u hrvatsku vojnu industriju. Evo ja ću sada 30. potpisati ugovor u vrijednosti preko 250 milijuna kuna sa hrvatskim firmama u potpori gospodarstva u potpori tog hrvatskog proizvoda da bude u našim oružanim snagama ali da on bude i potpora ukupnoj našoj industriji. Sve u svemu, hrvatska vojska je brend, hrvatska vojska će izvršiti sve svoje zadaće koje budu postavljene pred nju. I ono što je najbitnije mi u sve u funkciji praćenja ukupne situacije i kažem još jednom, Hrvatska je sigurna zemlja i ono što je najbitnije NATO je naša obaveza i ja kažem da Hrvatsku nitko više nikada neće ugroziti. Hvala vama svima na potpori većem proračunu ministarstva.
Hvala. Uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre obrane. Jako sam zadovoljan vašim odgovorom. Vidim da primjenjujete jednu cjelovitu strategiju obnavljanja i jačanja oružanih snaga, ne samo na poboljšavanju uvjeta života hrvatskih vojnika nego i na obnavljanju tehnike, dakle što je bilo zanemarivano u proteklom razdoblju. I ovo što ste sami spomenuli kroz raspored postrojbi jako me veseli što će jedna od postrojbi hrvatske vojske naći se u našem gradu heroju gradu Vukovaru. A također i davanje imena određenim dvoranama u Ministarstvu obrane, a koliko čujem i cijelim vojarnama u Hrvatskoj po imenima ratnih heroja, ljudima koji su nas vodili u Domovinskom ratu, od ratnog ministra Gojka Šuška preko generala Janka Bobetka, Zvonimira Črvenka junaka Blage Zadre dakle jamstvo su da ćemo i na toj simboličnoj razini vraćati ponos i dostojanstvo hrvatskom vojniku i da ćemo na temeljima Domovinskog rata sveobuhvatnim mjerama razvijati dalje i jačati naše oružane snage. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine premijeru. Akcijskim planom za rasterećenje gospodarstva planirate uštedjeti milijardu i pol kuna od toga zaštiti na radu milijardu i 200 milijuna dakle 80% od ukupne sume. Gledajući vaš akcijski plan može se vidjeti da je on napuhan i da dosta od tih stvari koje mislite uštediti i one milijune koje mislite uštediti stvarno nisu realni i nisu oni koji bi trebali odgovarati istini. Ali ono na čemu ćete uštedjeti, uštedjet ćete na zdravlju radnika. Ušteda nema i neće ih biti, a mogu reći da je ovaj plan u suprotnosti sa politikom EU. I dok je danas politika EU usmjerena na jačanje zaštite zdravlja i sigurnosti radnika na radnom mjestu vi kao osoba koja snažno zagovara proeuropsku politiku u Hrvatskoj provodite suprotno. Umjesto da zahvatite druge segmente nepotrebnog administriranja, Vlada je odlučila krenuti skalpelom na sustav koji se bavi ljudima, njihovim zdravljem i sigurnosti, a izravno i sigurnosti građana jer snižavate zdravstvene i sanitarne standarde. Gospodine premijeru, molim vas da hrvatskim radnicima sada jasno i javno odgovorite hoće li ova Vlada ustrajati na mjerama uštede kojima se izravno dovodi u opasnost zdravlja i sigurnost radnika na radnom mjestu i hoćete li ukoliko ustrajete na predloženoj politici ušteda na radnicima u Hrvatskoj biti osobno odgovorni za porast smrtnih slučajeva, ozljeda na radu i trajnog oštećenja zdravlja radnika zbog smanjenja zaštite na radu za većinu radnika u RH? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mrsić, nemojte biti tako dramatični … [[Govornik nije uključen.]] smrtnosti na radu zbog mjera koje su usmjerene za rasterećivanje hrvatskoga gospodarstva. Mi smo rekli da će prioritet ove Vlade nakon donesene porezne reforme, nakon novog Zakona o javnoj nabavi biti daljnje konkretne mjere koje će olakšati poslovnu slobodu i poduzetništvo svih onih odvažnih ljudi koji se upuštaju u poslovne pothvate. Zbog toga ovaj plan kojeg smo usvojili na Vladi, koji ima 104 mjere i koji bi trebao donijeti uštede od 1,5 milijardu kuna nailazi na vrlo kvalitetno i dobro percipirano i shvaćeno jasno određenje Vlade od strane onih koji su svaki dan suočeni sa brojnim nametima a za koje nerijetko ne vide konkretnu korist. Vi ste primijetili a i u raspravi u proteklih nekoliko tjedana i uočili ste da je ključno načelo glede zaštite na radu bilo načelo razmjernosti, načelo razmjernosti. Mislim da ćete se suglasiti da nije isto voditi računa o zaštiti na radu primjerice u građevinskom sektoru ili u nekom društvu, nekoj tvrtki, nekoj instituciji gdje je posao vezan za urede. S te strane upravo kroz to načelo ide se za kvalitetnim i daljnjim uštedama. Kada je riječ o standardima higijene, standardima javnog zdravstva, sve o čemu govorimo u ovom planu je sukladno međunarodnim standardima. Nema nikakvog koraka unazad koji bi na bilo koji način ovim mjerama doveo u ugrozu sigurnost hrane ili bilo na koji drugi način sigurnost javnog zdravstva u Hrvatskoj. Prema tome, ove mjere jesu na tragu politike EU koja godinama, ali zaista godinama ima aktivnost koju vodi nekadašnji bavarski premijer Seehofer koji baš ima za cilj da ukida brojne i administrativne barijere a i vrste nameta koji postoje na razini EU a nisu korisni za poduzetnike i nisu nužni u realnom životu. Stoga je ovaj akcijski plan jedan dokument na kojem će povjerenstvo koje smo osnovali raditi, uključit ćemo u dijalog i rad povjerenstva i predstavnike sindikata. Smatram da oni trebaju dati svoj doprinos i jasno artikulirati ukoliko vide određene aspekte koji bi mogli biti problematičnima. Mislim da ćete pretpostaviti da nitko od ljudi koji su u Vladi ili u bilo kojem resoru a svi su resori radili iz svog kuta na ovom dokumentu ne bi imali za cilj ni na koji način ugroziti javno zdravstvo ili sigurnost naših sugrađana. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Gospodine premijeru u vašem odgovoru nema jedne riječi koja nosi milijun i pol tisuća građana RH a to je radnik. U svom odgovoru niti jednom riječju se niste osvrnuli na radnike. I kada govorite o tome da je načelo razmjernosti nešto što vas je vodilo onda bih rado vas napomenuo da smanjujete mogućnost sistematskih pregleda ljudi koji rade u buci. A to znači ovako. Da svake godine idu na pregled i da se spriječi da ogluše ili da budu nagluhi. Da li je to ušteda ili ne? Da vam zorno kažem vi ministar Čorić i ministrica Dalić koja evo samo u svojem intervjuu se hvali da bi željela biti Margaret Thatcher hrvatska očito ne marite za zdravlje radnika. Ugledajte se na međunarodne tvrtke u Hrvatskoj koje naše standarde zaštite na radu podižu na još veću razinu i imaju već i veće planove nego što zahtjeva naš Zakon o radu. Ako EU potiče jačanje zaštite radnika na radnom mjestu počnite i vi poštovati naše radnike, spomenite ih u vašem govoru i omogućite im dostojne uvjete rada kao što imaju radnici u ostalim članovima EU. Ali dosadašnja politika Vlade potvrđuje da je profit iznad zdravlja i da su po vama to hrvatski radnici zaslužili.
Hvala lijepa. Kolega Mrsić ja ne dvojim da ste ovom svom demonstracijom privukli pozornost medija što vam je i bio cilj, ali ja bi molio da ipak izbjegnemo takve stvari. Slijedeći puta će netko svoju omiljenu pjesmu recimo pustiti ili tako. To nije na razini ovoga Doma. Hvala lijepo. Slijedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Ines Strenja-Linić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani premijeru, uvaženi ministri dakle danas je top tema INA, ali ja ću mom ministru, našem ministru Slavenu Dobroviću postaviti pitanje ipak iz jedne druge njegove domene a to je: Mene zanima s obzirom da je plan gospodarenja otpadom donesen koje korake planirate u daljnjem tijeku poduzimati? Dakle nikome nije u interesu i dalje imati situaciju koju danas imamo u Dubrovniku koji je zatvorio svoje odlagalište u Grabovici i sada će vjerojatno ne razvrstani otpad odvoziti u 440 kilometara udaljenu Općinu Gunju koja je ne tako davno bila poplavljena. Koji su to zapravo troškovi? Dakle netko u Dubrovniku, netko je u Dubrovniku ko je imao kanalizaciju prije mnogih gradova u Europi nije se sjetio prije toga izvaditi stari papir, a danas imamo tvornicu u Osijeku koja uvozi stari papir, nije se sjetio proizvesti kompost za naše maslinike, nije se sjetio izvaditi plastiku i metal i opasni otpad kao što su azbest i baterije. Dakle takva je situacija u mnogim gradovima diljem Hrvatske. Donesen je plan gospodarenja otpadom a mene zanima dakle koji su vaši daljnji koraci kako taj plan implementirati? Hvala.
Odgovorit će uvaženi ministar Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, uvaženi zastupnici odnosno zastupnice. Uvažena zastupnice Strenja Linić hvala lijepa na postavljenom pitanju. Dakle da, evo prije desetak dana smo donijeli Plan gospodarenja otpadom za razdoblje 2017./2022. Dakle, to je dokument koji daje smjernice za razvoj gospodarenja otpadom. On je bio jako bitan jer je bio nužan preduvjet za razvijanje svih aktivnosti koje smo već bili započeli. Međutim, vi znate da bez financiranja praktički mnoge aktivnosti stoje, stoga smo sada u prilici ići punim mahom dalje. Dakle, sa mnogim aktivnostima na polju izgradnje jednog modernog sustava gospodarenja otpadom. Moderni sustav danas, budući da smo dio Europe, znači izgradnja cirkularnog društva. Dakle, to nipošto nisu moderne jedinice za obradu miješanog komunalnog otpada nego moderni koncept koji izgrađuje, dakle sve elemente sustava poštujući hijerarhiju. Stoga smo mi sada u prilici vrlo brzo ići sa programom edukacije građana i svih drugih sudionika, stoga smo u prilici ići sa programima mjera sprječavanja otpada, stoga smo u prilici ići, dakle u obilazak svih jedinica lokalne samouprave, a isto tako i regionalne samouprave gdje ćemo s njima dogovoriti konačne objekte i pozicije s obzirom da imamo sada zgotovljen sustav dimenzionirani sa 70 jedinica reciklažnih koje čine okosnicu, dakle to su sortirnice i kompostišta koje će biti raspoređene diljem Hrvatske i koje će omogućiti postizanje visokih ciljeva recikliranja. Stoga zahvaljujem na pitanju. Vrlo brzo će biti javnost upoznata sa našim djelovanjem, budući da ćemo morati komunicirati, dakle na više načina i sa jedinicama i sa građanstvom. Uglavnom aktivnosti je puno. Nama je želja raspoloživa sredstva, dakle kroz operativni program konkurentnost i kohezija u ovom segmentu je 475 milijuna eura. Dakle, osim odgovornosti da se praktički maksimalno angažiraju ta sredstva postoji odgovornost kako se one angažiraju. Dakle, ne želimo izgraditi sustav koji će onda opteretiti građane, a ne postizati ciljeve, nego upravo obratno. Dakle, uz vrlo malu participaciju domaćeg gospodarstva kao što je do sada bio slučaj, nego upravo obratno izgraditi sustav koji će biti sukladan novom konceptu, dakle kružnog gospodarstva a to su sortirnice, to je odvojeno prikupljanje, dizanje svijesti građana za koje smatram da se neopravdano podcjenjuje i da one sredine gdje je stupanj recikliranja nizak je u stvari to posljedica loše organiziranog sustava a ne slabe svijesti ili slabe voljnosti građana za participiranjem. Evo hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Ines Strenja Linić.
Zahvaljujem gospodine Dobroviću. Nadam se da ćete sve navedeno kao što ste rekli i implementirati, zapravo iskoristiti sav taj novac koji nam je na raspolaganju. Ali ja bih zapravo podsjetila da imamo i jedan svijetli primjer, a to je gospodarenje otpadom na otoku Krku koji već sada izdvajaju preko 50% više, znači i od europskog prosjeka, a nama je do 2020. zapravo zadana taj postotak izdvajanja otpadom. Dakle, nadam se da najzad sad imamo i političku volju da i provedemo taj Plan gospodarenja otpadom. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja poštovani zastupnik Ivan Ćelić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, uvažene ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru zdravstva prof. Kujundžiću. Vi ste već i prije nego što ste postali ministar zdravstva rekli da je najveća vrijednost hrvatskog zdravstvenog sustava liječnici, medicinske sestre i ostali djelatnici u zdravstvu. Postoji niz zdravstvenih institucija koje se bave liječenjem djece u Republici Hrvatskoj od kojih je najveći broj stacioniran u gradu Zagrebu. Međutim, dvije bolnice su u vlasništvu grada – dječja bolnica Srebrnjak i Psihijatrijska bolnica za djecu i mladež. To je jedina psihijatrijska bolnica za djecu i mladež u RH i na žalost razina zaštite na području dječje adolescentne psihijatrije u RH nije baš na zavidnoj razini. No, ono što je najveći problem, dakle to je Klinika za dječje bolesti u gradu Zagrebu. Njezina lokacija je takva da često puta roditelji dođu s djecom, ostave automobil koji onda odnese pauk. U 11. mjesecu ste bili zajedno sa predsjednikom Vlade gospodinom Andrejem Plenkovićem na otvorenju Odjela intenzivne njege u Klaićevoj. Mene zanima, dakle to je i najavljeno u kojoj je fazi realizacija projekta izgradnje nacionalne dječje bolnice, je li definirana lokacija, kapacitet bolnice i drugi detalji za izradu kvalitetnog projektnog zadatka. Postoji li mogućnost dogovora sa jedinicom lokalne samouprave, sa gradom Zagrebom barem što se tiče lokacije i je li definiran način financiranja s obzirom da postoje dostupna sredstva iz EU vezano za izgradnju nacionalne dječje bolnice. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Milan Kujundžić. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, gospodine doktore Ćelić. Hvala za upit. Mislim da je strateški plan ove Vlade, a što je premijer u prvim danima prepoznao i glasno izgovorio da među nasušnim brojnim potrebama u sustavu zdravstvu prominira dječja bolnica u Zagrebu. Naime, sada se djeca liječe, govorim o bolničkim uvjetima na više lokacija koji su u prosjeku dotrajali uvjeti nerijetko skromni i odluka je zapravo da ono što obveza ove Vlade je napraviti jedinstvenu dječju bolnicu u Zagrebu, ne samo radi podizanja komfora i uvjeta za liječenje djece i njihovih roditelja dok su s njima da mogu s njima boraviti, nego i zbog potrebe na jednom mjestu okupiti kadrove i dijagnostičke i terapijske alate koji su neophodni u tome smislu. I više puta sam s premijerom razgovarao i sa drugim članovima Vlade ali i sa brojnim ljudima u Hrvatskoj, u tome nitko ne dvoji da to treba biti prioritet. Lokacije smo razmatrali, idealna bi uvjetno govoreći bila lokacija započeta sveučilišna bolnica u Blatu koja naravno svojom površinom prelazi potrebu dječje bolnice jer procjena je za dječju bolnicu bi trebalo oko 50-akademik tisuća kvadratnih metara, ali će biti analizirano sa gradom Zagrebom i naravno sa hrvatskom Vladom i s vama ovdje svima nazočnim gdje vjerujem da nitko neće biti protiv, za druge stvari možemo se politički imati drugačija mišljenja, ali vjerujem da kada je riječ o jedinstvenoj dječjoj bolnici da neće biti suprotnih mišljenja. Dakle razmotriti postojeću lokaciju i dio izgradnje grubih gradova na lokaciji u Blatu gdje postoje određeni termalni izvori ili pak nekoliko drugih lokacija u Zagrebu koje potencijalno dolaze, a koje bi bilo sada ishitreno izgovoriti. Glede financijskih sredstava, ovo ste dobro otvorili upit, postoje značajna sredstva koja bi se mogla uzeti iz eu fondova, naravno ona neće biti po sebi dostatna, ali mislim da ono što sam rekao slučajno ne planirajući ovaj upit, da neke stvari naprosto živuća generacija sada nas morat će preuzeti obvezu i naći sredstva za napraviti jednu takvu bolnicu. I ja vjerujem po onome što sada pripremamo da bismo mi mogli biti sa projektima spremni do kraja godine, a onda ovisno o kojoj lokaciji u sljedećoj godini započeti s radovima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivan Ćeić.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Ja vjerujem da će vaša odlučnost kao i raspoloživost od strane predsjednika Vlade RH uistinu doprinijet da čini mi se ponekad već otrcan pojam reformi vezano za zdravstvo i zdravstvenih politika kao što ste dobro spomenuli, dakle zdravstvene politike bi trebale imati nadstranačku dimenziju i vjerujem da ćemo svi zajedno postići suglasje i nacionalni konsenzus da uistinu izgradnja nacionalne dječje bolnice bude prioritet u poboljšanju standarda zdravstvenih usluga za najranjiviji dio populacije. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Anka Mrak TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja svoje pitanje upućujem predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Plenkoviću. Ovo pitanje se odnosi na nešto o čemu smo već imali prilike raspravljati u ovom uvaženom domu. A o čemu je riječ? Dakle i u času kada je premijer govorio o programu Vlade, a iza toga imali smo prilike čuti da će biti određena reforma bez obzira na tu otrcanu riječ, a vezano uz način funkcioniranja ministarstva gdje će se imenovati državni tajnici i iza toga ravnatelji pojedinih uprava. Svjedoci smo toga da su državni tajnici imenovani i ono što smo imali prilike reći o čemu smo govorili, da će sigurno po ministarstvima biti dva do tri državna tajnika i to je učinjeno. No međutim i dalje smo svjedoci da se na sjednici Vlade imenuju pomoćnici ministara, što ja moram priznati djelomično i razumijem jer morate biti operativni, uprave moraju imati na čelu ljude koje treba imenovati. No međutim bilo je najavljeno, dosta se i diskutiralo u ovom uvaženom Domu da će biti ravnatelji uprava, da će to biti javni natječaj i da ćemo vrlo skoro dobiti i zakon kojim će to biti definirano. Ja sam malo pogledala po web stranicama i nisam vidjela da je taj zakon u pripremi, pa me zanima da li se od toga odustalo, da li će ostati pomoćnici kao što je bilo i prije pa ćemo imati dva nivoa državnih dužnosnika državne tajnike i pomoćnike ili je to možda pušteno za neko drugo vrijeme, iako je ovdje bilo rečeno da će biti odmah? Ja razumijem da to nije bilo moguće u času kada su bili imenovani ministri odnosno kada se mijenjao taj zakon, ali mislim da je došlo vrijeme ako tome je tako da onda stvarno tako i napravimo jer ćemo imati pomoćnike i imat ćemo sigurnu tu jedan problem koji će se osjetiti i na proračunu naše države, pa stoga molim premijera da u tom smislu da odgovor. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će poštovani predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Mrak Taritaš, točno je da smo razgovarali o tome ali smo jasno rekli nakon dvije godine rada Vlade. Zašto to govorim? Dakle sada ste vi kao ja u Lisinskom neki dan. To smo rekli vrlo jasno, to je bio dogovor između MOST-a i HDZ-a, želimo profesionalizaciju državne uprave, želimo da na toj upravljačkoj razini pomoćnika ministara danas budu ljudi koji tamo dolaze javnim natječajem, koji mogu biti i zaposlenici tog ministarstva koji mogu biti i potencijalni zaposlenici van sustava državne uprave, ali da su sa kvalifikacijama, to je ono što je najvažnije i najbitnije. S te strane vidite da smo vrlo racionalni u broju državnih tajnika, kriterij koji sam ja tada kazao, a i vidite ga u sustavu svih ministarstava je kriterij funkcionalnosti. Nema nijednog državnog tajnika koji nema u svom portfelju specifične nadležnosti pojedinoga ministarstva, niti jedno ministarstvo neće imati više od tri, neka imaju dva, neki trenutno imaju samo jednoga. Mislim da sa te strane pokazujemo odgovornost. A što se tiče novoga zakona, to je dio aktivnosti koje radi ministar uprave i potpredsjednik Vlade u kontekstu akcijskog plana za reformu javne uprave koji će kao što vam je dobro poznato napraviti niz reformi u brojnim aspektima kvalitetnijeg funkcioniranja javne uprave bilo na središnjoj razini, bilo na razini jedinica lokalne i regionalne samouprave. Prema tome, nema nikakvog odustajanja, za normalno funkcioniranje ministarstava potrebna vam je razina pomoćnika ili ravnatelja bez obzira kako se oni zovu, kada se stvar konsolidira i kada budemo spremni namjerno bi to napravili u sredini mandata da tu dođu ljudi sa profesionalnim referencama a nakon toga vjerujem da bi ovakav sustav jasno podijeljene političke razine, dakle ministri i državni tajnici zaokružio po meni i stabilizirao rad državne uprave i ojačao institucije hrvatske države. To je cilj i to je poanta i oko tog cilja nećemo odstupiti i tako smo se i dogovorili i očitovali. Nikad nismo rekli da će to biti odmah. Hvala vam.
Hvala. Uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Dakle apsolutno je jasno u odgovoru koji je premijer dao slijedeće: mi imamo sad pomoćnike koji su dužnosnici i onda ćemo u sredini mandata imati izmjenu i dopunu zakona gdje ćemo imati ravnatelje. Dužnosnici, pomoćnici odlaze zajedno kad odlaze i ministri, a ravnatelji ostaju, oni su zaposlenici i ostaju dalje. Dakle vrlo interesantan model koji smo već vidjeli i koji se je pokazao da baš i nije efikasan ali ajmo pričekati sredinu mandata pa vidjeti što će se stvarno desiti. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Vlatko Kopić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici svoje pitanje upućujem ministri znanosti i obrazovanja profesoru Barišiću. Program razvoja sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje od 2016. do 2020. godine kao i pripadajući akcijski plan koji je donesen krajem 2016. predviđa izradu novih strukovnih kurikuluma na temelju standarda zanimanja i standarda kvalifikacija. Osnovni naglasak pritom je stavljen na fleksibilnost školskih kurikuluma koji će moći odgovoriti na stvarne potrebe tržišta rada te promjene i inovacije koje zahtijevaju pojedini sektori. Poštovani ministre mene zanima što Ministarstvo znanosti i obrazovanja planira poduzeti u pogledu modernizacije strukovnog obrazovanja i učinkovitijeg povezivanja strukovnog obrazovanja s tržištem rada?
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Pavo Barišić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovani i uvaženi zastupniče doktore Kopiću hvala lijepa na vašem pitanju. Ja bi pošao od stanja u kojem se nalazi strukovno obrazovanje u RH kao najzastupljenije u okviru srednjoškolskoga obrazovanja. Mi imamo u RH preko 70%, negdje 71% srednjoškolskoga obrazovanja koje se odnosi na strukovno obrazovanje. Naglašavam da je europski prosjek odnosno prosjek unutar EU negdje oko 49%. Tako da je u našem sustavu strukovno obrazovanje znatno zastupljeno i vrlo je važno ali moramo svakako poći od toga da je prilično zastarjelo i da su osobito sadašnji kurikuli unutar strukovnog obrazovanja prilično zastarjeli, da ih je potrebno modernizirati i novirati i u tom smislu donošenje ovoga programa i akcijskoga plana krajem godine je jedno dobro polazište, dobra pretpostavka s koje ćemo početi i na koju ćemo nadograditi nekoliko osnovnih mjera. Ja bih ovdje spomenuo 5 ključnih. Prava je da ćemo pokušati unaprijediti model učenja na radnim mjestima. Jedan pokušaj uvođenja kombiniranog dualnog modela po uzoru na uspješne susjedne srednjoeuropske zemlje koje su to razvile i imaju vrlo uspješna gospodarstva izdvojit ću samo Austriju, Njemačku, Švicarsku koje su nam ponudile svoje modele i s kojima zajedno ćemo već ove godine barem jednu ili dvije škole kao pilot projekta započeti upravo takav model. Druga mjera osobito važna to je promicanje strukovnog obrazovanja kao prvoga izbora i podizanje privlačnosti strukovnoga obrazovanja. Dakle iz ovih brojki koje sam naveo nama ne nedostaje zastupljenosti strukovnog obrazovanja. Ono što nedostaje to je da učenici se opredjeljuju za to kao prvi izbor i tu je unutar ovog programa jako važan aspekt. Treći je, unaprjeđenje sustava stručnoga unaprjeđenja nastavnika koji će izvoditi te programe. Četvrti je unaprjeđenje i osiguranje kvalitete strukovnoga obrazovanja. I peta mjera koja je posebno važna to je povećanje pokretljivosti i zapošljivosti učenika koji su u strukovnom obrazovanju. Tu bih također dodao još jednu brojku to je da je unutar EU zapošljivost učenika koji završe strukovno obrazovanje oko 70% a u RH je oko 48% što je potrebno podizati. Htio bi dodati da donošenjem ovog programa i akcijskoga plana mi smo skinuli suspenziju sa povlačenja sredstava iz dva europska fonda, Europskog socijalnog fonda i Europskoga fonda za regionalni razvoj u iznosu od 85 milijuna eura i 63 milijuna eura. Dakle ukupno 148 milijuna eura je uz sredstva iz državnoga proračuna na raspolaganju upravo za provođenje ovih mjera, dakle ukupno 1 milijardu 110 milijuna i mi ćemo nastojati zajedno s drugim ministarstvima, a pogotovo Ministarstvom turizma i drugim razviti u određenim područjima upravo i modernizirati strukovno obrazovanje.
Hvala. Uvaženi zastupnik Vlatko Kopić.
Evo zahvaljujem se gospodinu ministru na ovdje svemu izrečenom i zadovoljan sam sa daljnjim odgovorom.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ja ispred kluba HSS-a ima pitanje za predsjednika hrvatske Vlade gospodina Plenkovića, a pitanje glasi tko to u Vladi odlučuje o prodaji nacionalne imovine i ima li jedinstva oko toga pitanja? Naime, osvrnut ću se na izjavu našeg predsjednika Hrvatskog sabora gospodina Petrova koju je dao jučer na Hrvatskom radiju, a koju vi kao premijer niste demantirali. A izjava glasi da se pokušava pogurati inicijativa za prodaju šuma i voda. Budući da u hrvatskoj Vladi sjede najodgovorniji ljudi iz HDZ-a kao i iz MOST-a, a vi ste kao premijer odgovorni upravo za hrvatsku Vladu pitam vas da li je ova izjava istinita. Jer ako predsjednik Hrvatskog sabora izjavi nešto tako, onda sigurno da takva izjava ima svoju težinu. A tada je inicijativa za prodaju šuma i voda mogla doći jedino iz redova HDZ-a. Pa vas pitam da nedvosmisleno kažete da li je takva inicijativa ili ideja došla od bilo kojeg člana vaše Vlade, jer vjerujem da vi kao najodgovornija osoba u državi znate sve o planovima svojih ministara i da sigurno nitko od njih ne bi radio vama iza leđa. Ako vi jasno garantirate da se nemamo čega bojati i da nećete rasprodavati hrvatska prirodna bogatstva i hrvatske resurse onda je ovo riječ o ponovnom spinu kojim se želi unijeti nemir, a određena stranka sebe prikazati kao jedinu moralnu vertikalu i zaštitnika nacionalnih interesa. Znamo da je upravo i Hrvatska seljačka stranka uvijek se protivila prodaji kako kompanije od strateške nacionalne važnosti, tako i posebno voda i šuma, a jednako tako založili smo se i za zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima na određeni rok. I s obzirom da se prodala INA sada se planira privatizacija HEP-a. Da li su izjave predsjednika Hrvatskog sabora točne, pa je sada na redu [[Upadica Reiner: Hvala.]] i prodaja Hrvatskih voda i šuma ili su to samo paušalne izjave vašeg koalicijskog partnera.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo Petin, vi ste zastupnica Hrvatske seljačke stranke, sestrinske stranke Hrvatske demokratske zajednice. čestitam vam na izboru novog vodstva tijekom ovoga vikenda. Vjerujem da ćete s vremenom sigurno vratiti pripadnost idejama političke obitelji u kojoj zajedno sudjelujemo. Glede vašeg pitanja i reference na izjave predsjednika Hrvatskog sabora ja predlažem da njega konkretno pitate za to pojašnjenje. Ono što vam mogu reći je vrlo jasan stav o kojem govorimo tijekom cijeloga jutra. Dakle, vjerujem da postoji široki politički konsenzus svih aktera na našoj sceni koji žele povrat INA-e u hrvatske ruke. Mislim da je to korak oko kojeg se svi slažemo, a oko toga se posebno slažemo MOST i Hrvatska demokratska zajednica kao glavni partneri u ovoj Vladi i tu imamo puni konsenzus. Kada je riječ o modelu kako doći do sredstava da se kupi MOL-ov udio u INA-i a da ne dođe do javnoga duga, ponavljam još jednom model inicijalne javne ponude HEP-a iz analize koje su meni dostupne i brojnih stručnih mišljenja o toj temi nisam do sada vidio učinkovitiji i realniji model da ga se realizira. Ono što želimo, dakle je puna upravljačka kontrola i jednom i drugom kompanijom. Dakle i INA-om i HEP-om od strane Hrvatske države do one granice koja nam garantira i upravljačka prava i druge aspekte koje vlasnik može imati u nekom društvu, a riječ je o strateškim društvima u RH. Ustav RH članak 52. je sasvim jasan kako se štite prirodna bogatstva i zašto su ona pod osobitom zaštitom i ustavna kategorija. Također stavak 2. tog članka govori da se pobliže sve te teme mogu regulirati zakonima. Kod toga čvrsto stojim. Mislim da je to ustavotvorac namjerno predvidio i na neki način delegirao ovlasti Hrvatskom saboru. Prema tome, još jednom ću podcrtati nema nikakvog razloga da vi kao HSS, stranka koja se brine o hrvatskom selu, hrvatskoj poljoprivredi, poljoprivrednom zemljištu ne sudjelujete u dijalogu. Uvjeren sam da ćete sa ministrom poljoprivrede dati veliki doprinosi predstojećoj raspravi o novom Zakonu o poljoprivrednom zemljištu koji će biti referentan za hrvatsko selo, a i dio našega projekta Slavonija. Hvala vam lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Ana-Marija Petin.
Zahvaljujem na čestitkama na mojoj novoj funkciji. Pa drago mi je što se slažemo oko prodaje, odnosno neprodaje hvatskih šuma i hvatskih voda. Naravno da ćemo kao stranka dati svoj doprinos izradi novog Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Ja vas samo molim, ovakve izjave predsjednika Hrvatskog sabora, dakle vašeg koalicijskog partnera imaju kažem određenu težinu. Ja vas molim da se u buduće ogradite oko takvih stvari jer unose nemir i jednostavno daju krivu sliku. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministrici regionalnog razvoja i fondova EU gospođi Žalac. Naime, vjerojatno ste upoznati da brojni gradovi i općine imaju potrebe izgradnje objekata društvene infrastrukture, potrebe izgradnje staračkih domova. Naravno veseli nas izgradnja vrtića, novih škola, ali i vatrogasnih domova, hospicija. Znamo isto tako da iz europskih fondova do sada je moguće izgradnja takvih objekata samo u naseljima do 5000 stanovnika što predviđa program ruralnog razvoja. Svi ostali nisu obuhvaćeni i nije moguće ih financirati iz takvih sredstava. Na primjer, moj grad, grad Vodice ima veliku potrebu izgradnje staračkog doma. Nadalje imamo slatke brige sa smještajem djece u vrtiću, tako da smo izradili svu projektnu dokumentaciju za izgradnju novog vrtića, ali to trenutno nije moguće. Sigurno da još većih potreba ima u onim krajevima gdje su česta iseljavanja, gdje smo svjedoci da imamo sve manje stanovnika. Moje pitanje vama što ministarstvo poduzima kada možemo očekivati da se i takvi objekti u ovim naseljima financiraju europskim sredstvima?
Odgovorit će uvažena ministrica Gabrijela Žalac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupnici, poštovana zastupnice Martinčev. Evo ako dozvolite samo kratko, to je onaj problem upravo vaš upit Operativnog programa konkurentnost kohezija. To što ste vi pitali, moje nekakve informacije sa terena koje imam u posjeti svim županijama koje sam do sada obišla, gradovima su upravo ta pitanja koja ste vi postavili. To je financiranje upravo dogradnje ili izgradnje školskih objekata i školskih sportskih dvorana, isto tako i vrtića koji se trenutno mogu financirati kod kolege Tolušića u programu ruralnog razvoja ali samo do pet tisuća stanovnika. Isto tako i hospiciji, nažalost u programiranju apsolutno nismo uvrstili ovakav vid mogućnosti financiranja u operativnom programu. To je veliki propust koji ćemo sigurno ispraviti izmjenama operativnog programa koji ćemo u ovoj godini započeti u suradnji sa svim resorima dakle sa svim ministrima u Vladi RH, a isto tako i prema informacijama o projektima koje imamo gotovo i pripremljenu dokumentaciju na terenu. Što želim pri tome reći, da ćemo sredstva prenamijeniti što imamo pravo i bez izmjene operativnog programa u projekte koji su gotovi i spremni s dokumentacijom naspram onih koji nisu gotovi koji mogu poprilično pričekati i 2020. A što se tiče izmjene operativnog programa sigurno ćemo idući tjedan već u suradnji sa Europskom komisijom provesti i te razgovore. Ono što bih samo htjela napomenuti je da bez obzira na ova problem koji ste vi istaknuli tu, moramo reći da evo što se tiče trenutnog financiranja mi smo znači što se tiče energetske obnove sigurno pustili u suradnji sa Ministarstvom graditeljstva natječaj koji se odnosi na škole i obnovu javnih zgrada u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. A što se tiče zdravstvene zaštite, pri tome mislim na primarnu zdravstvenu zaštitu i hitnu medicinsku pomoć, to je nešto što ćemo ugovarati do kraja veljače 623 milijuna kuna iz Operativnog programa konkurentnost kohezija, međutim to je za dnevne bolnice i kirurgije u dogovoru s ministrom Kujundžićem. Međutim evo socijalna skrb isto tako deinstitucionalizacija međutim domovi za stare i nemoćne u ovome trenutku ne može, evo iz toga razloga ćemo sigurno izmjenom operativnog programa ta sredstva osigurati dodatno da do 2020. uspijemo zahtjeve koje imamo s terena u konačnici i isfinancirati iz Operativnog programa konkurentnost kohezija, da što manje sredstava potrošimo iz državnoga proračuna. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Zadovoljna sam odgovorom jer zaista je dopustivo da postoje europska sredstva, dosta smo prozivani da ih nedovoljno koristimo s jedne strane, a s druge strane imamo projekte koji imaju svu potrebnu dokumentaciju ali zbog propusta što 2014. i 2015. nije dobro ispregovarano jer se jednostavno zaboravilo na naselja i na ovakve objekte da to još uvijek nismo u mogućnosti financirati. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Pero Ćosić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje današnje pitanje uputit ću ministru pomorstva, prometa i infrastrukture gospodinu Butkoviću. Poštovani ministre Hrvatski sabor je prije sedam mjeseci donio odluku i dao državno jamstvo za zajam Hrvatski voda kod Europske banke za obnovu i razvij što znači da HAC nije mogao podmirivati svoje financijske obveze, a kako je država bila garant za te obveze da ne bi došlo zbog nepodmirenja obveza do problema sa izvršenjem proračuna osiguralo se novih dodatnih 250 milijuna eura kredita za podmirenje dospjelih obveza i za restrukturiranje tvrtke HAC&SONS. Mislim da ovako parcijalno zaduživanje za podmirenja dospjelih obveza nije nikako dugoročno dobro za likvidnost bilo kojeg društva, a problemi likvidnosti HAC-a i autoceste Rijeka-Zagreb i Hrvatskih cesta su ogromno opterećenje kako za ta društva, ali sigurno jedna potencijalna prijetnja za stabilnost našeg državnog proračuna i mi ne možemo niti smijemo parcijalno rješavati ovako važne probleme. Znamo da je Milanovićeva vlada u prošlom sazivu išla na monetizaciju Hrvatskih autocesta, međutim zbog velikog pritiska javnosti od tog se odustalo, odvojila je iz HAC-a društvo HAC&SONS koje je danas posluje sa poteškoćama i gubitkom, a vi ste u prošloj vladi najavili da ćete cjelovito rješavati ovaj problem restrukturiranje poduzeća u cestovnom sektoru i financijski problem, te da po tom pitanju vodite intenzivne pregovore sa međunarodnim kreditnim institucijama. Pa moje pitanje bi bilo, kako teku pregovori sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj u vezi restrukturiranja cestovnog sektora? Koliki je iznos ukupnog duga cijelog sektora, koliki je dug dospio u ovoj godini 2017. na naplatu i naravno kako to mislimo podmiriti?
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Oleg Butković.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Vi ste u vašem pitanju rekli dosta toga, to je jedan veliki problem. nama upravo u ovim godinama 2017., 2018., 2019. dolazi većina duga u cestarskom sektoru na naplatu. Ukupan dug iznosi 5,2 milijarde eura, ukupan dug čitavog cestarskog sektora, to je samo glavnica duga, a u 2017. godini dolazi na naplatu 1 milijardu, otprilike 1 milijardu i 100 milijuna eura kad uključimo glavnicu i kamatu koja nam stiže u 2017. godini. Stanje duga po društvima, ja ću vam ukratko reći iznosi u Hrvatskim cestama, stanje zaduženosti na dan 31.12.2016. iznosi 9 milijardi i 809 milijuna 189 tisuća i 34 kune. U Hrvatskim autocestama stanje zaduženosti na dan 31.12.2016. iznosi 23 milijarde 271 milijun 942 tisuće i 320 kuna i u Autocesti Rijeka-Zagreb na dan 31.12.2016. dug iznosi 877 ispričavam se 6 milijardi 598 milijuna i 733 tisuće 167 kuna. Vlada RH je nakon propalog pokušaja monetizacije odnosno davanja u koncesiju Hrvatskih autocesta uključujući i Autocestu Rijeka-Zagreb i nakon propalog pokušaja privatizacije o kojemu su i građani rekli na referendumu što misle o tome Vlada RH krenula je u cjelovito rješenje toga problema i cilj je restrukturirati postojeći dug svih ovih navedenih društava kako bi se optimizirao udio postojećeg duga koji sektor može opsluživati iz vlastitih izvora, postupno smanjiti razinu godišnjeg duga na način da se ograniči utjecaj na sektor javnih financija i smanjiti opseg u kojem je budući ili postojeći dug tih društava bio zajamčen od strane države. To je tzv. korištenje o kojem ste i vi govorili odnosno aktiviranje državnih jamstava. Do kraja ovog mjeseca će biti upućeno Vladi RH pismo sektorske politike koje sadrži glavna područja restrukturiranja čitavog znači poslovnog i financijskog restrukturiranja čitavog sektora cestovne infrastrukture kao i potrebne aktivnosti koje Vlada RH zajedno sa svim navedenim trgovačkim društvima treba provesti kako bi se to restrukturiranje i realiziralo. Nakon usvajanja pisma sektorske politike kreću pregovori sa Svjetskom bankom o ugovoru o zajmu i cijeli taj paket bi trebao biti gotov negdje od lipnja mjeseca ove godine. Ovih dana potpisat će se i ugovor sa financijskim savjetnikom koji ima zadatak izraditi strategiju refinanciranja i reprogramiranja ogromnog duga, on će ispitati potrebe tržišta kapitala te dati preporuke i smjernice Vladi, Ministarstvu financija i resornom Ministarstvu mora, prometa, infrastrukture u kojem omjeru refinancirati i dug obveznicama te predložiti rješenje koliki dio duga bi se trebao i mogao reprogramirati na duži rok i uz povoljnije kamatne stope. Također, želim istaknuti da su u tijeku pregovori sa glavnom upravom za tržišno natjecanje Europske komisije a kako bi se od strane Europske komisije potvrdilo da proces restrukturiranja ne sadrži elemente državnih potpora. Na zadnjem sastanku [[Upadica Reiner: Hvala.]] samo još dozvolite, održanom u … koji je bio pozitivan očekujemo i pisani odgovor i podrška Europske komisije u ovom cijelom i složenom procesu. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo ministre na odgovoru i drago mi je da Vlada pristupa cjelovitom modelu rješavanja ovog problema i u funkcionalnom i financijskom smislu. Ali mislim da ste svjesni koliko ovaj problem pobuđuje interes javnosti pa predlažem da kad budete imali nacrt ali prije svega nego taj predmet bude upućen na odlučivanje u Vladu i u Sabor ja predlažem da sazovemo tematsku sjednicu saborskog Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu, pozovemo sve zainteresirane strane, stručnjake, sindikate, zainteresiranu javnost i taj problem raspravimo i donesemo jedne zaključke koji će sigurno dati jedan dobar smjer ka konačnom rješenju i koje će biti sigurno dobra podloga i za odluke Vlade i Sabora i vama podloga za daljnje pregovore i zaključenje ugovora sa potencijalnim investitorima. Evo hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je za potpredsjednika Vlade ministra uprave gospodina Kovačića. Naime, do danas imamo u Hrvatskoj osnovanih preko 180 agencija, zavoda i fondova i drugih oblika pravnih osoba s javnim ovlastima a koje troše i više milijardi kuna godišnje te zapošljavanju na desetke tisuća ljudi. Problem je upravo u tome što ne postoji jasni definirani kriterij za osnivanje ovih agencija kao ni za određivanje njihovih radnih mjesta a samim time dolazimo i do toga da koeficijent složenosti poslova za obračun njihove plaće nije ujednačen sa tijelima javne i državne uprave. Da bi problem bio i gori upravo ove agencije su te koje samostalno određuju i donose razne parafiskalne namete kako za poduzetnike tako i za građane. Dakle moje pitanje je namjeravate li poduzeti nešto po pitanju ove jedne vrlo problematične situacije? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi potpredsjednik Vlade Ivan Kovačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici da racionalizacija sustava agencija je jedna od mjera akcijskog plana reforme javne uprave koja je usvojena na Vladi RH u 12. mjesecu prošle godine te strategije javne uprave za razdoblje 2015.–2020. godine. Sa razradom ove mjere da smanjio bi se broj … agencija u RH bilo da se radi o gašenju pojedine agencije, bilo da se radi o spajanju dvaju ili više agencija ili da se radi o spajanju pojedine agencija sa središnjim tijelima državne uprave ustvari sa resornim ministarstvom. Sve to će se raditi sigurno u suradnji i koordinaciji s resornim ministarstvima vodeći računa naravno o direktivama EU iz pretpristupnih pregovora. Naravno da se te direktive iz pretpristupnih pregovara da se malo tokom zadnjih ovih godina manipuliralo s njima tako da se prilikom osnivanja pojedinih agencija pozivano na direktive EU iako upute o potrebi osnivanja tih agencija u stvarnosti nije ni bilo. Što se tiče samoga rada Ministarstva uprave, Ministarstvo uprave priprema jedinstven i cjelokupan i sustavan Zakon o agencijama. U stvari kojim će se dati jasni kriteriji za osnivanje novih agencija kojima će se dati kriteriji točno i za rad postojećih agencija za njihova upravljačka tijela, za odgovornost, za nadzor nad njihovim radom, za status zaposlenika i njihove plaće itd. Sa usvajanjem takvoga zakona, jedinstvenog Zakona o agencijama spriječilo bi se bezrazložno osnivanje novih agencija u Republici Hrvatskoj. Uveo bi se u rad postojećih agencija, te mislim da bi na taj način mogli i regulirati sustav i stvorili bi preduvjete za smanjenje broja kojeg javnost i očekuje. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Damir Tomić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, prošli puta pitao sam vas kada ćete razriješiti dužnosti ministra plagijatora. Stali ste u njegovu obranu unatoč dokazima i činjenici da je i sam nekoliko dana prije mog pitanja priznao plagiranje. U međuvremenu je i Odbor za etiku u znanosti utvrdio njegovu krivnju. Hrvatski znanstvenik svjetskog glasa Ivan Đikić poslao je priopćenje sa dokumentima koji ukazuju na proširenu praksu plagiranja i neetičkih radnji koje je pronašao u znanstvenom radu gospodina Barišića. Sve dokumente je prije nekoliko dana poslao i vama osobno, te predsjedniku Sabora gospodinu Petrovu. Javnost ima priliku i sama proučiti stavove gospodina Đikića koji u 9 točaka vrlo detaljno objašnjavao ono što vi ne želite vidjeti. S obzirom da ministar nema dovoljno poštenja za podnošenje ostavke hoćete li ga vi razriješiti? U stvari kada ćete ga vi razriješiti? Hvala.
Odgovorit će predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, hvala uvaženi zastupniče Tomić. Da li ste vi čitali pregledni članak ministra Barišića … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] bilo koju varijantu, bilo koju od objavljenih verzija u bilo kojem časopisu domaćem ili međunarodnom. Ne znam da li jeste, ali ja vam savjetujem da ga pročitate. Ja sam detaljno proučio taj članak, detaljno sam proučio metodologiju pisanja tog članka, vidio sam koliko fusnota postoji u onom izvornom tekstu koji je objavljen u časopisi 2008. godine. Kad netko piše znanstveni članak onda obično u fusnotu stavlja argumente kojima objašnjava neku od svojih teza ili navodi izvore i teze drugih autora o određenom problemu. To je smisao fusnote. Sve ostale fusnote imaju referencu na izvor pojedinih misli i pojedinih ideja osim jedne u tom članku koju je ministar, tada znanstvenik, autor, a i danas znanstvenik i autor sam uočio prije nego što je bilo tko na bilo kojoj instanci pokrenuo bilo kakav postupak provjere ili verifikacije navodnoga citiranja jednog drugog autora a bez navođenja izvora. Taj članak objavljen je potom u nekoliko međunarodnih časopisa sa ispravnim i korektnim citiranjem odnosno referencom na izvor. Ministar je o tome dao vrlo jasna pojašnjenja. Mislim da bez obzira na to što u javnosti postoji očito prijepor jednog dijela znanstvenika u akademskoj zajednici sa jednim drugim dijelom znanstvenika u akademskoj zajednici, da je pitanje jedne male reference u jednoj fusnoti danas dignuto na razinu ljudskog, znanstvenog, političkog, moralnog integriteta profesora doktora Pave Barišića. Ja ga poznam. Dao sam mu povjerenje da bude član ove Vlade. Ima iskustva u radu ministarstva kojim se bavi, ima važne zadaće koje treba obavljati. Riječ je o resoru koji je bitan za hrvatsku budućnost, za našu konkurentnost, za našu djecu, za nove generacije. Ono što radi u protekla tri mjeseca radi predano, radi stručno, radi angažirano, radi sa srcem, želi pridonijeti Hrvatskoj nakon niza drugih poslova koje je do sada obavljao u životu. Ne bih želio da jedna takva mala da li ona tiskarska ili nekakva druga greška njemu nanese osobnu štetu, pa da pridonese destabilizaciji i funkcioniranju Vlade. Što se mene tiče neće i to vam kažem vrlo jasno i vrlo odgovorno zato što ga poznam. Gledao sam ga u različitim europskim angažmanima gdje uživa respekt, povjerenje brojnih kolega. Mislim da je ovaj problem apsolutno prenapuhan. Ne želim ulaziti u motive i interese političkih stranaka, njih mogu razumjeti. Što se tiče ljudi u akademskoj zajednici i to mogu razumjeti, ali ako su brojna povjerenstva i na Sveučilištu u Splitu i na Sveučilištu u Zagrebu decidirano i jasno odlučivala o toj temi. Ne vidim zašto bismo godinama nakon objave te prve verzije članka imali ovakvu veliku raspravu o temi koja je po mom dubokom uvjerenju previše eksponirana u javnosti i koja ne zaslužuje niti ovoliko vrijeme, niti ovoliko vrijeme niti ovoliku energiju da se njom bavimo. Očekujem od ministra Barišića da se bavi prioritetnim temama a to je obrazovna reforma. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Damir Tomić.
Ova tema itekako zaslužuje pažnju hrvatske javnosti iz nekoliko razloga. Prva stvar zaustavili ste reformu obrazovanja smatrajući da je obrazovanje ovako kakvo je savršeno, a iz ovih vaših riječi vidim zašto mislite da je savršeno, jer vama je copy paste metoda u školama prihvatljiva. Pitali ste me jesam li pročitao tekst, ali bolje je pitanje jeste li vi pročitali dokumente koje vam je poslao gospodin Đikić, očito niste. Jer da ste pročitali te dokumente, tih 9 stvari onda bi vas ubolo u oko bar jedna od tih 9 činjenica. Evo ja ću vam samo jednu reći, rad pisan 2007. ukazano na nepravilnosti, na tiskarsku pogrešku kako vi kažete pronalazi se citat naknadno iz 2008. Mislim to je stvarno nevjerojatno. Ali završit ću ovu temu s jednim pitanjem koje vam postavlja profesor Đikić. Kako ćete se vi osjećati ili bilo koji od roditelja kada tijekom nedjeljnog ručka pita svoje dijete, kako je bilo ovaj tjedan u školi? Dobro, napisao sam dva eseja, bilo je lagano dobio sam pet. O čemu si pisao? Ne znam mi u školi koristimo copy-paste iz Wikipedije, uopće ne stignem proučiti samu temu jer brzo kopiramo. Jeli ta metoda koju želimo hrvatskoj djeci? Po HDZ-u očito je jer vama, a povijest je pokazala odgovaraju što ne obrazovaniji građani jer su uglavnom takvi vaši glasači.
Hvala lijepo. Vi ste nadam se kolega Tomić svjesni da ste ovim što ste sada rekli uvrijedili desetke i desetke tisuća ljudi. Nadam se da ste toga svjesni. Ali idemo dalje na pitanja. Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Antona Klimana.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pitanje upućujem ministru turizma gospodinu Garu Cappelliu. U predizbornom gospodarskom programu HDZ-a jedna od točaka gospodarskog programa bila je implementacija tzv. CRO kartice. Nakon izborne pobjede HDZ-a projekt CRO kartice uvršten je gospodarski program Vlade RH u segmentu turizma. Nekoliko ciljeva zacrtano je kroz razvoj ovog projekta, a neki od njih su poboljšanje turističke ponude poglavito na kontinentu, produženje turističke sezone na obali i priobalju, smanjenje disbalansa turističkog prometa u RH 98% turističkog prometa odvija se upravo na obali, a svega 2% na kontinentu, od toga 50% u gradu Zagrebu, a ovo ostalo na ostatku kontinenta. Jedno od ciljeva je bilo i omogućavanje putovanja i korištenje odmora za velik broj hrvatskih građana koji ne idu na odmor. Moram podsjetiti da otprilike dva milijuna hrvatskih građana ne koristi blagodati putovanja i odmora iz veoma notornih razloga, a to su financijski razlozi. Sama evolucija ovog projekta koji su u suradnji sa Ministarstvom radu ili naše eminentne konzultantske tvrtke u turizmu pokazala je izniman potencijal proizvoda, u mnogim segmentima primjerice u financijskom, gospodarskom, socijalnom, demografskom pa i sigurnosnom. Gospodine ministre, zanima me da li se u Ministarstvu turizma poduzimaju radnje po pitanju same implementacije tog projekta u pravni financijski gospodarski sustav jer je zbog same kompleksnosti projekta rok koji si je ministarstvo zadalo za to, a to je početak 2018. godine izazovan rok? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Gari Cappelli. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, poštovani gospodine Kliman. Pa pitanje je dobro postavljeno u smislu da li ćemo stići pripreme izvršiti tijekom 2017. pa naravno da u tom smjeru i Ministarstvo turizma, ali kažem nije tu samo Ministarstvo turizma koje mora izvršiti određene pripreme nego zajedno i par ministarstava. Najvažnije je jedino sigurno Ministarstvo financija i još neka druga ministarstva jer ova kartica nije samo projekt koji je bitan za Ministarstvo turizma nego ono i nadilazi jer taj projekt je bitan za demografski, socijalni i ekonomski razvoj u RH. Kao što ste dobro i rekli on je bitan pogotovo za kontinentalni dio turizma koji ostvaruje u ovom trenutku samo možda 2% negdje u prosjeku u onom hrvatskom kolaču ako možemo reći turističkom, koji evo negdje za prvih devet mjeseci dostigao brojku od 9,5 milijardi eura prihoda. To znači tri mjeseca praktički prije završetka turističke godine u 11. i 12. mjesecu hrvatski turizam bilježi negdje oko 30% povećanje znači u 11. i 12. mjesecu što je prvi puta u hrvatskoj povijesti turizma da su te brojke. To su signali da je turistički proizvod postao bitan i da postoji turistička godina, a ne samo turistička sezona i da hrvatski turistički proizvod itekako konkurentan i bitan postao i izvan one špice turističke sezone i da ovim jednim projektom CRO kartice praktički dolazimo u mogućnost da do 2020. što je u Strategiji razvoja hrvatskog turizma moramo doći negdje na prihode oko 14,2 milijarde eura. Da bi to dostigli jedan od bitnih projekata će biti upravo i CRO kartica za koju vršimo pripreme koja bi pojačala sigurno promet na kontinentu između 8 i 10%, koja bi sigurno potrošnju ostvarila negdje oko 60%, a ne samo na kontinentu nego govorimo i izvan turističke sezone i u turističkim mjestima na obali, dakle sigurno bi pokrenula gospodarstvo, a u par godina ostvarilo bi se negdje oko 10 do 12 tisuća novih radnih mjesta. Dakle, to je jedna sveobuhvatna i vrlo precizna priprema koja je u tijeku jer je jedan projekt koji je horizontalan dakle koji iziskuje više utjecaja više ministarstava koji će sigurno biti dovršen do kraja ove godine i donijeti na neki način produženje turističke sezone koja je kao što sam i rekao, bilježi sjajne podatke i u 11. i u 12. mjesecu. Dakle poanta je pojačavanje turističkog prometa na kontinentu i svega onoga što može donijeti i naravno da je onaj bitan i demografski vid koji imamo na kontinentu, a to je što manje iseljavanja mladih i mogućnosti da se dodatno zapošljavaju. Također benefit očekujemo i u poljoprivrednom dijelu, a to je u OPG-ima naročito na kontinentu koji će sigurno oživjeti pojačavanjem turističkog prometa. Evo hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Anton Kliman.
Evo gospodine ministre zadovoljan sam sa vašim odgovorom. Evo htio bih još samo jednom potaknuti vas i vaše kolege u Vladi da iskoristite potencijal Vlade, da iskoristite potencijal svih ministarstava koji trebaju biti zainteresirani za implementaciju i razvoj ovog vrijednog i značajnog projekta u gospodarskom smislu RH, isto tako i u turističkom. Pa vas pozivam da zaista na neki način pritisnete kolege da u ovoj godini se izvrše te pripreme da implementacija počne zaista 2018. godine. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani Boris Miletić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvažene gospođe i gospodo ministri, uvaženi zastupnici ja bih se usredotočio na jedno izuzetno bitno gospodarsko pitanje a odnosi se na poduzeće CIMOS. Želim podsjetiti da je to poduzeće osnovano odnosno pokrenuto [[Upadica Reiner: A pitanje upućujete kome?]] gospodinu ministru Goranu Mariću, ministru imovine [[Upadica Reiner: Hvala.]] iako je pitanje u principu za cijelu Vladu. Dakle pogon CIMOS je pokrenut još 70.tih godina dakle govorimo o jednom poduzeću koje ima tradiciju od gotovo pola stoljeća, smješteno je u Buzetu, Roču danas i Labinu, radi za autoindustriju, radi se dakle o proizvodnji sofisticiranih dijelova automobilske industrije. Tada je započeto sa TPS grupom Peugeot, Citroen i Renault. Nakon preuzimanja te TPS-a u Labinu 2000. ta se proizvodnja odnosno tržište proširilo i na Volkswagen, Audi odnosno BMW kad govorimo o proizvodnji auto dijelova posebice kočnica. Onda svi skupa znamo da je tu tolerancija na pogrešku 0 da je potrebna izuzetno stručna i kvalificirana radna snaga. To poduzeće danas u Hrvatskoj zapošljava 1036 djelatnika, u Istri dakle pogoni Buzet, Roč i Labin to je direktno zaposleno, još imamo otprilike tristotinjak kooperanata. Poduzeće koje godišnje ima prihode od preko 412 milijuna kuna, 100% orijentirano na izvoz, poduzeće koje u cijeloj svojoj grupi osigurava prihod HEP-u od prodaje struje negdje oko 82 milijuna kuna, odnosno 52 milijuna kuna ispričavam se a domaćim kooperantima oko 82. Dakle moje pitanje je, iako bi moglo biti upućeno cijeloj Vladi gospodin ministar Marić je od početka uključen u to i upoznat zanima u kojoj fazi je proces preuzimanja CIMOS-a što Vlada planira učiniti kako bi se osigurao nesmetan nastavak proizvodnje i očuvanje radnih mjesta.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Goran Marić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Cijenjeni zastupniče Miletić, potvrđujem da imam uvid u povijest ove teme. Nažalost ovaj predmet traje godinama, on datira još iz 1994. godine i on je s hrvatske strane potpuno zapušten bio 16 godina. Naime, malo da podsjetimo samo povijest da bismo mogli bolje razumjeti temu. To je nastalo još iz duga CIMOS-a Koper 20 milijuna eura po osnovi kredita Riječkoj banci, kad je Riječka banka bankrotirala Državna agencija za sanaciju, za osiguranje štetnih uloga i sanaciju banaka je preuzela ta potraživanja i u dogovoru 1996. godine sa CIMOS-om sačinili su sporazum da osnuju zajedničku tvrtku u Buzetu CIMOS Hrvatska da unese Hrvatska 20 milijuna kuna u temeljni kapital. I to je učinila hrvatska strana, međutim slovenska strana nije unijela nekretnine koje je trebala a 26% dionica CIMOS International Koper koja je unijela kasnije odmah i vratila. Tako da do 2015. godine znači 16 godina nije slovenska strana ispunila niti jednu svoju obvezu iz sporazuma. Istina da ni Hrvatska nije poduzela niti jednu aktivnu radnju za ispunjenje obveza slovenske strane. To je tek počelo mojom angažiranošću 2015. godine kad smo produljili rok za ispunjenje obveza iz sporazuma i zamolili slovensku stranu da pristupi ispunjenju sporazuma pod prijetnjom tužbom. Nismo dobili odgovor uopće od slovenske strane ni na nekoliko poziva nisu htjeli reagirati niti se odazivati sastancima. Tek nakon što je tužba podignuta onda su se javili i počeli su razgovori. Mi smo obavijestili i DORH o nezakonitoj uknjižbi nekretnina na području Hrvatske. Stavljena je zabilježba na te nekretnine i 2016. godine pojavljuje se prvi put aktivna reakcija slovenske strane preko investitora talijanskog da otkupi potraživanja od državne agencije za osiguravanje štednih uloga i sanaciju banaka. Ali ta ponuda je bila doista ponižavajuća i uvredljiva. To nije bila ponuda to je bila uvreda. Međutim, nama je najvažnije bilo uvijek ostaviti prostor za pregovore kako bismo sačuvali rada mjesta 1030 radnika koje ste vi spomenuli. I prvi znak je tek prije nekoliko dana poslan s hrvatske, sa slovenske strane kad je ponuda izmijenjena i koja daje nadu za okončanje tih pregovora. U tom smislu su otvoreni i razgovori sa veleposlanicom Slovenije u Hrvatskoj. Imao sam osobno razgovore na tu temu i ostvario kontakte sa ministrom gospodarstva Republike Slovenije gospodinom Počivalšek koji je i najavio dolazak u Zagreb kako bi smo konačno uspjeli nakon 16 godina početi razgovarati na toj temi. Mi smo sve usmjerili i strpljivost i razumijevanje koje smo imali cijelih ovih godina radi konačnog dogovornog rješenja. Ovo je dobar znak i ja vjerujem da će se u slijedećih nekoliko tjedana nakon sastanaka koji su već ugovoreni sa slovenskom stranom uspjeti postići dogovor konačni kao bi se održala proizvodnja i sva puna zaposlenost koja je trenutno u CIMOS-u Hrvatska. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Boris Miletić.
Ja vam se zahvaljujem na vašem odgovoru. Da, radi se o 1036 zaposlenika u Hrvatskoj sa ciljem i planom da se ta proizvodnja proširi za još dodatnih 168 zaposlenika. No, ono što želim ukazati brojne države pokušavaju različitim zakonima i olakšicama privući nove investicije koje su usmjerene proizvodnji posebice izvozu i otvaranju novih radnih mjesta. U ovom slučaju se radi, dakle o postojećem poduzeću sa dugogodišnjom tradicijom, sa izuzetnim know how, sa izuzetno kvalitetnom radnom snagom i ono što je jako bitno osiguranim tržištem, odnosno osiguranom budućnošću. Kad govorim o tom poduzeću CIMOS-u u Buzetu jer zapošljava osamstotinjak djelatnika. Ako vam kažem da grad Buzet ima ukupno 2880 zaposlenih osoba onda je to vrlo jednostavno ostaviti omjer. Vidjet ćemo da je to 28% ukupno zaposlenih. Ne želim niti zamisliti što bi se desilo tom gradu i tom području kad bi to poduzeće ne daj Bože otišlo u stečaj, tada niti država ne bi naplatila svoja potraživanja. A ono što je puno, puno gore ti ljudi, njihove obitelji i dobavljači ostali bi bez svojih radnih mjesta a radi se i o brdsko-planinskom području, onda svi skupa znamo koliko je to bitno. Stoga je moj apel prije svega zahvala na dosadašnjem angažmanu, a i apel da pokušamo ovu problematiku postojećeg duga koji nitko ne osporava sagledati dinamički. Što to znači kroz perspektivu u budućnosti? Dakle zadržavanje zaposlenosti, proizvodnji i izvoza, ne isključivo statički kako bi prije svega osigurali nastavak proizvodnje jednog uspješnog po meni poduzeća, proizvodnje znanja koje je tamo akumulirano i izvoza. I moj prijedlog može da u te razgovore uključite i pripadnike lokalne samouprave prvenstveno, dakle grada Buzeta i Istarske županije. Hvala vam.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Božo Ljubić. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, članovi Vlade. Moje pitanje je za ministra vanjskih i europskih poslova gospodina Davora Ivu Stiera. Što Hrvatska diplomacija i Vlada čine da bi se podupro i ubrzao euroatlantski put Bosne i Hercegovine i ostatka jugoistoka Europe. Naime, EU i NATO na granici Hrvatske i BiH dijele preko 1000 km granice i to je najduža granica jedne članice EU, jedne nečlanice. Na žalost i pored ogromne vojne, političke i financijske pomoći Međunarodne zajednice zadnjih 20 godina BiH još nije postala stabilna i samo održiva država. Posebice je ugrožen politički subjektivitet hrvatskog naroda u BiH i to uglavnom zbog nametnutih revizija Daytonskog mirovnog sporazuma i Izbornog zakona koji je izveden iz ovih revizija samoga Ustava. Iznova u BiH oživljavaju političke paradigme koje su bile prisutne i u predvečerje nezavisnosti i izbijanja rata u BiH, a to je velikosrpski separatizam i velikobošnjački unitarizam koji se međusobno hrane, produbljuju podjele u BiH, destabiliziraju BiH, priječe razvoj i blokiraju njen put prema euroatlantskim integracijama. Pri tome su ovi procesi utjecani iz nekih centara izvana kojima nije stalo do ovih euroatlantskih integracija, jer smanjuju njihov utjecaj i smanjuju njihove geopolitičke ambicije na teritoriju jugoistoka Europe. U sredini toga je hrvatska politika koja se zalaže za cjelovitu BiH, ali decentralizaciju, federalizam i članicu EU i NATO-a. Smatram da su euroatlantske integracije BiH i jugoistoka Europe put ka miru i stabilnosti i jugoistoka Europe i čitave Europske zajednice [[Upadica Reiner: Hvala.]] Isto tako, smatram da one mogu biti generator unutarnjih promjena stabilnosti u BiH.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, uvaženi gospodine zastupniče Božo Ljubić Hrvatska podupire sve reforme koje države iz jugoistoka Europe koje su u procesu pristupanja ili imaju ambiciju se približiti EU, one koje to žele i NATO-u provoditi. Upravo zbog toga što smatramo da u tim reformama je i dodatna vrijednost za učinkovitost, za bolje funkcioniranje, za pravnu sigurnost tih država, cijelog prostora jugoistoka Europe, a to je onda i u interesu RH, u interesu i sigurnosti RH. U tom kontekstu i europski put i euroatlantski put BiH daje jedan dobar okvir da se riješe, da se pokrenu otvorena pitanja, da se pokrenu određene reforme koje su izuzetno važne za samu Bosnu i Hercegovinu, pa i naravno za položaj Hrvata u Bosni i Hercegovini. Izborni zakon jest jedan od tih predmeta, jedna ključna reforma koja se očekuje 2017. godine, a koja je preduvjet za daljnje približavanje Bosne i Hercegovine EU. Kao što znate današnji Izborni zakon na žalost omogućava da se diskriminira i građane Bosne i Hercegovine koji nisu pripadnici konstitutivnih naroda, ali isto tako diskriminira i Hrvate kao konstitutivni narod jer omogućava da drugi narod Hrvatima bira svoje predstavnike. To je sukus zapravo presude i Europskoga suda u predmetu Sejdić Finci, ali i Ustavnoga suda Bosne i Hercegovine od 1. prosinca prošle godine, a koji je donesen i vašim zalaganjem, odnosno i na temelju vaše apelacije. Hrvatska diplomacija je upravo se usredotočila na tu ključnu reformu. Vidjeli ste da po prvi puta na Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda na godišnjoj raspravi o situaciji u Bosni i Hercegovini nakon izvješća visokog predstavnika da je veleposlanik EU, veleposlanik Almeida istaknuo potrebu reforme izbornog zakona, ali na temelju i poštivajući princip jednakopravnosti triju konstitutivnih naroda i svih građana BiH. Vidjeli ste da su i ministri vanjskih poslova EU na sjednici Vijeća za opće poslove u prosincu prošle godine isto tako po prvi puta istaknuli da se treba promijeniti izborni zakon, ali poštivajući načelo da Hrvati, Bošnjaci i Srbi moraju biti ravnopravni, upravo uvažavajući tu činjenicu da Hrvati danas, a što je ustvrdio i Ustavni sud BiH nisu u ravnopravnom položaju. Što se tiče drugih ključnih reformi, naravno da ih također podržavamo. U prosincu smo zatvorili jedno otvoreno pitanje koje je bilo na putu BiH prema EU kao što je bila i adaptacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, dakle posebnim protokolom ta adaptacija je BiH time uvažila i tradicionalni obim trgovine sa RH što naravno znači kroz smanjivanja carina veću konkurentnost hrvatskih i europskih proizvoda na tržištu BiH, nešto o čemu se dugo raspravljalo na čemu se dugo i radilo i što je konačno u prosincu prošle godine riješeno. U konkretnom tehničkom smislu Hrvatska podupire i ispunjavanje upitnika bilateralno sa drugim državama članicama i krajem ovog tjedna ćemo imati isto tako na razini državne tajnice odnosno zamjenika ministra vanjskih poslova BiH u Zagrebu već pripreme za zajedničku sjednicu Vlade RH i Vijeća ministara gdje ćemo i sve ostale bilateralne teme raspravljati, uključujući i na dnevnom redu i Sporazum o europskoj suradnji. Hvala vam puno.
Hvala. Uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Gospodine ministre zahvaljujem se na odgovoru, još više zahvaljujem se na načinu na koji se hrvatska Vlada i hrvatska diplomacija pod vodstvom predsjednika Plenkovića i vas odnosi prema eurointegracijama BiH i ostatka regije, također i u okviru toga rješenju hrvatskog pitanja u BiH jer smatram da je to i strateški interes RH. Dakle stabilna regija Jugoistoka Europe, a nje teško da će biti bez uključenja ove regije u euroatlantske integracije. Kao što sam u samom pitanju naveo još uvijek je snažan međunarodni utjecaj u BiH koji se ogleda u prisustvu stranih sudaca Ustavnog suda BiH u instituciji ureda visokog predstavnika dakle OHR-a koji ima mandat Vijeća sigurnosti UN-a. i stoga ja molim da i dalje nastavite objašnjavati situaciju u BiH vašim partnerima i EU, međunarodnoj zajednici i na taj način doprinositi unutrašnjoj stabilnosti BiH i regije. Kap što ste i sami istakli dakle izuzetno važno je da se u tijeku ove godine implementiraju odluke relevantnih sudova kada je u pitanju izborni zakon, u prvom redu mislim na odluku Europskog suda za ljudska prava u Strazbourgu glede izbora članova predsjedništva BiH, Ustavnog suda BiH temeljem moje apelacije kada se tiče u izboru doma naroda, Federacije BiH i naravno … Ustavnog suda kada je u pitanju grad Mostar. Implementacija ovih presuda na odgovarajući način će doprinijeti harmonizaciji institucionalnoj odnosa između tri konstitutivna naroda BiH sigurno produbiti povjerenje između građana i naroda BiH i omogućiti da se posvetimo … razvoja euroatlantskih integracija i u okviru toga naravno pozdravljam i drago mi je čuti da Hrvatska se uključila u pomoć BiH da ispuni upitnik, da stvori uvjete za ispunjenje kandidatskog statusa u EU za ovu godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade u nacrt Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama ponovno se želi ugraditi diskriminirajuća odredba o obveznom liječničkom pregledu za vozače starije od 65 godina prilikom produženja valjanosti vozačke dozvole. Predlagatelj netočno navodi potrebu hitnog usklađivanja hrvatskog nacionalnog zakonodavstva s pobrojanim europskim direktivama od kojih se niti jedna ne odnosi na uvjete za produljenje vozačke dozvole već na tehničku ispravnost vozila, regulaciju autoškola i slično. Predlagatelj na uvredljiv način opisuje smanjenje sposobnosti za upravljanje vozilom i na diskriminirajući način to povezuje sa dobi života, bolešću i potrebom za zdravstvenim pregledom. Iz statistika MUP-a razvidno je da su glavni krivci za prometne nesreće brzina, alkohol i zloupotreba droga, te nedostatak iskustva, a ne godine života. Relevantne raščlane i analize statistika nema. Oreškovićeva vlada podržavala je ubrzano povećanje radnog vijeka na 67 godina, pa kako onda možemo očekivati da ljudi budu sposobni raditi dulje, a ne očekujemo da su u stanju voziti osobni automobil? Isto tako, kako je to predlagatelj zakona bez ikakvih parametara odredio da osoba postaje manje sposobna za vožnju na 65. rođendan? Dostupna statistika MUP-a govori nam da stariji od 65. godina nisu rizična skupina jer su većinu prekršaja i kaznenih djela u cestovnom prometu počinili mlađi od 65 godina, oni u dobi od 15 do 34 godine prouzročili su više od 35% nesreća, a 10% vozača starijih od 65 godina sudjeluje u 8,5% nesreća. Moje pitanje glasi, kome su potrebni ovakvi zakoni?
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Hrelja, ministra Orepića nema danas sa nama on će vam se pismeno temeljito očitovati na ovu temu. Koliko je meni poznato riječ je tek o tezama koje su u javnoj raspravi i glede novog zakona u kontekstu usklađivanja sa direktivama EU. Mislim da je to pitanje o kojem moramo voditi temeljito računa i oko troškova i oko vremena koje bi ljudi u trećoj dobi trebali poduzimati kada je riječ o tim pregledima. U svakom slučaju otvorni smo za raspravu i za vaše sugestije, a ministar će vam se očitovati pismenim putem.
Hvala. Uvaženi zastupnik Hrelja.
Hvala gospodine predsjedniče Vlade. Takav postupak bi me jako obradovao jer smatram da psihofizičko zdravlje i opasnost za vožnju su izrazito individualne kategorije i ne smiju se generalizirati. Europske prakse su različite iako omogućavaju i ograničenja vezana uz dob. U Danskoj se vozačka dozvola obnavlja nakon 70te godine na 5 godina i to bez liječničkog pregleda, u Velikoj Britaniji obavlja se nakon 70te godine bez liječničkog pregleda, ali svake 3 godine osobnom izjavom vozača i u Finskoj poslije 70te godine obnova ovisi o obiteljskom liječniku dok u Njemačkoj, Francuskoj i Belgiji nema dobnog ograničenja. Dakle da zaključim, umirovljenici nisu protiv zdravstvenih pregleda ali to treba činiti liječnik obiteljske medicine koji ima uvid u potpuno zdravstveno stanje pacijenta bez naknada, a ne da to košta ¼ prosječne mirovine. Umirovljenici su prije svih za povećanje sigurnosti prometa na cestama i to za njih nije pitanje forme nego sadržaja. Smatramo da su odredbe postojećeg zakona u tom kontekstu dobre i dugoročno prihvatljive čak i za one koji misle da njima nikada starost doći neće. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Ante Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam predsjednika Vlade i sve prisutne ministre. Ja bih imao pitanje za ministra graditeljstva gospodina Kuščevića. Gospodine ministre vaše ministarstvo 17. listopada 2016. objavilo je poziv za energetsku obnovu više stambenih zgrada koji je zatvoren 16.1. znači jučer, a u medijima sam pročitao da je rok za prijavu produžen do 31.1. ove godine. Pa me interesira zbog čega, koji su tu problemi i zašto je taj produžetak? I drugo pitanje me interesira što je sa energetskom obnovom zgrada? Kad će se EU sredstva početi koristiti za tu namjenu? I posebno da li u ta sredstva se mogu uključiti i vatrogasni domovi dobrovoljnih vatrogasnih društava i javnih vatrogasnih postrojbi koji bi po svim kriterijima … jer imaju 24 sata dežurstvo, znači stalni rad a u lošem su stanju pa vidimo šansu da bi kroz ovu mjeru mogli napraviti te, uredite te zgrade.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Lovro Kuščević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče Sanader, hvala vam lijepa na pitanju. Da dobro ste primijetili, u ovom tijeku su otvorena dva javna poziva za energetsku obnovu u našim zgradama jedan za zgrade odgojno-obrazovnog karaktera gdje smo predvidjeli 152 milijuna kuna, a drugi je program za višestambene zgrade koji je trebao biti zatvoren 16. no Bogu hvala imamo jako veliki interes naših sugrađana i tvrtki koje se bave stanoupravom pa smo kako bi sve zahtjeve na vrijeme obradili, kako bi ih kvalitetno evaluirali i kako bi omogućili nadopunu dokumentacije za one koji nedostaju mi produžili taj rok do 31. siječnja ove godine. Naime, moram kazati a to je u duhu nastojanja ove Vlade da je ovo po prvi put da se sredstva za ovu namjenu koriste iz EU fondova a ne više iz nacionalnih programa što će sasvim sigurno popraviti i poboljšati sliku apsorpcije europskih sredstava u naš hrvatski proračun. Naime, po ova dva programa mi očekujemo potpisati 500 ugovora ukupne vrijednosti 450 milijuna kuna i to sve do kraja ove godine. A da će tome biti tako govori u prilog činjenica da smo dosada samo u ovom programu koji smo produžili odobrili već 200 aplikacija vrijednih 300 milijuna kuna. Što se tiče energetske obnove zgrada u javnom sektoru tu je dakle Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja izradilo program, evo prikupili smo zadnju potrebnu suglasnost, morali smo nažalost zbog nove Vlade, zbog novih izbora ponovno ići na prikupljanje suglasnosti. Baš imam informaciju od jučer da smo prikupili posljednju suglasnost dakle u idućih petnaesta dana očekujemo da će se taj program naći na Vladi RH, da će biti usvojen i da će krenuti raspisivanje natječaja i po tom programu. U okviru tog programa mi smo predvidjeli 211 milijuna eura također sve iz europskih fondova. Jasno vam je kad se ovi iznosi zbroje to je oko 311 milijuna eura bespovratnih sredstava. Što će to značiti za hrvatsko građevinarstvo, za energetsku učinkovitost, pa ja bih se usudio reći i za ljepših izgled i vizure naših naselja, gradova i sela. Što se tiče vatrogasnih domova upravo ovaj program o kojem sam govorio maloprije javnih zgrada koji će se naći uskoro na sjednici hrvatske Vlade on predviđa energetsku obnovu svih javnih zgrada pa tako i vatrogasnih domova naravno ukoliko oni kao i sve zgrade koje će aplicirati ispune one nužne uvjete a to su standardni uvjeti glede vlasništva i postizanja određenog stupnja uštede. Dakle odgovor je pozitivan, bit će moguće aplicirati vatrogasne domove. Evo hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Ante Sanader.
Evo zahvaljujem gospodine ministre i čestitam za ove sve uspjehe koje ste naveli i vaše i … Vlade RH i možda bi ovo bilo dobro produžiti onda sve dok ima sredstava, da ne ograničite niti 31.1. nego da taj rok bude da se ljudi mogu prijavljivati dok novaca ima. To prvo. A drugo, zahvaljujem i za ove vatrogasne domove. To nam je prevažno jer veliki broj domova je građen i vlastitim sredstvima naših dobrovoljnih vatrogasnih društava i građana a i normalno jedinica lokalne samouprave tako da po svim normativima oni spadaju u to. I evo apeliram na vas a i na Vladu da prihvatite i da uključite vatrogasce u to jer znate što bi višestruko vraćeno, odnosno da će vatrogasci svojom aktivnošću i svojim radom opravdati ta sredstva i EU, a normalno i sredstva Vlade RH koja će vam biti na raspolaganju. Žao mi je da nema ministra unutarnjih poslova pa bi onda još apelirao i da, evo tu je premijer pa će on to čut, da se riješi i ovaj problem da se glavni vatrogasni zapovjednik vrati u Hrvatsku vatrogasnu zajednicu kako je to bilo 140 godina i da tako cijela vatrogasna vertikala bude na jednom mjestu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Sabora ja imam pitanje za ministra rada i mirovinskog sustava doktora Tomislava Ćorića. Svjedoci smo da je krajem prošle godine podignuta osnovica za sindikate, za javne službe plaće i zato me je ta dobra vijest ponukala da pitam što se zapravo događa sa pregovorima koje je Vlada započela sa svojim pregovaračkim timom i sa sindikatima javnih službenika i namještenika. I što Vlada RH kani napraviti i kani poduzeti u narednome razdoblju kako bi se i dalje unaprijedio socijalni dijalog između ovog važnog segmenta našega društva i vrijednih zaposlenika koji grade našu zemlju. Gospodine ministre, izvolite.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Tomislav Ćorić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupniče Krstulović Opara i vama hvala na vašem pitanju. Dozvolite na samom početku odgovora na vaše pitanje upoznam i uvažene zastupnike i hrvatsku javnost sa okolnostima kojima smo ušli, odnosno kojima smo ušli u razgovore sa našim socijalnim partnerima. Dakle, osnovica za plaće u javnim i državnim službama 2012. godine promijenjena je za nula kuna, ostala je ista. Kukuriku vlada je osnovicu za obračun plaće u 2013. godini povećala također za nula kuna, dakle ostala je ista. U 2014. godini osnovica za obračun plaće pogađate ostala je ista, bila je 5108,84 lipe. U 2015. godini odlukom Vlade RH tadašnje Kukuriku vlade osnovica za obračun plaće u javnim i državnim službama ostala je ista, dakle nepromijenjena. Vlada RH u razgovoru sa socijalnim partnerima ušla je na razini nepromijenjene osnovice. Što se tiče materijalnih prava, na žalost imamo sličnu situaciju. Dakle, božićnica kao jedna od materijalnih prava iako je ugovorena kolektivnim ugovorom za državnike službenike i namještenike koji je bio važeći zakonskim aktom, odnosno Zakonom o uskrati isplati pojedinih materijalnih prava iz 2012. godine ukinuta je za 2012. i 2013. godinu. Kad govorim o 2014. godini tada je donesena uredba u 2013. kojom je božićnica kao materijalno pravo također ukinuta, te konačno Zakonom o uskrati isplate pojedinih materijalnih prava zaposlenima u javnim službama iz 2015. uskratilo se ugovoreno pravo za 2015. godinu. U takvim okolnostima Vlada RH odnosno njezin pregovarački odbor ušao je u razgovore sa našim partnerima sa sindikalne strane. Naši razgovori koji su trajali tijekom 12 mjeseca prošle godine, odnosno koji su se završili u 12. mjesecu 2016. godine nisu urodili plodom, odnosno dogovor sa Sindikatima javnih službi nije postignut. S obzirom na činjenicu da temeljni Kolektivni ugovor za Sindikate javnih službi, odnosno za djelatnike javnih službi traje do 12.3.2017. godine Vlada RH namjerava u narednom razdoblju pokrenuti ponovno pregovore sa sindikatima o novom temeljnom Kolektivnom ugovoru. Ono što je Vlada RH samoinicijativno učinila bilo je podizanje osnovice za plaće u javnim službama od 1.1.2017. godine sa iznosa od 5108,84 lipe na 5211 kuna i 2 lipe, dakle za dva postotna boda. Ovim činom Vlada RH uputila je jasnu poruku i predstavnicima Sindikata javnih službi i radnicima u javnim službama, da skrbi o njima. I isto tako uputila je jasnu poruku isplatom božićnice za 2016. godinu, da skrbi o svojim djelatnicima kako u javnim, tako i u državnim službama. Ovdje bih pri kraju samog odgovora želio naglasiti i činjenicu da je Vlada, odnosno pregovarački Odbor Vlade RH sa sindikatima iz državnih službi, odnosno državnih namještenika postigao dogovor i od 1.1.2017. godine povećao osnovicu za dva postotna boda s obvezom da od 1.8.2017. godine dodatno poveća osnovicu za još dva postotna boda, te konačno od 1.11.2017. godine poveća osnovicu za državne službe za još dva postotna boda. Ovim putem svakako želim naglasiti našu spremnost i volju da u konstruktivnom dijalogu sa predstavnicima javnih službi postignemo dogovor o novom temeljnom Kolektivnom ugovoru i da kreiramo jedno socijalno partnerstvo koje godinama na žalost zaslugama jedne druge Vlade nije bilo kreirano. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Andro Krstulović Opara.
… [[Govornik naknadno uključen.]] dakle odluka Vlade o povećanju osnovice izvrstan zalog za konačno dovršenje pregovora oko temeljnog kolektivnog ugovora, uistinu temeljnog dokumenta koji će ne samo stvoriti snažno partnerstvo kako ste kazali, nego i vratiti dostojanstvo brojnim ljudima koji vrijedno rade na izgradnji našega društva, naših javnih službi i na taj način osim što će im se vratiti dostojanstvo i stvoriti jedan kvalitetni okvir za daljnji rad, izbit će se i ovi brojni argumenti koje prečesto čujemo, navodni argumenti koje prečesto čujemo da je riječ o ljudima koji su zaštićeni kao lički medvjedi, da im se ne može ništa, da su neradnici, da su uhljebi. Tome treba stati na kraj. A temeljni Kolektivni ugovor koji je cilj vašeg pregovaranja je definitivno najbolji mogući način da se klima povjerenja i kvalitetnog ozračja u radu u izgradnji našega društva zapravo i postigne. Zahvaljujem lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Imam pitanje za premijera. Naime, obzirom da je premijer izvijestio javnost da ga je Predsjednica Republike upoznala sa detaljima svoga puta u SAD ja bih volio pitati premijera da li je predsjednica dobila poziv za službeni poziv u SAD? Također bih želio pitati zašto javnost nije bila unaprijed obaviještena o tome putu? I htio bih pitati da li je veleposlanik SAD-a dočekao predsjednicu prilikom njezinog dolaska? Naime, u javnosti se spominje da je veleposlanik SAD-a bio na godišnjem odmoru i to tri tjedna u trenutku dok je predsjednica Republike Hrvatske boravila u Sjedinjenim Američkim Državama. S obzirom na ove činjenica, opravdano je postaviti pitanje da li je predsjednica RH bila u posjeti u SAD-u privatno, službeno ili privatno-službeno? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bunjac, znate da prema članku 113. Ustava RH Vlada vodi vanjsku politiku, a sukladno članku 99. surađuje sa predsjednicom Republike u njenom oblikovanju i provođenju. Ja sam bio upoznat da će predsjednica posjetiti SAD prije nego što je išla, razgovarao sa s njom nakon što se vratila od … sa svog posjeta. Pitanje mislim da niste pretpostavljam razmišljali i o veleposlaniku SAD nego o veleposlaniku RH u SAD, on je temeljem informacija koje imam iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova obavijestio ministarstvo da dolazi u Zagreb zbog zdravstvenih razloga članove njegove najuže obitelji, prema tome bio je opravdano odsutan prema onome što je informacija koju ja imam. Predsjednica je vodila razgovore sa sugovornicima u vrijeme tranzicije američke administracije. Mislim da je sama dovoljno rekla u javnosti što je razgovarala i s kim je razgovarala. Kada poduzimamo međunarodne aktivnosti i kada vodimo vanjsku politiku i Vlada, a i predsjednica su odgovorni da ono što rade, rade na način koji je u interesu RH. Niti se ikada do sada detaljno tražilo uvid u sastanke, niti se tražilo uvid u nekakva pozivna pisma. U posjete možete ići i temeljem telefonskih dogovora, ovo je moderno vrijeme, vrijeme brze komunikacije, prošla su vremena pozivnih pisama. Ne bih volio da se javnost za to previše lovi. Mislim da je ona dovoljno u javnosti objasnila zbog čega i s kojim razlogom je bila u SAD-u. Meni je bilo sasvim dovoljno ono što mi je kazala. SAD su glavna globalna sila, one su važne za RH, svaki kontakt i priprema naših odnosa sa budućom administracijom može biti jedino korisna jer je ona bitna za ukupne globalne odnose. Stoga je što se mene tiče informacija koju sam o njoj dobio sasvim dovoljna. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi premijeru. Dakle nisam zadovoljan s vašim odgovorom jer mislim da ljude treba negdje pozvati. Evo mi smo jučer bili svi pozvani na svečanu sjednicu Sabora, morali smo potvrditi dolazak, isto tako na sjednice odbora. Ja ne znam da li ja smijem doći na sjednicu vaše Vlade bez poziva. Ako vi mislite da to nije bitno evo ja ću se drugi put rado vama pridružiti. A također bih vas želio upozoriti da je možda predsjednica vama rekla kuda ona ide, ali ona je i moja predsjednica, predsjednica svih građana RH. Njezina je dužnost svima nama reći gdje ide. Evo da ne biste mislili da sam zlonamjeran reći ću vam što je rekao vaš stranački kolega gospodin Gordan Jandroković u trenutku kada je predsjednik Josipović otišao u SAD 2014. godine i tamo se susreo samo sa potpredsjednikom SAD-a, a ne i sa predsjednikom. On je rekao da je to gaf protokola, da je to politički potpuno promašeni potez i da je takav susret ispod razine onoga što RH u ovom trenutku međunarodno predstavlja. Neshvatljivo je da se predsjednik države može dopustiti da protokolarno sa američke strane može biti tretiran na tako niskoj razini. Dakle ovo su vaše riječi odnosno riječi koje su došle iz vaše stranke, a posjet predsjednika Josipovića SAD-u u odnosu na posjet predsjednice RH KOlinde Grabar Kitarović bio je velebni diplomatski uspjeh jer ovo naslikavanje ispred ograda na ulicama sa Djedom mrazom doista ne priliči dignitetu institucije predsjednice RH i bilo bi za posve pošteno za očekivati da netko zbog ovoga bude smijenjen, ako to već nije veleposlanik u SAD koji je prema medijima u Bruxellesu na godišnjem odmoru sa suprugom, prema vašim tvrdnjama na liječenju u Hrvatskoj onda bi valjda, ne znam, trebalo smijeniti predsjednicu Republike. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit uvažena zastupnica Ljubica Ambrušec.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ministrice, ministri, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje uputila bih gospodinu Tolušiću ministru poljoprivrede. Naime, mi svi znademo da ne tako davno provodio se je dakle Vlada RH jedna i druga, provodili su operativni program u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Kroz samu provedbu operativnog programa uključene su bile i Hrvatska poljoprivredna agencija, Ministarstvo poljoprivrede isto tako i Savjetodavna služba. Naime, znademo da kroz operativni program je u RH iznjedreno puno dobrih što svinjogojskih što govedarskih farmi na način da su one rađene na jedan izuzetno moderan način. Kako sam i sama bila sudionica u tom dijelu, smatram čak i premoderne farme u odnosu na druge sada već zemlje Europe. Hvale vrijedan projekt samim time što je država doista poticala ljude na to, ali isto tako su ljudi tada kreditno se prezadužili i kroz vrlo kratko vrijeme, eto imamo ja vjerujem, a to je i pitanje gospodinu Tolušiću da je poprilično farmi pod hipotekom i puno farmi sigurno nije u funkciji, puno farmi je zapušteno. I moje je pitanje zapravo kako nadalje oformiti te farme i kako nadalje krenuti u proizvodnju jel svi skupa znademo da je i to jedan određeni dio bio za propast i tih poljoprivrednika, a isto tako i našeg sela. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Tomislav Tolušić.
Prije svega, lijep pozdrav kolegama saborskim zastupnicima, naravno premijeru, kolegama ministrima i ministricama. Uvaženoj gospođi zastupnici hvala na postavljenom pitanju. Kao što ste rekli i sami znači od 2004. do 2012. provodili smo operativne programe znači podizanja novih farmi u sektoru govedarstva i u sektoru svinjogojstva. Puno farmi smo podigli, a nažalost puno tih farmi je u svemu tome i propalo zadnjih nekoliko godina. Dio tih farmi se financirao iz pretpristupnih programa, znači … iz IPARD-a, dio njih iz komercijalnih kredita, a dio njih iz kredita koji su išli preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj. O samom nekakvom broju zapravo tih kredita koji su išli preko komercijalnih banaka nemamo nekakve točne podatke jer su to ipak bankovne, bankarske tajne. Kad govorimo u ovom djelu koji je išao preko HBOR-a tu ima dosta naših korisnika i naših poljoprivrednika. Dio tih kredita je otišao u reprogram, dio nažalost naših poljoprivrednika je propao kao što smo i sami zaključili tako da je dio tih farmi završio naplatom garancija HAMAG-a naravno otišle su na prodaju ili su danas prazne. Ministarstvo pokušava i za ove preostale poljoprivrednike koji su u sustavu kad govorimo o HBOR-u iznaći nekakvo rješenje o individualnom svakom pogledu jer svaki od njih je individualan problem u svemu tome. Ne mislimo otpisivati kredite jer to ne bi bilo korektno prema onima koji su to plaćali, naći nekakve modalitete da li daljnji reprogram ili neke druge stvari zapravo da se sadašnja kriza koja je u sektoru stočarstva pogotovo … da se u svemu tome ublaži. Kad govorimo o farmama koje su napuštene tu nažalost ili na sreću govorimo prije svega o privatnom vlasništvu. Te su farme ili još uvijek u rukama onih poljoprivredna koji više te farme ne koriste ili u rukama banaka ili nekih drugih. Tu možemo pokušati naći neke modele a činjenica je da je to prije svega privatna imovina. U svakom slučaju svjesni smo problema koji imamo u sektoru stočarstva i pokušavamo to riješiti i kroz vidjet ćemo uskoro i kroz veće iznose u sustavu poticaja, kroz razno razne savjete koje pokušavamo napraviti i kroz izmjene pravilnika kad govorimo o sektoru mlijeka i svega ostaloga ali nažalost situacija je takva kakva je. Kad govorimo o poljoprivrednom zemljištu njega ne trebamo zaboraviti. Ovo što je danas napomenuo i naš premijer da radimo i izmjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu odnosno potpuno novi zakon koji će ponovno vratiti raspolaganje našim općinama i gradovima uz kontrolu naravno ministarstva, DORH-a i svih onih koji trebaju biti. I nadam se da će u tom segmentu biti prepoznato stočarstvo kao primarni cilj razvoja hrvatske poljoprivrede. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Ljubica Ambrušec.
Puno vam hvala ministre na odgovoru. Moram reći da sam jednim djelom zadovoljna odgovorom samim tim što će se eto iznaći situacija da se ide u rješavanju te problematike, ovo što je rekao i sam premijer i vi i za napuštenu zemlju koja doista treba pripasti stočarima i ljudima koji se bave proizvodnjom jer znademo da i velikim djelom su ovi maloprije koje smo spomenuli ljude propali i samim time što zapravo nisu imali adekvatnu količinu zemljišta za obrađivanje i naravno prehranu svoje stoke. Isto tako se nadam da kroz EU fondove će doista zaživjeti cjelokupna situacija jer svjedoci smo toga da zaista moramo ja bih rekla dobro pokrenuti poljoprivredu jer znademo i sami da Hrvatska ima, je zlatna zemlja i da može proizvoditi hranu i da ta hrana može biti dostupna svim Hrvatima. Dakle Hrvatska može hraniti Hrvate, a isto tako smatram da količine hrane mogu biti dostatne i za izvoz. Nadam se da ćemo svi zajedno prionuti tome rješavanju problema. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Anđelko Stričak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici pitanje postavljam ministru poljoprivrede gospodinu Tolušiću. Da postavim ovo pitanje zamolili su me članovi vinogradarskih udruga. Posljednjih godina i na sjeveru Hrvatske pojavila se jedna od najopasnijih biljnih bolesti vinove loze poznatija kao zlatna žutica vinove loze. Ta bolest je nanijela velike gospodarske i materijalne štete na vinogradarskim kulturama. Prema meni dostupnim podacima u Hrvatskoj je istraživanje fitoplazmi provodi još od 2002. godine u sklopu programa posebnog nadzora fitoplazme vinove loze i vektori. U 2016. godini širenje fitoplazme vinove loze u Varaždinskoj županiji poprima zabrinjavajuće razmjere. U pojedinim općinama kao što je npr. Breznički Hum je stanje toliko kritično da dolazi i do proglašenja elementarne nepogode. Nažalost ova bolest nije pogodila samo područje Varaždinske županije već i susjednih županija Međimurske, Krapinsko-zagorske i Koprivničko-križevačke. Njezino suzbijanje zahtjeva drastične fitosanitarne mjere koje podrazumijevaju krčenje, uništenje zaraženih trsova pa čak i najčešće čitavih vinograda. Stoga moje pitanje ministre glasi jeste li upoznati sa stanjem na terenu? Što ministarstvo poduzima ili planira poduzeti glede navedene problematike? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Tomislav Tolušić.
Hvala uvaženom zastupniku Stričaku na postavljenom pitanju. Zlatna žutica vinove loze je izrazito agresivna bolest kao što ste rekli i sami i realno zapravo jedini ajmo tako reći lijek osim preventive kad dođe do same bolesti je zapravo iskorjenjivanje ili trsova ili zapravo cijelih vinograda. U 2015. godini imali smo pojavu primarnu na području Istarske županije gdje je iskrčeno naravno temeljem naređenja Ministarstva poljoprivrede preko 40 hektara vinograda, ali u 2016. osim u Istri imamo takvu pojavu i u Varaždinskoj, Međimurskoj i Krapinsko-zagorskoj županiji i nešto u Koprivničko-križevačkoj. U 2016. to je bilo nekakvih petnaestak hektara ali bojimo se da je toga puno više i s obzirom na ozbiljnost same bolesti i na drastične mjere koje moramo poduzimati naravno činimo sve da tu bolest suzbijemo prije nego što ona zapravo bude pokazala svoje prave posljedice. Upravo u ovom razdoblju hajmo reći zimskom provodimo razne aktivnosti da spriječimo suzbijanje bolesti. Provodimo edukaciju vinogradara zapravo da ih upoznamo kako da prepoznaju prve pojave bolesti, da tu bolest na vrijeme spriječimo. Radimo detaljne laboratorijske analize da utvrdimo posebne karte, znači područja koji su ugroženi, da na njih postavimo poseban monitoring. Ali ono što je tu zapravo najveći problem slično kao i kod potkornjaka u Gorskom kotaru, a to su površine u ovom slučaju vinogradi zapušteni ali i neke druge poljoprivredne površine koje nitko ne obrađuje. Onda imate situaciju da jedan dio iskrčite, a parcela kraj njega je zapuštena i tamo opet imamo pojavu američkog cvrčka. Vjerujem da ćemo uspjeti donijeti naredbu i u tom dijelu, da kad se nalazimo u takvoj situaciji da bolest stvarno prijeti većim područjima, da možemo donesti naredbu koja će zapravo izuzeti ovaj dio prava vlasništva iz upotrebe i da ćemo moći zapravo da li općina, grad, županija ili samo ministarstvo iskrčiti ona područja za koja ne znamo vlasnika ili ih vlasnik ne želi riješiti na adekvatan način. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Ministre zahvaljujem vam se na odgovoru. Smatram da ste upoznati koliko je muke, truda, rada potrebno da se podigne jedan vinograd i s koliko volje i žara naši vinogradari obrađuju te vinograde. Stoga vas evo još jednom pozivam da se maksimalno i ministarstvo i sve službe uključe, da pomognu našim vinogradarima kod sprječavanja širenja te bolesti. A naravno da se i financijski pomogne svima onima koji su već to pretrpjeli. Ako ćete u obilazak slobodno nas pozovite.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje je za gospodina predsjednika Vlade, gospodina Plenkovića. Gospodine Plenkoviću, prije desetak dana Predsjednica Republike vratila se iz posjeda SAD-u. Mi znamo da je praksa da se državnici idu sastati sa novoizabranim predsjednikom, sa njegovim timom. Tako je primjerice i japanski premijer Abe se sastao sa gospodinom Trumpom, a njegovi suradnici sastali su se sa njegovim savjetnicima, dakle svojim parnjacima, odnosno svojim ekvivalentima. Međutim, znamo da se predsjednica nije sastala sa Trumpom. Da li se sastala sa savjetnicima ne znamo, jer to je navodno tajna. Ali ono što mene zanima je konkretno iz djelatnosti i ovlasti Vlade RH kojoj ste na čelu. Naime, zanima me da li je veleposlanstvo RH u Washingtonu obavijestilo States Department o tom njezinom posjetu, te da li u noti piše da je to privatni, radni ili službeni posjet. Te me zanima, a vjerujem i dobar dio hrvatske javnosti koja je točno dodana vrijednost tog posjeta za RH, za naš međunarodni položaj, za naš položaj u NATO-u i saveznicima za konačnici rad vaše Vlade. Jer ako uzmemo i minimalnu cijenu tog posjeta, minimalnu konzervativnu procjenu radi se o iznosu između 100 i 150 tisuća kuna. Vjerujem da i mi kao zakonodavno tijelo i hrvatska javnost ima pravo znati što smo za taj novac dobili. I kada već govorimo o vanjskoj politici molio bih još jedan vaš komentar, odnosno odgovor. Ista Predsjednica Republike je u intervjuu za Kleine Zeitung austrijski izjavila da kome nije dobro u RH može iz nje otići. 80000 naših sugrađana već je otišlo, pa me zanima da li je to službeni stav vaše Vlade i vas osobno? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa kolega Hajduković. Što se tiče sadržaja vašeg pitanja ono je gotovo identično kao od kolege Bunjca na koje sam malo prije odgovorio. Veleposlanstvo Republike Hrvatske u Washingtonu je formalno notificiralo States Department o posjetu Predsjednice Republike. Kolega Stier to zna i o tome me obavijestio. Što se tiče dodane vrijednosti tih razgovora već sam to javno rekao siguran sam da su bili korisni, da su kontakti koje je imala bili svojevrsno ulaganje u relacije između RH i buduće administracije. To da nije bilo susreta sa bilo odlazećom administracijom predsjednika Obame koji je još uvijek na dužnosti bilo sa novoizabranim predsjednikom Trumpom to nije tako neuobičajeno. O detaljima posjeta Predsjednica je po mom sudu iz svog kuta gledanja obavijestila javnost u onoj mjeri kojoj je smatrala potrebnim. Ja u dodatne detalje njenog posjeta ne namjeravam ulaziti. Ono što mi je rekla je za mene u komunikaciji koju redovito održavamo bila dovoljna kao i obavijest da će posjetiti SAD prije nego što je išla. Što se tiče samih troškova posjeta ja to zaista ne znam niti sam se time bavio. Teme o troškovima brojnih posjeta pa uključujući i nekih ministara vaše Vlade SAD-u bile su teme s kojima se javnost jako intenzivno okupirala svojedobno, ali to nije moj stil, to nije moja politika. Ja u to neću ulaziti. Predsjednica ima izravan mandat od hrvatskih građana, dobila je povjerenje na izborima, ima iskustva u vanjskoj politici i vjerujem da zna zbog kojih razloga je išla u SAD, a o tome je dovoljno sama rekla. Što se tiče intervjua rekli ste u Kleine Zeitungu ja nisam imao vremena na žalost pročitati taj intervju, tako da ga ne mogu komentirati. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi predsjedniče Vlade, ne mogu biti zadovoljan vašim odgovorom tim više što sam vas pitao i kao sami ste rekli kada ste odgovarali kolegi prije mene kao kreatora, sukreatora vanjske politike RH. Dakle, znamo da se nije sastala ni sa odlazećom, ni sa novoizabranom administracijom. Dakle, naša predsjednica a s kim se onda sastala? Javnost je dobivala samo na kapaljku informacije koji su to sastanci bili i baš me zbog toga zanima koja je dodana vrijednost za RH kao takvu. Jer ponavljam vam još jednom. Dakle, ako uzmemo vrlo konzervativnu procjenu da je išla samo sa jednim suradnikom i sa tri pripadnika osiguranja, da su spavali po dvoje u sobi u hotelima srednje kvalitete dolazimo do iznosa od 100 do 150000 kuna. To je novac poreznih obveznika koji se potrošio i koji zaslužuje neke odgovore. Tim više mi je to zanimljivo što na inauguraciju ne ide predsjednica, nego evo iz medija sam saznao to ide naš kolega Miro Kovač. Ako se već nije sastala sa novoizabranim pripadnicima novoizabrane administracije, ovo je bila sjajna prilika da to učini, budući da je to također praksa da se na inauguracijama američkih predsjednika sastaje i sa novom administracijom, ali i sa državnicima drugih zemalja bitnih zemalja za Hrvatsku koji na tu istu inauguraciju dolaze. Ništa konkretno niste rekli, ja bih zbog toga tražio i pismeni odgovor, a iz vašeg zadnjeg dijela mogu samo zaključiti da politika ako ne već Vlade, a onda predsjednice apsolutno je kome nije dobro u Hrvatskoj, kome nije po volji nek ide, a da vas nije briga za onih 80 tisuća ljudi koje je otišlo samo od kada vi obnašate vlast. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade RH, ministri i ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministrici Murganić. Naime, RH je dana 22. siječnja 2013. godine potpisala Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji Istambulsku konvenciju. Potpisivanjem konvencije RH iskazala je interes i pridružila se naporima međunarodne zajednice, poglavito državama članicama Vijeća Europe kako bi se na ovom području učinili daljnji napori u cilju poduzimanja mjera usmjerenih promicanju rodne ravnopravnosti, suzbijanja svi oblika nasilja nad ženama, uključujući i nasilje u obitelji. Nažalost, u prethodnom razdoblju odnosno u zadnje četiri godine područje nasilja bilo je zanemareno od strane Ministarstva socijalne politike i mladih, nisu se poduzimale potrebne aktivnosti u cilju provedbe mjera nacionalne strategije niti mjere u cilju ratifikacije Istambulske konvencije. Brojne žene zanima sljedeće, kada će Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku sukladno svome djelokrugu rada i nadležnostima kao ključno državno tijelo u području zaštite od nasilja u obitelji, te koordinator izrade i daljnje provedbe mjera nacionalne strategije zaštite od nasilja u obitelji pokrenuti postupak ratifikacije? Kada će Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku zatražiti imenovanja predstavnika tijela i organizacija civilnoga društva u kojima je područje nasilja u obitelji u djelokrugu rada za članstvo u radnu skupinu za izradu zakona za potvrđivanje konvencije?
Hvala. Odgovorit će uvažena ministrica Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, premijeru, ministri i poštovane zastupnice i zastupnici. Budući da se javljam pa vas i lijepo pozdravljam prvi puta danas i zahvaljujem na pitanju zastupnici Ljubici Maksimčuk. Naime, poštovana zastupnice kao što ste u uvodu obrazložili RH da je potpisnica Konvencije o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u javnosti poznatija kao Istambulska konvencija. Iako smo potpisnice kao država mnogih dokumenta vezanih za promicanje rodne ravnopravnosti, na sprečavanju diskriminacije i na sprečavanju nad nasiljem posebice na ženama, ali općenito na nasilje i ako imamo sve te mjere implementirane u naše hrvatsko zakonodavstvo zajedno sa strategijama o kojima ste govorili, ne možemo biti zadovoljni sa rezultatima. Od 2013. godine nije ratificirana Istambulska konvencija i to je znatna razlika između potpisivanja Istambulske konvencije i ratificiranje. Potpisivanje znači da se deflatornoj razini mi slažemo sa svime što je u toj konvenciji, međutim kada se ona u zakonu u našem Hrvatskom saboru kroz zakon ratificira ona stvara i obavezu da se provodi. Njezin značaj utoliko što daje jednu višu razinu i značaj na prevenciji od nasilja, na zaštiti žrtve i na kažnjavanju počinitelja nekakvog prekršaja odnosno zločina. Značajna je i to je vrlo složen proces. RH tome mora svakako kao država koja se je opredijelila za nultu stopu tolerancije u nasilju i pridržavati takovih i međunarodnih odredbi i imati ih implementirano u zakonodavstvu. Što smo učinili od 2013. godine? Učinili smo to da smo tek sada krajem 2016. godine krenuli imenovanju i formiranju radne skupine koja će biti sastavljena od predstavnika civilnih inicijativa odnosno udruga, od predstavnika resornih ministarstava i svakako od stručnjaka kroz akademsku zajednicu odnosno predstavnika raznih znanstvenih institucija. Također ta radna skupina će imati zadatak da vodi sve procese ratificiranja Istambulske konvencije po pravilima kako se i donose zakoni u našoj Republici odnosno u Hrvatskom saboru, a po prema normativnih aktivnosti to će se naći na dnevnom redu krajem 2017. godine. Kako se radi o jednom zaista složenom procesu u samom ministarstvu će se formirati ustrojbena jedinica koja će pratiti ne samo donošenje, već i provedbu zakona jer se radi o ponavljam jednom složenom procesu koji zahtjeva i stručno znanje, organizaciju i znatna financijska sredstva. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala. Hvala ministrice. Iskreno se nadam da ćete ubrzati ratifikaciju Istambulske konvencije jel evo svakodnevno možemo čuti da je ta borba da je nasilje nad ženama u velikom porastu pa evo mislim da je krajnje vrijeme da se ratificira taj sporazum što će zasigurno doprinijeti smanjenju nasilja nad ženama.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Damir Mateljan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru zaštite okoliša, energetike gospodinu Slavenu Dobroviću. Gospodine ministre temeljem nedavno usvojenog plana gospodarenja otpadom odustaje se od gradnje centara za gospodarenja otpadom odnosno smanjuju se kapaciteti onih koji će se graditi. Shodno tome u Karlovačkoj županiji centar za gospodarenje otpadom koji se namjerava graditi njegovi kapaciteti babine gore dakle smanjuju se dakle sa 100 tisuća tona godišnje na 35 tisuća tona godišnje premda se planira odlaganje otpada na tom odlagalištu odnosno u tom centru za gospodarenje otpadom i iz Sisačko-moslavačke županije i iz Lično-senjske županije. Stoga je moje pitanje gospodine ministre gdje će 2018. godine 22 jedinice lokalne samouprave iz Karlovačke županije odlagati mješoviti komunalni otpad te kolike će biti kazne koje ćemo morati platiti odnosno Europskoj komisiji iz razloga jer nećemo uspjeti ispoštivat ono što smo dogovorili a to je da do 2018. godine ne odlažemo otpad na neadekvatno odlagalište, te iz kojih će se sredstava platiti te kazne? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Slaven Dobrović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Hvala lijepo na postavljenom pitanju zastupniku. Dakle vaše pitanje ide za tim da se postavlja, ističete opasnost plaćanja penala, dakle šteta uslijede toga što ne bismo do kraja 2018. ispunili uvjete oko odlaganja na usklađenim odlagalištima. Dakle ovo što sada mi činimo, dakle ova reforma sustava gospodarenja otpadom koja je u potpunosti usklađena i zahtijevana politikom novom europskom dakle koja ide za dizanjem stupnja održivosti, za dizanjem stupnja dakle recikliranja, smanjenja šteta koje se nanose okolišu je upravo ta koja će rješavati problem u cijelosti. Da smo kojim slučajem ostali na planu kako je to bilo zacrtano dakle u prethodnoj administraciji mi bismo imali 13 glomaznih centara sa preko milijun tona godišnje kapaciteta koje bi donosili novi komunalni trošak između 800 milijuna kuna i milijarde za naravno koga, za korisnike. Prema tome, ja sugeriram da se prestanemo plašiti dakle opasnosti koje ovdje vrebaju. Svakako ovdje imamo svi skupa puno posla. Kad mislim na sve skupa dakle radi se i o državnoj administraciji, ministarstvu, radi se i o županijama, radi se o jedinicama lokalne samouprave i građanima koji se isto tako u tom moraju uključiti. Stoga ja sugeriram i odgovaram vam da ćemo mi uskoro pokazati svojom aktivnošću da se stvari po pitanju kapaciteta, po pitanju prakse mogu bitno mijenjati, bitno brže nego što je to zamišljeno, odnosno što mnogi zamišljaju. Ja ću vas samo podsjetiti da neke jedinice lokalne samouprave su postigle ciljeve koje si je RH zacrtala u Zakonu o održivom gospodarenju otpadom jer smo na to bili obvezni. Dakle 50% recikliranja do 2020. Negdje je to već postignuti. Mislim da građani Karlovca a isto tako svih općina, gradova koji gravitiraju u tom centru su itekako sposobni odgovoriti na izazove vremena današnjice i sukladno tome smanjiti kapacitete tako da se krajem 2018. nećemo stajati pred pitanjem tko će plaćati štetu nego ćemo moći vidjeti bitno bolju statistiku RH.
Uvaženi zastupnik Damir Mateljan. Izvolite.
Gospodine ministre problem je upravo u tome što jedinice lokalne samouprave, kad bi poznavali kapacitet jedinica lokalne samouprave onda bi znali da nažalost one nisu sposobne izvršiti ono što im se planira planom gospodarenja otpadom. Dakle oni niti imaju dovoljno vremena, niti imaju dovoljno kapaciteta da ostvare primarnu selekciju odvajanja. Nažalost gradnja sortirnica i gradnja reciklažnih dvorišta nije realno planirana u planu gospodarenja otpadom. I to će na kraju dovesti do toga što se vi ne usuđujete reći a da će cijena dakle kazni i penala spasti na građane i to na taj način da će se povećati cijena odvođenja otpada. I onda je to nužno potrebno reći hrvatskoj javnosti jer na kraju će se dakle to prelomiti preko leđa građana. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Marin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Moje pitanje je namijenjeno ministru pravosuđa gospodinu Šprlji a to pitanje se odnosi na ilegalne kreditne RBA zadruge. Mi znamo da se iz 7. saziva ovog Sabora to pitanje povlači na 8. saziv ovog Sabora i sada na 9. saziv Sabora. Rješenje nekog konačnog nema. Znamo da nisu imali dozvolu od HNB-a to je činjenica, znamo da su krivotvorili potpise, pečate itd. milijun ilegalnih radnji. Gospođa urednica na HRT-u Helena Krmpotić čak je izgubila posao zato što je dala prostor da se kritički progovori o toj temi. Znamo poznate slučajeve obitelji Vojković, znamo slučaj gospodina Dukić itd. itd. Bitno je za reći da i mišljenje prethodne Vlade gospodina Oreškovića je dalo afirmativan stav u smislu da je zaista bilo ilegalnih radnji i da treba nešto poduzeti po tom pitanju, ali zasada još ni jedno konkretno rješenje. Pa evo moje pitanje za vas konkretno što vi namjeravat poduzeti po tom pitanju i koji su vaši planovi? Hvala.
Odgovor ministar Ante Šprlje.
Hvala lijepa. Prije svega moram istaknuti da pitanje poslovanja RBA zadruga nije u nadležnosti Ministarstva pravosuđa. Radi se o nadležnosti Ministarstva financija sukladno članku 8. Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave. Međutim, vi ste postavili određeni dio pitanja koji se tiče pravosuđa, a to je ukoliko dođe do kaznenih djela. Zakonom je predviđeno, dakle i Ovršnim zakonom ali i u određenom dijelu Zakona o potrošačkom kreditiranju da se mogu ovrhe odgoditi do završetka postupaka utvrđivanja da li je počinjeno kazneno djelo ili eventualno da li je ugovor koji je sklopljen o kreditiranju ili sličnom pravnom poslu ništetan. Koliko je meni poznato do danas nisu utvrđeni slučajevi gdje bi bilo počinjeno kazneno djelo, govorimo o eventualnoj pravomoćnoj sudskoj presudi, bar ja ne znam za takav slučaj. Ja pomno pratim takve situacije da li se pojavljiva negdje slučaj gdje bi bila ishodovana pravomoćna kaznena presuda. Naravno, ukoliko bi bila ishodovana pravomoćna kaznena presuda što bi impliciralo da postoji kazneno djelo u takvom slučaju bi bili ispunjeni uvjeti da se ovrha obustavi. S druge strane moram reći da ste naveli također i mišljenje Vlade premijera Oreškovića, međutim ono se često pogrešno iščitava. Dakle, u njemu se nije utvrdilo da pojedina tijela su davala ilegalne kredite ili slično, nego nešto drugo. Dakle da postoje u postojećim zakonima da se ili ovrha odgodi do pravomoćnog okončanja parničnog postupka glede ništetnosti ili da se ovrha obustavi ukoliko, odnosno da se odgodi također ukoliko je došlo do počinjenja kaznenog djela. Mi ćemo nastaviti dalje pratiti takve postupke pomno prateći da li je postojala počinjenje kaznenih djela od strane austrijskih ili hrvatskih državljana. Ukoliko takvo nešto utvrdimo vjerujte mi, mi ćemo promptno reagirati. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Marin Škibola.
Evo htio bih reći da nije točno da se to odnosi na Zakon o potrošačkom kreditiranju, jer Zakon o potrošačkom kreditiranju obuhvaća samo fizičke osobe. Znači, potrebno je ući u Zakon o obveznim osobama koji znači obuhvaća i fizičke i pravne osobe. To je prva stvar. Druga stvar. Ja polazim sa stajališta da su svi ti krediti bili ilegalni, jer nije bilo dozvole od HNB-a i da vi kao ministar pravosuđa trebate nešto učiniti po tom pitanju da stopirate bar buduće deložacije koje dolaze dok se to ne riješi zapravo u onom preciznom smislu. Ja isto po tom pitanju evo imam prijedlog zakona. Nadam se da ćete biti raspoloženi za buduću komunikaciju i da probamo zajednički pronaći rješenje zbog mnogih obitelji koje su ovi krediti zahvatili. Hvala.
Sljedeće zastupničko pitanje poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani premijeru, odlaskom s funkcije bivšeg ministra kulture gospodina Zlatka Hasanbegovića. Svi ljudi u medijima, posebno u onim neprofitnim, ali i svi drugi ljudi kojima je demokracija istinski na srcu odahnuli su sa olakšanjem kao od noćne more. To olakšanje bilo je poduprto i nadom kada ste na funkciju ministrice kulture imenovali gospođu Ninu Obuljen Koržinek. Prije svega zbog toga što svi znamo da je gospođa izvanredan stručnjak kada je u pitanju problematika medija. Nadali smo se da će se to jadno stanje u medijima bitno popraviti. Nade na žalost do sada nisu ispunjene. Premijeru, pitam vas kad ste se već s pravom odrekli ministarskih usluga gospodina Hasanbegovića zašto se niste odrekli i njegove posve promašene politike? Zašto niste vratili financiranje neprofitnih medija kao jamstva očuvanja najvažnijih demokratskih vrijednosti?
Predsjednik Vlade.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Stazić. Kad je riječ o financiranju cijelog nevladinog sektora vi ste vidjeli kakav je proračun ova Vlada predstavila i kakav je proračun dobio podršku. Hrvatska treba pluralističku medijsku scenu, treba odgovorne aktere koji na profesionalan i istinit način prenose bitne informacije i bitne činjenice, a isto tako da daju komentare koji trebaju služiti kao korektiv svima onima koji se bave javnim poslom. Ja tako doživljavam medije i tako vidim njihovu ulogu i tako vodim i dijalog s njima, a i politiku iza koje stojimo. Ministrica kulture je važan akter ove Vlade, vodi dijalog sa svim dionicima kulturne politike uključujući i medijsku politiku. Saborski odbor ima izrazito važnu ulogu u tom pogledu. Ministar Hasanbegović dao je svoj doprinos dok je bio ministar kulture u prošloj Vladi. Mislim da je politika koju ova Vlada vodi politika ispravna, pluralistička, demokratska, okrenuta dijalogu, okrenuta izbjegavanju podjela u društvu protiv a priori nepovjerenja kao što je vaš kolega Maras u svom izlaganju imao prema meni danas, protiv neprimjerenog kritiziranja kao što vaš kolega Đujić radi na društvenim mrežama vis a vis Predsjednice Republike. I protiv niza drugih stvari koje po mom sudu ne pridonose kulturi dijaloga i odgovornom komuniciranju u javnom prostoru. Glede neprofitnih medija ministrica kulture vodit će sa njima dijalog, naći će rješenja i siguran sam da će i oni imati svoj udio u javnom prostoru hrvatskoga medijskoga javnog života. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani premijeru vi ne vidite ulogu medija kako ju ovako slatkorječivo prikazujete pogotovo ne onih neprofitnih. Dat ću vam i dokaz za to. Dokaz su vam već dali nekoliko zastupnika ovdje kada su vam govorili o načinu praćenja djelatnosti predsjednice Republike, prije svega na javnom mediju koji je financiran državnom potporom. Sve je krenulo jadno, najprije ne najava odlaska, onda ono bijedno javljanje ispred plota Bijele kuće. Pa zar čak ni vi kao sukreator vanjske politike niste mogli sukreirati neko toplije mjesto da se predsjednica javi, pa jadnica se tamo smrzavala, pa svi smo vidjeli da joj je hladno. Krenulo je još gore kada se vratila u zemlju. Nije se usudila dati intervju nijednom mediju pa čak ni onima koji imaju nacionalnu koncesiju, nego se odlučila za sudjelovanje u jednoj zabavnoj emisiji jednog režimskog dvorskog novinara. u tom intervjuu nismo saznali ništa, ni tko ju je pozvao, ni s kim je od te dvadesetorice razgovarala, ni što su se oni tamo dogovorili, ni kakvi su tamo rezultati. Nismo u tom razgovoru čuli čak ništa ni o čuvenim predsjedničinim čokoladama. Dobro, to najmanje zamjeramo, tome dvorskome novinaru jer to pitanje što misli o osobi koja čokolade dijeli po nacionalnoj pripadnosti možda i nije trebalo postaviti predsjednici. Bilo bi puno primjerenije s obzirom na njegovu profesiju da se to pitanje postavi predsjedniku Sabora.
Hvala. I zaključit ćemo ovo Aktualno prijepodne sa pitanjem kolege Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri. Imam pitanje za ministra Slavena Dobrovića. S obzirom da se Plan gospodarenja otpadom donio za razdoblje od 2014. do 2022. imam pitanje kada se očekuju pozivi za dodjelu sredstava iz Operativnog programa konkurentnost i kohezija? Hvala lijepo.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Hvala lijepo zastupniku na pitanju. Dakle Operativni program konkurentnosti i kohezija namijenjen za razdoblje 2014.-2020., mi smo danas na početku 2017. dakle debelo se kasni, no evo Plan gospodarenja otpadom bio je preduvjet za početak korištenja ovih sredstava. Kada počinjemo? Dakle već za nekoliko tjedana početkom veljače bit će raspisan natječaj i očekujemo da će se javiti otprilike 58 do možda 60 jedinica lokalne samouprave za financiranje reciklažnih dvorišta. Dakle to je po prvi put da se takvi sadržaji financiraju iz europskih novaca. Do sada je to bilo rezervirano za nacionalna sredstva makar je bilo moguće i ovako. Kasnije smatramo da imamo već osam spremnih reciklažnih centara odnosno sortirnica za koje će biti raspisan javni poziv sredinom ove godine. I naravno radimo na svim onim drugim poljima o čemu sam već razgovarao tj. pričao tako da ne bih duljio. Dakle edukacija, mjere sprečavanja otpadom naravno isto tako i centri za gospodarenje otpadom u smislu ostatka, dakle i ovdje će biti intenzivni rad budući da moramo zbrinuti i ostatak otpada ne reciklabilnog. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Dame i gospodo zastupnici, Aktualno prijepodne je završeno. Zahvaljujem se predsjedniku Vlade, potpredsjednicima, svim članovima Vlade na strpljenju. Određujem stanku, nastavljamo s radom u 15,00 sati. STANKA U 13,47 SATI.
Ako ste suglasni počinjemo onda s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika članak 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je zastupnik Boris Milošević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, poštovani članovi Vlade, poštovani kolegice i kolege zastupnici upućujem pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU gospođi Žalac. Prije nekoliko dana u medijima smo imali priliku pročitati kako namjeravate osnovati na razini Vlade Savjet za projekt „Slavonije“ Tim Savjetom namjeravate osnažiti taj projekt kako bi mogli povući 2 i pol milijarde eura iz fondova Europske unije što je svakako pohvalno i to Slavonija zaslužuje. Ali ja vas pitam za potpomognuta područja, dakle što vi kao ministrica i vaše ministarstvo namjeravate poduzeti kako bi operativno posvetili dužnu pažnju potpomognutim područjima. Jer kao što znamo bez pomoći države ta potpomognuta područja neće se moći ravnomjerno razvijati, a bez razvoja potpomognutih područja nema ni ravnomjernog razvoja Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Miloševiću. Ministrica Gabrijela Žalac.
Poštovani zastupniče, poštovani zastupnici hvala vam na ovome pitanju. Naime, mi u našem Ministarstvu regionalnoga razvoja planiramo otvoriti Upravu za potpomognuta područja čim prođe Uredba o tijelima u sustavu upravljanja i kontrole koja je praktički vezana na donošenje Uredbe o ustroj u konačnici i sistematizaciji unutar našega ministarstva. Time ćemo sigurno dodatnu pažnju dati zapravo na 264 jedinice lokalne samouprave koje pripadaju prvoj i drugoj skupini prema trenutnom indeksu razvijenosti koji će sigurno s novim indeksom razvijenosti rasti na još veću brojku. Moram reći da pola Republike Hrvatske, pola teritorija Republike Hrvatske zapravo pripada potpomognutim područjima i smatram da posebnu pažnju trebamo posvetiti upravo tim krajevima. Ono što svakako mogu ovdje reći je da u programu Vlade u mandatu 2016., dvadesete u poglavlju VIII. koji se odnosi na ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske mi smo predvidjeli donošenje Zakona o potpomognutim područjima kojim će se utvrditi naravno i podzakonski akti i program Vlade Republike Hrvatske za potpomognuta područja. Ono što zapravo nije dobro bilo je da unutar Zakona o regionalnome razvoju je samo jedno poglavlje bilo potpomognuta područja. Smatramo da to trebamo izdvojiti u zaseban Zakon o potpomognutim područjima i time dati na važnosti upravo jedinicama lokalne, regionalne samouprave iz tih krajeva Hrvatske. Isto tako želim ovdje naglasiti vam dio koji se odnosi na projekt Slavonija dijelom, isto tako ono što smo najavili idemo sa prijedlogom na Vladu za osnivanje Savjeta za projekt Slavonija koji će sigurno biti jedan motor, pokretač na razini Vlade RH i praćenje zapravo provedbe samog projekta koji prije svega generira sredstva iz europskih fondova, iz trenutnih operativnih programa ali isto tako i ostalih programa ministarstava koja su vezana za razvoj tih krajeva. Isto tako vam moram reći da dio koji se odnosi na ovaj zakon koji će biti u trećem kvartalu sigurno u Hrvatskome saboru odnosi se isto tako na zamjenu zapravo Zakona o područjima posebne državne skrbi koji je već išao u šest izmjena i dopuna i smatramo da ćemo tim zakonom donijeti nekakva rješenja u konačnici koja će biti za dobrobit svih građana u ruralnim dijelovima RH. Hvala.
Hvala. Zastupnik Milošević.
Poštovana ministrice, zahvaljujem na vrlo iscrpnom odgovoru. Smatram da samo formiranje Uprave za potpomognuta područja neće riješiti njihove probleme, ali smatram to jednim dobrim korakom naprijed. Hvala vam.
Hvala zastupniku Miloševiću. Zastupnik Davor Bernardić je sljedeći.
Poštovani predsjedniče Sabora, svoje pitanje upućujem premijeru Republike Hrvatske gospodinu Andreju Plenkoviću. Poštovani gospodine Plenković, tražim jasan nedvosmislen i sadržajan odgovor. Namjeravate li održati obećanje dato na Badnjak i povesti državu u kupnju dionica INA-e od MOL-a koji joj je do sad napravio puno štete. Možete li garantirati da ćete održati to obećanje i danas i ovdje? Hrvatskoj javnosti i nama reći jasan plan kako to namjeravate učiniti.
Hvala. Predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Bernardić, cijenjene kolegice zastupnice i zastupnici. Pozdravljam vas na još jednom aktualnom prijepodnevu. Hrvatska ima nekoliko strateških kompanija. Mislim da smo svi u hrvatskom političkom životu, u javnosti suglasni da je INA jedna od njih. Priča sa INA-om proteklih petnaestak godina izrazito je kompleksna i donijela je niz političkih, pravnih, gospodarskih, pa možemo reći i socijalnih i problema i otvorenih pitanja. Ova Vlada bavi se sa INA-om od prvog dana njenog mandata. Kao što se sjećate nakon niza godina održali smo sastanak sa Upravom INA-e, održali konzultacije sa hrvatskim predstavnicima u Nadzornom odboru, sa hrvatskim predstavnicima Uprave INA-e, sa predstavnicima radnika INA-e. Želimo da nakon presude arbitražnog suda u okviru Unicitrala u Ženevi svi zajedno postignemo široki politički konsenzus o otkupu udjela MOL-ovih dionica u INA-i. Mislim da je to dobro za hrvatsko gospodarstvo, mislim da je to dobro za INA-u, mislim da je to dobro za energetsku sigurnost i opskrbu Hrvatske. Kada smo to najavili krajem prošle godine to nismo kazali zato što je to bila odluka koja se donijela ad hoc. To je bila inicijalna ideja od prvih rasprava unutar Vlade i rasprava između partnera koji čine ovu Vladu. Smatramo da je u političkom smislu nakon niza otvorenih pitanja koja imamo sa mađarskom stranom i MOL-om to najbolje rješenje i za međudržavne odnose između Hrvatske i Mađarske, Mađarske koja je nama susjedna i prijateljska država. Smatramo da je to dobro za hrvatsko gospodarstvo i smatramo da je to dobro i za funkcioniranje INA-e kao vertikalno integrirane kompanije koja je dala veliki obol i u Domovinskom radu, koja mora u svom sustavu imati i rezerve plina i nafte, koja mora imati i rafinerije koje funkcioniraju i koja mora imati kvalitetan maloprodajni lanac. Upravo stoga smo razmišljali o modelu koji bi bio najprimjereniji da generiramo sredstva za kupnju tih dionica, a bez stvaranja novog javnog duga. Od svega što smo čuli u javnoj raspravi proteklih tjedana, ja još nijedan bolji, učinkovitiji model bez stvaranja javnoga duga, nisam čuo od ideje, inicijalne javne ponude 25% minus jedne dionice HEP-a. To govorim stoga što oni koji poznaju korporativno upravljanje, koji poznaju Zakon o trgovačkim društvima znaju da upravo na taj način Hrvatska država kao vlasnik, 100%-tni vlasnik HEP-a, i sa 75% plus jednom dionicom zadržava sva ključna prava u upravljanju HEP-om, bez ikakve prodaje nacionalnoga bogatstva kako se to često moglo čuti proteklih dana. Naprotiv, na taj način ostvarili bi više standarde korporativnog upravljanja ovom drugom strateškom kompanijom koja je danas profitabilna, koja je kvalitetna i koja bi na taj način mogla pomoći da otkupimo MOL-ove dionice u INA-i. To je ideja, smatram da oko nje možemo razgovarati, mislim da je ova Vlada otvorena za dijalog sa svim akterima, da smo spremni saslušati i druge prijedloge, ali od svega što sam čuo i u stručnoj i u političkoj raspravi, ovo nam se u ime Vlade u ovom trenutku čini najprimjereniji model. Hvala.
Zastupnik Bernardić.
Poštovani, bojim se da nije bilo nikakve javne rasprave u vezi sa ovim prijedlogom koji ste iznijeli. Bojim se da ideja koju uporno zapravo ne želite do kraja podijeliti sa hrvatskom javnosti o tom modelu otkupa INA-e ne drži vodu. Dakle, za novac koji možete dobiti od prodaje četvrtine HEP-a ne može se kupiti pola INA-e, to je svima jasno. Ali ako vi i dalje vjerujete da to možete napraviti onda nešto više znate od nas i od cijele hrvatske javnosti i s pravom možemo sumnjati da možda postoji još jedan tajni plan političara HDZ-a i premijera RH sa Mađarima, pogotovo zbog toga što ste najavili i preprodaju INA-e novom strateškom partneru nakon ove prodaje INA-e. I kada preprodajte INA-u, a za taj novac de facto kupujete tj. prodajte HEP da bi kupili INA-u onda to ima svoje posljedice. Ono što se može i mora reći da HEP u ovom trenutku definitivno nije spremna za prodaju, dakle trebat će pune dvije godine barem HEP-u da bude spreman za IPO, ali HEP isto tako ima tri milijarde kuna kapitala koje može uložiti u akvizicije i u regiji, koje može uložiti u unapređenje poslovanja i HEP-u ne treba privatizacija, HEP-u treba odgovorna i sposobna uprava. I nećemo dozvoliti da preko leđa INA-e otimate vrijednost HEP-a i na taj način ukoliko je riječ o preprodaji INA-e jer ako preprodavate INA-u onda de facto taj novac od HEP-a s njime krpate državni proračun za koji smo upozorili već prošle godine da je prenapuhan. Prenapuhan je, ostavili smo red, skresan deficit, Hrvatsku koja raste i sada na ovaj način posljedično prodajom HEP-a, a preprodajom INA-e de facto taj novac od HEP-a bi išao direktno u državni proračun. Prema tome, umjesto da se kroje nekakvi tajni planovi [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] za prodaju HEP-a i za kupnju INA-e pozivam vas da se o tome razgovara i da o važnim [[Upadica Petrov: Hvala.]] nacionalnim pitanjima konzultirate opoziciju. Prva prilika je sutra … /Govornici govore u isto vrijeme./ … stručnu raspravu oko INA-e i oko hrvatske energetske neovisnosti i volio bih da se neko iz Vlade pridruži toj raspravi.
Zastupnik BErnardić molim vas, moramo se pridržavati reda. Zastupnik Željko Lacković, sljedeći zastupnik koji želi uputiti pitanje Vladi.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle pitanje ću uputiti predsjedniku Vlade, a pitanje glasi na tragu ovih ranijih pitanja, da li će i ova hrvatska Vlada provoditi mađaronsku politiku prema INA-i? podsjetit ćemo se da je Račanova vlada prodala INA-u kao strateški partner MOL-u koji je bio tri puta manji i s četiri puta manjim rezervama da razvija INA-u. Zanemaren je i Gazprom i OMV neovisno … ili koliko milijuna kuna razlike, nakon toga znamo da se utjecaj u INA-i rješavao na način da se država na svaki način željela riješiti svoga udjela preko 50% pa se je davalo braniteljima i svima zaposlenicima da se taj udio spusti ispod 50% da bi na kraju za par milijuna kuna Sanader i POlančec potpisali iznimno štetne ugovore za RH. Kasnije tu politiku nastavlja i premijerka Kosor i ministar financija Šuker koji također potpisuju tajne ugovore, ako potpisuju nešto tajno onda moraju za to odgovarati jer hrvatska javnost nije bila upoznata sa sadržajem tih ugovora i ti ugovori predstavljaju veleizdaju za RH. Ja smatram da se hrvatski interesi mogu samo prodati ali da se ne mogu otkupiti. I začuđujem me činjenica, a vas pitam, kako je moguće da u vrijeme kada postoje pravomoćne presude koje su ukinute odlukama Ustavnog suda koji zapravo i nije sud, kada imate optužnicu protiv Hernadia, vi najavljujte da ćete otkupiti udio MOL-a u INA-i na taj način zapravo kao da šaljete poruku pravosuđu da ne treba raditi svoj posao? A kada pitate za model onda vas ja pitam da gdje je model funkcioniranja pravde države i donošenja odluke i presuda za sve one koji su bili upleteni u malverzaciju i veleizdaju, prioritet i broj jedan točka koju morate prije nego što kažete da ćete nešto otkupiti i po kojoj cijeni ćete to kupovati. Hvala.
Hvala zastupniku Lackoviću. Predsjednik Vlade.
Hvala lijepa. Kolega Lacković, dakle vidite ovaj dokument ovdje, znate što je ovo? Ovo je proizvod napravljen u vrijeme vlade Kukuriku koalicije koju su radili Morgan Stanley i Sberbank i UniCredit. Znate tko je bio predmet ove studije IPO HEP-a napravljen prije dvije godine? Toliko o potrebi vremenskoj koliko treba vremena da se napravi IPO HEP-a. Vi znate kolega Lacković da kod svakog ugovora postoje dva bitna elementa, jedan je predmet a drugi je cijena. Kod ovako kompleksne transakcije kao što je otkup MOL-ovog udjela u INA-i. Taj posao se ne pregovara kroz medije, taj posao se ne pregovara da je baš sve javno i transparentno, taj posao se pregovara uz pomoć najstručnijih, najstručnijih savjetnika koji su specijalisti u tom području i koji će gledati temeljitu analizu vrijednosti INA-e danas i vrijednosti udjela mađarskih odnosno MOL-ovih dionica u INA-i. Kada se to napravi usporedno sa analizom vrijednosti HEP-a koja je u ovom trenutku izuzetno profitabilna kompanija, koja ima i dobit, koja ima i sredstva o kojima je govorio čelnik oporbe onda možemo kroz konzultacije sa tim stručnjacima najboljim i financijskim i pravnim stručnjacima doći do ovoga o čemu vi govorite. Ono što je važno a mislim da je to bilo sasvim jasno u proteklim tjednima a to je da postoji volja od strane, mađarske strane, od strane MOL-a da proda svoje dionice. I to je onaj bitan element i preduvjet svih ovih rasprava i svih odluka. Bez te činjenice uvjeravam vas da ni odgovorna bilo koja ova ili neka druga Vlada RH ne bi išla sa ovakvim strateškim političkim odlukama o kojima govorimo danas. To je onaj bitan i glavni element. Čvrsto sam uvjeren da možemo naći politički konsenzus u zemlji kroz dijalog, kroz raspravu jer od svih glasova koji se čuju, barem kada je riječ o parlamentarnim strankama jako je malo onih koji se protive povratu INA-e u hrvatske ruke. To nisam čuo i mislim da iza toga možemo svi stati. I ovo je tema, tema hrvatske budućnosti, hrvatskog gospodarstva na kojoj možemo i moramo graditi konsenzus. Ova Vlada je za to otvorena, za dijalog sa svim strankama pa i strankama opozicije. O tome tko je i kakvu ulogu imao u procesu privatizacije INA-e od 2003. preko 2009. do danas to je priča u kojoj ima puno odgovornih. Najmanje odgovornim smatram moju Vladu. Ovo je Vlada koja je tu da rješava probleme. Rješavat će ih transparentno i u duhu dogovora i sa partnerima unutar parlamentarne većine i sa opozicijskim strankama. I naša je ambicija da upravo na taj način imamo dvije snažne energetske kompanije kojima se kvalitetno upravlja na po najvišim korporativnim standardima i koji će osigurati i energetsku neovisnost i energetsku opskrbu RH i kada je riječ o nafti, i kada je riječ o plinu, toplinskoj ili električnoj energiji. Hvala vam lijepa.
Hvala predsjedniku Vlade. Zastupnik Lacković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] uvažavanje vaših argumenata, vama se uz ovo da svi žele da INA dođe ponovno u hrvatske ruke stvara dojam da je cijela operacija Spašavanje vojnika Ryana odnosno vraćanja INA-e u hrvatske ruke zapravo primarni interes, ima da kreće se sa privatizacijom HEP-a. Dakle vi po mom sudu morate se osloniti na hrvatsko pravosuđe, vi imate tako štetne ugovore o plinskom poslovanju koji su potpisani tajno, koji su cijelu jednu regiju bilogorsko-podravski bazen koji proizvodi 2/3 ugljikovodika u RH, Podravinu koja proizvodi 80% svega plina u RH uništili. 10 godina INA nije plaćala odnosno MOL 3 odnosno 5% rudne rente dok bi to plaćala u svojoj Mađarskoj i 60% nakon isplate. S druge strane taj ugovor vam je stvorio velike obveze za RH. Pravosudna tijela u RH nisu se bavila tim predmetom nego međunarodna arbitražna tijela iako su trebala h hrvatska pravosudna tijela u tome reagirati. Mi bi vrlo rado u Podravini imali dvojezične ploče sa mađarskim natpisima ali primali i rentu koju plaća MOL u Mađarskoj 60%. Ovako nema niti studije za podravsku magistralu, niti ničega onoga o čemu ste govorili u svojoj pravednosti a upravo je moj kraj taj koji je zakinut u ovakvim štetnim plinskim ugovorima. I dajte između ostaloga i rješenje kako ćete kad vratite INA-u vratiti ono što je jednom kraju zakinutu u njegovom razvoju i kako ćete vi riješiti i pitanje Sisačke rafinerije u koliko MOL odnosno njegov udio ne kupi netko stvarno jak koji može razviti sve naše i proizvodne potencijale i dati nama energetsku sigurnost. To vi na ovaj način sa HEP-om nećete moći riješiti, a oni koji vas u to uvjeravaju budite sigurno da nemaju dobre namjere. Hvala.
Hvala zastupniku Lackoviću. Zastupnik Andrija Mikulić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici pa evo kad god razgovaramo s nekim gospodarstvenikom onda on kaže da je birokracija i pretjerano administriranje rak rana cijele situacije u gospodarstvu. Pa na tragu toga Vlada je usvojila akcijski plan za administrativno rasterećenje. Taj plan najavljuje osnivanje, ispričavam se dakle pitanje upućuje uvaženoj potpredsjednici Vlade i ministrici gospođi Dalić. Dakle taj plan najavljuje osnivanje trgovačkih društava bez prevelikog administriranja, dakle elektroničkim putem bez pečata, bez bilježnika. Ja vas pitam dokad možemo planirati takvo rješenje jer naši poduzetnici, odnosno gospodarstvenici već dugo vremena čekaju brzu uslugu bez papira kao što sam rekao bez nepotrebnog administriranja. I možemo li očekivati da će naši poduzetnici sve informacije o poslovanju dobiti na jednom mjestu putem jedinstvene kontaktne točke umjesto da lutaju među institucijama.
Hvala zastupniku Mikuliću. Potpredsjednica Vlade Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa u pravu ste zastupniče Mikulić, jer upravo pitanje prevelike normiranosti, prevelikom administriranja i prevelikih troškova a koje je potrebno učiniti radi udovoljavanja razno raznim administrativnim obavezama predstavljaju značajan teret za poduzetnike i smanjuju konkurentnost našeg gospodarstva. Zbog toga što udovoljavanje prenormiranim, predetaljnim i prekobrojnim obavezama u brojnim dijelovima našeg zakonodavstva izaziva što direktne troškove a također troši i vrijeme koje je ponovo trošak. Zbog toga ovaj akcijski plan predstavlja prvi korak u pravcu smanjivanja administrativnog tereta, smanjivanja nepotrebnih troškova, a da se istovremeno zadrže svi standardi i kvalitete poslovanja i kvalitete ispunjavanja društvene odgovornosti poduzetnika. Stoga želim na samom početku naglasiti da 104 mjere koje donosi ovaj akcijski plan ne ukida i ne eliminira niti jedan standard, niti jednu obvezu koja je vezana uz javni interes i pravila poslovanja, ali način na koji se tim obvezama udovoljava ovim se akcijskim planom želi učiniti jeftinijim i jednostavnijim. Akcijski stoga adresira 7 područja od kojih je jedno osiguranje potpunog elektroničkog otvaranja poduzeća što d.o.o.-a što jednostavnog d.o.o.-a. Također akcijski plan uključuje pojednostavljenja u području zaštite na radu, sanitarno-tehničkih uvjeta, trgovine i liberalizacije osobnih usluga. Procijenili smo financijske učinke ovoga plana koristeći tzv. metodu standardnog troška koja je metoda koja se standardno primjenjuje u zemljama Europske unije i temeljem tako korištene metode i njezine sistematske primjene na ovih 7 područja procijenili smo da će ukupno rasterećenje od pojednostavljenja koje donosi ovaj plan se kretati oko milijardu i pol kuna na godišnjoj razini. Što se tiče konkretno elektroničkog poslovanja i mogućnosti osnivanja poduzeća elektroničkim putem cilj je do kraja ove godine osigurati i tehničke i druge pretpostavke da se poduzeće može osnovati potpuno elektronički bez papira, bez javnobilježničke ovjere, bez biljega i bez žigova. Već donesen Zakon o upravnim pristojbama omogućava da se sve upravne pristojbe plate elektronički bez potrebe da se lijepe one markice i oni biljezi, biljezi koji su nam dobro poznati. Sukladno tome akcijski plan to dalje razrađuje i oživotvoruje. Stoga očekujem da će posebno u sektoru usluga također biti moguće elektronički osigurati otvaranje i pokretanje poslovanja kroz jedinstvenu kontaktnu točku na kojoj će biti dostupne sve informacije i kroz koju će se moći obaviti cijeli posao. A jedinstvena kontaktna točka na sličan način kao i u drugim državama EU već postoji i već funkcionira u Ministarstvu gospodarstva. Stoga će ova godina donijeti i niz daljnjih koraka upravo u ovom smjeru, u smjeru pojednostavljivanja poslovanja, smanjivanja troškova, poboljšanja poslovne klime što su kao što znate [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] glavni ciljevi Vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Andrija Mikulić.
Poštovana potpredsjednice Vlade hvala vam lijepo. Zadovoljan sam na ovako silovitom i detaljnom odgovoru.
Zahvaljujem zastupniku Mikuliću. Zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa. Pitanje je iz područja unutarnjih poslova. Upravo ovih dana talijanski je Senat ratificirao ugovor između Italije i Hrvatske o prekograničnoj suradnji hrvatske i talijanske policije. Taj ugovor bilateralan između dvije države koje imaju toliko toga zajedničkog uključujući i zajedničke probleme. Prošli smo mjesec u Rimu, u talijanskom Parlamentu proslavili dvadesetu godišnjicu drugog ugovora koji je također proizvod nečega što Hrvatska i Italija imaju zajedničko – manjine, ugovor o zaštiti nacionalnih manjina. Budući da kad se radi o manjinama sve teče sporo. Trebalo je desetak godina da on poluči prve rezultate. Bilo je nekoliko važnih rezultata, na primjer dvojezičnog na ipsilonu itd. Ali međutim, jedan od rezultata je bio i taj što u policijskim upravama riječ primorsko-goranskoj i istarskoj su postavljeni šalteri na talijanskom jeziku. Znači šalteri za potrebe talijanske manjine gdje si se mogao obratiti na talijanskom i dobiti talijanski odgovor na talijanskom. To je bilo u skladu sa člankom 3. ugovora koji kaže da se prava, prava talijanske manjine proširuje tamo gdje živi talijanska manjina i u državnoj upravi. Kratko rečeno tih šaltera danas nema više. Kažu mi moji sunarodnjaci da dolaze u policijsku upravu, ali tih šaltera nema. Oni su izazivali jedan osjećaj tolerancije i sigurnosti u mojoj nacionalnoj manjini, pa smatram ogromnim propustom što tih šaltera više nema, a osim toga oni su bili jedno dostignuto pravo ispod kojeg se nije smjelo ići. Pa pitam, nema ministra unutarnjih poslova pa zato pitam premijera zbog čega se to dogodilo?
Zahvaljujem zastupniku Radinu. Predsjednik Vlade.
Hvala kolega Radin. Mi ćemo naravno zamoliti ministra unutarnjih poslova da vas detaljno izvijesti i pismeno o ovoj temi. Ali u Hrvatskoj kao što znate i temeljem Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina i Zakon o osobnoj iskaznici Ministarstvo unutarnjih poslova izdaje sve dokumente na jezicima pripadnika nacionalnih manjina. Prema podacima koji su meni dostupni bilo je gotovo tri tisuće takvih dokumenata tijekom 2016. godine. Ono što također znam da zahtjeva za vođenje upravnih postupaka na jeziku nacionalnih manjina gotovo da ih i nema, ukoliko bi ih bilo to bi sigurno riješili. Ovo konkretno pitanje o kojem ste rekli da li postoje konkretni šalteri u policijskim postajama u Rijeci ćemo provjeriti i odgovorit ćemo vam. Razumijem simboliku, ali u konkretnim slučajevima što je meni poznato kao predsjedniku Vlade nikakvih ozbiljnijih problema do sada u izdavanju osobnih iskaznica ili drugih isprava na jezicima nacionalnih manjina nije bilo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnik Furio Radin.
Da, nema problema. Vi dobro kažete gospodine premijeru, ali tu nije riječ o problemima. Riječ je kao što ste vi također rekli o određenoj simbolici. Također ne smatram da se to dogodilo od kada ste vi premijer. Smatram da se to dogodilo nešto malo ranije, ali ipak moramo se pozabaviti s tim da ga riješimo. Ako postoji jedna nacionalna manjina koja npr. radi dvojezične iskaznice, a ima i drugih nacionalnih manjina, to je Talijanska nacionalna manjina. Gotovo svi Talijani rade dvojezične iskaznice, radili su ih na ovome šalteru. Nije riječ o tome da li Talijani znaju ili ne znaju hrvatski, mislim svi Talijani znaju hrvatski u Hrvatskoj. Problem je u tome da takva simbolična mjesta pokazuju nešto to je jako bitno i što vrijedi i za druge nacionalne manjine kada se radi o dvojezičnosti. Ti šalteri, te dvojezične ulice, ti dvojezični nazivi znači Talijani dragi moji naši Talijani iz Hrvatske vi ste doma, zato piše na talijanskom, zato što je to i vaš dom. Zato bih vas molio gospodine premijeru da zajedno sa ministrom unutarnjih poslova da ga zamolite da mi odgovori pismeno na to. A što se tiče zakona, svih zakona o pravima nacionalnih manjina i ustavnoga zakona, naravno koji je između ostalog i organski zakon, jedan ratificirani ugovor u ovom slučaju između Hrvatske i Italije o nacionalnim manjinama. Vi znate da je njegovo značenje, njegov značaj je superioran zakonima, a to što sam vam rekao ti šalteri su uspostavljeni na osnovi tog ugovora, pa bih vas molio da riješimo i taj mali ali veliki problem. Hvala.
Zastupnik Veljko Kajtazi želi uputiti pitanje Vladi.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri, poštovane kolegice i kolege. Moje zastupničko pitanje je upravo Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja gospodinu Lovri Kuščeviću. Poštovani ministre Kuščeviću, Vlada predvođena premijerom Plenkovićem dobila je podršku svih zastupnika nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru uključujući i moju, te ona nije upitno. Predsjednik Vlade je dao punu potporu u provođenju Nacionalne strategije za Rome u suradnji sa zastupnikom Romske nacionalne manjine. U državnom proračunu postoji stavka unutar vašeg resora koja glasi prostorno uređenje područje naseljeno Romima u iznosu od 100 tisuća kuna. Pola tog iznosa u 2016. godini upućeno je u Općini Pribislavec u kojoj ima jako puno Roma. Ja sam zbog toga u suradnji sa svojim suradnicima donio odluku kako je najbolje taj iznos od 100 tisuća kuna usmjeriti u Općinu Pribislavec. Međutim, iznos od 50 tisuća kuna iz tih sredstava je državna tajnica gospođa Dunja Magaš uputila po informacijama s kojima ja raspolažem u Općini Vrpolje u kojoj nema Roma. Moje pitanje za vas, zašto vaš resor u skladu sa opredjeljenjem Vlade nije uvažio mišljenje saborskog zastupnika Romske nacionalne manjine i njegovih suradnika u ovoj odluci? Drugo, zašto su vaši suradnici novac namijenjen područjima naseljenim Romima uputili Općini Vrpolje u kojoj po popisu od 2001. postoje samo dva Roma, a iz zadnjeg 2011. nijedan Rom? Jel to učinjeno s namjerom da se zloupotrijebi novac namijenjen romskoj zajednici kako bi se zadovoljili neki drugi interesi [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] i tko će odgovarati zbog toga? Hvala.
Hvala zastupniku Kajtaziju. Ministar Lovro Kuščević.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege saborske zastupnice i zastupnici. Gospodine Kajtazi hvala vam na pitanju. Naime, dobro ste konstatirali da je pri kraju proračunske godine 2016. ostalo neutrošenih 100 tisuća kuna za uređenje romskih naselja. I evo zahvaljujući odnosno nažalost zbog inercije gradonačelnika i načelnika koji nisu se javljali koji se nisu obraćali našem ministarstvu, a opet zahvaljujući vašoj inicijativi koju i ovim putem pohvaljujem, mi smo stupili u kontakt sa općinama koje imaju romska naselja unutar svog teritorija. Jedna od tih je bila i Općina Pribislavec koji ste i vi preporučili i gdje smo pokušali tih 100 tisuća kuna prebaciti njima. Međutim nažalost oni nisu imali urednu dokumentaciju, dakle dokumentaciju koja se može pokriti iz ovog programa i uz svo silno usklađivanje dokumentacije, navlačenje situacije bili smo puno u kontaktu i naša državna tajnica, uspjeli smo iznaći načina da ipak 50 tisuća kuna možemo njima dati, dakle da imaju 50 tisuća kuna za opravdati sredstava. Drugi iznos od 50 tisuća kuna koji je preostao smo uputili Općini Vrpolje i evo dopustite mi da pročitam kako i šta i za koga, samo tren, dakle Općini Vrpolje i za koje projekte. Evo sasvim slučajno ja tu imam na mailu tu dokumentaciju pa ću vam pročitati. Hvala. Imam još dvije minute imamo vremena za čačkat po mobitelu, dakle Općina Vrpolje, program uređenja romskog naselja Perkovačka u Vrpolju dostavlja se između ostalog Općina Vrpolje provodi niz aktivnosti vezano za uređenje Romskog naselja Prekovače u Vrpolju itd. itd. nasipavanje i uređenje nerazvrstanih cesta, popravak i održavanje javne rasvjete, uređenje okoliša i odvoz komunalnog otpada.“ Zaista smo se potrudili da bi smo ta sredstva utrošili onako kako je i premijer i ova Vlada i moje ministarstvo naravno da podržavamo taj program, zato smo predvidjeli sredstva i ovu godinu. I evo ga pohvaljujem vašu suradnju. Molim vas da i ubuduće i bolje surađujemo i naročito da aktiviramo gradonačelnike i načelnike kako bi se na vrijeme javili na naše natječaje, kako bi na vrijeme zaista utrošili sva sredstva. Znači ovih 50 tisuća i ovih 50 utrošeno je zaista u skladu sa odlukama i u skladu sa zakonom. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministru Kuščeviću. Zastupnik Veljko Kajtazi.
Moram reći da sam djelomično zadovoljan sa odgovorom imajući u vidu a opet naglašavam da u općini Vrpolje ne postoje pripadnici Romske nacionalne manjine iz popisa 2011.. Hvala.
Hvala zastupniku Kajtaziju. Zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje je upućeno predsjedniku Vlade RH gospodinu Plenkoviću i mislim da nije dosta teško tako da će on to odgovoriti. Na Badnjak ste ad hoc odlučili kupiti INA-u što je u javnosti dočekano sa načelnom podrškom ali i rezervom s obzirom na iskustva koja hrvatska javnost ima sa HDZ-om i njegovim pregovaračkim timovima. A nekoliko dana kasnije ste odlučili prodati moguće i strancima HEP, kompaniju koja je ostvarila dobit 2015. godine u iznosu 2 milijarde kuna. Na taj način poklanjate u budućnosti 5 stotina milijuna kuna koje je stvorila kompanija koju su gradili svi hrvatski građani proteklih decenija. Nemojte mi sada odgovoriti molim vas na način da je to još uvijek naše ako prodamo samo 25% jer na taj način ja shvaćam da možete prodati i Nacionalni park Krku i Brijune i Hrvatske ceste ne u koncesiju nego ih možete prodati 25%. Znači to je za mene ista stvar. Prodati HEP 25% ili prodati Nacionalni park Brijune. I to je ono što vi radite. Iako građani o ovom modelu žele referendum vi ne želite, iako građani ne žele ovakvu privatizaciju HEP-a vi želite, iako građani ne žele da HDZ opet privatizira najvrjedniju hrvatsku kompaniju vi želite, iako u kampanji niste govorili o privatizaciji HEP-a niste je željeli sad je želite. Kad već imate tako veliku želju prodati HEP vjerojatno ste jako dobro upućeni. Koliko vrijedi mađarski udio u INA-i i koliko vrijedi 25% dionica HEP-a? Ili kao što je rekao bivši premijer Sanader je ovo još jedna Grosse Spiele.
Hvala. Zastupnik, hvala zastupniku Marasu. Predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa kolega Maras. Da li ste vi bili član Vlade kad se radila priprema za IPO HEP-a? Se sjećate možda? Ja mislim da jeste. Ne sjećam se tada dramatičnih apela s vaše strane da nam treba referendum, da ćemo rasprodati nacionalno bogatstvo, da je to grozno, da je to strašno. Dakle pokušajmo racionalizirati ovu raspravu, a racionalizirati je možemo samo ukoliko postignemo dogovor politički, apeliram na konsenzus o povratu INA-e u hrvatske ruke i o politici i modelu koji ne bi kreirao novi javni dug. Ukoliko je vaša Vlada radila na dokumentu koji sam maloprije pokazao upravo s ciljem inicijalne javne ponude HEP-a zar ne mislite da bi bilo logično da neka druga Vlada u novom kontekstu političkih okolnosti možda iskoristi tu studiju i neke pozitivne njene aspekte pa da da inicijalnu javnu ponudu koja će generirati tržište kapitala u RH, koja će stvoriti pozitivnu gospodarsku i financijsku atmosferu i klimu ako hoćete koja će zainteresirati institucionalne ulagače u energetske kompanije a HEP sigurno jest atraktivna energetska kompanija za institucionalne ulagače. Govoriti ovako javno o cijeni kompanija čije su dionice izlistane na burzama znate i sami bili ste ministar poduzetništva i obrta da to nije osobito mudro niti da se to rado. Prema tome, zadržat ću se na onome što je bitno, a bitno je da ovaj model o kojem govorimo po našem uvjerenju je najprimjereniji i najpripremljeniji to djelom zahvaljujući i radu vaše Vlade, da smo otvoreni za rasprave o drugim modelima, da ne želimo rasprodavati nacionalno bogatstvo, da referendum o ovoj temi nije nužan, mi živimo koliko je meni poznato u predstavničkoj demokraciji, Hrvatski sabor ima ovlasti, hrvatska Vlada ima ovlasti, Ustav članak 52. je jasan, sve što se odnosi na prirodna bogatstva pobliže se može regulirati zakonima. Ukoliko postoji potreba za „dodatnim osiguračima“ možemo i o tome razgovarati. Ja sebi vjerujem. Nemam nikakvih, bilo kakvih, ni najminimalnijih insinuacija koje bi se mogle svoditi na ono na što vi insinuirate. Vjerujem i kolegicama i kolegama u ovoj Vladi, vjerujem ovom Hrvatskom saboru i vama kao zastupniku koji će glasovati o zakonima koji će doći ovdje. Imam povjerenje u hrvatske institucije, ne bojim se donositi odluke dapače mislim da bismo o njima trebali postići konsenzus da imate prigodu dati vaš doprinos. Ako vi kolega Maras ili SDP sutra na okruglom stolu iznađete bolje, učinkovitije, kvalitetnije, sigurnije, povoljnije u financijskom smislu rješenje zašto ne. Dajte sugestiju, budite skroz precizni evo izvolite Vlada to je model koji će riješiti problem. INA je u našim rukama, HEP uz 100%-tnom vlasništvu hrvatske države. Ako imate to rješenje dajte ga, ja ću ga vrlo rado saslušati, analizirati, uzeti u obzir. Ali ono što vam želim reći u ovom trenutku želimo da se ovaj proces vodi transparentno, da se vodi usporedno i da se vodi u što širem političkom konsenzusu u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine Plenković na odgovoru. Ja znam da si vi vjerujete, vjerovao je sebi i Sanader, vjerovao je isto u zastupnike HDZ-a, vjerovao je u Predsjedništvo HDZ-a. Dobio je podršku Predsjedništva HDZ-a i vidite kako je to završilo. Kada nema transparentnosti, kada nema rasprave, kada ne znamo koliko šta košta, koje su namjere iza toga, onda je teško povjerenje steći pogotovo ako ste već dva puta na tome pali i na Sanaderu i na Karamarku. Sada 8 mjeseci nakon toga vi bi očekivali da vam apsolutno svi u Hrvatskoj vjeruju i da mislite da će to biti najtransparentniji postupak i privatizacija u povijesti Hrvatske. Zbog čega bi? Dajte si postavite to pitanje. Zbog čega bi vam hrvatski građani to vjerovali? Samo zato što ste vi dobar dečko iz Zagrebe? Zbog čega? Nema tu, kako bih rekao elementarnog povjerenja koje HDZ i Vlada HDZ-a ima po tom pitanju i dobro je u ovoj situaciji da je koalicijski partner rezerviran prema vašim najavama jer to garantira da ćemo bar neku raspravu imati. Da je HDZ sam vjerojatno bi to već bilo prodano i tko zna kakav konzultant a la Petrović bi to odradio. Sa te strane još jednom ću vam reći mi ćemo inzistirat na referendumu, odnosno ja ću inzistirat, pardon. Stranka će donesti svoje odluke. Ja ću se boriti za referendum. Žele da građani odlučuju o tome, želim da nema znaka jednakosti za vas između Krke, Brijuna i HEP-a prodati 25% HEP-a je isto kao prodati 25% Brijuna ili 25% Krke ili 25% Kornata. I sa te strane hrvatske građani moraju odluku imati ispred sebe i oni je moraju donijeti. Nemojte oko ovoga [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] glumiti Sanadera, ja vas to molim. Ponašajte se odgovorno. Nemojte misliti da su vaša rješenja jedina moguća.
Hvala zastupniku Marasu. Zastupnik Maras, hvala. Sljedeći zastupnik koji želi postaviti pitanje je zastupnik Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, pitanje upućujem ministru branitelja gospodinu Tomi Medvedu. Planirate li vi, odnosno Ministarstvo hrvatskih branitelja u cilju zaštite zdravlja hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata nakon završenog, uspješno završenog projekta preventivnih sistematskih pregleda nastaviti sa time u sljedećoj godini i sljedećim godinama. Naime, poznato je da se problem ne sastoji samo u tome da mnogi branitelju boluju od PTSP-a niti samo u čestim suicidima pa znamo da je od Domovinskog rata posegnulo i na sebe diglo ruku gotovo 3000 hrvatskih branitelja nego da oni znatno češće obolijevaju od cijelog niza drugih bolesti uključujući i zloćudne i da ranije umiru od ostalog pučanstva. Dakle, oni koji su stvorili slobodnu, neovisnu, demokratsku Hrvatsku državu, koji su heroji i ponos našeg društva morali su se na žalost u jednom dosta dugom razdoblju neopravdano suočavati sa osjećajem marginalizacije, sa osjećajem da su teret društvu, sa neopravdanim optužbama da su povlaštena kasta sa visokim mirovinama koje troše po kladionicama i slično. Znamo šta smo sve slušali i to je bez dvojbe isto utjecalo na njihovo psihofizičko zdravlje, a ne samo ratna stradanja. Prema tome, namjeravate li nastaviti sa programom preventivne zaštite zdravlja hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Hvala lijepa.
Hvala potpredsjedniku Reineru. Ministar Tomislav Medved.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Poštovani gospodine zastupniče Reiner hvala vam na ovom pitanju. Naime, zdravlje spada u prvi red prioriteta rada Ministarstva hrvatskih branitelja. Prema podacima dobivenim istraživanjem, provedenim u suradnji sa Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo i Medicinskim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu utvrđeno je da je u razdoblju od 1998. do 2011. godine njih 41,38% bilo hospitalizirano, a prosječna dob kod hospitalizacije je bila 43,8 godina. Kod smrtnosti hrvatskih branitelja u razdoblju od 1998. do 2010. godine umrlo je 24249 branitelja. Ovim podacima treba dodati i podatak o 17287 hrvatskih branitelja umrlih u razdoblju od 2010. do 2016. godine. Samo u 2016. godini umrla su 3223 hrvatska branitelja. Dakle, ukupno od '98. zaključno sa 2016. godinom umrlo je 44759 hrvatskih branitelja. Potaknuti ovakvim rezultatima istraživanja i činjenicom starenja braniteljske populacije Ministarstvo hrvatskih branitelja je tijekom 2016. godine posebnu pažnju posvetilo zaštiti i očuvanju zdravlja hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Slijedom navedenog u 2016. godini proveli smo pilot projekat na području Vukovarsko-srijemske županije. Podaci dobiveni preventivnim sistematskim pregledima omogućit će identificiranje ključnih bolesti od kojih poboljevaju hrvatski branitelji, te nas dodatno usmjeriti da u sljedećem razdoblju redovitom organizacijom ciljanih preventivnih sistematskih pregleda i suradnju sa liječnicima i specijalistima unutar zdravstvenog sustava. Tijekom 2017. godine započinjemo sa provođenjem sistematskih pregleda na području svih županija u RH. Prioritet će biti pripadnici borbenog sektora koji su u obrani suvereniteta RH sudjelovali više od 1.500 dana, a kojih je u RH 32.816 na teritoriju cijele RH dakle svih županije. Sredstva za provedbu ovog programa osigurana su na poziciji Ministarstva hrvatskih branitelja za 2017. godinu u ukupnom iznosu od 26 milijuna i 202 tisuće kuna. Početak provedbe sistematskih pregleda očekuje se krajem siječnja 2017. godine kada ćemo potpisati sve potrebne ugovore. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministru Medvedu. Potpredsjednik Reiner, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre Medved, drago mi je da ste u ovome što ste sada rekli da ćete nastaviti sa preventivnim pregledima posebno istaknuli da će prednost imati oni koji su dugo bili u borbenom sektoru. Ja vas molim također da posebnu pozornost se u tom pothvatu posveti dragovoljcima Domovinskog rata. Naime, vi kao i cjelokupna javnost znate vrlo dobro da je nažalost onim famoznim popisom branitelja, zapravo nestala, službeno nestala kategorija dragovoljaca Domovinskog rata, a dragovoljci Domovinskog rata su upravo oni ljudi koji su kao što i samo ime kaže prvi stali u obranu domovine, ne bili mobilizirani, svaka čast i svima onima koji su bili kasnije mobilizirani, koji su se također branili Hrvatsku, ali u onim prvim danima to su bili dragovoljci, a koji su nažalost potpuno izbrisani iz pojma uopće i popisa branitelja i taj pojam je nestao. Mislim da ga moramo vratiti i molim da u ovome što planirate napraviti dragovoljcima Domovinskog rata posvetite također posebnu pozornost. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Mato Čičak.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovane ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege. Svakodnevno svjedočimo neobjašnjivim pojavnostima vezanim za trgovačka društva u vlasništvu RH. I vi ste ministre Mariću dok ste obnašali dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru često upozoravali na izvješća Državne revizije vezano za poslovanje istih. Spomenut ću primjerice nalaz Državne revizije za Narodne novine d.o.o. kojima je dano nepovoljno mišljenje. Neobični ugovori o radu sa još neobičnijim aneksima ugovora, izdašni bonusi, životna osiguranja, velikodušne otpremnine samo su neke od benificija koje baštine brojni članovi uprava javnih poduzeća, dok rezultati poslovanja nisu nešto čime se oni mogu pohvaliti. Vidimo da prve promjene koje je predložila Vlada gospodina Plenkovića izazvale određenu pozornost javnosti, pa me zanima poštovani ministre Mariću što mislite poduzeti kako bi trgovačka društva u vlasništvu RH bila učinkovitija, te kako se ne bi događale ovakve incidentne situacije u pojedinim javnim tvrtkama za koje se na kraju ispostavi da u Vladi nitko nije znao? Kako je moguće da se ugovaraju višemilijunski iznosi, a da vlasnik o tome ništa ne zna? Također u medijima su se pojavile spekulacije kako se protiv predloženog predsjednika Uprave Hrvatske lutrije vodi kazneni postupak. Ministre jeli to točno?
Zahvaljujem zastupniku Čičku. Zastupnik Gordan Maras, Goran Marić. Ispričavam se ministre.
Hvala lijepa predsjedniče. Cijenjeni zastupniče Čičak, stanje u trgovačkim društvima u vlasništvu RH ne može se označiti crnobijelom optikom. Ima i dobrih primjera, ali ima i neprihvatljivih, nažalost i vandalskih i projektirano štetnih na to upućuju mnogi nalazi Državne revizije. Kriterij je jasno, poslovno i gospodarski utemeljen, razumne kriterije. Nismo imali jasnu postavljenu odgovornost ni uprava, ni nadzornih odbora. Sada se ti kriteriji utemeljuju kroz članove i biranje članova nadzornih odbora i uprava, država šalje jasnu poruku što želi od trgovačkih društava. Do sada niti jedan član uprave i nadzornog odbora nije imenovan putem javnog natječaja iako je to bila zakonska obveza. Sada su kriteriji drukčiji. Odgovornost uprave i nadzornog odbora će biti nedvosmislena i jasna. Evo danas upravo danas je otkazana sjednica nadzornog odbora u jednom trgovačkom društvu jer su uprava i nadzorni odbor pripremili odluku o dokapitalizaciji toga društva a da o tome nisu opće upoznali mjerodavna ministarstva, ni vlasnika, a kamoli tražili suglasnost. Mislimo da je takvo postupanje neprihvatljivo. Što se tiče ugovora sa članovima uprava pitali ste, upravo u ovom trenutku ovih dana se radi analiza u Ministarstvu državne imovine svih ugovora koje imaju članovi uprava u trgovačkim društvima i ta prva analiza pokazuje toliku šarolikost, neujednačenost, toliko nekih neobjašnjivih sadržaja u tim ugovorima, razno raznih beneficija, osiguranja. Moram priznati da u nekim čak ugovorima ni upotreba algoritamskih tablica ne bi pomogla kako doći do visine plaća članova tih uprava. O tim uvjetima i o tim ugovorima mjerodavna ministarstva i vlasnik gotovo da nikakva saznanja nisu imali. Čak je ponekad ni svi članovi nadzornog odbora nisu upoznati o sadržaju ugovora koji imaju članovi uprava sa nadzornim odborom nego to samo zna predsjednik nadzornog odbora. Uvodi se sada postupak standardizacije u procesu rada i odlučivanja. Svaka tri mjeseca će morati sva trgovačka društva dostavljati izvješća o izvršenju plana poslovanja i izvješće o stanju i poslovanju društva, ne samo u nadzornim odborima nego i mjerodavnim ministarstvima. Dosada je zapravo vlasnik bio izmaknut o stanjima u društvima i samo se uključivao kad dođu poteškoće do takvih okolnosti da ne može se bez vlasnika dalje i kad treba pomoć. Mislim da će ta standardizacija u tehničkom smislu pomoći da ta društva budu učinkovitija, tržišno konkurentnija i da ćemo uspjeti otkloniti mantru da država ne može biti dobar vlasnik jer država je itekako dobar vlasnik u uređenim zapadnim državama i takva kvalifikacija i predrasuda apriorizam niti u jednoj tržišno uređenoj europskoj zemlji ne egzistira [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Tamo je privatno vlasništvo sveto, ali nije svetije od državnog [[Upadica predsjednik: Hvala ministre.]] I mi ćemo sve učiniti da privatno vlasništvo bude sveto i u Hrvatskoj ali ne svetije od državnog. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Čičak.
Hvala gospodine ministre na vašem odgovoru. Iz svega je vidljivo da se dosada nije vodilo dovoljno brige o poslovanju javnih poduzeća sa aspekta kvalitete i da su do izražaja više dolazila kvantitativna obilježja poput koliko stranačkih dužnosnika možemo smjestiti u ovo ili ono poduzeće? Imali smo tako primjerice bivšu upravo Hrvatske lutrije u kojoj su sjedili bivši članovi glavnog odbora SDP-a i bivši SDP-ov europarlamentarac. Ne čude zbog toga brojni napadi u smjenu u tom javnom poduzeću. Kada sagledamo da postoje izrazito jaki interesi za zadržavanjem sinekura i da poduzećem upravlja ne tko posao zna, nego tko je više u stranačkoj hijerarhiji neke od stranaka bivše vladajuće koalicije. Nije tajna da je Hrvatska lutrija služila SDP-u a Narodne novine HNS-u kako bi smještale svoje zaslužne članove dok neki od njih čak nisu zadovoljili ni propisane uvjete. Optimističan sam pak ministre Mariću kad čujem vaše najave o uvođenju standardizacije u način postupanja i upravljanja javnim poduzećima, dostava tromjesečnih izvješća, uvid u sve ono što se događa u trgovačkim društvima na način da se njima upravlja pažnjom dobrog vlasnika a ne zle maćehe. To je ono što u Hrvatskoj sada treba i siguran sam da će se način upravljanja u javnim poduzećima u bitnome promijeniti.
Hvala zastupniku Čičku. Zastupnica Sabina Glasovac želi uputiti pitanje Vladi.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine premijeru složit ćete se samnom svi hrvatski građani moraju na vrijeme izvršavati svoje preuzete ugovorene obveze bez obzira radilo se o učiteljima, nastavnicima, profesorima, liječnicima, medicinskim sestrama, socijalnim radnicima, radnicima u kulturi, umirovljenicima, zaposlenima, nezaposlenima za sve vrijede ista prava. Ono što mene zanima zbog čega smatrate da jednaka prava izvršavanja ugovorenih obaveza ne bi trebala vrijediti za Vladu RH? Zašto vas to pitam, godinu i pol dana je prošlo točnije od siječnja 2016. godine kako su se ispunili svi uvjeti za povećavanje osnovice plaće zaposlenima u javnom sektoru. 26. siječnja, točnije za nekoliko dana istječe taj sporazum. Vlada RH bez obzira bila ona ona Karamarkova, vaša je nastavila s tim potpuno ignorira, neću reći zahtjeve sindikata javnih službi nego preuzete obveze, obveze koje je preuzela Vlada Ive Sanadera i obveze koje je preuzela Vlada Jadranke Kosor. Moje pitanje vama glasi, jeste li svjesni posljedica po proračun RH ali i po standard zaposlenika u javnoj službi ukoliko budete i dalje ignorirali njihove zahtjeve? I do kada zapravo namjeravate ignorirati zahtjeve učitelja, nastavnika, profesora, liječnika, medicinskih sestara, zaposlenika u socijalnoj skrbi, zaposlenika u kulturi u njihovim zahtjevima da im samo isplatite ono što im pripada? Do kada kanite zapravo ih ponižavati na način da moraju moliti da se prema njima ispune ugovorene obaveze?
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepo potpredsjedniče Reiner. Uvažena kolegice Glasovac, ova Vlada je na prvoj sjednici nakon stupanja na dužnost imenovala svoje predstavnike u gospodarsko-socijalno vijeće, socijalni dijalog smatramo da je jedan od najbitnijih aspekata rada ove Vlade u smislu uključivosti, u smislu konzultiranja i sindikata i poslodavaca. Imali smo vrlo malo vremena do kraja prošle kalendarske godine, ali smo u tom razdoblju uspjeli po mom dubokom uvjerenju napraviti nekoliko važnih i bitnih iskoraka. Nabrojit ću samo neke. Povećali smo iznos minimalne plaće više nego Kukuriku vlada kumulativno od 2012. do 2015. zajedno. Isplatili smo božićnicu bez rebalansa proračuna, postigli smo dogovor sa Sindikatima državnih službi jednostranom odlukom Vlade stavili smo u jednak položaj sindikate i zaposlenike u javnim službama kao i one u državnim službama sa povećanjem plaće od 2% od 1. siječnja ove godine. Dijalog koji smo vodili sa sindikatima, a kojeg koordinira ministar rada i mirovinskog sustava kolega Ćorić jedan je od naših prioritetnih, temeljnih ciljeva i nastavit ćemo ga i sa Sindikatima javnih službi. Imamo puno respekta prema svima koji rade u zdravstvu, prema svima koji rade u znanosti, koji rade u obrazovanju, školstvu. Stoga smo i nudili rješenje koje je po našem mišljenju bila odlična, korektna gesta prema Sindikatima javnih službi. U ovoj fazi nismo postigli dogovor i jučer sam razgovarao sa jednim od čelnika tih sindikata, nastavit ćemo taj dijalog, nastavit ćemo taj razgovor, tražit ćemo rješenje koje će biti i fiskalno održivo i koje će težiti za postizanjem onog dogovora koji je u ovom trenutku realan. Puno je tema, a o tome smo govorili na početku aktualnog prijepodneva koje su dočekale ovu Vladu. I ovo je jedna od takvih. S njom se nosimo transparentno, otvoreno uz osluškivanje signala koji dolaze od sindikalnih predstavnika. Vjerujem da će taj dijalog na kraju dovesti do kompromisa i do rješenja koje će biti kvalitetno i dobro i koje će izbjeći između ostaloga i neke najavljene sudske postupke. To je cilj kojim se vodimo, to je zadaća koju kao naš čelnik pregovarač ima naš ministar rada i mirovinskog sustava i na tom ćemo cilju ustrajati i vjerujem doći do rješenja koje će zadovoljiti brojne zaposlenike u javnom sektoru. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Gospodine premijeru stvari su poprilično jasne. Ne želite. Novaca u proračunu ima. Prije 20-tak dana usvojili smo u ovom Hrvatskom saboru proračun, hvalili ste se, prihodovna strana, optimizam, perspektiva. Međutim u toj perspektivi vi ne vidite ni učitelje, ni nastavnike, ni zaposlenike u zdravstvenom sustavu, ni zaposlenike u socijalnoj skrbi, ni u kulturi kao jedan od vaših prioriteta i to trebate iskreno jasno i glasno reći. Jer to će samo biti verbaliziranje onoga što činite. Dovest ćete državu u situaciju da ovi ljudi koji nose sustav, pogotovo pritom mislim na zaposlenike u školama koji rade jedan iznimno odgovoran posao, koji su odgovorni za našu budućnost, da zapravo na sudu traže pravdu. Već su najavili pokretanje tužbi i vi ste svjesni toga kako pravni sustav u državi funkcionira ovdje nema iznimaka. Oni će zasigurno te tužbe dobiti, a to će RH koštati 5 milijardi kuna jer ste vi to odlučili. Koštat će ju više nego da ste ispunili obveze prema tim ljudima. I samo ću vas podsjetiti na program HDZ-a, na stranici 18. programa HDZ-a sa kojim ste išli na izbore lijepo piše da je jedno od obećanja koje obećavate popravljanje materijalnog i društvenog statusa nastavnika i bolji uvjeti rada i veće plaće za učitelje i nastavnike. Pali ste na prvom testu. Zaista vjerodostojno!
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje će postaviti uvaženi zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, gospođe i gospodo potpredsjednici i ministri, kolegice i kolege. Imam pitanje za ministricu kulture Ninu Obuljen Koržinek. Poštovana ministrice i u političkim, programskim dokumentima, ali i u vašim nastupima više puta ste isticali važnost dva stupa kulture, kulture kao nacionalnog kulturnog identiteta, potrebe očuvanja nacionalnog, kulturnog identiteta u europskim integracijama ali isto tako isticali ste i doprinos koji kultura može i treba imati za hrvatsko gospodarstvo. Nekoliko puta je podvučeno da se namjerava iz fondova EU financirati i veliki dio programa koji vode u tom smjeru postizanja ta dva cilja i to da će se fondovi koristiti i za realizaciju nužne i potrebne kulturne infrastrukture kao i za realizaciju onih programa koji će omogućiti veću participaciju građana posebno mladih i to ne samo u velikim hrvatskim urbanim centrima, nego i diljem Republike Hrvatske posebno u onim dijelovima koji su pretrpili velike štete i ljudske i materijalne u razdoblju Domovinskog rata. Zanima me poštovana ministrice da konkretno odgovorite koji se koraci poduzimaju u tom smjeru kako bi se realiziralo ove ciljeve koje ste nekoliko puta već naveli?
Odgovorit će uvažena ministrica Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani kolega Mesić kao što ste i sami rekli zapravo promatramo aktivnosti Vlade na dvije razine. Kao što znate održan je jedan vrlo kvalitetan sastanak sa svim hrvatskim županima u prosincu, cijele Vlade i župana i na tom je sastanku dogovoreno i razgovarano između ostalog o tome kako poboljšati koordinaciju u planiranju kulturnog razvoja. Tako da ćemo uspostaviti puno bolji sustav planiranja u odnosu na županije, gradove i općine, a kako bi se potaknuli svi oni na lokalnoj razini da kvalitetnije i bolje pripremaju projekte za financiranje u prvom redu iz europskih strukturnih fondova u cilju obnove i zaštite kulturne baštine. Možda treba spomenuti evo prošli tjedan smo u Vukovaru obilježili završetak jednog velikog projekta obnove baštine Vukovar-Vučedol-Ilok gdje se pokazuje, deset godina je trajao taj projekt, kako se ulaganjem u kulturnu infrastrukturu mogu stvoriti preduvjeti za ravnomjerniji kulturni razvoj, za valorizaciju kulturne baštine i stavljanje u funkciju u prvom redu turističkog razvoja. Taj je projekt započet za vrijeme vlade 2006. godine, uspješno je nastavljen i u svim kasnijim vladama, a nastavit će se i u ovoj Vladi kroz projekt razvoja Arheološkog parka na području Vučedola koji će i dalje obogatiti kulturnu ponudu. Međutim to je samo jedan dio, dakle jedan dio tamo gdje se kultura stavlja u funkciju gospodarskog razvoja, otvaranja novih radnih mjesta ne samo direktno u kulturi nego i u svim onim djelatnostima koje kulturu prate. Međutim s druge strane, drugi prioritet jednako važan je ravnomjeran kulturni razvoj u smislu dostupnosti kulture svim građanima. I tu posebno promatramo osjetljive kategorije, dakle posebno mlade i u tom smislu sada je i raspisan natječaj iz Europskog socijalnog fonda gdje je predviđeno 18 milijuna kuna za financiranje kulturnih aktivnosti i sudjelovanja u kulturnom životu za mlade s posebnim naglaskom na rubna područja, na područja u kojima nedostaje kulturnog života. A isto tako se planira do kraja godine raspisivanje javnog poziva isto tako iz Europskog socijalnog fonda Kultura za građane 54 plus. Paralelno s tim i u proračunu Ministarstva kulture za ovu godinu otvorili smo posebnu stavku poticanja sudjelovanja u kulturi gdje ćemo provesti negdje pred ljeto prvi pilot projekt da vidimo koje su to aktivnosti koje su potrebne u hrvatskim gradovima i općinama da bi ih podržalo Ministarstvo kulture, a da bi svi građani mogli sudjelovati u kulturnom životu.
Uvaženi zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Poštovana ministrice, zahvaljujem na odgovoru. Mislim da je potrebno i na ovakvim konkretnim mjerama i dalje ustrajati, da se na neki način istakne, možda nedovoljno poznata činjenica u hrvatskom društvu da kultura može pridonositi praktički i do 5% BDP-a u pojedinim državama, da je to cilj koji se može ostvariti upravo ovakvim programima koje ste sada u vašem konkretnom odgovoru naveli. A u konačnici uključivanjem građana starijih od 54 godine ili mladih umjetnika se stvara i razvija i čuva naravno i nacionalni kulturni identitet što bi nam trebala biti i neka misao vodilja u desetljećima koje dolaze. Posebno mi je drago da ste spomenuli i da privodite kraju veliki projekt Ilok-Vukovar-Vučedol dakle projekt koji je koštao više stotina milijuna kuna, gdje je RH posebno služba zaštite dala veliki doprinos da se relativizira i Vukovar i hrvatsko Podunavlje i da mu se vrati ona kulturološki sjaj koji su tamo generacije hrvatskih građana stvarale praktički kroz stoljeća. A u konačnici siguran sam da će i ovaj projekt Vučedolskog arheološkog parka kojeg ste najavili doprinijeti turističkom razvitku, a samim time i gospodarskom oporavku jel radi se o jednoj fascinantnoj arheološkoj kulturi koja se danas prostire na 12 zemalja Europe, a da imamo njeno ishodište, njen fundament ovdje u hrvatskom Podunavlju tako da taj projekt zasigurno će dobiti svoju međunarodnu valorizaciju. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče Sabora, uvaženi članovi Vlade. Svoje pitanje postavljam ministru zdravstva gospodinu Milanu Kujundžiću. Gospodine Kujundžić meni je obveza kao zastupniku iz Slavonije i Baranje pitati vas kako ćemo riješiti problem sa KB Osijek s obzirom na dugogodišnju problematiku jedine bolnice koja liječi veliki dio ne samo stanovnika Osječko-baranjske županije nego i cijele Istočne Hrvatske. Vi ste kao ministar prije dva tjedna posjetili Zavod za oftalmologiju Osječke bolnice koji ima višemilijunske štete nakon nevremena koje je pogodilo Slavoniju i Baranju. A isto tako prošle godine u lipnju šteta je bila od teškog nevremena negdje oko pet milijuna kuna na zgradi Ginekologije osječke bolnice. Ja vas molim gospodine ministre s obzirom da je Osječka bolnica uspjela zahvaljujući vašem ministarstvu, zahvaljujući vašem prethodniku, a i u najavama i bivšeg ministra regionalnog razvoja i fondova EU gospodina Tolušića aplicirati da se dio sredstava iz fondova za energetsku obnovu iz EU od 30 milijuna kuna za hitnu medicinsku pomoć i 50 milijuna kuna za novi Odjel kirurgije osječke dovede u Osijek, međutim stare derutne zgrade koje su više od 130 godina tamo prisutne da li se uopće isplati ta moderna zdravstvena rješenja i aparate unositi u takve objekte ako smo evo prije dva tjedna imali štetu koja je učinjena upravo tim modernim aparatima čime je Osječka bolnica morala otkazati 15 operativnih zahvata toga dana, pa me zanima gospodine ministre kako Ministarstvo zdravlja, ali i Vlada RH planira riješiti gorući problem KB Osijek. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Milan Kujundžić. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Poštovani kolega Salapić, hvala vam lijepa na vašem upitu. Nažalost, ne samo u Osijeku nego zbog dotrajalosti diljem Hrvatske bolnica i opreme u njima, imali smo zadnjih mjeseci nekoliko ozbiljnih havarija uključujući ove dvije u Osijeku, bile su u Splitu i u Rijeci koje su žurno sanirane kao što će biti žurno sanirana i ova zadnja koja se dogodila u Osijeku. Istina je da zgrada gdje se nalazi Zavod za oftalmologiju stara je oko 120 godina i gdje se takve havarije mogu očekivati. Ja i ovu prigodu koristim pohvaliti osoblje cijelog KBC-a Osijek i Zavoda za oftalmologiju za brzo izmještanje i zaštitu opreme s jedne strane i još važnije za organizaciju da nema zastoja gleda operacija jer se nastavilo sa operacijama u drugim operacijskim dvoranama prvenstveno na otorini. A za neke operacije koje ne mogu sada raditi dogovorene su operacije u Zagrebu. Isto tako važno je taknuti tu temu da se ponekad nameće pitanje koliko ima smisla investirati u dotrajale zgrade ali glede Osijeka ovo što će se raditi sa objedinjenim hitnim prijemom, dnevnom bolnicom i dogradnjom kirurgije to je nešto što je apsolutno opravdano za što su pripremljena sredstva i što će vrlo uskoro krenuti u izvedbu kao i u drugim bolnicama diljem Hrvatske. A ono što ostaje poruka nama danas svim živućim Hrvatima je pokušati razmišljati dugoročno kako izgraditi nove bolnice posebice u određenim sredinama.
Hvala. Uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo ministre. Očekivao sam vaš odgovor na ovaj način. Ja pozivam i vas i predsjednika hrvatske Vlade ali i ministricu Žalac s obzirom da dosada nisu bolnice koristile sredstva iz Fondova za energetsku obnovu a isto tako ono što se dogodilo u Osijeku a to je upozorenje za sve nas koji tamo živimo zbog upravo ovakvih uvjeta rada u osječkoj bolnici nas je napustilo dosada u kratkom vremenu 30 vrhunskih liječnika što u zemlje EU, što u druge gradove izvan istočne Hrvatske. Pa onda ako ne osiguramo uvjete za rad liječnicima ali pacijentima i građanstvu koje tamo živi imat ćemo veliki problem. Zajedno s vama dijelim tu brigu i nadam se da ćemo u skoro vrijeme uspjeti svi zajedno i hrvatska Vlada riješiti taj gorući problem. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru državne imovine, vrlo poštovanom kolegi Mariću. Poštovani ministre, ne samo kao saborski zastupnik već i kao znanstvenik svoju ste karijeru gradili na jednom vrlo argumentiranom kritiziranju privatizacije koja je provođena u RH. Posebno ste aktivni u tom pogledu bili prošle godine tamo negdje u svibnju, mislim da će se svi sjetiti vaših izjava kako za određene odluke tadašnje Vlade donesene na telefonskoj sjednici ne samo da ne bi digli ruku, već da Vladi poručujete da makne ruke od Podravke. E sada, zašto vas to pitam? Kao saborski zastupnik i kao znanstvenik stalno ste govorili o privatizacijama koje su se događale u RH i aktivnosti Vlade, međutim danas ste ministar državne imovine, danas ste vi zaduženi za upravljanje državnom imovinom, danas ste vi zaduženi za privatizaciju. I sada u trenutku kad se u RH najavljuje možda i najveći pojedinačni slučaj privatizacije u ovih 25 godina od vas resornog ministra nije čuti niti glasa. E pa sada, kada ne odgovarate na upite novinara, kada ne odgovarate na zahtjeve postavljene po Zakona o pravu na pristup informacijama onda vjerujem da ćete meni kao saborskom zastupniku na aktualnom prijepodnevu odgovoriti na jedno izuzetno jednostavno pitanje, a pitanje za vas uvaženi ministre glasi: Da li podržavate privatizaciju HEP-a radi nacionalizacije INA-e? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Cijenjeni zastupniče Grbin najprije mala ispravka, radi se o slučaju Končara kad su dionice Končara prodane na telefonskoj sjednici tada sam rekao ovdje da nikad ne bih digao ruku za takav način prodaje zbog brzine i zbog metodologije i zbog toga što se mogla postići znatno veća cijena i korist za RH. Što se tiče INA-e i HEP-a najprije vam moram kazati da je INA oduvijek bila gospodarski gigant i poslovni subjekt od strateške važnosti. Takvi ekonomski centri moći zahtijevaju kompetenciju, stručnost i odgovornost, odgovornost prema tvrtki najprije, odgovornost prema radnicima, odgovornost prema svima u poslovnom sustavu i u konačnici odgovornost prema državi. Nažalost u INA-i i na INA-i su nedorasli pojedinci i skupine izvršavali vježbe projektiranih šteta. I to za posljedicu ima da je INA traumatizirana ne samo od 2003. nego i znatno više od 25 godina. Ekonomske zakonitosti, temeljni postulati čak i razuma, poslovni standardi su postali nepoželjni kad je riječ o INA-i već dugo vremena. Ali to i ne čudi kad je prije 13 godina sva upravljačka prava i proces odlučivanja dat dioničaru koji je tada imao samo 25% plus 1 dionicu. Ako se tome pridoda politika istih i istih čak pojedinaca ili skupina koja u jednom drugom strateškom društvu zadržava 30% ali se odriče prava bilo kakva odlučivanja i utjecaja na proces odlučivanja u tvrtki onda govorimo o izostanku različitih kriterija. Takvim postupcima Vlada RH se odmicala od INA-e. Ova Vlada nije se odrekla od INA-e, nije se odrekla INA-e i to je nedvosmisleno potvrdio predsjednik Vlade. A predsjednika Vlade ne treba prevoditi sa hrvatskog na hrvatski. I moj politički stav o INA-i je poznat, moj stav o potrebi i nužnosti reotkupa dionica INA-e je poznat kao što je poznat i o HEP-u. Uvijek sve odluke u HEP-u i oko HEP-a i sav proces odlučivanja treba biti u rukama države i država mora uvijek donositi odluke sama i samostalno. Ali podržavam uključivanje HEP-a i drugih poslovnih subjekata u proces reotkupa INA-e. Ali moram vas upozoriti kao ministar državne imovine u koji ulazi i niz trgovačkih društava i onih koji kotiraju na burzi, na Zagrebačkoj burzi da moramo brinuti o nekoliko važnih pojedinosti – o informacijama koje dajemo dioničarima. O povlaštenim informacijama, o davanju povlaštenih informacija, ali i o upućenim osobama. Svako moje komentiranje daljnje bi moglo dovoditi u zabludu investicijsku zajednicu i sve informacije u svezi tržišta kapitala su isključivo na regulatornom tijelu HANFA-e. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine ministre, moje je pitanje bilo jasno da jasnije nije moglo biti. A pitanje je glasilo: podržavate li privatizaciju HEP-a radi nacionalizacije INA-e? S obzirom da se radilo o prijedlogu kojeg je iznio predsjednik Vlade i potpredsjednica Vlade koja sjedi do njega, na to ste pitanje mogli i trebali odgovoriti samo sa da ili sa ne. Vi ste mi unatoč tome uzvratili jednom litanijom o pogrešnom načinu upravljanja INA-e. Međutim iz vašeg izbjegavanja jasnog odgovora ja ću izvući zaključak da vi očito namjeravate provesti odluku predsjednika Vlade, da vi očito namjeravate napraviti sve ono što je potrebno da bi se privatizirao HEP, strateško trgovačko društvo u vlasništvu Republike Hrvatske i da vi očito kao ministar radite nešto što bi kao zastupnik osuđivali. A primjer tome je i odluka iz svibnja 2016. godine koju ste napali. To nije bila samo odluka o privatizaciji Končara poštovani kolega Mariću. To je bila odluka kojom je status strateških trgovačkih društava skinut i ACI-u i Croatia Airlinesu i Podravci. Tadašnjoj Vladi je trebalo 3 mjeseca da donese tu odluku koju je donijela na telefonskoj sjednici. Odavde iz ove dvorane sasuli ste paljbu po toj odluci kakve se ni mi iz oporbe ne bi postidili. Ova Vlada je evo sada već tu i vi sjedite u njoj jedno tri mjeseca, ali to vama nije bilo dosta, da onu odluku koju ste popljuvali kolega Mariću, popljuvali, za koju ste rekli da je katastrofalna popravite. E to govori o tome koliko ste vi vjerodostojni i koliki je kredibilitet sviju vas skupa. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade i ministri u hrvatskoj Vladi, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih postavio pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru obrane gospodinu Krstičeviću. Naime, u posljednjih godina obrambeni proračun umanjen je za gotovo 1,4 milijarde kuna, a istodobno pred naše Oružane snage, pred Hrvatsku vojsku iz godine u godinu postavljaju se sve veći zahtjevi. Naravno da pad standarda života hrvatskog vojnika, dočasnika i časnika je preočit, a o kvalitetnom uvježbavanju, modernizaciji i opremanju Oružanih snaga u takvim uvjetima ne možemo ni govoriti. U proteklom vremenu na žalost u Oružanim snagama govorilo se u kontekstu kao tereta društvu, potrebi njenog smanjenja, smanjenja sredstava za obranu i došli smo do najnižih mogućih razina. Pobjednička Hrvatska vojska po ničemu to nije zaslužila, a i kao država moramo voditi računa o svojoj sigurnosti, moramo voditi računa o zaštiti svojih granica, zaštiti svoga mora i zračnog prostora. Dakle, više ne smijemo dopustiti nikada da Hrvatskoj visi mač nad glavom. Svi znamo gdje smo bili '91. godine i kroz što smo prošli. Iz pouke i smjernice iz toga trebamo o njima voditi računa. Kao odgovorna Vlada povećali ste obrambeni proračun za ovu godinu o čemu smo raspravljali u prosincu u ovom Visokom domu. Svjesni smo da stoga naše Oružane snage moraju odgovoriti na nove trendove i sigurnosne izazove, razvijati nove sposobnosti i pridonositi kolektivnoj sigurnosti. Ali dakle u okviru svojih mogućnost i pomagati pri poplavama, požarima, traganju i spašavanju. Imali smo prilike poštovani ministre čuti vaše izjave da će u 2017. godini u fokusu obrambenog sustava biti upravo čovjek, vojnik, dočasnik i časnik, njegov standard, [[Upadica Reiner: Hvala.]] bolji uvjeti života u vojarnama. S obzirom na to, evo molimo da nas upoznate kakvi su vaši planovi i prijedlozi koje ćete poduzimati u tome smjeru. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Damir Krstičević. Izvolite.
Gospođo i gospodo zastupnici, gospodine uvaženi zastupniče hvala puno na vašem pitanju. Kao što znate ova Vlada, Plenkovićeva Vlada je nakon godina smanjenja obrambenog proračuna od preko gotovo milijardu i 400 milijuna kuna u zadnjih osam godina mi smo zaustavili pad obrambenog proračuna. Imamo povećanje, imamo povećanje od 8%. To je nekih 350 milijuna kuna. To je još daleko, sadašnji proračun je 1, 23 bruto društvenog proizvoda. To je još daleko od preporučenih 2% što smo se i obavezali u NATO-u. Kao što vidimo sigurnosna situacija u našem okruženju se usložnjava, imamo nove ugroze i nove rizike, prema tome kao odgovorna Vlada, kao odgovorna država itekako moramo voditi računa o vlastitoj sigurnosti. Za mene, za nas ulaganje u obranu, ulaganje u sigurnost to nije trošak, to je investicija, zato kao što ste i rekli ova godina 2017. želimo da bude godina vojnikinja, vojnika, dočasnika i časnika u oružanim snagama. Želimo bolje uvjete naših vojnika u našim vojarnama, želimo se maksimalno fokusirati na čovjeka. Čovjek je taj koji radi razliku i u Domovinskom ratu i danas i ono što je najbitnije želimo vratiti dostojanstvo hrvatskom vojniku. Ovih godina jako puno je od hrvatskog vojnika uzeto, uzet mu je prekovremeni, uzet mu je terenski dodatak, uzet mu je zapovjedni dodatak pa čak i ta prehrana netko je napravio prehranu da je ona različita da vojnik ima jednu prehranu, dočasnik drugu, časnik treću tako da smo od 1.1. uveli jednu prehranu za jedan obrok koji je jednak jel je tako bilo u Domovinskom ratu, a tako treba biti danas u funkciji da je vojnik spreman izvršiti zadaću. Druga vrlo bitna stvar, to je razvoj sposobnosti koji je također vrlo bitan, želimo razvijati nove sposobnosti koje su nam potrebne da se možemo nositi sa tim ugrozama. Treća vrlo bitna stvar je operativni raspored naše vojske. Ne znam zbog čega u ovih nekoliko godina vojska je otišla iz nekih prostora u koje je investirala od Varaždina, Sinja, Šibenika otišla je u gore uvjete i nama je sada zadaća da iz analiziramo jer nema smisla da čovjek iz Varaždina odlazi u Petrinju, iz Imotskoga da odlazi u Knin ili Benkovac ili puno Slavonaca da je u Kninu, idemo taj operativni raspored malo postaviti da je on u funkciji izvršenja zadaće, idemo sa vojskom u Vukovar. Vi znate da je to u funkciji upravo da ti Slavonci budu bliže, a s druge strane to je u funkciji naše sigurnosti, a to je i konkretan doprinos nas našem Vukovaru razvoju gospodarstva. Ono što je zadnje vrlo bitno naš proračun osim sigurnosti želimo ga usmjeriti u hrvatsku vojnu industriju. Evo ja ću sada 30. potpisati ugovor u vrijednosti preko 250 milijuna kuna sa hrvatskim firmama u potpori gospodarstva u potpori tog hrvatskog proizvoda da bude u našim oružanim snagama ali da on bude i potpora ukupnoj našoj industriji. Sve u svemu, hrvatska vojska je brend, hrvatska vojska će izvršiti sve svoje zadaće koje budu postavljene pred nju. I ono što je najbitnije mi u sve u funkciji praćenja ukupne situacije i kažem još jednom, Hrvatska je sigurna zemlja i ono što je najbitnije NATO je naša obaveza i ja kažem da Hrvatsku nitko više nikada neće ugroziti. Hvala vama svima na potpori većem proračunu ministarstva.
Hvala. Uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre obrane. Jako sam zadovoljan vašim odgovorom. Vidim da primjenjujete jednu cjelovitu strategiju obnavljanja i jačanja oružanih snaga, ne samo na poboljšavanju uvjeta života hrvatskih vojnika nego i na obnavljanju tehnike, dakle što je bilo zanemarivano u proteklom razdoblju. I ovo što ste sami spomenuli kroz raspored postrojbi jako me veseli što će jedna od postrojbi hrvatske vojske naći se u našem gradu heroju gradu Vukovaru. A također i davanje imena određenim dvoranama u Ministarstvu obrane, a koliko čujem i cijelim vojarnama u Hrvatskoj po imenima ratnih heroja, ljudima koji su nas vodili u Domovinskom ratu, od ratnog ministra Gojka Šuška preko generala Janka Bobetka, Zvonimira Črvenka junaka Blage Zadre dakle jamstvo su da ćemo i na toj simboličnoj razini vraćati ponos i dostojanstvo hrvatskom vojniku i da ćemo na temeljima Domovinskog rata sveobuhvatnim mjerama razvijati dalje i jačati naše oružane snage. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine premijeru. Akcijskim planom za rasterećenje gospodarstva planirate uštedjeti milijardu i pol kuna od toga zaštiti na radu milijardu i 200 milijuna dakle 80% od ukupne sume. Gledajući vaš akcijski plan može se vidjeti da je on napuhan i da dosta od tih stvari koje mislite uštediti i one milijune koje mislite uštediti stvarno nisu realni i nisu oni koji bi trebali odgovarati istini. Ali ono na čemu ćete uštedjeti, uštedjet ćete na zdravlju radnika. Ušteda nema i neće ih biti, a mogu reći da je ovaj plan u suprotnosti sa politikom EU. I dok je danas politika EU usmjerena na jačanje zaštite zdravlja i sigurnosti radnika na radnom mjestu vi kao osoba koja snažno zagovara proeuropsku politiku u Hrvatskoj provodite suprotno. Umjesto da zahvatite druge segmente nepotrebnog administriranja, Vlada je odlučila krenuti skalpelom na sustav koji se bavi ljudima, njihovim zdravljem i sigurnosti, a izravno i sigurnosti građana jer snižavate zdravstvene i sanitarne standarde. Gospodine premijeru, molim vas da hrvatskim radnicima sada jasno i javno odgovorite hoće li ova Vlada ustrajati na mjerama uštede kojima se izravno dovodi u opasnost zdravlja i sigurnost radnika na radnom mjestu i hoćete li ukoliko ustrajete na predloženoj politici ušteda na radnicima u Hrvatskoj biti osobno odgovorni za porast smrtnih slučajeva, ozljeda na radu i trajnog oštećenja zdravlja radnika zbog smanjenja zaštite na radu za većinu radnika u RH? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mrsić, nemojte biti tako dramatični … [[Govornik nije uključen.]] smrtnosti na radu zbog mjera koje su usmjerene za rasterećivanje hrvatskoga gospodarstva. Mi smo rekli da će prioritet ove Vlade nakon donesene porezne reforme, nakon novog Zakona o javnoj nabavi biti daljnje konkretne mjere koje će olakšati poslovnu slobodu i poduzetništvo svih onih odvažnih ljudi koji se upuštaju u poslovne pothvate. Zbog toga ovaj plan kojeg smo usvojili na Vladi, koji ima 104 mjere i koji bi trebao donijeti uštede od 1,5 milijardu kuna nailazi na vrlo kvalitetno i dobro percipirano i shvaćeno jasno određenje Vlade od strane onih koji su svaki dan suočeni sa brojnim nametima a za koje nerijetko ne vide konkretnu korist. Vi ste primijetili a i u raspravi u proteklih nekoliko tjedana i uočili ste da je ključno načelo glede zaštite na radu bilo načelo razmjernosti, načelo razmjernosti. Mislim da ćete se suglasiti da nije isto voditi računa o zaštiti na radu primjerice u građevinskom sektoru ili u nekom društvu, nekoj tvrtki, nekoj instituciji gdje je posao vezan za urede. S te strane upravo kroz to načelo ide se za kvalitetnim i daljnjim uštedama. Kada je riječ o standardima higijene, standardima javnog zdravstva, sve o čemu govorimo u ovom planu je sukladno međunarodnim standardima. Nema nikakvog koraka unazad koji bi na bilo koji način ovim mjerama doveo u ugrozu sigurnost hrane ili bilo na koji drugi način sigurnost javnog zdravstva u Hrvatskoj. Prema tome, ove mjere jesu na tragu politike EU koja godinama, ali zaista godinama ima aktivnost koju vodi nekadašnji bavarski premijer Seehofer koji baš ima za cilj da ukida brojne i administrativne barijere a i vrste nameta koji postoje na razini EU a nisu korisni za poduzetnike i nisu nužni u realnom životu. Stoga je ovaj akcijski plan jedan dokument na kojem će povjerenstvo koje smo osnovali raditi, uključit ćemo u dijalog i rad povjerenstva i predstavnike sindikata. Smatram da oni trebaju dati svoj doprinos i jasno artikulirati ukoliko vide određene aspekte koji bi mogli biti problematičnima. Mislim da ćete pretpostaviti da nitko od ljudi koji su u Vladi ili u bilo kojem resoru a svi su resori radili iz svog kuta na ovom dokumentu ne bi imali za cilj ni na koji način ugroziti javno zdravstvo ili sigurnost naših sugrađana. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Gospodine premijeru u vašem odgovoru nema jedne riječi koja nosi milijun i pol tisuća građana RH a to je radnik. U svom odgovoru niti jednom riječju se niste osvrnuli na radnike. I kada govorite o tome da je načelo razmjernosti nešto što vas je vodilo onda bih rado vas napomenuo da smanjujete mogućnost sistematskih pregleda ljudi koji rade u buci. A to znači ovako. Da svake godine idu na pregled i da se spriječi da ogluše ili da budu nagluhi. Da li je to ušteda ili ne? Da vam zorno kažem vi ministar Čorić i ministrica Dalić koja evo samo u svojem intervjuu se hvali da bi željela biti Margaret Thatcher hrvatska očito ne marite za zdravlje radnika. Ugledajte se na međunarodne tvrtke u Hrvatskoj koje naše standarde zaštite na radu podižu na još veću razinu i imaju već i veće planove nego što zahtjeva naš Zakon o radu. Ako EU potiče jačanje zaštite radnika na radnom mjestu počnite i vi poštovati naše radnike, spomenite ih u vašem govoru i omogućite im dostojne uvjete rada kao što imaju radnici u ostalim članovima EU. Ali dosadašnja politika Vlade potvrđuje da je profit iznad zdravlja i da su po vama to hrvatski radnici zaslužili.
Hvala lijepa. Kolega Mrsić ja ne dvojim da ste ovom svom demonstracijom privukli pozornost medija što vam je i bio cilj, ali ja bi molio da ipak izbjegnemo takve stvari. Slijedeći puta će netko svoju omiljenu pjesmu recimo pustiti ili tako. To nije na razini ovoga Doma. Hvala lijepo. Slijedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Ines Strenja-Linić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani premijeru, uvaženi ministri dakle danas je top tema INA, ali ja ću mom ministru, našem ministru Slavenu Dobroviću postaviti pitanje ipak iz jedne druge njegove domene a to je: Mene zanima s obzirom da je plan gospodarenja otpadom donesen koje korake planirate u daljnjem tijeku poduzimati? Dakle nikome nije u interesu i dalje imati situaciju koju danas imamo u Dubrovniku koji je zatvorio svoje odlagalište u Grabovici i sada će vjerojatno ne razvrstani otpad odvoziti u 440 kilometara udaljenu Općinu Gunju koja je ne tako davno bila poplavljena. Koji su to zapravo troškovi? Dakle netko u Dubrovniku, netko je u Dubrovniku ko je imao kanalizaciju prije mnogih gradova u Europi nije se sjetio prije toga izvaditi stari papir, a danas imamo tvornicu u Osijeku koja uvozi stari papir, nije se sjetio proizvesti kompost za naše maslinike, nije se sjetio izvaditi plastiku i metal i opasni otpad kao što su azbest i baterije. Dakle takva je situacija u mnogim gradovima diljem Hrvatske. Donesen je plan gospodarenja otpadom a mene zanima dakle koji su vaši daljnji koraci kako taj plan implementirati? Hvala.
Odgovorit će uvaženi ministar Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, uvaženi zastupnici odnosno zastupnice. Uvažena zastupnice Strenja Linić hvala lijepa na postavljenom pitanju. Dakle da, evo prije desetak dana smo donijeli Plan gospodarenja otpadom za razdoblje 2017./2022. Dakle, to je dokument koji daje smjernice za razvoj gospodarenja otpadom. On je bio jako bitan jer je bio nužan preduvjet za razvijanje svih aktivnosti koje smo već bili započeli. Međutim, vi znate da bez financiranja praktički mnoge aktivnosti stoje, stoga smo sada u prilici ići punim mahom dalje. Dakle, sa mnogim aktivnostima na polju izgradnje jednog modernog sustava gospodarenja otpadom. Moderni sustav danas, budući da smo dio Europe, znači izgradnja cirkularnog društva. Dakle, to nipošto nisu moderne jedinice za obradu miješanog komunalnog otpada nego moderni koncept koji izgrađuje, dakle sve elemente sustava poštujući hijerarhiju. Stoga smo mi sada u prilici vrlo brzo ići sa programom edukacije građana i svih drugih sudionika, stoga smo u prilici ići sa programima mjera sprječavanja otpada, stoga smo u prilici ići, dakle u obilazak svih jedinica lokalne samouprave, a isto tako i regionalne samouprave gdje ćemo s njima dogovoriti konačne objekte i pozicije s obzirom da imamo sada zgotovljen sustav dimenzionirani sa 70 jedinica reciklažnih koje čine okosnicu, dakle to su sortirnice i kompostišta koje će biti raspoređene diljem Hrvatske i koje će omogućiti postizanje visokih ciljeva recikliranja. Stoga zahvaljujem na pitanju. Vrlo brzo će biti javnost upoznata sa našim djelovanjem, budući da ćemo morati komunicirati, dakle na više načina i sa jedinicama i sa građanstvom. Uglavnom aktivnosti je puno. Nama je želja raspoloživa sredstva, dakle kroz operativni program konkurentnost i kohezija u ovom segmentu je 475 milijuna eura. Dakle, osim odgovornosti da se praktički maksimalno angažiraju ta sredstva postoji odgovornost kako se one angažiraju. Dakle, ne želimo izgraditi sustav koji će onda opteretiti građane, a ne postizati ciljeve, nego upravo obratno. Dakle, uz vrlo malu participaciju domaćeg gospodarstva kao što je do sada bio slučaj, nego upravo obratno izgraditi sustav koji će biti sukladan novom konceptu, dakle kružnog gospodarstva a to su sortirnice, to je odvojeno prikupljanje, dizanje svijesti građana za koje smatram da se neopravdano podcjenjuje i da one sredine gdje je stupanj recikliranja nizak je u stvari to posljedica loše organiziranog sustava a ne slabe svijesti ili slabe voljnosti građana za participiranjem. Evo hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Ines Strenja Linić.
Zahvaljujem gospodine Dobroviću. Nadam se da ćete sve navedeno kao što ste rekli i implementirati, zapravo iskoristiti sav taj novac koji nam je na raspolaganju. Ali ja bih zapravo podsjetila da imamo i jedan svijetli primjer, a to je gospodarenje otpadom na otoku Krku koji već sada izdvajaju preko 50% više, znači i od europskog prosjeka, a nama je do 2020. zapravo zadana taj postotak izdvajanja otpadom. Dakle, nadam se da najzad sad imamo i političku volju da i provedemo taj Plan gospodarenja otpadom. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja poštovani zastupnik Ivan Ćelić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, uvažene ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru zdravstva prof. Kujundžiću. Vi ste već i prije nego što ste postali ministar zdravstva rekli da je najveća vrijednost hrvatskog zdravstvenog sustava liječnici, medicinske sestre i ostali djelatnici u zdravstvu. Postoji niz zdravstvenih institucija koje se bave liječenjem djece u Republici Hrvatskoj od kojih je najveći broj stacioniran u gradu Zagrebu. Međutim, dvije bolnice su u vlasništvu grada – dječja bolnica Srebrnjak i Psihijatrijska bolnica za djecu i mladež. To je jedina psihijatrijska bolnica za djecu i mladež u RH i na žalost razina zaštite na području dječje adolescentne psihijatrije u RH nije baš na zavidnoj razini. No, ono što je najveći problem, dakle to je Klinika za dječje bolesti u gradu Zagrebu. Njezina lokacija je takva da često puta roditelji dođu s djecom, ostave automobil koji onda odnese pauk. U 11. mjesecu ste bili zajedno sa predsjednikom Vlade gospodinom Andrejem Plenkovićem na otvorenju Odjela intenzivne njege u Klaićevoj. Mene zanima, dakle to je i najavljeno u kojoj je fazi realizacija projekta izgradnje nacionalne dječje bolnice, je li definirana lokacija, kapacitet bolnice i drugi detalji za izradu kvalitetnog projektnog zadatka. Postoji li mogućnost dogovora sa jedinicom lokalne samouprave, sa gradom Zagrebom barem što se tiče lokacije i je li definiran način financiranja s obzirom da postoje dostupna sredstva iz EU vezano za izgradnju nacionalne dječje bolnice. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Milan Kujundžić. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, gospodine doktore Ćelić. Hvala za upit. Mislim da je strateški plan ove Vlade, a što je premijer u prvim danima prepoznao i glasno izgovorio da među nasušnim brojnim potrebama u sustavu zdravstvu prominira dječja bolnica u Zagrebu. Naime, sada se djeca liječe, govorim o bolničkim uvjetima na više lokacija koji su u prosjeku dotrajali uvjeti nerijetko skromni i odluka je zapravo da ono što obveza ove Vlade je napraviti jedinstvenu dječju bolnicu u Zagrebu, ne samo radi podizanja komfora i uvjeta za liječenje djece i njihovih roditelja dok su s njima da mogu s njima boraviti, nego i zbog potrebe na jednom mjestu okupiti kadrove i dijagnostičke i terapijske alate koji su neophodni u tome smislu. I više puta sam s premijerom razgovarao i sa drugim članovima Vlade ali i sa brojnim ljudima u Hrvatskoj, u tome nitko ne dvoji da to treba biti prioritet. Lokacije smo razmatrali, idealna bi uvjetno govoreći bila lokacija započeta sveučilišna bolnica u Blatu koja naravno svojom površinom prelazi potrebu dječje bolnice jer procjena je za dječju bolnicu bi trebalo oko 50-akademik tisuća kvadratnih metara, ali će biti analizirano sa gradom Zagrebom i naravno sa hrvatskom Vladom i s vama ovdje svima nazočnim gdje vjerujem da nitko neće biti protiv, za druge stvari možemo se politički imati drugačija mišljenja, ali vjerujem da kada je riječ o jedinstvenoj dječjoj bolnici da neće biti suprotnih mišljenja. Dakle razmotriti postojeću lokaciju i dio izgradnje grubih gradova na lokaciji u Blatu gdje postoje određeni termalni izvori ili pak nekoliko drugih lokacija u Zagrebu koje potencijalno dolaze, a koje bi bilo sada ishitreno izgovoriti. Glede financijskih sredstava, ovo ste dobro otvorili upit, postoje značajna sredstva koja bi se mogla uzeti iz eu fondova, naravno ona neće biti po sebi dostatna, ali mislim da ono što sam rekao slučajno ne planirajući ovaj upit, da neke stvari naprosto živuća generacija sada nas morat će preuzeti obvezu i naći sredstva za napraviti jednu takvu bolnicu. I ja vjerujem po onome što sada pripremamo da bismo mi mogli biti sa projektima spremni do kraja godine, a onda ovisno o kojoj lokaciji u sljedećoj godini započeti s radovima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivan Ćeić.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Ja vjerujem da će vaša odlučnost kao i raspoloživost od strane predsjednika Vlade RH uistinu doprinijet da čini mi se ponekad već otrcan pojam reformi vezano za zdravstvo i zdravstvenih politika kao što ste dobro spomenuli, dakle zdravstvene politike bi trebale imati nadstranačku dimenziju i vjerujem da ćemo svi zajedno postići suglasje i nacionalni konsenzus da uistinu izgradnja nacionalne dječje bolnice bude prioritet u poboljšanju standarda zdravstvenih usluga za najranjiviji dio populacije. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Anka Mrak TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja svoje pitanje upućujem predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Plenkoviću. Ovo pitanje se odnosi na nešto o čemu smo već imali prilike raspravljati u ovom uvaženom domu. A o čemu je riječ? Dakle i u času kada je premijer govorio o programu Vlade, a iza toga imali smo prilike čuti da će biti određena reforma bez obzira na tu otrcanu riječ, a vezano uz način funkcioniranja ministarstva gdje će se imenovati državni tajnici i iza toga ravnatelji pojedinih uprava. Svjedoci smo toga da su državni tajnici imenovani i ono što smo imali prilike reći o čemu smo govorili, da će sigurno po ministarstvima biti dva do tri državna tajnika i to je učinjeno. No međutim i dalje smo svjedoci da se na sjednici Vlade imenuju pomoćnici ministara, što ja moram priznati djelomično i razumijem jer morate biti operativni, uprave moraju imati na čelu ljude koje treba imenovati. No međutim bilo je najavljeno, dosta se i diskutiralo u ovom uvaženom Domu da će biti ravnatelji uprava, da će to biti javni natječaj i da ćemo vrlo skoro dobiti i zakon kojim će to biti definirano. Ja sam malo pogledala po web stranicama i nisam vidjela da je taj zakon u pripremi, pa me zanima da li se od toga odustalo, da li će ostati pomoćnici kao što je bilo i prije pa ćemo imati dva nivoa državnih dužnosnika državne tajnike i pomoćnike ili je to možda pušteno za neko drugo vrijeme, iako je ovdje bilo rečeno da će biti odmah? Ja razumijem da to nije bilo moguće u času kada su bili imenovani ministri odnosno kada se mijenjao taj zakon, ali mislim da je došlo vrijeme ako tome je tako da onda stvarno tako i napravimo jer ćemo imati pomoćnike i imat ćemo sigurnu tu jedan problem koji će se osjetiti i na proračunu naše države, pa stoga molim premijera da u tom smislu da odgovor. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će poštovani predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Mrak Taritaš, točno je da smo razgovarali o tome ali smo jasno rekli nakon dvije godine rada Vlade. Zašto to govorim? Dakle sada ste vi kao ja u Lisinskom neki dan. To smo rekli vrlo jasno, to je bio dogovor između MOST-a i HDZ-a, želimo profesionalizaciju državne uprave, želimo da na toj upravljačkoj razini pomoćnika ministara danas budu ljudi koji tamo dolaze javnim natječajem, koji mogu biti i zaposlenici tog ministarstva koji mogu biti i potencijalni zaposlenici van sustava državne uprave, ali da su sa kvalifikacijama, to je ono što je najvažnije i najbitnije. S te strane vidite da smo vrlo racionalni u broju državnih tajnika, kriterij koji sam ja tada kazao, a i vidite ga u sustavu svih ministarstava je kriterij funkcionalnosti. Nema nijednog državnog tajnika koji nema u svom portfelju specifične nadležnosti pojedinoga ministarstva, niti jedno ministarstvo neće imati više od tri, neka imaju dva, neki trenutno imaju samo jednoga. Mislim da sa te strane pokazujemo odgovornost. A što se tiče novoga zakona, to je dio aktivnosti koje radi ministar uprave i potpredsjednik Vlade u kontekstu akcijskog plana za reformu javne uprave koji će kao što vam je dobro poznato napraviti niz reformi u brojnim aspektima kvalitetnijeg funkcioniranja javne uprave bilo na središnjoj razini, bilo na razini jedinica lokalne i regionalne samouprave. Prema tome, nema nikakvog odustajanja, za normalno funkcioniranje ministarstava potrebna vam je razina pomoćnika ili ravnatelja bez obzira kako se oni zovu, kada se stvar konsolidira i kada budemo spremni namjerno bi to napravili u sredini mandata da tu dođu ljudi sa profesionalnim referencama a nakon toga vjerujem da bi ovakav sustav jasno podijeljene političke razine, dakle ministri i državni tajnici zaokružio po meni i stabilizirao rad državne uprave i ojačao institucije hrvatske države. To je cilj i to je poanta i oko tog cilja nećemo odstupiti i tako smo se i dogovorili i očitovali. Nikad nismo rekli da će to biti odmah. Hvala vam.
Hvala. Uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Dakle apsolutno je jasno u odgovoru koji je premijer dao slijedeće: mi imamo sad pomoćnike koji su dužnosnici i onda ćemo u sredini mandata imati izmjenu i dopunu zakona gdje ćemo imati ravnatelje. Dužnosnici, pomoćnici odlaze zajedno kad odlaze i ministri, a ravnatelji ostaju, oni su zaposlenici i ostaju dalje. Dakle vrlo interesantan model koji smo već vidjeli i koji se je pokazao da baš i nije efikasan ali ajmo pričekati sredinu mandata pa vidjeti što će se stvarno desiti. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Vlatko Kopić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici svoje pitanje upućujem ministri znanosti i obrazovanja profesoru Barišiću. Program razvoja sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje od 2016. do 2020. godine kao i pripadajući akcijski plan koji je donesen krajem 2016. predviđa izradu novih strukovnih kurikuluma na temelju standarda zanimanja i standarda kvalifikacija. Osnovni naglasak pritom je stavljen na fleksibilnost školskih kurikuluma koji će moći odgovoriti na stvarne potrebe tržišta rada te promjene i inovacije koje zahtijevaju pojedini sektori. Poštovani ministre mene zanima što Ministarstvo znanosti i obrazovanja planira poduzeti u pogledu modernizacije strukovnog obrazovanja i učinkovitijeg povezivanja strukovnog obrazovanja s tržištem rada?
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Pavo Barišić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovani i uvaženi zastupniče doktore Kopiću hvala lijepa na vašem pitanju. Ja bi pošao od stanja u kojem se nalazi strukovno obrazovanje u RH kao najzastupljenije u okviru srednjoškolskoga obrazovanja. Mi imamo u RH preko 70%, negdje 71% srednjoškolskoga obrazovanja koje se odnosi na strukovno obrazovanje. Naglašavam da je europski prosjek odnosno prosjek unutar EU negdje oko 49%. Tako da je u našem sustavu strukovno obrazovanje znatno zastupljeno i vrlo je važno ali moramo svakako poći od toga da je prilično zastarjelo i da su osobito sadašnji kurikuli unutar strukovnog obrazovanja prilično zastarjeli, da ih je potrebno modernizirati i novirati i u tom smislu donošenje ovoga programa i akcijskoga plana krajem godine je jedno dobro polazište, dobra pretpostavka s koje ćemo početi i na koju ćemo nadograditi nekoliko osnovnih mjera. Ja bih ovdje spomenuo 5 ključnih. Prava je da ćemo pokušati unaprijediti model učenja na radnim mjestima. Jedan pokušaj uvođenja kombiniranog dualnog modela po uzoru na uspješne susjedne srednjoeuropske zemlje koje su to razvile i imaju vrlo uspješna gospodarstva izdvojit ću samo Austriju, Njemačku, Švicarsku koje su nam ponudile svoje modele i s kojima zajedno ćemo već ove godine barem jednu ili dvije škole kao pilot projekta započeti upravo takav model. Druga mjera osobito važna to je promicanje strukovnog obrazovanja kao prvoga izbora i podizanje privlačnosti strukovnoga obrazovanja. Dakle iz ovih brojki koje sam naveo nama ne nedostaje zastupljenosti strukovnog obrazovanja. Ono što nedostaje to je da učenici se opredjeljuju za to kao prvi izbor i tu je unutar ovog programa jako važan aspekt. Treći je, unaprjeđenje sustava stručnoga unaprjeđenja nastavnika koji će izvoditi te programe. Četvrti je unaprjeđenje i osiguranje kvalitete strukovnoga obrazovanja. I peta mjera koja je posebno važna to je povećanje pokretljivosti i zapošljivosti učenika koji su u strukovnom obrazovanju. Tu bih također dodao još jednu brojku to je da je unutar EU zapošljivost učenika koji završe strukovno obrazovanje oko 70% a u RH je oko 48% što je potrebno podizati. Htio bi dodati da donošenjem ovog programa i akcijskoga plana mi smo skinuli suspenziju sa povlačenja sredstava iz dva europska fonda, Europskog socijalnog fonda i Europskoga fonda za regionalni razvoj u iznosu od 85 milijuna eura i 63 milijuna eura. Dakle ukupno 148 milijuna eura je uz sredstva iz državnoga proračuna na raspolaganju upravo za provođenje ovih mjera, dakle ukupno 1 milijardu 110 milijuna i mi ćemo nastojati zajedno s drugim ministarstvima, a pogotovo Ministarstvom turizma i drugim razviti u određenim područjima upravo i modernizirati strukovno obrazovanje.
Hvala. Uvaženi zastupnik Vlatko Kopić.
Evo zahvaljujem se gospodinu ministru na ovdje svemu izrečenom i zadovoljan sam sa daljnjim odgovorom.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ja ispred kluba HSS-a ima pitanje za predsjednika hrvatske Vlade gospodina Plenkovića, a pitanje glasi tko to u Vladi odlučuje o prodaji nacionalne imovine i ima li jedinstva oko toga pitanja? Naime, osvrnut ću se na izjavu našeg predsjednika Hrvatskog sabora gospodina Petrova koju je dao jučer na Hrvatskom radiju, a koju vi kao premijer niste demantirali. A izjava glasi da se pokušava pogurati inicijativa za prodaju šuma i voda. Budući da u hrvatskoj Vladi sjede najodgovorniji ljudi iz HDZ-a kao i iz MOST-a, a vi ste kao premijer odgovorni upravo za hrvatsku Vladu pitam vas da li je ova izjava istinita. Jer ako predsjednik Hrvatskog sabora izjavi nešto tako, onda sigurno da takva izjava ima svoju težinu. A tada je inicijativa za prodaju šuma i voda mogla doći jedino iz redova HDZ-a. Pa vas pitam da nedvosmisleno kažete da li je takva inicijativa ili ideja došla od bilo kojeg člana vaše Vlade, jer vjerujem da vi kao najodgovornija osoba u državi znate sve o planovima svojih ministara i da sigurno nitko od njih ne bi radio vama iza leđa. Ako vi jasno garantirate da se nemamo čega bojati i da nećete rasprodavati hrvatska prirodna bogatstva i hrvatske resurse onda je ovo riječ o ponovnom spinu kojim se želi unijeti nemir, a određena stranka sebe prikazati kao jedinu moralnu vertikalu i zaštitnika nacionalnih interesa. Znamo da je upravo i Hrvatska seljačka stranka uvijek se protivila prodaji kako kompanije od strateške nacionalne važnosti, tako i posebno voda i šuma, a jednako tako založili smo se i za zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima na određeni rok. I s obzirom da se prodala INA sada se planira privatizacija HEP-a. Da li su izjave predsjednika Hrvatskog sabora točne, pa je sada na redu [[Upadica Reiner: Hvala.]] i prodaja Hrvatskih voda i šuma ili su to samo paušalne izjave vašeg koalicijskog partnera.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo Petin, vi ste zastupnica Hrvatske seljačke stranke, sestrinske stranke Hrvatske demokratske zajednice. čestitam vam na izboru novog vodstva tijekom ovoga vikenda. Vjerujem da ćete s vremenom sigurno vratiti pripadnost idejama političke obitelji u kojoj zajedno sudjelujemo. Glede vašeg pitanja i reference na izjave predsjednika Hrvatskog sabora ja predlažem da njega konkretno pitate za to pojašnjenje. Ono što vam mogu reći je vrlo jasan stav o kojem govorimo tijekom cijeloga jutra. Dakle, vjerujem da postoji široki politički konsenzus svih aktera na našoj sceni koji žele povrat INA-e u hrvatske ruke. Mislim da je to korak oko kojeg se svi slažemo, a oko toga se posebno slažemo MOST i Hrvatska demokratska zajednica kao glavni partneri u ovoj Vladi i tu imamo puni konsenzus. Kada je riječ o modelu kako doći do sredstava da se kupi MOL-ov udio u INA-i a da ne dođe do javnoga duga, ponavljam još jednom model inicijalne javne ponude HEP-a iz analize koje su meni dostupne i brojnih stručnih mišljenja o toj temi nisam do sada vidio učinkovitiji i realniji model da ga se realizira. Ono što želimo, dakle je puna upravljačka kontrola i jednom i drugom kompanijom. Dakle i INA-om i HEP-om od strane Hrvatske države do one granice koja nam garantira i upravljačka prava i druge aspekte koje vlasnik može imati u nekom društvu, a riječ je o strateškim društvima u RH. Ustav RH članak 52. je sasvim jasan kako se štite prirodna bogatstva i zašto su ona pod osobitom zaštitom i ustavna kategorija. Također stavak 2. tog članka govori da se pobliže sve te teme mogu regulirati zakonima. Kod toga čvrsto stojim. Mislim da je to ustavotvorac namjerno predvidio i na neki način delegirao ovlasti Hrvatskom saboru. Prema tome, još jednom ću podcrtati nema nikakvog razloga da vi kao HSS, stranka koja se brine o hrvatskom selu, hrvatskoj poljoprivredi, poljoprivrednom zemljištu ne sudjelujete u dijalogu. Uvjeren sam da ćete sa ministrom poljoprivrede dati veliki doprinosi predstojećoj raspravi o novom Zakonu o poljoprivrednom zemljištu koji će biti referentan za hrvatsko selo, a i dio našega projekta Slavonija. Hvala vam lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Ana-Marija Petin.
Zahvaljujem na čestitkama na mojoj novoj funkciji. Pa drago mi je što se slažemo oko prodaje, odnosno neprodaje hvatskih šuma i hvatskih voda. Naravno da ćemo kao stranka dati svoj doprinos izradi novog Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Ja vas samo molim, ovakve izjave predsjednika Hrvatskog sabora, dakle vašeg koalicijskog partnera imaju kažem određenu težinu. Ja vas molim da se u buduće ogradite oko takvih stvari jer unose nemir i jednostavno daju krivu sliku. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministrici regionalnog razvoja i fondova EU gospođi Žalac. Naime, vjerojatno ste upoznati da brojni gradovi i općine imaju potrebe izgradnje objekata društvene infrastrukture, potrebe izgradnje staračkih domova. Naravno veseli nas izgradnja vrtića, novih škola, ali i vatrogasnih domova, hospicija. Znamo isto tako da iz europskih fondova do sada je moguće izgradnja takvih objekata samo u naseljima do 5000 stanovnika što predviđa program ruralnog razvoja. Svi ostali nisu obuhvaćeni i nije moguće ih financirati iz takvih sredstava. Na primjer, moj grad, grad Vodice ima veliku potrebu izgradnje staračkog doma. Nadalje imamo slatke brige sa smještajem djece u vrtiću, tako da smo izradili svu projektnu dokumentaciju za izgradnju novog vrtića, ali to trenutno nije moguće. Sigurno da još većih potreba ima u onim krajevima gdje su česta iseljavanja, gdje smo svjedoci da imamo sve manje stanovnika. Moje pitanje vama što ministarstvo poduzima kada možemo očekivati da se i takvi objekti u ovim naseljima financiraju europskim sredstvima?
Odgovorit će uvažena ministrica Gabrijela Žalac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupnici, poštovana zastupnice Martinčev. Evo ako dozvolite samo kratko, to je onaj problem upravo vaš upit Operativnog programa konkurentnost kohezija. To što ste vi pitali, moje nekakve informacije sa terena koje imam u posjeti svim županijama koje sam do sada obišla, gradovima su upravo ta pitanja koja ste vi postavili. To je financiranje upravo dogradnje ili izgradnje školskih objekata i školskih sportskih dvorana, isto tako i vrtića koji se trenutno mogu financirati kod kolege Tolušića u programu ruralnog razvoja ali samo do pet tisuća stanovnika. Isto tako i hospiciji, nažalost u programiranju apsolutno nismo uvrstili ovakav vid mogućnosti financiranja u operativnom programu. To je veliki propust koji ćemo sigurno ispraviti izmjenama operativnog programa koji ćemo u ovoj godini započeti u suradnji sa svim resorima dakle sa svim ministrima u Vladi RH, a isto tako i prema informacijama o projektima koje imamo gotovo i pripremljenu dokumentaciju na terenu. Što želim pri tome reći, da ćemo sredstva prenamijeniti što imamo pravo i bez izmjene operativnog programa u projekte koji su gotovi i spremni s dokumentacijom naspram onih koji nisu gotovi koji mogu poprilično pričekati i 2020. A što se tiče izmjene operativnog programa sigurno ćemo idući tjedan već u suradnji sa Europskom komisijom provesti i te razgovore. Ono što bih samo htjela napomenuti je da bez obzira na ova problem koji ste vi istaknuli tu, moramo reći da evo što se tiče trenutnog financiranja mi smo znači što se tiče energetske obnove sigurno pustili u suradnji sa Ministarstvom graditeljstva natječaj koji se odnosi na škole i obnovu javnih zgrada u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. A što se tiče zdravstvene zaštite, pri tome mislim na primarnu zdravstvenu zaštitu i hitnu medicinsku pomoć, to je nešto što ćemo ugovarati do kraja veljače 623 milijuna kuna iz Operativnog programa konkurentnost kohezija, međutim to je za dnevne bolnice i kirurgije u dogovoru s ministrom Kujundžićem. Međutim evo socijalna skrb isto tako deinstitucionalizacija međutim domovi za stare i nemoćne u ovome trenutku ne može, evo iz toga razloga ćemo sigurno izmjenom operativnog programa ta sredstva osigurati dodatno da do 2020. uspijemo zahtjeve koje imamo s terena u konačnici i isfinancirati iz Operativnog programa konkurentnost kohezija, da što manje sredstava potrošimo iz državnoga proračuna. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Zadovoljna sam odgovorom jer zaista je dopustivo da postoje europska sredstva, dosta smo prozivani da ih nedovoljno koristimo s jedne strane, a s druge strane imamo projekte koji imaju svu potrebnu dokumentaciju ali zbog propusta što 2014. i 2015. nije dobro ispregovarano jer se jednostavno zaboravilo na naselja i na ovakve objekte da to još uvijek nismo u mogućnosti financirati. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Pero Ćosić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje današnje pitanje uputit ću ministru pomorstva, prometa i infrastrukture gospodinu Butkoviću. Poštovani ministre Hrvatski sabor je prije sedam mjeseci donio odluku i dao državno jamstvo za zajam Hrvatski voda kod Europske banke za obnovu i razvij što znači da HAC nije mogao podmirivati svoje financijske obveze, a kako je država bila garant za te obveze da ne bi došlo zbog nepodmirenja obveza do problema sa izvršenjem proračuna osiguralo se novih dodatnih 250 milijuna eura kredita za podmirenje dospjelih obveza i za restrukturiranje tvrtke HAC&SONS. Mislim da ovako parcijalno zaduživanje za podmirenja dospjelih obveza nije nikako dugoročno dobro za likvidnost bilo kojeg društva, a problemi likvidnosti HAC-a i autoceste Rijeka-Zagreb i Hrvatskih cesta su ogromno opterećenje kako za ta društva, ali sigurno jedna potencijalna prijetnja za stabilnost našeg državnog proračuna i mi ne možemo niti smijemo parcijalno rješavati ovako važne probleme. Znamo da je Milanovićeva vlada u prošlom sazivu išla na monetizaciju Hrvatskih autocesta, međutim zbog velikog pritiska javnosti od tog se odustalo, odvojila je iz HAC-a društvo HAC&SONS koje je danas posluje sa poteškoćama i gubitkom, a vi ste u prošloj vladi najavili da ćete cjelovito rješavati ovaj problem restrukturiranje poduzeća u cestovnom sektoru i financijski problem, te da po tom pitanju vodite intenzivne pregovore sa međunarodnim kreditnim institucijama. Pa moje pitanje bi bilo, kako teku pregovori sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj u vezi restrukturiranja cestovnog sektora? Koliki je iznos ukupnog duga cijelog sektora, koliki je dug dospio u ovoj godini 2017. na naplatu i naravno kako to mislimo podmiriti?
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Oleg Butković.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Vi ste u vašem pitanju rekli dosta toga, to je jedan veliki problem. nama upravo u ovim godinama 2017., 2018., 2019. dolazi većina duga u cestarskom sektoru na naplatu. Ukupan dug iznosi 5,2 milijarde eura, ukupan dug čitavog cestarskog sektora, to je samo glavnica duga, a u 2017. godini dolazi na naplatu 1 milijardu, otprilike 1 milijardu i 100 milijuna eura kad uključimo glavnicu i kamatu koja nam stiže u 2017. godini. Stanje duga po društvima, ja ću vam ukratko reći iznosi u Hrvatskim cestama, stanje zaduženosti na dan 31.12.2016. iznosi 9 milijardi i 809 milijuna 189 tisuća i 34 kune. U Hrvatskim autocestama stanje zaduženosti na dan 31.12.2016. iznosi 23 milijarde 271 milijun 942 tisuće i 320 kuna i u Autocesti Rijeka-Zagreb na dan 31.12.2016. dug iznosi 877 ispričavam se 6 milijardi 598 milijuna i 733 tisuće 167 kuna. Vlada RH je nakon propalog pokušaja monetizacije odnosno davanja u koncesiju Hrvatskih autocesta uključujući i Autocestu Rijeka-Zagreb i nakon propalog pokušaja privatizacije o kojemu su i građani rekli na referendumu što misle o tome Vlada RH krenula je u cjelovito rješenje toga problema i cilj je restrukturirati postojeći dug svih ovih navedenih društava kako bi se optimizirao udio postojećeg duga koji sektor može opsluživati iz vlastitih izvora, postupno smanjiti razinu godišnjeg duga na način da se ograniči utjecaj na sektor javnih financija i smanjiti opseg u kojem je budući ili postojeći dug tih društava bio zajamčen od strane države. To je tzv. korištenje o kojem ste i vi govorili odnosno aktiviranje državnih jamstava. Do kraja ovog mjeseca će biti upućeno Vladi RH pismo sektorske politike koje sadrži glavna područja restrukturiranja čitavog znači poslovnog i financijskog restrukturiranja čitavog sektora cestovne infrastrukture kao i potrebne aktivnosti koje Vlada RH zajedno sa svim navedenim trgovačkim društvima treba provesti kako bi se to restrukturiranje i realiziralo. Nakon usvajanja pisma sektorske politike kreću pregovori sa Svjetskom bankom o ugovoru o zajmu i cijeli taj paket bi trebao biti gotov negdje od lipnja mjeseca ove godine. Ovih dana potpisat će se i ugovor sa financijskim savjetnikom koji ima zadatak izraditi strategiju refinanciranja i reprogramiranja ogromnog duga, on će ispitati potrebe tržišta kapitala te dati preporuke i smjernice Vladi, Ministarstvu financija i resornom Ministarstvu mora, prometa, infrastrukture u kojem omjeru refinancirati i dug obveznicama te predložiti rješenje koliki dio duga bi se trebao i mogao reprogramirati na duži rok i uz povoljnije kamatne stope. Također, želim istaknuti da su u tijeku pregovori sa glavnom upravom za tržišno natjecanje Europske komisije a kako bi se od strane Europske komisije potvrdilo da proces restrukturiranja ne sadrži elemente državnih potpora. Na zadnjem sastanku [[Upadica Reiner: Hvala.]] samo još dozvolite, održanom u … koji je bio pozitivan očekujemo i pisani odgovor i podrška Europske komisije u ovom cijelom i složenom procesu. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo ministre na odgovoru i drago mi je da Vlada pristupa cjelovitom modelu rješavanja ovog problema i u funkcionalnom i financijskom smislu. Ali mislim da ste svjesni koliko ovaj problem pobuđuje interes javnosti pa predlažem da kad budete imali nacrt ali prije svega nego taj predmet bude upućen na odlučivanje u Vladu i u Sabor ja predlažem da sazovemo tematsku sjednicu saborskog Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu, pozovemo sve zainteresirane strane, stručnjake, sindikate, zainteresiranu javnost i taj problem raspravimo i donesemo jedne zaključke koji će sigurno dati jedan dobar smjer ka konačnom rješenju i koje će biti sigurno dobra podloga i za odluke Vlade i Sabora i vama podloga za daljnje pregovore i zaključenje ugovora sa potencijalnim investitorima. Evo hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je za potpredsjednika Vlade ministra uprave gospodina Kovačića. Naime, do danas imamo u Hrvatskoj osnovanih preko 180 agencija, zavoda i fondova i drugih oblika pravnih osoba s javnim ovlastima a koje troše i više milijardi kuna godišnje te zapošljavanju na desetke tisuća ljudi. Problem je upravo u tome što ne postoji jasni definirani kriterij za osnivanje ovih agencija kao ni za određivanje njihovih radnih mjesta a samim time dolazimo i do toga da koeficijent složenosti poslova za obračun njihove plaće nije ujednačen sa tijelima javne i državne uprave. Da bi problem bio i gori upravo ove agencije su te koje samostalno određuju i donose razne parafiskalne namete kako za poduzetnike tako i za građane. Dakle moje pitanje je namjeravate li poduzeti nešto po pitanju ove jedne vrlo problematične situacije? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi potpredsjednik Vlade Ivan Kovačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici da racionalizacija sustava agencija je jedna od mjera akcijskog plana reforme javne uprave koja je usvojena na Vladi RH u 12. mjesecu prošle godine te strategije javne uprave za razdoblje 2015.–2020. godine. Sa razradom ove mjere da smanjio bi se broj … agencija u RH bilo da se radi o gašenju pojedine agencije, bilo da se radi o spajanju dvaju ili više agencija ili da se radi o spajanju pojedine agencija sa središnjim tijelima državne uprave ustvari sa resornim ministarstvom. Sve to će se raditi sigurno u suradnji i koordinaciji s resornim ministarstvima vodeći računa naravno o direktivama EU iz pretpristupnih pregovora. Naravno da se te direktive iz pretpristupnih pregovara da se malo tokom zadnjih ovih godina manipuliralo s njima tako da se prilikom osnivanja pojedinih agencija pozivano na direktive EU iako upute o potrebi osnivanja tih agencija u stvarnosti nije ni bilo. Što se tiče samoga rada Ministarstva uprave, Ministarstvo uprave priprema jedinstven i cjelokupan i sustavan Zakon o agencijama. U stvari kojim će se dati jasni kriteriji za osnivanje novih agencija kojima će se dati kriteriji točno i za rad postojećih agencija za njihova upravljačka tijela, za odgovornost, za nadzor nad njihovim radom, za status zaposlenika i njihove plaće itd. Sa usvajanjem takvoga zakona, jedinstvenog Zakona o agencijama spriječilo bi se bezrazložno osnivanje novih agencija u Republici Hrvatskoj. Uveo bi se u rad postojećih agencija, te mislim da bi na taj način mogli i regulirati sustav i stvorili bi preduvjete za smanjenje broja kojeg javnost i očekuje. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Damir Tomić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, prošli puta pitao sam vas kada ćete razriješiti dužnosti ministra plagijatora. Stali ste u njegovu obranu unatoč dokazima i činjenici da je i sam nekoliko dana prije mog pitanja priznao plagiranje. U međuvremenu je i Odbor za etiku u znanosti utvrdio njegovu krivnju. Hrvatski znanstvenik svjetskog glasa Ivan Đikić poslao je priopćenje sa dokumentima koji ukazuju na proširenu praksu plagiranja i neetičkih radnji koje je pronašao u znanstvenom radu gospodina Barišića. Sve dokumente je prije nekoliko dana poslao i vama osobno, te predsjedniku Sabora gospodinu Petrovu. Javnost ima priliku i sama proučiti stavove gospodina Đikića koji u 9 točaka vrlo detaljno objašnjavao ono što vi ne želite vidjeti. S obzirom da ministar nema dovoljno poštenja za podnošenje ostavke hoćete li ga vi razriješiti? U stvari kada ćete ga vi razriješiti? Hvala.
Odgovorit će predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, hvala uvaženi zastupniče Tomić. Da li ste vi čitali pregledni članak ministra Barišića … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] bilo koju varijantu, bilo koju od objavljenih verzija u bilo kojem časopisu domaćem ili međunarodnom. Ne znam da li jeste, ali ja vam savjetujem da ga pročitate. Ja sam detaljno proučio taj članak, detaljno sam proučio metodologiju pisanja tog članka, vidio sam koliko fusnota postoji u onom izvornom tekstu koji je objavljen u časopisi 2008. godine. Kad netko piše znanstveni članak onda obično u fusnotu stavlja argumente kojima objašnjava neku od svojih teza ili navodi izvore i teze drugih autora o određenom problemu. To je smisao fusnote. Sve ostale fusnote imaju referencu na izvor pojedinih misli i pojedinih ideja osim jedne u tom članku koju je ministar, tada znanstvenik, autor, a i danas znanstvenik i autor sam uočio prije nego što je bilo tko na bilo kojoj instanci pokrenuo bilo kakav postupak provjere ili verifikacije navodnoga citiranja jednog drugog autora a bez navođenja izvora. Taj članak objavljen je potom u nekoliko međunarodnih časopisa sa ispravnim i korektnim citiranjem odnosno referencom na izvor. Ministar je o tome dao vrlo jasna pojašnjenja. Mislim da bez obzira na to što u javnosti postoji očito prijepor jednog dijela znanstvenika u akademskoj zajednici sa jednim drugim dijelom znanstvenika u akademskoj zajednici, da je pitanje jedne male reference u jednoj fusnoti danas dignuto na razinu ljudskog, znanstvenog, političkog, moralnog integriteta profesora doktora Pave Barišića. Ja ga poznam. Dao sam mu povjerenje da bude član ove Vlade. Ima iskustva u radu ministarstva kojim se bavi, ima važne zadaće koje treba obavljati. Riječ je o resoru koji je bitan za hrvatsku budućnost, za našu konkurentnost, za našu djecu, za nove generacije. Ono što radi u protekla tri mjeseca radi predano, radi stručno, radi angažirano, radi sa srcem, želi pridonijeti Hrvatskoj nakon niza drugih poslova koje je do sada obavljao u životu. Ne bih želio da jedna takva mala da li ona tiskarska ili nekakva druga greška njemu nanese osobnu štetu, pa da pridonese destabilizaciji i funkcioniranju Vlade. Što se mene tiče neće i to vam kažem vrlo jasno i vrlo odgovorno zato što ga poznam. Gledao sam ga u različitim europskim angažmanima gdje uživa respekt, povjerenje brojnih kolega. Mislim da je ovaj problem apsolutno prenapuhan. Ne želim ulaziti u motive i interese političkih stranaka, njih mogu razumjeti. Što se tiče ljudi u akademskoj zajednici i to mogu razumjeti, ali ako su brojna povjerenstva i na Sveučilištu u Splitu i na Sveučilištu u Zagrebu decidirano i jasno odlučivala o toj temi. Ne vidim zašto bismo godinama nakon objave te prve verzije članka imali ovakvu veliku raspravu o temi koja je po mom dubokom uvjerenju previše eksponirana u javnosti i koja ne zaslužuje niti ovoliko vrijeme, niti ovoliko vrijeme niti ovoliku energiju da se njom bavimo. Očekujem od ministra Barišića da se bavi prioritetnim temama a to je obrazovna reforma. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Damir Tomić.
Ova tema itekako zaslužuje pažnju hrvatske javnosti iz nekoliko razloga. Prva stvar zaustavili ste reformu obrazovanja smatrajući da je obrazovanje ovako kakvo je savršeno, a iz ovih vaših riječi vidim zašto mislite da je savršeno, jer vama je copy paste metoda u školama prihvatljiva. Pitali ste me jesam li pročitao tekst, ali bolje je pitanje jeste li vi pročitali dokumente koje vam je poslao gospodin Đikić, očito niste. Jer da ste pročitali te dokumente, tih 9 stvari onda bi vas ubolo u oko bar jedna od tih 9 činjenica. Evo ja ću vam samo jednu reći, rad pisan 2007. ukazano na nepravilnosti, na tiskarsku pogrešku kako vi kažete pronalazi se citat naknadno iz 2008. Mislim to je stvarno nevjerojatno. Ali završit ću ovu temu s jednim pitanjem koje vam postavlja profesor Đikić. Kako ćete se vi osjećati ili bilo koji od roditelja kada tijekom nedjeljnog ručka pita svoje dijete, kako je bilo ovaj tjedan u školi? Dobro, napisao sam dva eseja, bilo je lagano dobio sam pet. O čemu si pisao? Ne znam mi u školi koristimo copy-paste iz Wikipedije, uopće ne stignem proučiti samu temu jer brzo kopiramo. Jeli ta metoda koju želimo hrvatskoj djeci? Po HDZ-u očito je jer vama, a povijest je pokazala odgovaraju što ne obrazovaniji građani jer su uglavnom takvi vaši glasači.
Hvala lijepo. Vi ste nadam se kolega Tomić svjesni da ste ovim što ste sada rekli uvrijedili desetke i desetke tisuća ljudi. Nadam se da ste toga svjesni. Ali idemo dalje na pitanja. Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Antona Klimana.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pitanje upućujem ministru turizma gospodinu Garu Cappelliu. U predizbornom gospodarskom programu HDZ-a jedna od točaka gospodarskog programa bila je implementacija tzv. CRO kartice. Nakon izborne pobjede HDZ-a projekt CRO kartice uvršten je gospodarski program Vlade RH u segmentu turizma. Nekoliko ciljeva zacrtano je kroz razvoj ovog projekta, a neki od njih su poboljšanje turističke ponude poglavito na kontinentu, produženje turističke sezone na obali i priobalju, smanjenje disbalansa turističkog prometa u RH 98% turističkog prometa odvija se upravo na obali, a svega 2% na kontinentu, od toga 50% u gradu Zagrebu, a ovo ostalo na ostatku kontinenta. Jedno od ciljeva je bilo i omogućavanje putovanja i korištenje odmora za velik broj hrvatskih građana koji ne idu na odmor. Moram podsjetiti da otprilike dva milijuna hrvatskih građana ne koristi blagodati putovanja i odmora iz veoma notornih razloga, a to su financijski razlozi. Sama evolucija ovog projekta koji su u suradnji sa Ministarstvom radu ili naše eminentne konzultantske tvrtke u turizmu pokazala je izniman potencijal proizvoda, u mnogim segmentima primjerice u financijskom, gospodarskom, socijalnom, demografskom pa i sigurnosnom. Gospodine ministre, zanima me da li se u Ministarstvu turizma poduzimaju radnje po pitanju same implementacije tog projekta u pravni financijski gospodarski sustav jer je zbog same kompleksnosti projekta rok koji si je ministarstvo zadalo za to, a to je početak 2018. godine izazovan rok? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Gari Cappelli. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, poštovani gospodine Kliman. Pa pitanje je dobro postavljeno u smislu da li ćemo stići pripreme izvršiti tijekom 2017. pa naravno da u tom smjeru i Ministarstvo turizma, ali kažem nije tu samo Ministarstvo turizma koje mora izvršiti određene pripreme nego zajedno i par ministarstava. Najvažnije je jedino sigurno Ministarstvo financija i još neka druga ministarstva jer ova kartica nije samo projekt koji je bitan za Ministarstvo turizma nego ono i nadilazi jer taj projekt je bitan za demografski, socijalni i ekonomski razvoj u RH. Kao što ste dobro i rekli on je bitan pogotovo za kontinentalni dio turizma koji ostvaruje u ovom trenutku samo možda 2% negdje u prosjeku u onom hrvatskom kolaču ako možemo reći turističkom, koji evo negdje za prvih devet mjeseci dostigao brojku od 9,5 milijardi eura prihoda. To znači tri mjeseca praktički prije završetka turističke godine u 11. i 12. mjesecu hrvatski turizam bilježi negdje oko 30% povećanje znači u 11. i 12. mjesecu što je prvi puta u hrvatskoj povijesti turizma da su te brojke. To su signali da je turistički proizvod postao bitan i da postoji turistička godina, a ne samo turistička sezona i da hrvatski turistički proizvod itekako konkurentan i bitan postao i izvan one špice turističke sezone i da ovim jednim projektom CRO kartice praktički dolazimo u mogućnost da do 2020. što je u Strategiji razvoja hrvatskog turizma moramo doći negdje na prihode oko 14,2 milijarde eura. Da bi to dostigli jedan od bitnih projekata će biti upravo i CRO kartica za koju vršimo pripreme koja bi pojačala sigurno promet na kontinentu između 8 i 10%, koja bi sigurno potrošnju ostvarila negdje oko 60%, a ne samo na kontinentu nego govorimo i izvan turističke sezone i u turističkim mjestima na obali, dakle sigurno bi pokrenula gospodarstvo, a u par godina ostvarilo bi se negdje oko 10 do 12 tisuća novih radnih mjesta. Dakle, to je jedna sveobuhvatna i vrlo precizna priprema koja je u tijeku jer je jedan projekt koji je horizontalan dakle koji iziskuje više utjecaja više ministarstava koji će sigurno biti dovršen do kraja ove godine i donijeti na neki način produženje turističke sezone koja je kao što sam i rekao, bilježi sjajne podatke i u 11. i u 12. mjesecu. Dakle poanta je pojačavanje turističkog prometa na kontinentu i svega onoga što može donijeti i naravno da je onaj bitan i demografski vid koji imamo na kontinentu, a to je što manje iseljavanja mladih i mogućnosti da se dodatno zapošljavaju. Također benefit očekujemo i u poljoprivrednom dijelu, a to je u OPG-ima naročito na kontinentu koji će sigurno oživjeti pojačavanjem turističkog prometa. Evo hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Anton Kliman.
Evo gospodine ministre zadovoljan sam sa vašim odgovorom. Evo htio bih još samo jednom potaknuti vas i vaše kolege u Vladi da iskoristite potencijal Vlade, da iskoristite potencijal svih ministarstava koji trebaju biti zainteresirani za implementaciju i razvoj ovog vrijednog i značajnog projekta u gospodarskom smislu RH, isto tako i u turističkom. Pa vas pozivam da zaista na neki način pritisnete kolege da u ovoj godini se izvrše te pripreme da implementacija počne zaista 2018. godine. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani Boris Miletić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvažene gospođe i gospodo ministri, uvaženi zastupnici ja bih se usredotočio na jedno izuzetno bitno gospodarsko pitanje a odnosi se na poduzeće CIMOS. Želim podsjetiti da je to poduzeće osnovano odnosno pokrenuto [[Upadica Reiner: A pitanje upućujete kome?]] gospodinu ministru Goranu Mariću, ministru imovine [[Upadica Reiner: Hvala.]] iako je pitanje u principu za cijelu Vladu. Dakle pogon CIMOS je pokrenut još 70.tih godina dakle govorimo o jednom poduzeću koje ima tradiciju od gotovo pola stoljeća, smješteno je u Buzetu, Roču danas i Labinu, radi za autoindustriju, radi se dakle o proizvodnji sofisticiranih dijelova automobilske industrije. Tada je započeto sa TPS grupom Peugeot, Citroen i Renault. Nakon preuzimanja te TPS-a u Labinu 2000. ta se proizvodnja odnosno tržište proširilo i na Volkswagen, Audi odnosno BMW kad govorimo o proizvodnji auto dijelova posebice kočnica. Onda svi skupa znamo da je tu tolerancija na pogrešku 0 da je potrebna izuzetno stručna i kvalificirana radna snaga. To poduzeće danas u Hrvatskoj zapošljava 1036 djelatnika, u Istri dakle pogoni Buzet, Roč i Labin to je direktno zaposleno, još imamo otprilike tristotinjak kooperanata. Poduzeće koje godišnje ima prihode od preko 412 milijuna kuna, 100% orijentirano na izvoz, poduzeće koje u cijeloj svojoj grupi osigurava prihod HEP-u od prodaje struje negdje oko 82 milijuna kuna, odnosno 52 milijuna kuna ispričavam se a domaćim kooperantima oko 82. Dakle moje pitanje je, iako bi moglo biti upućeno cijeloj Vladi gospodin ministar Marić je od početka uključen u to i upoznat zanima u kojoj fazi je proces preuzimanja CIMOS-a što Vlada planira učiniti kako bi se osigurao nesmetan nastavak proizvodnje i očuvanje radnih mjesta.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Goran Marić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Cijenjeni zastupniče Miletić, potvrđujem da imam uvid u povijest ove teme. Nažalost ovaj predmet traje godinama, on datira još iz 1994. godine i on je s hrvatske strane potpuno zapušten bio 16 godina. Naime, malo da podsjetimo samo povijest da bismo mogli bolje razumjeti temu. To je nastalo još iz duga CIMOS-a Koper 20 milijuna eura po osnovi kredita Riječkoj banci, kad je Riječka banka bankrotirala Državna agencija za sanaciju, za osiguranje štetnih uloga i sanaciju banaka je preuzela ta potraživanja i u dogovoru 1996. godine sa CIMOS-om sačinili su sporazum da osnuju zajedničku tvrtku u Buzetu CIMOS Hrvatska da unese Hrvatska 20 milijuna kuna u temeljni kapital. I to je učinila hrvatska strana, međutim slovenska strana nije unijela nekretnine koje je trebala a 26% dionica CIMOS International Koper koja je unijela kasnije odmah i vratila. Tako da do 2015. godine znači 16 godina nije slovenska strana ispunila niti jednu svoju obvezu iz sporazuma. Istina da ni Hrvatska nije poduzela niti jednu aktivnu radnju za ispunjenje obveza slovenske strane. To je tek počelo mojom angažiranošću 2015. godine kad smo produljili rok za ispunjenje obveza iz sporazuma i zamolili slovensku stranu da pristupi ispunjenju sporazuma pod prijetnjom tužbom. Nismo dobili odgovor uopće od slovenske strane ni na nekoliko poziva nisu htjeli reagirati niti se odazivati sastancima. Tek nakon što je tužba podignuta onda su se javili i počeli su razgovori. Mi smo obavijestili i DORH o nezakonitoj uknjižbi nekretnina na području Hrvatske. Stavljena je zabilježba na te nekretnine i 2016. godine pojavljuje se prvi put aktivna reakcija slovenske strane preko investitora talijanskog da otkupi potraživanja od državne agencije za osiguravanje štednih uloga i sanaciju banaka. Ali ta ponuda je bila doista ponižavajuća i uvredljiva. To nije bila ponuda to je bila uvreda. Međutim, nama je najvažnije bilo uvijek ostaviti prostor za pregovore kako bismo sačuvali rada mjesta 1030 radnika koje ste vi spomenuli. I prvi znak je tek prije nekoliko dana poslan s hrvatske, sa slovenske strane kad je ponuda izmijenjena i koja daje nadu za okončanje tih pregovora. U tom smislu su otvoreni i razgovori sa veleposlanicom Slovenije u Hrvatskoj. Imao sam osobno razgovore na tu temu i ostvario kontakte sa ministrom gospodarstva Republike Slovenije gospodinom Počivalšek koji je i najavio dolazak u Zagreb kako bi smo konačno uspjeli nakon 16 godina početi razgovarati na toj temi. Mi smo sve usmjerili i strpljivost i razumijevanje koje smo imali cijelih ovih godina radi konačnog dogovornog rješenja. Ovo je dobar znak i ja vjerujem da će se u slijedećih nekoliko tjedana nakon sastanaka koji su već ugovoreni sa slovenskom stranom uspjeti postići dogovor konačni kao bi se održala proizvodnja i sva puna zaposlenost koja je trenutno u CIMOS-u Hrvatska. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Boris Miletić.
Ja vam se zahvaljujem na vašem odgovoru. Da, radi se o 1036 zaposlenika u Hrvatskoj sa ciljem i planom da se ta proizvodnja proširi za još dodatnih 168 zaposlenika. No, ono što želim ukazati brojne države pokušavaju različitim zakonima i olakšicama privući nove investicije koje su usmjerene proizvodnji posebice izvozu i otvaranju novih radnih mjesta. U ovom slučaju se radi, dakle o postojećem poduzeću sa dugogodišnjom tradicijom, sa izuzetnim know how, sa izuzetno kvalitetnom radnom snagom i ono što je jako bitno osiguranim tržištem, odnosno osiguranom budućnošću. Kad govorim o tom poduzeću CIMOS-u u Buzetu jer zapošljava osamstotinjak djelatnika. Ako vam kažem da grad Buzet ima ukupno 2880 zaposlenih osoba onda je to vrlo jednostavno ostaviti omjer. Vidjet ćemo da je to 28% ukupno zaposlenih. Ne želim niti zamisliti što bi se desilo tom gradu i tom području kad bi to poduzeće ne daj Bože otišlo u stečaj, tada niti država ne bi naplatila svoja potraživanja. A ono što je puno, puno gore ti ljudi, njihove obitelji i dobavljači ostali bi bez svojih radnih mjesta a radi se i o brdsko-planinskom području, onda svi skupa znamo koliko je to bitno. Stoga je moj apel prije svega zahvala na dosadašnjem angažmanu, a i apel da pokušamo ovu problematiku postojećeg duga koji nitko ne osporava sagledati dinamički. Što to znači kroz perspektivu u budućnosti? Dakle zadržavanje zaposlenosti, proizvodnji i izvoza, ne isključivo statički kako bi prije svega osigurali nastavak proizvodnje jednog uspješnog po meni poduzeća, proizvodnje znanja koje je tamo akumulirano i izvoza. I moj prijedlog može da u te razgovore uključite i pripadnike lokalne samouprave prvenstveno, dakle grada Buzeta i Istarske županije. Hvala vam.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Božo Ljubić. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, članovi Vlade. Moje pitanje je za ministra vanjskih i europskih poslova gospodina Davora Ivu Stiera. Što Hrvatska diplomacija i Vlada čine da bi se podupro i ubrzao euroatlantski put Bosne i Hercegovine i ostatka jugoistoka Europe. Naime, EU i NATO na granici Hrvatske i BiH dijele preko 1000 km granice i to je najduža granica jedne članice EU, jedne nečlanice. Na žalost i pored ogromne vojne, političke i financijske pomoći Međunarodne zajednice zadnjih 20 godina BiH još nije postala stabilna i samo održiva država. Posebice je ugrožen politički subjektivitet hrvatskog naroda u BiH i to uglavnom zbog nametnutih revizija Daytonskog mirovnog sporazuma i Izbornog zakona koji je izveden iz ovih revizija samoga Ustava. Iznova u BiH oživljavaju političke paradigme koje su bile prisutne i u predvečerje nezavisnosti i izbijanja rata u BiH, a to je velikosrpski separatizam i velikobošnjački unitarizam koji se međusobno hrane, produbljuju podjele u BiH, destabiliziraju BiH, priječe razvoj i blokiraju njen put prema euroatlantskim integracijama. Pri tome su ovi procesi utjecani iz nekih centara izvana kojima nije stalo do ovih euroatlantskih integracija, jer smanjuju njihov utjecaj i smanjuju njihove geopolitičke ambicije na teritoriju jugoistoka Europe. U sredini toga je hrvatska politika koja se zalaže za cjelovitu BiH, ali decentralizaciju, federalizam i članicu EU i NATO-a. Smatram da su euroatlantske integracije BiH i jugoistoka Europe put ka miru i stabilnosti i jugoistoka Europe i čitave Europske zajednice [[Upadica Reiner: Hvala.]] Isto tako, smatram da one mogu biti generator unutarnjih promjena stabilnosti u BiH.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, uvaženi gospodine zastupniče Božo Ljubić Hrvatska podupire sve reforme koje države iz jugoistoka Europe koje su u procesu pristupanja ili imaju ambiciju se približiti EU, one koje to žele i NATO-u provoditi. Upravo zbog toga što smatramo da u tim reformama je i dodatna vrijednost za učinkovitost, za bolje funkcioniranje, za pravnu sigurnost tih država, cijelog prostora jugoistoka Europe, a to je onda i u interesu RH, u interesu i sigurnosti RH. U tom kontekstu i europski put i euroatlantski put BiH daje jedan dobar okvir da se riješe, da se pokrenu otvorena pitanja, da se pokrenu određene reforme koje su izuzetno važne za samu Bosnu i Hercegovinu, pa i naravno za položaj Hrvata u Bosni i Hercegovini. Izborni zakon jest jedan od tih predmeta, jedna ključna reforma koja se očekuje 2017. godine, a koja je preduvjet za daljnje približavanje Bosne i Hercegovine EU. Kao što znate današnji Izborni zakon na žalost omogućava da se diskriminira i građane Bosne i Hercegovine koji nisu pripadnici konstitutivnih naroda, ali isto tako diskriminira i Hrvate kao konstitutivni narod jer omogućava da drugi narod Hrvatima bira svoje predstavnike. To je sukus zapravo presude i Europskoga suda u predmetu Sejdić Finci, ali i Ustavnoga suda Bosne i Hercegovine od 1. prosinca prošle godine, a koji je donesen i vašim zalaganjem, odnosno i na temelju vaše apelacije. Hrvatska diplomacija je upravo se usredotočila na tu ključnu reformu. Vidjeli ste da po prvi puta na Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda na godišnjoj raspravi o situaciji u Bosni i Hercegovini nakon izvješća visokog predstavnika da je veleposlanik EU, veleposlanik Almeida istaknuo potrebu reforme izbornog zakona, ali na temelju i poštivajući princip jednakopravnosti triju konstitutivnih naroda i svih građana BiH. Vidjeli ste da su i ministri vanjskih poslova EU na sjednici Vijeća za opće poslove u prosincu prošle godine isto tako po prvi puta istaknuli da se treba promijeniti izborni zakon, ali poštivajući načelo da Hrvati, Bošnjaci i Srbi moraju biti ravnopravni, upravo uvažavajući tu činjenicu da Hrvati danas, a što je ustvrdio i Ustavni sud BiH nisu u ravnopravnom položaju. Što se tiče drugih ključnih reformi, naravno da ih također podržavamo. U prosincu smo zatvorili jedno otvoreno pitanje koje je bilo na putu BiH prema EU kao što je bila i adaptacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, dakle posebnim protokolom ta adaptacija je BiH time uvažila i tradicionalni obim trgovine sa RH što naravno znači kroz smanjivanja carina veću konkurentnost hrvatskih i europskih proizvoda na tržištu BiH, nešto o čemu se dugo raspravljalo na čemu se dugo i radilo i što je konačno u prosincu prošle godine riješeno. U konkretnom tehničkom smislu Hrvatska podupire i ispunjavanje upitnika bilateralno sa drugim državama članicama i krajem ovog tjedna ćemo imati isto tako na razini državne tajnice odnosno zamjenika ministra vanjskih poslova BiH u Zagrebu već pripreme za zajedničku sjednicu Vlade RH i Vijeća ministara gdje ćemo i sve ostale bilateralne teme raspravljati, uključujući i na dnevnom redu i Sporazum o europskoj suradnji. Hvala vam puno.
Hvala. Uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Gospodine ministre zahvaljujem se na odgovoru, još više zahvaljujem se na načinu na koji se hrvatska Vlada i hrvatska diplomacija pod vodstvom predsjednika Plenkovića i vas odnosi prema eurointegracijama BiH i ostatka regije, također i u okviru toga rješenju hrvatskog pitanja u BiH jer smatram da je to i strateški interes RH. Dakle stabilna regija Jugoistoka Europe, a nje teško da će biti bez uključenja ove regije u euroatlantske integracije. Kao što sam u samom pitanju naveo još uvijek je snažan međunarodni utjecaj u BiH koji se ogleda u prisustvu stranih sudaca Ustavnog suda BiH u instituciji ureda visokog predstavnika dakle OHR-a koji ima mandat Vijeća sigurnosti UN-a. i stoga ja molim da i dalje nastavite objašnjavati situaciju u BiH vašim partnerima i EU, međunarodnoj zajednici i na taj način doprinositi unutrašnjoj stabilnosti BiH i regije. Kap što ste i sami istakli dakle izuzetno važno je da se u tijeku ove godine implementiraju odluke relevantnih sudova kada je u pitanju izborni zakon, u prvom redu mislim na odluku Europskog suda za ljudska prava u Strazbourgu glede izbora članova predsjedništva BiH, Ustavnog suda BiH temeljem moje apelacije kada se tiče u izboru doma naroda, Federacije BiH i naravno … Ustavnog suda kada je u pitanju grad Mostar. Implementacija ovih presuda na odgovarajući način će doprinijeti harmonizaciji institucionalnoj odnosa između tri konstitutivna naroda BiH sigurno produbiti povjerenje između građana i naroda BiH i omogućiti da se posvetimo … razvoja euroatlantskih integracija i u okviru toga naravno pozdravljam i drago mi je čuti da Hrvatska se uključila u pomoć BiH da ispuni upitnik, da stvori uvjete za ispunjenje kandidatskog statusa u EU za ovu godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade u nacrt Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama ponovno se želi ugraditi diskriminirajuća odredba o obveznom liječničkom pregledu za vozače starije od 65 godina prilikom produženja valjanosti vozačke dozvole. Predlagatelj netočno navodi potrebu hitnog usklađivanja hrvatskog nacionalnog zakonodavstva s pobrojanim europskim direktivama od kojih se niti jedna ne odnosi na uvjete za produljenje vozačke dozvole već na tehničku ispravnost vozila, regulaciju autoškola i slično. Predlagatelj na uvredljiv način opisuje smanjenje sposobnosti za upravljanje vozilom i na diskriminirajući način to povezuje sa dobi života, bolešću i potrebom za zdravstvenim pregledom. Iz statistika MUP-a razvidno je da su glavni krivci za prometne nesreće brzina, alkohol i zloupotreba droga, te nedostatak iskustva, a ne godine života. Relevantne raščlane i analize statistika nema. Oreškovićeva vlada podržavala je ubrzano povećanje radnog vijeka na 67 godina, pa kako onda možemo očekivati da ljudi budu sposobni raditi dulje, a ne očekujemo da su u stanju voziti osobni automobil? Isto tako, kako je to predlagatelj zakona bez ikakvih parametara odredio da osoba postaje manje sposobna za vožnju na 65. rođendan? Dostupna statistika MUP-a govori nam da stariji od 65. godina nisu rizična skupina jer su većinu prekršaja i kaznenih djela u cestovnom prometu počinili mlađi od 65 godina, oni u dobi od 15 do 34 godine prouzročili su više od 35% nesreća, a 10% vozača starijih od 65 godina sudjeluje u 8,5% nesreća. Moje pitanje glasi, kome su potrebni ovakvi zakoni?
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Hrelja, ministra Orepića nema danas sa nama on će vam se pismeno temeljito očitovati na ovu temu. Koliko je meni poznato riječ je tek o tezama koje su u javnoj raspravi i glede novog zakona u kontekstu usklađivanja sa direktivama EU. Mislim da je to pitanje o kojem moramo voditi temeljito računa i oko troškova i oko vremena koje bi ljudi u trećoj dobi trebali poduzimati kada je riječ o tim pregledima. U svakom slučaju otvorni smo za raspravu i za vaše sugestije, a ministar će vam se očitovati pismenim putem.
Hvala. Uvaženi zastupnik Hrelja.
Hvala gospodine predsjedniče Vlade. Takav postupak bi me jako obradovao jer smatram da psihofizičko zdravlje i opasnost za vožnju su izrazito individualne kategorije i ne smiju se generalizirati. Europske prakse su različite iako omogućavaju i ograničenja vezana uz dob. U Danskoj se vozačka dozvola obnavlja nakon 70te godine na 5 godina i to bez liječničkog pregleda, u Velikoj Britaniji obavlja se nakon 70te godine bez liječničkog pregleda, ali svake 3 godine osobnom izjavom vozača i u Finskoj poslije 70te godine obnova ovisi o obiteljskom liječniku dok u Njemačkoj, Francuskoj i Belgiji nema dobnog ograničenja. Dakle da zaključim, umirovljenici nisu protiv zdravstvenih pregleda ali to treba činiti liječnik obiteljske medicine koji ima uvid u potpuno zdravstveno stanje pacijenta bez naknada, a ne da to košta ¼ prosječne mirovine. Umirovljenici su prije svih za povećanje sigurnosti prometa na cestama i to za njih nije pitanje forme nego sadržaja. Smatramo da su odredbe postojećeg zakona u tom kontekstu dobre i dugoročno prihvatljive čak i za one koji misle da njima nikada starost doći neće. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Ante Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam predsjednika Vlade i sve prisutne ministre. Ja bih imao pitanje za ministra graditeljstva gospodina Kuščevića. Gospodine ministre vaše ministarstvo 17. listopada 2016. objavilo je poziv za energetsku obnovu više stambenih zgrada koji je zatvoren 16.1. znači jučer, a u medijima sam pročitao da je rok za prijavu produžen do 31.1. ove godine. Pa me interesira zbog čega, koji su tu problemi i zašto je taj produžetak? I drugo pitanje me interesira što je sa energetskom obnovom zgrada? Kad će se EU sredstva početi koristiti za tu namjenu? I posebno da li u ta sredstva se mogu uključiti i vatrogasni domovi dobrovoljnih vatrogasnih društava i javnih vatrogasnih postrojbi koji bi po svim kriterijima … jer imaju 24 sata dežurstvo, znači stalni rad a u lošem su stanju pa vidimo šansu da bi kroz ovu mjeru mogli napraviti te, uredite te zgrade.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Lovro Kuščević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče Sanader, hvala vam lijepa na pitanju. Da dobro ste primijetili, u ovom tijeku su otvorena dva javna poziva za energetsku obnovu u našim zgradama jedan za zgrade odgojno-obrazovnog karaktera gdje smo predvidjeli 152 milijuna kuna, a drugi je program za višestambene zgrade koji je trebao biti zatvoren 16. no Bogu hvala imamo jako veliki interes naših sugrađana i tvrtki koje se bave stanoupravom pa smo kako bi sve zahtjeve na vrijeme obradili, kako bi ih kvalitetno evaluirali i kako bi omogućili nadopunu dokumentacije za one koji nedostaju mi produžili taj rok do 31. siječnja ove godine. Naime, moram kazati a to je u duhu nastojanja ove Vlade da je ovo po prvi put da se sredstva za ovu namjenu koriste iz EU fondova a ne više iz nacionalnih programa što će sasvim sigurno popraviti i poboljšati sliku apsorpcije europskih sredstava u naš hrvatski proračun. Naime, po ova dva programa mi očekujemo potpisati 500 ugovora ukupne vrijednosti 450 milijuna kuna i to sve do kraja ove godine. A da će tome biti tako govori u prilog činjenica da smo dosada samo u ovom programu koji smo produžili odobrili već 200 aplikacija vrijednih 300 milijuna kuna. Što se tiče energetske obnove zgrada u javnom sektoru tu je dakle Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja izradilo program, evo prikupili smo zadnju potrebnu suglasnost, morali smo nažalost zbog nove Vlade, zbog novih izbora ponovno ići na prikupljanje suglasnosti. Baš imam informaciju od jučer da smo prikupili posljednju suglasnost dakle u idućih petnaesta dana očekujemo da će se taj program naći na Vladi RH, da će biti usvojen i da će krenuti raspisivanje natječaja i po tom programu. U okviru tog programa mi smo predvidjeli 211 milijuna eura također sve iz europskih fondova. Jasno vam je kad se ovi iznosi zbroje to je oko 311 milijuna eura bespovratnih sredstava. Što će to značiti za hrvatsko građevinarstvo, za energetsku učinkovitost, pa ja bih se usudio reći i za ljepših izgled i vizure naših naselja, gradova i sela. Što se tiče vatrogasnih domova upravo ovaj program o kojem sam govorio maloprije javnih zgrada koji će se naći uskoro na sjednici hrvatske Vlade on predviđa energetsku obnovu svih javnih zgrada pa tako i vatrogasnih domova naravno ukoliko oni kao i sve zgrade koje će aplicirati ispune one nužne uvjete a to su standardni uvjeti glede vlasništva i postizanja određenog stupnja uštede. Dakle odgovor je pozitivan, bit će moguće aplicirati vatrogasne domove. Evo hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Ante Sanader.
Evo zahvaljujem gospodine ministre i čestitam za ove sve uspjehe koje ste naveli i vaše i … Vlade RH i možda bi ovo bilo dobro produžiti onda sve dok ima sredstava, da ne ograničite niti 31.1. nego da taj rok bude da se ljudi mogu prijavljivati dok novaca ima. To prvo. A drugo, zahvaljujem i za ove vatrogasne domove. To nam je prevažno jer veliki broj domova je građen i vlastitim sredstvima naših dobrovoljnih vatrogasnih društava i građana a i normalno jedinica lokalne samouprave tako da po svim normativima oni spadaju u to. I evo apeliram na vas a i na Vladu da prihvatite i da uključite vatrogasce u to jer znate što bi višestruko vraćeno, odnosno da će vatrogasci svojom aktivnošću i svojim radom opravdati ta sredstva i EU, a normalno i sredstva Vlade RH koja će vam biti na raspolaganju. Žao mi je da nema ministra unutarnjih poslova pa bi onda još apelirao i da, evo tu je premijer pa će on to čut, da se riješi i ovaj problem da se glavni vatrogasni zapovjednik vrati u Hrvatsku vatrogasnu zajednicu kako je to bilo 140 godina i da tako cijela vatrogasna vertikala bude na jednom mjestu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Sabora ja imam pitanje za ministra rada i mirovinskog sustava doktora Tomislava Ćorića. Svjedoci smo da je krajem prošle godine podignuta osnovica za sindikate, za javne službe plaće i zato me je ta dobra vijest ponukala da pitam što se zapravo događa sa pregovorima koje je Vlada započela sa svojim pregovaračkim timom i sa sindikatima javnih službenika i namještenika. I što Vlada RH kani napraviti i kani poduzeti u narednome razdoblju kako bi se i dalje unaprijedio socijalni dijalog između ovog važnog segmenta našega društva i vrijednih zaposlenika koji grade našu zemlju. Gospodine ministre, izvolite.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Tomislav Ćorić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupniče Krstulović Opara i vama hvala na vašem pitanju. Dozvolite na samom početku odgovora na vaše pitanje upoznam i uvažene zastupnike i hrvatsku javnost sa okolnostima kojima smo ušli, odnosno kojima smo ušli u razgovore sa našim socijalnim partnerima. Dakle, osnovica za plaće u javnim i državnim službama 2012. godine promijenjena je za nula kuna, ostala je ista. Kukuriku vlada je osnovicu za obračun plaće u 2013. godini povećala također za nula kuna, dakle ostala je ista. U 2014. godini osnovica za obračun plaće pogađate ostala je ista, bila je 5108,84 lipe. U 2015. godini odlukom Vlade RH tadašnje Kukuriku vlade osnovica za obračun plaće u javnim i državnim službama ostala je ista, dakle nepromijenjena. Vlada RH u razgovoru sa socijalnim partnerima ušla je na razini nepromijenjene osnovice. Što se tiče materijalnih prava, na žalost imamo sličnu situaciju. Dakle, božićnica kao jedna od materijalnih prava iako je ugovorena kolektivnim ugovorom za državnike službenike i namještenike koji je bio važeći zakonskim aktom, odnosno Zakonom o uskrati isplati pojedinih materijalnih prava iz 2012. godine ukinuta je za 2012. i 2013. godinu. Kad govorim o 2014. godini tada je donesena uredba u 2013. kojom je božićnica kao materijalno pravo također ukinuta, te konačno Zakonom o uskrati isplate pojedinih materijalnih prava zaposlenima u javnim službama iz 2015. uskratilo se ugovoreno pravo za 2015. godinu. U takvim okolnostima Vlada RH odnosno njezin pregovarački odbor ušao je u razgovore sa našim partnerima sa sindikalne strane. Naši razgovori koji su trajali tijekom 12 mjeseca prošle godine, odnosno koji su se završili u 12. mjesecu 2016. godine nisu urodili plodom, odnosno dogovor sa Sindikatima javnih službi nije postignut. S obzirom na činjenicu da temeljni Kolektivni ugovor za Sindikate javnih službi, odnosno za djelatnike javnih službi traje do 12.3.2017. godine Vlada RH namjerava u narednom razdoblju pokrenuti ponovno pregovore sa sindikatima o novom temeljnom Kolektivnom ugovoru. Ono što je Vlada RH samoinicijativno učinila bilo je podizanje osnovice za plaće u javnim službama od 1.1.2017. godine sa iznosa od 5108,84 lipe na 5211 kuna i 2 lipe, dakle za dva postotna boda. Ovim činom Vlada RH uputila je jasnu poruku i predstavnicima Sindikata javnih službi i radnicima u javnim službama, da skrbi o njima. I isto tako uputila je jasnu poruku isplatom božićnice za 2016. godinu, da skrbi o svojim djelatnicima kako u javnim, tako i u državnim službama. Ovdje bih pri kraju samog odgovora želio naglasiti i činjenicu da je Vlada, odnosno pregovarački Odbor Vlade RH sa sindikatima iz državnih službi, odnosno državnih namještenika postigao dogovor i od 1.1.2017. godine povećao osnovicu za dva postotna boda s obvezom da od 1.8.2017. godine dodatno poveća osnovicu za još dva postotna boda, te konačno od 1.11.2017. godine poveća osnovicu za državne službe za još dva postotna boda. Ovim putem svakako želim naglasiti našu spremnost i volju da u konstruktivnom dijalogu sa predstavnicima javnih službi postignemo dogovor o novom temeljnom Kolektivnom ugovoru i da kreiramo jedno socijalno partnerstvo koje godinama na žalost zaslugama jedne druge Vlade nije bilo kreirano. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Andro Krstulović Opara.
… [[Govornik naknadno uključen.]] dakle odluka Vlade o povećanju osnovice izvrstan zalog za konačno dovršenje pregovora oko temeljnog kolektivnog ugovora, uistinu temeljnog dokumenta koji će ne samo stvoriti snažno partnerstvo kako ste kazali, nego i vratiti dostojanstvo brojnim ljudima koji vrijedno rade na izgradnji našega društva, naših javnih službi i na taj način osim što će im se vratiti dostojanstvo i stvoriti jedan kvalitetni okvir za daljnji rad, izbit će se i ovi brojni argumenti koje prečesto čujemo, navodni argumenti koje prečesto čujemo da je riječ o ljudima koji su zaštićeni kao lički medvjedi, da im se ne može ništa, da su neradnici, da su uhljebi. Tome treba stati na kraj. A temeljni Kolektivni ugovor koji je cilj vašeg pregovaranja je definitivno najbolji mogući način da se klima povjerenja i kvalitetnog ozračja u radu u izgradnji našega društva zapravo i postigne. Zahvaljujem lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Imam pitanje za premijera. Naime, obzirom da je premijer izvijestio javnost da ga je Predsjednica Republike upoznala sa detaljima svoga puta u SAD ja bih volio pitati premijera da li je predsjednica dobila poziv za službeni poziv u SAD? Također bih želio pitati zašto javnost nije bila unaprijed obaviještena o tome putu? I htio bih pitati da li je veleposlanik SAD-a dočekao predsjednicu prilikom njezinog dolaska? Naime, u javnosti se spominje da je veleposlanik SAD-a bio na godišnjem odmoru i to tri tjedna u trenutku dok je predsjednica Republike Hrvatske boravila u Sjedinjenim Američkim Državama. S obzirom na ove činjenica, opravdano je postaviti pitanje da li je predsjednica RH bila u posjeti u SAD-u privatno, službeno ili privatno-službeno? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bunjac, znate da prema članku 113. Ustava RH Vlada vodi vanjsku politiku, a sukladno članku 99. surađuje sa predsjednicom Republike u njenom oblikovanju i provođenju. Ja sam bio upoznat da će predsjednica posjetiti SAD prije nego što je išla, razgovarao sa s njom nakon što se vratila od … sa svog posjeta. Pitanje mislim da niste pretpostavljam razmišljali i o veleposlaniku SAD nego o veleposlaniku RH u SAD, on je temeljem informacija koje imam iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova obavijestio ministarstvo da dolazi u Zagreb zbog zdravstvenih razloga članove njegove najuže obitelji, prema tome bio je opravdano odsutan prema onome što je informacija koju ja imam. Predsjednica je vodila razgovore sa sugovornicima u vrijeme tranzicije američke administracije. Mislim da je sama dovoljno rekla u javnosti što je razgovarala i s kim je razgovarala. Kada poduzimamo međunarodne aktivnosti i kada vodimo vanjsku politiku i Vlada, a i predsjednica su odgovorni da ono što rade, rade na način koji je u interesu RH. Niti se ikada do sada detaljno tražilo uvid u sastanke, niti se tražilo uvid u nekakva pozivna pisma. U posjete možete ići i temeljem telefonskih dogovora, ovo je moderno vrijeme, vrijeme brze komunikacije, prošla su vremena pozivnih pisama. Ne bih volio da se javnost za to previše lovi. Mislim da je ona dovoljno u javnosti objasnila zbog čega i s kojim razlogom je bila u SAD-u. Meni je bilo sasvim dovoljno ono što mi je kazala. SAD su glavna globalna sila, one su važne za RH, svaki kontakt i priprema naših odnosa sa budućom administracijom može biti jedino korisna jer je ona bitna za ukupne globalne odnose. Stoga je što se mene tiče informacija koju sam o njoj dobio sasvim dovoljna. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi premijeru. Dakle nisam zadovoljan s vašim odgovorom jer mislim da ljude treba negdje pozvati. Evo mi smo jučer bili svi pozvani na svečanu sjednicu Sabora, morali smo potvrditi dolazak, isto tako na sjednice odbora. Ja ne znam da li ja smijem doći na sjednicu vaše Vlade bez poziva. Ako vi mislite da to nije bitno evo ja ću se drugi put rado vama pridružiti. A također bih vas želio upozoriti da je možda predsjednica vama rekla kuda ona ide, ali ona je i moja predsjednica, predsjednica svih građana RH. Njezina je dužnost svima nama reći gdje ide. Evo da ne biste mislili da sam zlonamjeran reći ću vam što je rekao vaš stranački kolega gospodin Gordan Jandroković u trenutku kada je predsjednik Josipović otišao u SAD 2014. godine i tamo se susreo samo sa potpredsjednikom SAD-a, a ne i sa predsjednikom. On je rekao da je to gaf protokola, da je to politički potpuno promašeni potez i da je takav susret ispod razine onoga što RH u ovom trenutku međunarodno predstavlja. Neshvatljivo je da se predsjednik države može dopustiti da protokolarno sa američke strane može biti tretiran na tako niskoj razini. Dakle ovo su vaše riječi odnosno riječi koje su došle iz vaše stranke, a posjet predsjednika Josipovića SAD-u u odnosu na posjet predsjednice RH KOlinde Grabar Kitarović bio je velebni diplomatski uspjeh jer ovo naslikavanje ispred ograda na ulicama sa Djedom mrazom doista ne priliči dignitetu institucije predsjednice RH i bilo bi za posve pošteno za očekivati da netko zbog ovoga bude smijenjen, ako to već nije veleposlanik u SAD koji je prema medijima u Bruxellesu na godišnjem odmoru sa suprugom, prema vašim tvrdnjama na liječenju u Hrvatskoj onda bi valjda, ne znam, trebalo smijeniti predsjednicu Republike. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit uvažena zastupnica Ljubica Ambrušec.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ministrice, ministri, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje uputila bih gospodinu Tolušiću ministru poljoprivrede. Naime, mi svi znademo da ne tako davno provodio se je dakle Vlada RH jedna i druga, provodili su operativni program u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Kroz samu provedbu operativnog programa uključene su bile i Hrvatska poljoprivredna agencija, Ministarstvo poljoprivrede isto tako i Savjetodavna služba. Naime, znademo da kroz operativni program je u RH iznjedreno puno dobrih što svinjogojskih što govedarskih farmi na način da su one rađene na jedan izuzetno moderan način. Kako sam i sama bila sudionica u tom dijelu, smatram čak i premoderne farme u odnosu na druge sada već zemlje Europe. Hvale vrijedan projekt samim time što je država doista poticala ljude na to, ali isto tako su ljudi tada kreditno se prezadužili i kroz vrlo kratko vrijeme, eto imamo ja vjerujem, a to je i pitanje gospodinu Tolušiću da je poprilično farmi pod hipotekom i puno farmi sigurno nije u funkciji, puno farmi je zapušteno. I moje je pitanje zapravo kako nadalje oformiti te farme i kako nadalje krenuti u proizvodnju jel svi skupa znademo da je i to jedan određeni dio bio za propast i tih poljoprivrednika, a isto tako i našeg sela. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Tomislav Tolušić.
Prije svega, lijep pozdrav kolegama saborskim zastupnicima, naravno premijeru, kolegama ministrima i ministricama. Uvaženoj gospođi zastupnici hvala na postavljenom pitanju. Kao što ste rekli i sami znači od 2004. do 2012. provodili smo operativne programe znači podizanja novih farmi u sektoru govedarstva i u sektoru svinjogojstva. Puno farmi smo podigli, a nažalost puno tih farmi je u svemu tome i propalo zadnjih nekoliko godina. Dio tih farmi se financirao iz pretpristupnih programa, znači … iz IPARD-a, dio njih iz komercijalnih kredita, a dio njih iz kredita koji su išli preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj. O samom nekakvom broju zapravo tih kredita koji su išli preko komercijalnih banaka nemamo nekakve točne podatke jer su to ipak bankovne, bankarske tajne. Kad govorimo u ovom djelu koji je išao preko HBOR-a tu ima dosta naših korisnika i naših poljoprivrednika. Dio tih kredita je otišao u reprogram, dio nažalost naših poljoprivrednika je propao kao što smo i sami zaključili tako da je dio tih farmi završio naplatom garancija HAMAG-a naravno otišle su na prodaju ili su danas prazne. Ministarstvo pokušava i za ove preostale poljoprivrednike koji su u sustavu kad govorimo o HBOR-u iznaći nekakvo rješenje o individualnom svakom pogledu jer svaki od njih je individualan problem u svemu tome. Ne mislimo otpisivati kredite jer to ne bi bilo korektno prema onima koji su to plaćali, naći nekakve modalitete da li daljnji reprogram ili neke druge stvari zapravo da se sadašnja kriza koja je u sektoru stočarstva pogotovo … da se u svemu tome ublaži. Kad govorimo o farmama koje su napuštene tu nažalost ili na sreću govorimo prije svega o privatnom vlasništvu. Te su farme ili još uvijek u rukama onih poljoprivredna koji više te farme ne koriste ili u rukama banaka ili nekih drugih. Tu možemo pokušati naći neke modele a činjenica je da je to prije svega privatna imovina. U svakom slučaju svjesni smo problema koji imamo u sektoru stočarstva i pokušavamo to riješiti i kroz vidjet ćemo uskoro i kroz veće iznose u sustavu poticaja, kroz razno razne savjete koje pokušavamo napraviti i kroz izmjene pravilnika kad govorimo o sektoru mlijeka i svega ostaloga ali nažalost situacija je takva kakva je. Kad govorimo o poljoprivrednom zemljištu njega ne trebamo zaboraviti. Ovo što je danas napomenuo i naš premijer da radimo i izmjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu odnosno potpuno novi zakon koji će ponovno vratiti raspolaganje našim općinama i gradovima uz kontrolu naravno ministarstva, DORH-a i svih onih koji trebaju biti. I nadam se da će u tom segmentu biti prepoznato stočarstvo kao primarni cilj razvoja hrvatske poljoprivrede. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Ljubica Ambrušec.
Puno vam hvala ministre na odgovoru. Moram reći da sam jednim djelom zadovoljna odgovorom samim tim što će se eto iznaći situacija da se ide u rješavanju te problematike, ovo što je rekao i sam premijer i vi i za napuštenu zemlju koja doista treba pripasti stočarima i ljudima koji se bave proizvodnjom jer znademo da i velikim djelom su ovi maloprije koje smo spomenuli ljude propali i samim time što zapravo nisu imali adekvatnu količinu zemljišta za obrađivanje i naravno prehranu svoje stoke. Isto tako se nadam da kroz EU fondove će doista zaživjeti cjelokupna situacija jer svjedoci smo toga da zaista moramo ja bih rekla dobro pokrenuti poljoprivredu jer znademo i sami da Hrvatska ima, je zlatna zemlja i da može proizvoditi hranu i da ta hrana može biti dostupna svim Hrvatima. Dakle Hrvatska može hraniti Hrvate, a isto tako smatram da količine hrane mogu biti dostatne i za izvoz. Nadam se da ćemo svi zajedno prionuti tome rješavanju problema. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Anđelko Stričak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici pitanje postavljam ministru poljoprivrede gospodinu Tolušiću. Da postavim ovo pitanje zamolili su me članovi vinogradarskih udruga. Posljednjih godina i na sjeveru Hrvatske pojavila se jedna od najopasnijih biljnih bolesti vinove loze poznatija kao zlatna žutica vinove loze. Ta bolest je nanijela velike gospodarske i materijalne štete na vinogradarskim kulturama. Prema meni dostupnim podacima u Hrvatskoj je istraživanje fitoplazmi provodi još od 2002. godine u sklopu programa posebnog nadzora fitoplazme vinove loze i vektori. U 2016. godini širenje fitoplazme vinove loze u Varaždinskoj županiji poprima zabrinjavajuće razmjere. U pojedinim općinama kao što je npr. Breznički Hum je stanje toliko kritično da dolazi i do proglašenja elementarne nepogode. Nažalost ova bolest nije pogodila samo područje Varaždinske županije već i susjednih županija Međimurske, Krapinsko-zagorske i Koprivničko-križevačke. Njezino suzbijanje zahtjeva drastične fitosanitarne mjere koje podrazumijevaju krčenje, uništenje zaraženih trsova pa čak i najčešće čitavih vinograda. Stoga moje pitanje ministre glasi jeste li upoznati sa stanjem na terenu? Što ministarstvo poduzima ili planira poduzeti glede navedene problematike? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Tomislav Tolušić.
Hvala uvaženom zastupniku Stričaku na postavljenom pitanju. Zlatna žutica vinove loze je izrazito agresivna bolest kao što ste rekli i sami i realno zapravo jedini ajmo tako reći lijek osim preventive kad dođe do same bolesti je zapravo iskorjenjivanje ili trsova ili zapravo cijelih vinograda. U 2015. godini imali smo pojavu primarnu na području Istarske županije gdje je iskrčeno naravno temeljem naređenja Ministarstva poljoprivrede preko 40 hektara vinograda, ali u 2016. osim u Istri imamo takvu pojavu i u Varaždinskoj, Međimurskoj i Krapinsko-zagorskoj županiji i nešto u Koprivničko-križevačkoj. U 2016. to je bilo nekakvih petnaestak hektara ali bojimo se da je toga puno više i s obzirom na ozbiljnost same bolesti i na drastične mjere koje moramo poduzimati naravno činimo sve da tu bolest suzbijemo prije nego što ona zapravo bude pokazala svoje prave posljedice. Upravo u ovom razdoblju hajmo reći zimskom provodimo razne aktivnosti da spriječimo suzbijanje bolesti. Provodimo edukaciju vinogradara zapravo da ih upoznamo kako da prepoznaju prve pojave bolesti, da tu bolest na vrijeme spriječimo. Radimo detaljne laboratorijske analize da utvrdimo posebne karte, znači područja koji su ugroženi, da na njih postavimo poseban monitoring. Ali ono što je tu zapravo najveći problem slično kao i kod potkornjaka u Gorskom kotaru, a to su površine u ovom slučaju vinogradi zapušteni ali i neke druge poljoprivredne površine koje nitko ne obrađuje. Onda imate situaciju da jedan dio iskrčite, a parcela kraj njega je zapuštena i tamo opet imamo pojavu američkog cvrčka. Vjerujem da ćemo uspjeti donijeti naredbu i u tom dijelu, da kad se nalazimo u takvoj situaciji da bolest stvarno prijeti većim područjima, da možemo donesti naredbu koja će zapravo izuzeti ovaj dio prava vlasništva iz upotrebe i da ćemo moći zapravo da li općina, grad, županija ili samo ministarstvo iskrčiti ona područja za koja ne znamo vlasnika ili ih vlasnik ne želi riješiti na adekvatan način. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Ministre zahvaljujem vam se na odgovoru. Smatram da ste upoznati koliko je muke, truda, rada potrebno da se podigne jedan vinograd i s koliko volje i žara naši vinogradari obrađuju te vinograde. Stoga vas evo još jednom pozivam da se maksimalno i ministarstvo i sve službe uključe, da pomognu našim vinogradarima kod sprječavanja širenja te bolesti. A naravno da se i financijski pomogne svima onima koji su već to pretrpjeli. Ako ćete u obilazak slobodno nas pozovite.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje je za gospodina predsjednika Vlade, gospodina Plenkovića. Gospodine Plenkoviću, prije desetak dana Predsjednica Republike vratila se iz posjeda SAD-u. Mi znamo da je praksa da se državnici idu sastati sa novoizabranim predsjednikom, sa njegovim timom. Tako je primjerice i japanski premijer Abe se sastao sa gospodinom Trumpom, a njegovi suradnici sastali su se sa njegovim savjetnicima, dakle svojim parnjacima, odnosno svojim ekvivalentima. Međutim, znamo da se predsjednica nije sastala sa Trumpom. Da li se sastala sa savjetnicima ne znamo, jer to je navodno tajna. Ali ono što mene zanima je konkretno iz djelatnosti i ovlasti Vlade RH kojoj ste na čelu. Naime, zanima me da li je veleposlanstvo RH u Washingtonu obavijestilo States Department o tom njezinom posjetu, te da li u noti piše da je to privatni, radni ili službeni posjet. Te me zanima, a vjerujem i dobar dio hrvatske javnosti koja je točno dodana vrijednost tog posjeta za RH, za naš međunarodni položaj, za naš položaj u NATO-u i saveznicima za konačnici rad vaše Vlade. Jer ako uzmemo i minimalnu cijenu tog posjeta, minimalnu konzervativnu procjenu radi se o iznosu između 100 i 150 tisuća kuna. Vjerujem da i mi kao zakonodavno tijelo i hrvatska javnost ima pravo znati što smo za taj novac dobili. I kada već govorimo o vanjskoj politici molio bih još jedan vaš komentar, odnosno odgovor. Ista Predsjednica Republike je u intervjuu za Kleine Zeitung austrijski izjavila da kome nije dobro u RH može iz nje otići. 80000 naših sugrađana već je otišlo, pa me zanima da li je to službeni stav vaše Vlade i vas osobno? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa kolega Hajduković. Što se tiče sadržaja vašeg pitanja ono je gotovo identično kao od kolege Bunjca na koje sam malo prije odgovorio. Veleposlanstvo Republike Hrvatske u Washingtonu je formalno notificiralo States Department o posjetu Predsjednice Republike. Kolega Stier to zna i o tome me obavijestio. Što se tiče dodane vrijednosti tih razgovora već sam to javno rekao siguran sam da su bili korisni, da su kontakti koje je imala bili svojevrsno ulaganje u relacije između RH i buduće administracije. To da nije bilo susreta sa bilo odlazećom administracijom predsjednika Obame koji je još uvijek na dužnosti bilo sa novoizabranim predsjednikom Trumpom to nije tako neuobičajeno. O detaljima posjeta Predsjednica je po mom sudu iz svog kuta gledanja obavijestila javnost u onoj mjeri kojoj je smatrala potrebnim. Ja u dodatne detalje njenog posjeta ne namjeravam ulaziti. Ono što mi je rekla je za mene u komunikaciji koju redovito održavamo bila dovoljna kao i obavijest da će posjetiti SAD prije nego što je išla. Što se tiče samih troškova posjeta ja to zaista ne znam niti sam se time bavio. Teme o troškovima brojnih posjeta pa uključujući i nekih ministara vaše Vlade SAD-u bile su teme s kojima se javnost jako intenzivno okupirala svojedobno, ali to nije moj stil, to nije moja politika. Ja u to neću ulaziti. Predsjednica ima izravan mandat od hrvatskih građana, dobila je povjerenje na izborima, ima iskustva u vanjskoj politici i vjerujem da zna zbog kojih razloga je išla u SAD, a o tome je dovoljno sama rekla. Što se tiče intervjua rekli ste u Kleine Zeitungu ja nisam imao vremena na žalost pročitati taj intervju, tako da ga ne mogu komentirati. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi predsjedniče Vlade, ne mogu biti zadovoljan vašim odgovorom tim više što sam vas pitao i kao sami ste rekli kada ste odgovarali kolegi prije mene kao kreatora, sukreatora vanjske politike RH. Dakle, znamo da se nije sastala ni sa odlazećom, ni sa novoizabranom administracijom. Dakle, naša predsjednica a s kim se onda sastala? Javnost je dobivala samo na kapaljku informacije koji su to sastanci bili i baš me zbog toga zanima koja je dodana vrijednost za RH kao takvu. Jer ponavljam vam još jednom. Dakle, ako uzmemo vrlo konzervativnu procjenu da je išla samo sa jednim suradnikom i sa tri pripadnika osiguranja, da su spavali po dvoje u sobi u hotelima srednje kvalitete dolazimo do iznosa od 100 do 150000 kuna. To je novac poreznih obveznika koji se potrošio i koji zaslužuje neke odgovore. Tim više mi je to zanimljivo što na inauguraciju ne ide predsjednica, nego evo iz medija sam saznao to ide naš kolega Miro Kovač. Ako se već nije sastala sa novoizabranim pripadnicima novoizabrane administracije, ovo je bila sjajna prilika da to učini, budući da je to također praksa da se na inauguracijama američkih predsjednika sastaje i sa novom administracijom, ali i sa državnicima drugih zemalja bitnih zemalja za Hrvatsku koji na tu istu inauguraciju dolaze. Ništa konkretno niste rekli, ja bih zbog toga tražio i pismeni odgovor, a iz vašeg zadnjeg dijela mogu samo zaključiti da politika ako ne već Vlade, a onda predsjednice apsolutno je kome nije dobro u Hrvatskoj, kome nije po volji nek ide, a da vas nije briga za onih 80 tisuća ljudi koje je otišlo samo od kada vi obnašate vlast. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade RH, ministri i ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministrici Murganić. Naime, RH je dana 22. siječnja 2013. godine potpisala Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji Istambulsku konvenciju. Potpisivanjem konvencije RH iskazala je interes i pridružila se naporima međunarodne zajednice, poglavito državama članicama Vijeća Europe kako bi se na ovom području učinili daljnji napori u cilju poduzimanja mjera usmjerenih promicanju rodne ravnopravnosti, suzbijanja svi oblika nasilja nad ženama, uključujući i nasilje u obitelji. Nažalost, u prethodnom razdoblju odnosno u zadnje četiri godine područje nasilja bilo je zanemareno od strane Ministarstva socijalne politike i mladih, nisu se poduzimale potrebne aktivnosti u cilju provedbe mjera nacionalne strategije niti mjere u cilju ratifikacije Istambulske konvencije. Brojne žene zanima sljedeće, kada će Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku sukladno svome djelokrugu rada i nadležnostima kao ključno državno tijelo u području zaštite od nasilja u obitelji, te koordinator izrade i daljnje provedbe mjera nacionalne strategije zaštite od nasilja u obitelji pokrenuti postupak ratifikacije? Kada će Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku zatražiti imenovanja predstavnika tijela i organizacija civilnoga društva u kojima je područje nasilja u obitelji u djelokrugu rada za članstvo u radnu skupinu za izradu zakona za potvrđivanje konvencije?
Hvala. Odgovorit će uvažena ministrica Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, premijeru, ministri i poštovane zastupnice i zastupnici. Budući da se javljam pa vas i lijepo pozdravljam prvi puta danas i zahvaljujem na pitanju zastupnici Ljubici Maksimčuk. Naime, poštovana zastupnice kao što ste u uvodu obrazložili RH da je potpisnica Konvencije o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u javnosti poznatija kao Istambulska konvencija. Iako smo potpisnice kao država mnogih dokumenta vezanih za promicanje rodne ravnopravnosti, na sprečavanju diskriminacije i na sprečavanju nad nasiljem posebice na ženama, ali općenito na nasilje i ako imamo sve te mjere implementirane u naše hrvatsko zakonodavstvo zajedno sa strategijama o kojima ste govorili, ne možemo biti zadovoljni sa rezultatima. Od 2013. godine nije ratificirana Istambulska konvencija i to je znatna razlika između potpisivanja Istambulske konvencije i ratificiranje. Potpisivanje znači da se deflatornoj razini mi slažemo sa svime što je u toj konvenciji, međutim kada se ona u zakonu u našem Hrvatskom saboru kroz zakon ratificira ona stvara i obavezu da se provodi. Njezin značaj utoliko što daje jednu višu razinu i značaj na prevenciji od nasilja, na zaštiti žrtve i na kažnjavanju počinitelja nekakvog prekršaja odnosno zločina. Značajna je i to je vrlo složen proces. RH tome mora svakako kao država koja se je opredijelila za nultu stopu tolerancije u nasilju i pridržavati takovih i međunarodnih odredbi i imati ih implementirano u zakonodavstvu. Što smo učinili od 2013. godine? Učinili smo to da smo tek sada krajem 2016. godine krenuli imenovanju i formiranju radne skupine koja će biti sastavljena od predstavnika civilnih inicijativa odnosno udruga, od predstavnika resornih ministarstava i svakako od stručnjaka kroz akademsku zajednicu odnosno predstavnika raznih znanstvenih institucija. Također ta radna skupina će imati zadatak da vodi sve procese ratificiranja Istambulske konvencije po pravilima kako se i donose zakoni u našoj Republici odnosno u Hrvatskom saboru, a po prema normativnih aktivnosti to će se naći na dnevnom redu krajem 2017. godine. Kako se radi o jednom zaista složenom procesu u samom ministarstvu će se formirati ustrojbena jedinica koja će pratiti ne samo donošenje, već i provedbu zakona jer se radi o ponavljam jednom složenom procesu koji zahtjeva i stručno znanje, organizaciju i znatna financijska sredstva. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala. Hvala ministrice. Iskreno se nadam da ćete ubrzati ratifikaciju Istambulske konvencije jel evo svakodnevno možemo čuti da je ta borba da je nasilje nad ženama u velikom porastu pa evo mislim da je krajnje vrijeme da se ratificira taj sporazum što će zasigurno doprinijeti smanjenju nasilja nad ženama.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Damir Mateljan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru zaštite okoliša, energetike gospodinu Slavenu Dobroviću. Gospodine ministre temeljem nedavno usvojenog plana gospodarenja otpadom odustaje se od gradnje centara za gospodarenja otpadom odnosno smanjuju se kapaciteti onih koji će se graditi. Shodno tome u Karlovačkoj županiji centar za gospodarenje otpadom koji se namjerava graditi njegovi kapaciteti babine gore dakle smanjuju se dakle sa 100 tisuća tona godišnje na 35 tisuća tona godišnje premda se planira odlaganje otpada na tom odlagalištu odnosno u tom centru za gospodarenje otpadom i iz Sisačko-moslavačke županije i iz Lično-senjske županije. Stoga je moje pitanje gospodine ministre gdje će 2018. godine 22 jedinice lokalne samouprave iz Karlovačke županije odlagati mješoviti komunalni otpad te kolike će biti kazne koje ćemo morati platiti odnosno Europskoj komisiji iz razloga jer nećemo uspjeti ispoštivat ono što smo dogovorili a to je da do 2018. godine ne odlažemo otpad na neadekvatno odlagalište, te iz kojih će se sredstava platiti te kazne? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Slaven Dobrović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Hvala lijepo na postavljenom pitanju zastupniku. Dakle vaše pitanje ide za tim da se postavlja, ističete opasnost plaćanja penala, dakle šteta uslijede toga što ne bismo do kraja 2018. ispunili uvjete oko odlaganja na usklađenim odlagalištima. Dakle ovo što sada mi činimo, dakle ova reforma sustava gospodarenja otpadom koja je u potpunosti usklađena i zahtijevana politikom novom europskom dakle koja ide za dizanjem stupnja održivosti, za dizanjem stupnja dakle recikliranja, smanjenja šteta koje se nanose okolišu je upravo ta koja će rješavati problem u cijelosti. Da smo kojim slučajem ostali na planu kako je to bilo zacrtano dakle u prethodnoj administraciji mi bismo imali 13 glomaznih centara sa preko milijun tona godišnje kapaciteta koje bi donosili novi komunalni trošak između 800 milijuna kuna i milijarde za naravno koga, za korisnike. Prema tome, ja sugeriram da se prestanemo plašiti dakle opasnosti koje ovdje vrebaju. Svakako ovdje imamo svi skupa puno posla. Kad mislim na sve skupa dakle radi se i o državnoj administraciji, ministarstvu, radi se i o županijama, radi se o jedinicama lokalne samouprave i građanima koji se isto tako u tom moraju uključiti. Stoga ja sugeriram i odgovaram vam da ćemo mi uskoro pokazati svojom aktivnošću da se stvari po pitanju kapaciteta, po pitanju prakse mogu bitno mijenjati, bitno brže nego što je to zamišljeno, odnosno što mnogi zamišljaju. Ja ću vas samo podsjetiti da neke jedinice lokalne samouprave su postigle ciljeve koje si je RH zacrtala u Zakonu o održivom gospodarenju otpadom jer smo na to bili obvezni. Dakle 50% recikliranja do 2020. Negdje je to već postignuti. Mislim da građani Karlovca a isto tako svih općina, gradova koji gravitiraju u tom centru su itekako sposobni odgovoriti na izazove vremena današnjice i sukladno tome smanjiti kapacitete tako da se krajem 2018. nećemo stajati pred pitanjem tko će plaćati štetu nego ćemo moći vidjeti bitno bolju statistiku RH.
Uvaženi zastupnik Damir Mateljan. Izvolite.
Gospodine ministre problem je upravo u tome što jedinice lokalne samouprave, kad bi poznavali kapacitet jedinica lokalne samouprave onda bi znali da nažalost one nisu sposobne izvršiti ono što im se planira planom gospodarenja otpadom. Dakle oni niti imaju dovoljno vremena, niti imaju dovoljno kapaciteta da ostvare primarnu selekciju odvajanja. Nažalost gradnja sortirnica i gradnja reciklažnih dvorišta nije realno planirana u planu gospodarenja otpadom. I to će na kraju dovesti do toga što se vi ne usuđujete reći a da će cijena dakle kazni i penala spasti na građane i to na taj način da će se povećati cijena odvođenja otpada. I onda je to nužno potrebno reći hrvatskoj javnosti jer na kraju će se dakle to prelomiti preko leđa građana. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Marin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Moje pitanje je namijenjeno ministru pravosuđa gospodinu Šprlji a to pitanje se odnosi na ilegalne kreditne RBA zadruge. Mi znamo da se iz 7. saziva ovog Sabora to pitanje povlači na 8. saziv ovog Sabora i sada na 9. saziv Sabora. Rješenje nekog konačnog nema. Znamo da nisu imali dozvolu od HNB-a to je činjenica, znamo da su krivotvorili potpise, pečate itd. milijun ilegalnih radnji. Gospođa urednica na HRT-u Helena Krmpotić čak je izgubila posao zato što je dala prostor da se kritički progovori o toj temi. Znamo poznate slučajeve obitelji Vojković, znamo slučaj gospodina Dukić itd. itd. Bitno je za reći da i mišljenje prethodne Vlade gospodina Oreškovića je dalo afirmativan stav u smislu da je zaista bilo ilegalnih radnji i da treba nešto poduzeti po tom pitanju, ali zasada još ni jedno konkretno rješenje. Pa evo moje pitanje za vas konkretno što vi namjeravat poduzeti po tom pitanju i koji su vaši planovi? Hvala.
Odgovor ministar Ante Šprlje.
Hvala lijepa. Prije svega moram istaknuti da pitanje poslovanja RBA zadruga nije u nadležnosti Ministarstva pravosuđa. Radi se o nadležnosti Ministarstva financija sukladno članku 8. Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave. Međutim, vi ste postavili određeni dio pitanja koji se tiče pravosuđa, a to je ukoliko dođe do kaznenih djela. Zakonom je predviđeno, dakle i Ovršnim zakonom ali i u određenom dijelu Zakona o potrošačkom kreditiranju da se mogu ovrhe odgoditi do završetka postupaka utvrđivanja da li je počinjeno kazneno djelo ili eventualno da li je ugovor koji je sklopljen o kreditiranju ili sličnom pravnom poslu ništetan. Koliko je meni poznato do danas nisu utvrđeni slučajevi gdje bi bilo počinjeno kazneno djelo, govorimo o eventualnoj pravomoćnoj sudskoj presudi, bar ja ne znam za takav slučaj. Ja pomno pratim takve situacije da li se pojavljiva negdje slučaj gdje bi bila ishodovana pravomoćna kaznena presuda. Naravno, ukoliko bi bila ishodovana pravomoćna kaznena presuda što bi impliciralo da postoji kazneno djelo u takvom slučaju bi bili ispunjeni uvjeti da se ovrha obustavi. S druge strane moram reći da ste naveli također i mišljenje Vlade premijera Oreškovića, međutim ono se često pogrešno iščitava. Dakle, u njemu se nije utvrdilo da pojedina tijela su davala ilegalne kredite ili slično, nego nešto drugo. Dakle da postoje u postojećim zakonima da se ili ovrha odgodi do pravomoćnog okončanja parničnog postupka glede ništetnosti ili da se ovrha obustavi ukoliko, odnosno da se odgodi također ukoliko je došlo do počinjenja kaznenog djela. Mi ćemo nastaviti dalje pratiti takve postupke pomno prateći da li je postojala počinjenje kaznenih djela od strane austrijskih ili hrvatskih državljana. Ukoliko takvo nešto utvrdimo vjerujte mi, mi ćemo promptno reagirati. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Marin Škibola.
Evo htio bih reći da nije točno da se to odnosi na Zakon o potrošačkom kreditiranju, jer Zakon o potrošačkom kreditiranju obuhvaća samo fizičke osobe. Znači, potrebno je ući u Zakon o obveznim osobama koji znači obuhvaća i fizičke i pravne osobe. To je prva stvar. Druga stvar. Ja polazim sa stajališta da su svi ti krediti bili ilegalni, jer nije bilo dozvole od HNB-a i da vi kao ministar pravosuđa trebate nešto učiniti po tom pitanju da stopirate bar buduće deložacije koje dolaze dok se to ne riješi zapravo u onom preciznom smislu. Ja isto po tom pitanju evo imam prijedlog zakona. Nadam se da ćete biti raspoloženi za buduću komunikaciju i da probamo zajednički pronaći rješenje zbog mnogih obitelji koje su ovi krediti zahvatili. Hvala.
Sljedeće zastupničko pitanje poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani premijeru, odlaskom s funkcije bivšeg ministra kulture gospodina Zlatka Hasanbegovića. Svi ljudi u medijima, posebno u onim neprofitnim, ali i svi drugi ljudi kojima je demokracija istinski na srcu odahnuli su sa olakšanjem kao od noćne more. To olakšanje bilo je poduprto i nadom kada ste na funkciju ministrice kulture imenovali gospođu Ninu Obuljen Koržinek. Prije svega zbog toga što svi znamo da je gospođa izvanredan stručnjak kada je u pitanju problematika medija. Nadali smo se da će se to jadno stanje u medijima bitno popraviti. Nade na žalost do sada nisu ispunjene. Premijeru, pitam vas kad ste se već s pravom odrekli ministarskih usluga gospodina Hasanbegovića zašto se niste odrekli i njegove posve promašene politike? Zašto niste vratili financiranje neprofitnih medija kao jamstva očuvanja najvažnijih demokratskih vrijednosti?
Predsjednik Vlade.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Stazić. Kad je riječ o financiranju cijelog nevladinog sektora vi ste vidjeli kakav je proračun ova Vlada predstavila i kakav je proračun dobio podršku. Hrvatska treba pluralističku medijsku scenu, treba odgovorne aktere koji na profesionalan i istinit način prenose bitne informacije i bitne činjenice, a isto tako da daju komentare koji trebaju služiti kao korektiv svima onima koji se bave javnim poslom. Ja tako doživljavam medije i tako vidim njihovu ulogu i tako vodim i dijalog s njima, a i politiku iza koje stojimo. Ministrica kulture je važan akter ove Vlade, vodi dijalog sa svim dionicima kulturne politike uključujući i medijsku politiku. Saborski odbor ima izrazito važnu ulogu u tom pogledu. Ministar Hasanbegović dao je svoj doprinos dok je bio ministar kulture u prošloj Vladi. Mislim da je politika koju ova Vlada vodi politika ispravna, pluralistička, demokratska, okrenuta dijalogu, okrenuta izbjegavanju podjela u društvu protiv a priori nepovjerenja kao što je vaš kolega Maras u svom izlaganju imao prema meni danas, protiv neprimjerenog kritiziranja kao što vaš kolega Đujić radi na društvenim mrežama vis a vis Predsjednice Republike. I protiv niza drugih stvari koje po mom sudu ne pridonose kulturi dijaloga i odgovornom komuniciranju u javnom prostoru. Glede neprofitnih medija ministrica kulture vodit će sa njima dijalog, naći će rješenja i siguran sam da će i oni imati svoj udio u javnom prostoru hrvatskoga medijskoga javnog života. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani premijeru vi ne vidite ulogu medija kako ju ovako slatkorječivo prikazujete pogotovo ne onih neprofitnih. Dat ću vam i dokaz za to. Dokaz su vam već dali nekoliko zastupnika ovdje kada su vam govorili o načinu praćenja djelatnosti predsjednice Republike, prije svega na javnom mediju koji je financiran državnom potporom. Sve je krenulo jadno, najprije ne najava odlaska, onda ono bijedno javljanje ispred plota Bijele kuće. Pa zar čak ni vi kao sukreator vanjske politike niste mogli sukreirati neko toplije mjesto da se predsjednica javi, pa jadnica se tamo smrzavala, pa svi smo vidjeli da joj je hladno. Krenulo je još gore kada se vratila u zemlju. Nije se usudila dati intervju nijednom mediju pa čak ni onima koji imaju nacionalnu koncesiju, nego se odlučila za sudjelovanje u jednoj zabavnoj emisiji jednog režimskog dvorskog novinara. u tom intervjuu nismo saznali ništa, ni tko ju je pozvao, ni s kim je od te dvadesetorice razgovarala, ni što su se oni tamo dogovorili, ni kakvi su tamo rezultati. Nismo u tom razgovoru čuli čak ništa ni o čuvenim predsjedničinim čokoladama. Dobro, to najmanje zamjeramo, tome dvorskome novinaru jer to pitanje što misli o osobi koja čokolade dijeli po nacionalnoj pripadnosti možda i nije trebalo postaviti predsjednici. Bilo bi puno primjerenije s obzirom na njegovu profesiju da se to pitanje postavi predsjedniku Sabora.
Hvala. I zaključit ćemo ovo Aktualno prijepodne sa pitanjem kolege Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri. Imam pitanje za ministra Slavena Dobrovića. S obzirom da se Plan gospodarenja otpadom donio za razdoblje od 2014. do 2022. imam pitanje kada se očekuju pozivi za dodjelu sredstava iz Operativnog programa konkurentnost i kohezija? Hvala lijepo.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Hvala lijepo zastupniku na pitanju. Dakle Operativni program konkurentnosti i kohezija namijenjen za razdoblje 2014.-2020., mi smo danas na početku 2017. dakle debelo se kasni, no evo Plan gospodarenja otpadom bio je preduvjet za početak korištenja ovih sredstava. Kada počinjemo? Dakle već za nekoliko tjedana početkom veljače bit će raspisan natječaj i očekujemo da će se javiti otprilike 58 do možda 60 jedinica lokalne samouprave za financiranje reciklažnih dvorišta. Dakle to je po prvi put da se takvi sadržaji financiraju iz europskih novaca. Do sada je to bilo rezervirano za nacionalna sredstva makar je bilo moguće i ovako. Kasnije smatramo da imamo već osam spremnih reciklažnih centara odnosno sortirnica za koje će biti raspisan javni poziv sredinom ove godine. I naravno radimo na svim onim drugim poljima o čemu sam već razgovarao tj. pričao tako da ne bih duljio. Dakle edukacija, mjere sprečavanja otpadom naravno isto tako i centri za gospodarenje otpadom u smislu ostatka, dakle i ovdje će biti intenzivni rad budući da moramo zbrinuti i ostatak otpada ne reciklabilnog. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Dame i gospodo zastupnici, Aktualno prijepodne je završeno. Zahvaljujem se predsjedniku Vlade, potpredsjednicima, svim članovima Vlade na strpljenju. Određujem stanku, nastavljamo s radom u 15,00 sati. STANKA U 13,47 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom plenarne sjednice, sad je na redu točka dnevnog reda: 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj akata je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prilozi uz prijedlog zakona nisu vam umnožavani zbog optimiziranja rada i funkcioniranja Sabora, nego se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj i zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za rad i mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za Hrvate izvan RH, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici na vaše klupe. Želi li predstavnik predlagatelja dati obrazloženje? Izvolite državna tajnica Lidija Pelivan Stipetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Sabora, dame i gospodo zastupnici područje ulaska, boravka i rada stranaca u RH uređeno je Zakonom o strancima koji se primjenjuje od 1. siječnja 2012. godine. Zakon o strancima sadrži odredbe vezane za ulazak stranaca, vize, odredbe vezane za boravak i rad stranaca, postupak prema strancima koji nezakonito borave u Hrvatskoj, koji posebne odredbe koje se odnose na državljane država članica europskog gospodarskog prostora i članove njihovih obitelji. Zakon o strancima usklađen je s ukupno 22 direktive, preporuke, odluke i rezolucije europske pravne stečevine. Postupak izmjena i dopuna ovog zakona pokrenut je uglavnom radi usklađivanja s novom europskom pravnom stečevinom u području rada stranaca. Naime, nakon zadnjih izmjena Zakona o strancima u 2013. godini donesene su tri nove direktive: direktiva o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga, direktiva o sezonskim radnicima i direktiva o strancima premještenim unutar društva koje se kroz ovaj zakon prenose u hrvatski zakonodavni sustav. Najveći dio izmjena i dopuna važećeg zakona odnosi se upravo na odredbe vezane uz reguliranje boravka sezonskim radnicima koji će moći raditi temeljem dozvole za boravak i rad sezonskog radnika, a temeljem koje može raditi sezonske poslove ukupno 6 mjeseci u godinu dana nakon čega mora napustiti RH. Preciznije se također uređuje zadržavanje prava boravka članova obitelji državljana država članica europskog gospodarskog prostora u slučaju smrti supružnika ili razvoda i ostvarivanje prava na stalni boravak. Zbog rokova za usklađivanje s naprijed navedenim direktivama a koji su bili lipanj, rujan i studeni ove godine te imajući u vidu da je u tijeku EU pilot postupak zbog nepravilnog prenošenja direktive o slobodi kretanja građana EU kao i članova njihovih obitelji u važeći zakon predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Lidiji Pelivan Stipetić. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite uvaženi kolega gospodin Božo Ljubić predsjednik Odbora za Hrvate izvan RH.
Uvaženi predsjedatelju Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici dakle već duže vrijeme pa još i od ovog prošlog kratkog saziva Hrvatskog sabora na adresu predsjednika odbora i članova odbora su dolazile pritužbe od strane Hrvata posebice onih koji žive izvan RH a koji nisu hrvatski državljani zbog neriješenih prava jer su konstatirali da je postojeći Zakon o strancima a posebice kada se gledaju u kontekstu Zakona o hrvatskom državljanstvu ocijenili vrlo restriktivnim i zapravo rekao bi odbijajućim za naše iseljeništvo kada je u pitanju korištenje određenih prava u RH. Stoga smo tražili da tako kažem priliku da ovo pitanje na neki način stavimo na dnevni red i evo ta prilika se ukazala prilikom evo usvajanja ovoga Zakona o strancima koji je motiviran dakle usklađivanjem zakonodavstva RH sa europskom pravnom stečevinom. Ja želim reći ovdje dakle da je nakon što smo dobili ovaj zakon i nakon što je on uvršten u dnevni red 14.12. je Odbor za Hrvate izvan RH održao sjednicu i na toj sjednici smo razmotrili i ovaj prijedlog u cjelini ali isto tako i u kontekstu ovoga problema koji naše iseljeništvo ima. Mogu reći dakle da je odbor jednoglasno podržao ovaj prijedlog zakona da se usvoji u hitnoj proceduri jer se radi o usklađivanju dakle zakonodavstva RH sa europskim zakonodavstvom ali isto tako je odbor odlučio podnijeti amandman na moj prijedlog kao predsjednika odbora koji glasi dakle „Hrvati sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredbi ovoga zakona.“ Naravno ovdje se u prvom redu radi na pravima Hrvata bez državljanstva u RH na ulazak, kretanje, boravak, rad, isto tako radi se i određenim pravima koja imaju supružnici, članovi hrvatskog državljanstva i njihove obitelji. Tako da kažem o ovom pitanju ću ja kasnije govoriti u pojedinačnoj raspravi o nekim detaljima i obrazloženjima a ovdje želim jasno reći dakle da je briga o Hrvatima izvan RH bez obzira da li su hrvatski državljani ili nisu ustavna obaveza Republike Hrvatske, a ta ustavna obveza je unešena, dakle i u Poslovnik Hrvatskog sabora, njegov članak 89. koji propisuje djelokrug rada Odbora za Hrvate izvan RH na način da zapravo odbor između ostaloga ima i tu zadaću da razmatra sva pitanja koja su od interesa Hrvata iz Republike Hrvatske, njihovoga boravka, useljavanja, rada u Domovini itd. Dakle, ja bih sad s time ovdje zaključio a u pojedinačnoj raspravi naravno dat ću i ostalu argumentaciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Boži Ljubiću. Ima li još netko od predsjednika odbora da želi uzeti riječ? Nema. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a prijavio se uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege, nema nas puno u dvorani a raspravljamo o zakoni koji se ne tiče samo stranih državljana nego se tiče i našeg tržišta rada. Stoga mi je žao što je državna tajnica potrošila svega dvije i pol minute na obrazloženje ovog zakona koji itekako će utjecati na naše tržište rada i na mogućnost zapošljavanja naših građana u Republici Hrvatskoj. Iz uvodnog obrazloženja ovog prijedloga zakona može se jasno zaključiti da je osnovna svrha donošenja zakona usklađivanje sa tri direktive EU koje su donijete 2014. godine, a svaka na svoj način utječu i na migraciju radne snage u području EU. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o strancima uz implementaciju direktiva donosi i neke izmjene u postojeće pravne institute te uvodi i neke nove. Dozvolite mi da se osvrnem na neke od tih. Jedan od takvih je i predloženi institut alternativne retencije koji slijedi međunarodno pravne standarde i načela primjene detencije isključivo kao krajnje mjere. No na žalost ovo je jedina izmjena koja je pohvalna do druge izmjene na ovom području nisu tako pohvalne. Neke izmjene donesene su neovisno o direktivama, primjerice ukidanje mogućnosti i davanja putnih isprava za strance na privremenom ili stalnom boravku, a neke su strože i represivnije od odredbi iz direktiva. Najbitniji je svakako i najalarmantniji je institut kriminalizacije solidarnosti, mjere koje predviđaju kriminalizaciju solidarnosti protežu se čitavim prijedlogom zakona. One ne predstavljaju pojedinačne izolirane mjere već čine čitav sustav mjera koje ocrtavaju političko-pravni sustav ne samo države prema strancima i izbjeglicama, nego i željeni stav društva prema tim skupinama. Osim u odnosu na usko definirane iznimke prijedlog zakona predviđa praktički bez iznimnu prijetnju kažnjavanja svakoga tko pomogne strancu u nezakonitom prelasku, boravku ili tranzitu kroz RH. Ne samo to, već prijedlog zakona predviđa kažnjavanje za pokušaj pomaganja, te brojne druge reperkusije financijske naravi za pojedine fizičke ili pravne osobe, te proganjanje stranaca. Također zakon je protivan Direktivi 2002/90 koja predviđa kažnjavanje samo u cilju u navodnike borbe protiv nezakonite imigracije, nezakonitog zapošljavanja, trgovine ljudima i spolnog izrabljivanja djece zatvoreni navodnici. Isto tako, ta je odredba protivna okvirnoj odluci Vijeća 2002/946 koja navodi da kriminalizacija mora biti bez utjecaja na zaštitu izbjeglica i tražitelja azila u skladu sa međunarodnim pravom. Prošle godine i pretprošle svjedočili smo proaktivnom pomaganju ne samo pojedinaca već i naše države u prelasku, boravku i tranzitu stranaca, također drugih država članica a nedavno i Vatikana. Danas Republika zahtijeva od institucija i društva potpuni zaokret stava koji ne samo da je nemoralan već je i protuzakonit. Stoga smatram da je nužno kvalificirati pomaganje na način da pomaganje iz humanitarnih razloga ne bude kažnjivo. Pod pomaganjem iz humanitarnih razloga je pomaganje koje ne rezultira nikakvom materijalnom i financijskom koristi za pomagača, nego je vođeno moralnim i humanitarnim principom u situacijama nužne pomoći za zaštitu života ili integriteta osobe koja nezakonito prelazi granicu ili nezakonito boravi na teritoriju Republike Hrvatske. Takav prijedlog smo dali u amandmanima koji su došli na vaše klupe. Nadam se da će saborska većina prihvatiti ove amandmane i da o ovom našem Zakonu o strancima ne bude stigma da kriminaliziramo solidarnost i kriminaliziramo pomoć koju ljudi daju onima koji su u nužnosti. Sjetimo se kako je bilo kod nas devedesetih i nemojmo raditi grešku da ti ljudi koji pomažu onima koji su izbjegli od rata pošasti, da oni budu kažnjavani zato što pomažu tim ljudima koji su u potrebi. No, ovaj zakon ima i onaj glavni cilj, a to je implementacija tri vrlo važne direktive na području tržišta rada i to je glavni razlog izmjena ovog zakona, time da je ova kriminalizacija solidarnosti mogu reći da je nekako usput unutra stavljena sa ciljem da se baš previše o njoj ne razgovara. Svaka od tih tri direktive koje se sada implementiraju ima određeni utjecaj i na tržište rada države primateljice. Cilj spomenute tri direktive je ne samo osigurati jedinstveni pristup svih država članica EU u uređenju emigracijske politike i njezinom utjecaju na politiku tržišta rada, da će im omogućiti državama članicama EU da prilikom transponiranja odredbi direktive u nacionalno zakonodavstvo uvedu određena ograničenja kako bi zaštitili svoje tržište rada i osigurale prednost pri zapošljavanju svojih vlastitih državljana i državljana drugih članica EU, te kako bi i zaštitile radnike sprečavanjem zlouporaba do kojih može doći prilikom migracija radne snage, a na štetu radnika i tržišta rada države primateljice. Mi jesmo država iz koje se iseljava i HDZ je očito oborio rekord od 82 tisuće iseljenih iz Hrvatske u jednoj godini što ga mi kao zemlja se trebamo zamisliti ne samo za to da nam ljudi odlaze van nego moramo zaštititi svoje tržište rada. Napominjem da austrijski ministar unutarnjih poslova je najavio da će Austrija krenuti putem da kod zapošljavanja ide se time da se prvo zaposle austrijski državljani, a tek onda državljani drugih zemalja, što ruši elemente same EU i slobodnog protoka ljudi i kapitala. Jasno da ne treba ići tim putem, ali smo kroz ovaj zakon mogli osigurati određene mjere koje će omogućiti da naše tržište rada bude zaštićeno od zapošljavanja ljudi iz zemalja EU. Kao prvo, Vlada odredbe direktive izrazito je aljkavo prenijela u zakon i ovakvim načinom zakonskog uređenja ni na koji način se ne utječe na smanjenje normativnog uređenja ni olakšanje postupanja poslodavaca, te se komplicira uređenjem zapravo utječe na normativni nered, a koji naravno olakšava zloupotrebe na štetu onih koji će raditi na području RH. Navest ću jedan primjer. Upućivanje radnika na rad u inozemstvu u okviru pružanja usluga, umjesto da je određeno jednim zakonom navedena materija bit će razbacana u nekoliko propisa, u Zakon o radu, u Zakon o strancima, Zakon o provedbi uredbi EU, Zakon o inspekciji rada i poseban pravilnik kojim će se urediti posebni kriteriji za opću procjenu elementa upućivanja radnika i poslovnog nastana poslodavaca, te poseban pravilnik kojim će se urediti postupak podnošenja obvezni sadržaj i oblik izjave o upućivanju. Želio bih čuti od predstavnika Vlade u završnoj riječi kako misle da se strani pružatelji usluga može snaći u takvoj šumi propisa i kako misle takvim načinom olakšati poslovanje u Hrvatskoj? Usklađivanje sa direktivom o provedbi Direktive o upućenim radnicima trebalo je iskoristiti da se ova materija uredi jednim zakonskim propisom u cilju lakše primjene i praćenja kretanja upućenih radnika. Druga poruka koja se može iščitati iz konačnog prijedloga zakona je da politika ove Vlade spram hrvatskog tržišta rada i nezaposlenih radnika nije pozitivna. Ovim prijedlogom zakona Vlada hrvatskim građanima jasno šalje poruku, da joj apsolutno niti na koji način nije stalo da nezaposlenim radnicima u Hrvatskoj osigura radno mjesto, već je očito namjera Vlade u potpunosti otvoriti hrvatsko tržište rada i dodatno ga liberalizirati na način da olakša zapošljavanje državljana trećih država na sezonskim poslovima. Vlada ovim prijedlogom u potpunosti otvara tržište rada u Hrvatskoj, te ga bez ikakvih ograničenja otvara državljanima trećih zemalja. To samo po sebi ne bi bio veliki problem kada nam praksa i dosadašnje iskustvo ne bi potvrđivali da će se na taj način zapošljavati nisko kvalificirana radna iz nama susjednih zemalja što će vršiti dodatni pritisak na cijenu rada u Hrvatskoj, te će negativno utjecati na snižavanje postignutih standarda. Umjesto da osiguramo radna mjesta našim radnicima, ova Vlada otvara tu mogućnost sezonskim radnicima iz trećih zemalja. Volio bih čuti od predstavnika Vlade koje je opravdanje za takvo postupanje prema domaćoj radnoj snazi i nezaposlenim osobama jer još uvijek imamo veliki broj nezaposlenih naših sugrađana. Zabrinjava činjenica da sve one mehanizme iz direktive koja ostavlja državama članicama da štite svoje tržište rada Hrvatska nije iskoristila. I opet ponavljam, ovim prijedlogom otvara potpuno tržište rada državljanima trećih zemalja. Ovu tvrdnju potkrijepit ću i primjerima. O broju sezonskih radnika iz trećih zemalja tek se šturo naznačava da Vlada može što je za očekivati da u praksi neće utvrditi kvote za njihovo zapošljavanje. Ne stavlja se ograničenje u odnosu zapošljavanja sezonskih radnika i trećih zemalja na način se omogućava takvo zapošljavanje tek ako nije moguće pronaći odgovarajućeg radnika među nezaposlenima u RH. Ne utvrđuju se djelatnosti koje bi se smatrale sezonski već se ostavlja potpuno otvorena mogućnost zapošljavanja. Uvjeti pod kojima se može odbiti izdavanje odobrenja za zapošljavanje sezonskih radnika u odnosu na poslodavce koji ne poštuju propise i zapošljavanje na crno su fleksibilno uređeni čime se šalje poruka da Hrvatskoj nije stalo spriječiti tako štetne radnje poslodavaca. Iako napominjem EU stalno naglašava da je potrebno suzbiti nezakoniti rad u RH. Ova politika Vlade i vladajuće koalicije zapravo tolerira takvu pojavu i još sa svojim rješenjima potiče na štetu radnika u RH. Takva politika Vlade spram hrvatskog tržišta rada posebno u okolnostima visokog broja nezaposlenih je izrazito štetna, sramotna spram odnosa prema nezaposlenim radnicima kojom se još jednom potvrđuje da je politika ove Vlade graditi konkurentnost domaćeg tržišta na nisko plaćenoj radnoj snazi što potpuno potvrđuje neoliberalni koncept ove vlade bez imalo socijalne osjetljivosti. Volio bih čuti od Vlade i vladajuće koalicije jel se takvom politikom spram domaćeg radnika iskazuje domoljublje kojeg su vladajući u koaliciji puna usta. Planira li Vlada politikom uvoza radne snage kod povećanje kvota za zapošljavanje stranaca što smo imali prilike vidjeti odlukom Vlade o povećanju kvote i još k tome potpuno liberalizacijom zapošljavanja država trećih, država na sezonski posao ima spriječiti odlijev naših radnika u inozemstvo. Zbog čega želimo kriminalizirati solidarnost? Pokazali smo visoki stupanj humanosti u izbjegličkoj krizi a sad bi hapsili građane koji izbjeglicama pruže čašu vode. Ovo je na brzinu sklepani zakon i ne čudim se Ministarstvu unutarnjih poslova jer je logično da nemaju osoba koje bi mogle implementirati radne direktive ali se čudim da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava nije sudjelovalo u izradi ovog zakona. Jer da je to tako siguran sam da ovakav prijedlog zakona ne bi došao pred nas ili se varam? I za kraj ono što zabrinjava je činjenica da se ovakvom politikom ne samo da se stvaraju nova radna mjesta, već se i ona postojeća žele popuniti nisko kvalificiranom stranom radnom snagom iz trećih zemalja i time će se utjecati na sniženje uvjeta rada u Hrvatskoj. Osobno u takvoj politici gdje se stranci stavljaju ispred naših građana pa čak i u odnosu na toliko željeno radno mjesto ne vidim nikakvo domoljublje već izrazito koristoljublje vladajuće većine. SDP je u skladu sa ovim podnio određene amandmane i podržat će ovaj zakon ukoliko se ti amandmani usvoje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolega ja mislim, ja ne znam šta slušam ovdje ali sam izbezumljen. Ja mislim da sam zakon, to je totalno displasirana tema. Mi raspravljamo ovdje o nečemu, moglo je pasti sa Marsa ovo, a ja se pitam ovo, čujemo fraze ljudska prava, rad, otvaranje radnih mjesta, a ja se pitam kako je moguće da 27 godina nakon Domovinskog rata završetka još nemamo jedinstven popis birača Hrvata izvan domovine? Kako je moguće ako Irac može imati duplo državljanstvo i britansko državljanstvo da to nema svaki Hrvata izvan domovine a govorimo o demografskoj, nekakvoj demografskoj pošast? Evo tu dolazi 16 milijardi kuna minimum izvana, to je oko 4% BDP-a što je revidentirano. A ti ljudi ne samo da nisu riješili ova temeljna ljudska prava kao dopisno glasovanje koje imaju zemlje trećega svijeta, nisu riješili ni npr. također privatno vlasništvo, ono što je konfiscirano a vi znate Europski sud za ljudska prava na koji se vi pozivate je donijelo odluku da se vraća konfiscirana imovina itd. Sve je napravljeno da se ti ljudi ne vrate i ovo je samo puka priča ovdje i rasprave što vi ovdje prosipate. I ja se pitam kad ćemo se mi probuditi? Izgubit ćemo ovu slijedeću generaciju jer oni su se totalno odstranili od ovakve politike. I ja pitam vas, jer to retoričko pitanje, jer ta sabotaža namjerna? Sad ste lupili njih, ove koji se vraćaju natrag, za proračun umirovljenici koje se oće vratiti duplo oporezivanje koje je čisti dobitak za hrvatski proračun. U isto vrijeme vraćaju se ljudi koji su vršili agresiju na ovu zemlju, tisuće dobiju stanarska prava itd. itd., ljudi žive u tuđim stanovima a pravi vlasnici koji žive vani nisu riješili svoju djedovinu. E to su ključna pitanja a sve te floskule o vladavini prava itd. su samo floskule jer mi smo sad dovedeni do ruba ekonomske propasti o demografske propasti a čija je to zasluga ako ne i vaša i vaše stranke?
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Glasnoviću. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Da nije bilo ovog zadnjeg shvatio bi da je vaše izlaganje bilo u formi jednog izlaganja sa ciljem da se Hrvatima izvan Hrvatske na neki način olakša pristup našem tržištu rada, ali očito da ne možete pobjeći od toga da vam je SDP kriv za sve što se dešavalo u svijetu vjerojatno zato što vam je SDP kriv i što pada kiša ili što vam puše bura ili što pada snijeg. Ali Zakon o strancima je zakon koji temeljno regulira boravak, rad i ulazak stranaca u RH. Ono o čemu vi govorite je sama tematika drugih zakona a nije Zakona o strancima. Zakon o strancima ovdje vrlo jasno je, da u hrvatskom tržištu rada omogući da ljudi iz trećih zemalja mogu doći raditi u Hrvatsku ali evo opet žalim što Vlada tu ne krivim Ministarstvo unutarnjih poslova nego Ministarstvo rada i mirovinskog sustava nije iskoristila sve ono što im direktiva legalno pruža da naše tržište rada ne otvori potpuno za ulazak radnika trećih zemalja. Ali obzirom da evo i danas smo vidjeli u akcijskom planu koji ide na ruku poslodavcima i ovo ide na neku ruku poslodavcima jer im omogućava da dobiju jeftinu radnu snagu iz zemalja izvan EU sve sa ciljem da se obori cijena rada i da u Hrvatskoj imamo slabo plaćena radna mjesta koja nisu mjesta koja su primjerena za rad ranika. Žao mi je što je to tako u ovom zakonu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na odgovoru. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Mrsić u svom izlaganju vezano za Zakon o strancima naveli ste da zakonodavac nije iskoristio mogućnosti koje daju direktive EU da zaštite domaće tržište rada, s druge strane navodite primjer Austrije i ministra koji izjavljuje da prednost pri zapošljavanju imaju austrijski državljani a tek onda iz drugih zemalja i kažete da ste protiv tog modela. Pa vas ja pitam koji je to onda model u Hrvatskoj što biste vi predložili ako je, a trebao bi biti naš nacionalni interes temeljem Ustava da svako ima pravo na rad da prvo hrvatski građani, a imamo veliku stopu nezaposlenosti pogotovo u Slavoniji, Baranji i Srijemu da dobiju pravo na rad. Znamo da najveći dio Slavonaca upravo radi sezonski na Jadranu. Znamo da je veliki pritisak poslodavaca iz reda ugostiteljstva i hotelijerstva da se daju veće kvote za uvoz radne snage. Znamo i da nije donesen Zakon o minimalnoj plaći u onom iznosu koji bi bio primjeren radu koji se tamo odradi. I znamo da su radnici i kroz ovaj akcijski plan na određeni način zaposleni. Pa dobro što vi predlažete na koji način bi se moglo regulirati ovo područje da iskoristimo to i europske direktive i da donesemo nacionalno zakonodavstvo kako bi svatko imao pravo na rad i da može od svog rada živjeti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. U svom izlaganju sam baš htio i potencirati dva stava. Jedan je onaj koji je vezan uz samu direktive gdje možete legalno na neki način ograničiti zapošljavanje u svom tržištu rada i jednu krajnost koju sada Austrija proba provesti gdje je to, dakle protekcionistička mjera koja neće vjerojatno proći u Europskom parlamentu i u Europskoj uniji. Ali ono što smo mogli u samom zakonu je da se vrlo jasno kaže da se donosi kvota zapošljavanja stranih radnika. Kad kažemo stranim radnicima govorimo o radnicima trećih zemalja, ne govorimo o radnicima EU. Da se sezonski radnici iz trećih zemalja mogu zaposliti samo ako ne možete naći odgovarajućeg radnika u Hrvatskoj, da se striktno utvrde djelatnosti koje su sezonske. Ovdje u prijedlogu zakona je to široko predloženo i tumačenju što znajući nas mislim da nije baš to riješeno u samom zakonu jer direktiva ostavlja mogućnost državama članica da u suradnji sa socijalnim partnerima utvrde sezonske djelatnosti i ono što opet kažem, da evo državna tajnica u preambuli same direktive vam to direktiva sugerira. Mi to nismo napravili. I s druge strane moramo jasno reći koji su to uvjeti pod kojima se može odbiti izdavanje odobrenja za zapošljavanje sezonskih radnika sa ciljem da spriječimo rad na crno. Dosta Slavonaca radi u Dalmaciji. Ali ako mu u Dubrovniku ponudite 5000 kuna plaću on sa 5000 kuna kad plati smještaj i hranu ne ostane mu ništa. Ali očito da ima radnika iz trećih zemalja koji bi radili za tako nisku dnevnicu, nadnicu i to je ono što ova direktiva treba spriječiti, što treba spriječiti ovaj zakon što nije uspio.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjendiče. Kolega zastupniče, u humanom aspektu ste govorili da treba, znači zakon biti, ne smije biti rigorozan, krut prema onima koji pomažu izbjeglicama. Naravno, pa mi smo uvijek bili kao narod humani u najtežim vremenima prema izbjeglicama iz BiH i to je činjenica i to aplicirati hrvatskom čovjeku nije dobro, Hrvatskoj državi. Međutim, kako razlučiti primjer ove puste kombije, hladnjače koja progoni ljude gdje ih nalaze po putu i kako razlučiti one koji pomažu i oni koji koriste novčano te nesretnike i njihovu situaciju. Znači, to je vrlo jedno pitanje koje je teško pronaći zakonodavno. Moramo znati da u ovoj situaciji ljudi zarađuju na tuđoj nesreći što je žalosno i iz toga aspekta treba promatrati na taj humani način, ali zakonski treba biti tu jasno i teško je to razlučiti. Ne vjerujem da ima. Spominjete liberalno tržište. Osobno sam protiv i glasat ću za vaš amandman, za liberalizaciju, za strance rekli ste da strana radna snaga. Jer činjenica za vrijeme vas kad ste škver dali u ruke DIV-a da se radi o više ljudi iz Bosne i Hercegovine, ne prirodno Hrvata kao državljana, tj. državljana koji imaju dvojno državljanstvo, nego drugih naroda iz drugih krajeva da rade za puno manje pare, a naši su ljudi koji su puno stručniji i kompetentniji odlaze u Koreju i na druge načine. Znači, činjenica je da u Slavoniji imamo prazna područja, pa znate da imamo 50000, da je otišlo ljudi zbog onoga šta za vrijeme ministra Jakovine nisu otišla sredstva OPG-ovima kojima su tribali otići, nego tajkunima. I naravno da sad na tim područjima moramo nekako imati, povratiti naše ljude, tu se sa vama slažem. Oni koji su otišli iz Slavonije, ali to ne možemo ako kupimo stoku. Tko će čuvati, znači najprije održavati kao poljoprivrednik. Trebamo ispraviti greške koje ste radili vi prethodne Vlade i nadat se da ćete dat osobnu potporu, a za ono što je dobro ja ću zasigurno glasati za vaše amandmane. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Mislim da je što se tiče samog našeg postupanja sa izbjeglicama cijeli svijet nam je dao priznanje kako smo postupali. Mislim da smo to vrlo dobro napravili i za one ljude koji su išli tražeći bolji život i za naše građane. Jer de facto većina naših građana nije ni vidjela ni osjetila tu jednu veliku hordu ljudi, naroda koji se seli. Dakle, može se reći da smo prisustvovali jednoj velikoj seobi, seobi naroda. Vrlo jasno treba u zakonu razlučiti one koji zbog novca i zbog svega imaju koristi od emigracija, od onih koji nekome pruže čašu vode, daju sendvič, daju mu nešto obući. Dakle, zakon tretira i jedne i druge i one koji voze u kombiju, koji zarađuju i koji zarađuju na izbjeglicama koji su kriminalci i oni koji žele pomoći i dati nekome čašu vode ili sendvič. I to nije dobro, to morate. Mi smo dali amandman to razriješite. Što se tiče škvera malo ste promašili temu, jer točno je DIV je preuzeo brodogradilište. Mi smo zbog EU morali privatizirati brodogradilišta. Ali napominjem da u vrijeme mandata SDP-ove Vlade bilo je više zahtjeva od škvera i drugih za odobravanje velike kvote radnika iz trećih zemalja za rad u brodogradilištu nije odobrena. U jednoj godini je bilo, dakle preko 2000 zahtjeva za 2000 radnih dozvola za brodograđevnu industriju. Mi smo vrlo jasno rekli, dok imamo toliko nezaposlenih, dok imamo 15000 nezaposlenih radnika sa zanimanjima za brodograđevnu industriju nema odobravanja kvota. I SDP-ova vlada nije odobrila uvoz radne snage za razliku od HDZ-ove vlade koja evo prema zadnjem odobrila velik broj radnih dozvola.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime kluba HDZ-a uvaženi kolega Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, državna tajnice. Evo pred nama je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strancima i iznimno važan, složen i obiman zakon i poslovnički gledajući obzirom na broj odredbi koje se mijenjaju ovim zakonom on bi zaslužio da idemo sa novim zakonom, a ne kroz institut izmjene zakona. Međutim, tu smo gdje smo. Zakon je jako bitan jer regulira ova životna pitanja, a to je ulazak stranaca u RH, njihov radnopravni status, njihova prava iz radnog odnosa, školovanje, sva druga prava koja su vezana i za zdravstveno osiguranje i za znanost i za školovanje, za njihov tako da kažem i boravak i stalni boravak i boravak njihovih obitelji i uvjete za odlazak iz RH i to je zaista jedan zakon koji je već u svom donošenju bio kao što je rečeno ovdje usklađen sa 22 direktive EU. Sada se pokazala potreba da se uskladi sa još tri direktive i to iznimno važne koje reguliraju pitanje sezonskih radnika, njihov ulaz, njihovo zapošljavanje, njihova dozvola za boravak, njihove obitelji. Također iznimno važno pitanje i pitanje premještaja unutar trgovačkih društava. Ono o čemu moramo voditi računa, mi smo članica EU i kao članica EU moramo imati kompatibilni sustav sa drugim članicama EU. Dakle unutar toga u RH ne samo da će biti trgovačka društva i da jesu na sceni trgovačka društva koja su osnovana od stranih naših građana, od strane naših pravnih osoba nego će na njima djelovati i trgovačka društva koja su osnovana u drugim članicama EU, bilo u obliku da ih oni osnivaju ovdje, bilo da ovdje imaju pravo nekakvog poslovnog nastana ili da rade njihova predstavništva i dakle kroz tu direktivu moramo riješiti i prihvatiti onaj dio zakonodavstva koji regulira pravo premještaja ljudi koji su zaposleni u takvim trgovačkim društvima. To se odnosi na rukovoditelje, to se odnosi na pripravnike unutar trgovačkih društava, to se odnosi na ljude koji su se došli stručno usavršavati. I gledajući sa tih pozicija, zakon doista nudi rješenja i zakon implementira ove direktive na koje se u obrazloženju i pozivamo. Ali ono što je iznimno važno za reći, bilo bi dobro i to će klub HDZ-a predložiti, da zakon ipak ide u redovnu proceduru jer bilo je prilično prijedloga, mišljenja izneseno u javnoj raspravi i bilo bi dobro o svemu tome još jednom promisliti i još jednom podvući crtu da zakon bude što je moguće kvalitetniji i da zakon zadovolji sve norme koje su ovdje potrebne. Zakon predviđa jako puno administrativnih postupaka, to su deseci i deseci administrativnih odluka i rješenja koje se moraju donesti po raznoraznim pitanjima. Samo da pobrojim jedan manji dio, kaže imamo rješenja o protjerivanju, o povratku, o ukidanju skraćivanja zabrane ulaska i boravka, produženja roka za dragovoljni odlazak, o prisilnom udaljenju, prisilnom udaljenju iz članka 124., rješenja o primjeni blažih mjera, rješenja o smještaju u Prihvatni centar za strance. Dakle cijeli, cijeli niz rješenja koja je ovdje potrebno u ovim novim postupcima donositi i zato nije samo dovoljno donijeti zakon nego je potrebno stvoriti infrastrukturu da zakon bude provediv. To znači moramo imati educirane kadrove, moramo imati ljude koji mogu brzo, kvalitetno takve odluke donositi i tu je sasvim sigurno potrebna jedna značajnija i veća priprema za provođenje ovakvog zakona. I stoga vjerujemo da će ministarstvo naravno i sa drugim tijelima naše uprave osigurati takve uvjete kako bi ti postupci išli brže i kako bi odgovorili uvjetima. Jer gledajmo, moramo donest ona prvostupanjska rješenja, pa imamo pravo žalbe povjerenstvu, pa imamo ne znam pravo opet na upravni spor na Upravnim sudovima, Visokom upravnom sudu i s te strane zaista cijeli niz je postupaka koje će RH ovdje voditi kako bi ispoštivala sve ove odredbe. Definitivno je da zakon mora odgovoriti na ona pitanja vezano prvenstveno za pitanja sezonskih radnika, na pitanje premještaja unutar trgovačkih društava, a također i vezano za administrativnu suradnju putem informacijskog sustava unutarnjeg tržišta EU. To je jedan vrlo složeni i komplicirani sustav i to zahtjeva jedan i bitno, bitno precizniji zakon tako da kažemo. Cijeli niz je ovdje i različitih definicija koje bi svakako trebalo pojasniti i precizirati da oni budu i provedivi, da ne ostavljaju nikakve dvojbe kada naši stručni ljudi budu provodili taj zakon. Pa primjerice, doista ima cijeli niz definicija koje je potrebno uskladiti tako da one budu razumljive. Ne znam, u članku 18. imamo definiciju članove uže obitelji u smislu zakona, pa se navode ono što je već klasično bračni drugovi, osobe koje su u izvanbračnoj zajednici, životni partner, neformalni životni partner to se negdje i definira zapravo neformalni životni partner vidimo u drugim zakonima. Tako da tu moramo biti jednoobrazni. A onda ima ovdje recimo, evo ga kaže u slučaju poligamnog braka spajanje obitelji na području RH odobrit će se samo jednom bračnom drugu. Pa onda imamo spajanje obitelji neće se odobriti ako je bračni ili izvanbračni drug oženjen ili u dugotrajnoj vezi s drugom osobom odnosno ako je životni partner ili neformalni životni partner, već u životnom partnerstvu ili je u dugotrajnoj vezi s drugom osobom. To će sve biti vrlo teško na terenu i primijenit zato zahtjeva se u zakonu što je moguće preciznije zapravo sve te stvari definirat kako u njegovoj primjeni ne bismo nailazili na nekakve nejasnoće. Ono što je bilo ovdje govora mislim da se ne treba bojati nikakvih stranih ljudi koji će ovdje dolaziti jer u svakom slučaju Hrvatska je dio EU i u toj jednoj općoj razmjeni i ideja i iskustava i rada u toj razmjeni Hrvatska u svakom slučaju mora poštivati osnovne postulate EU a to su otvorenost. Nama će kvaliteta života kod nas, nama će rast BDP podići zapošljavanje, spriječit će potrebu da naši mladi ljudi ne odlaze van. Ali u ovom trenutku kada vidimo kakve su brojke koliko je ljudi iselilo iz RH ne želim kriviti niti jednu Vladu, ne želim nikome adresirati kritike ali je činjenica da je puno ljudi otišlo van, da ovdje u RH nisu našli zaposlenje, nisu našli način kako osigurati egzistenciju sebi i svojima najbližima. Polako i na našem tržištu imamo nedostatke određenih kadrova, određenih stručnih kadrova i definitivno je da moramo u toj jednoj općoj razmjeni naći određenu mjeru dakle da i kod nas dolaze raditi drugi ljudi. Ovo o čemu je bilo govora da trebamo odrediti kvote i da treba bit točno određeno iz kojih država pogotovo iz ovih država koje nisu članice EU mislim da to u zakonu je dobro regulirano, Vlada RH određuje kvotu vodeći računa o potrebama tržišta rada u RH. Ja moram reći u jednoj Vladi u kojoj sam i ja bio član ono što je došlo kao prijedlog iz nadležnih institucija nismo prihvatili jer tada se tražio ne znam koliki broj pastira da znači dođu izvana ljudi da budu pastiri kod nas što zaista mislim da u RH uz sve uvažavanje svih tih ljudi koji imaju potrebe za poslom treba itekako voditi računa da zaista se naši ljudi zapošljavaju i da naši ljudi osiguravaju egzistenciju u RH. Ali mislim da je problem, na drugoj strani problem je što ljudi odlaze van jer vani imaju veće plaće, vani imaju bolje mogućnosti i to je ono što je pred nama zapravo veliki zahtjev da RH osigura uvjete za bolje plaće, da osigura uvjete za te mlade naše ljude da ne napuštaju RH nego da ovdje nalaze razlog i nalaze uvjete za dobru egzistenciju, za stručno napredovanje, za usavršavanje. I ja mislim da kad pogledamo rezultate koji su u proteklih godinu dana postignuti a to je da je povećan BDP, da je smanjen javni dug, da je smanjena i nezaposlenost u RH. Mislim da nam to daje veliko ohrabljenje da RH ide u dobrom smjeru. I na kraju hoću reći još jednom da će HDZ obzirom na veliki broj prijedloga koji su bili upućeni na izmjene ovog zakona da ćemo kao klub HDZ-a predložiti da zakon ide u redovnu proceduru da se još jednom brojni prijedlozi zapravo pokušaju izanalizirati i vidjeti što bi moglo ući u ovaj zakon kako bi on bio što je moguće kvalitetniji. I također da zakon u svojim definicijama bude što je moguće precizniji da ne ostavlja preveliki prostor za diskrecijske ocjene kod njegove primjene. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Draženu Bošnjakoviću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolege i kolegice. Poštovani Bošnjakoviću vi ste napomenuli i administrativne postupke koji su vrlo teški za dobivanje bilo čega a posebno stranaca u RH. Meni je to jasno i svakako bi trebalo da stranci imaju jednu provjeru veliku da bi dobili naše papire i kod nas boravište. Međutim postavio bi jedno drugo pitanje kako Hrvati iz okolnih zemalja naših imaju prava da dođu u Hrvatsku, da rade pa čak i da žive isto tako dolaze na velike prepreke i velike probleme kad su u pitanju njihovi dokumenti pa da ne govorimo za Hrvate koji nisu u blizini, koji su čak u Americi, Boliviji, Austriji i okolo po 6 mjeseci to ne mogu dobiti. Ima jedan primjer da je čovjek iz Bolivije Hrvat sirotinja koji je trebao dobiti kuću u Hrvatskoj i bila mu odobrena nije mogao dobiti papire i vratio se nazad u Boliviju. Stoga upravo ovo o čemu i predlažemo da se ti zakoni o Hrvatima izvana koji bi htjeli živjeti ili vratiti u Hrvatsku državu pojednostavni, omogući isto tako pravo kao i svima nama Hrvatima koji živimo u Hrvatskoj državi jer sve susjedne zemlje Slovenija, Italija, Austrija, Njemačka svojim ljudima dozvoljavaju uz malo dokazivanja njihovog podrijetla dozvoli im dobiti dokumente i raditi u toj zemlji. Ja smatram da bi mi Hrvatima iz čitavog svijeta trebali dozvoliti da vrlo lagano i u vrlo kratkom vremenu dobiju dokumente i imaju pravo na rad kao i svi drugi Hrvati. Oni su otišli iz ove države ne svojom voljom već su otišli protjerivanjem, proganjanjem i sada su proganjani jer ne mogu po 6 mjeseci dobiti svoje dokumente. Stoga vas pitam kao pravnika kako smatrate taj dio i da li naši Hrvati mogu tako lakše dobiti i da … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću. Ja bih vas lijepo molio da gledate na vrijeme točno da vas ne bi morao prekidati. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Kolega Mišić, potpuno se slažem sa vama i nemam drugi odgovor nego da se i ja zalažem za što jednostavnije procedure. Da bi procedure bile jednostavnije zakon mora biti precizan, mora biti jasan i ne smije ostaviti nikakav veliki, široki prostor za diskrecijsku ocjenu nego ako znači je jasna i precizna definicija tada i to ide. A između ostalog zašto ćemo tražiti da zakon ide u redovnu proceduru, a ne ovako postoji jedan odličan amandman našeg saborskog odbora, znači da Hrvati koji su izvan Domovine da nemaju status stranca u ovakvim stvarima i u ovakvim postupcima o kojima ste govorili. I to je zapravo da Vlada promisli i o tom amandmanu i onda nakon evo još jednog kraćeg vremena analize da donesemo zaista zakon koji će bit pravi. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bošnjakoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bošnjaković, ono o čemu ste vi razgovarali je pitanje otvorenosti, ali pitanje otvorenosti nije pitanje samo zaštite našeg tržišta rada, nego je intencija ovog zakona bi trebala biti da u sklopu direktive mi naše tržište rada osiguramo, da naši radnici u Hrvatskoj dobiju posao i da ne bude im konkurencija netko tko dolazi izvana, koji će raditi i za nešto niže nadnice. S druge strane drago mi je da ste evo priznali da je zakon aljkavo napisan, jer očito da nije bilo suradnje između Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva rada i mirovinskog sustava jer bi vjerojatno ovaj zakon izgledao drugačije. Nadam se da će prijedlozi SDP-a, amandmani koje smo predložili ući u razmatranje u drugom čitanju i mi iz SDP-a ćemo također podržati da zakon ide u samo drugo čitanje. Kad govorimo o Hrvatima izvan Domovine, napominjem da svi oni koji imaju hrvatsko državljanstvo mogu pristupiti hrvatskom tržištu rada kao i naši građani u Republici Hrvatskoj i da tu nema nikakvih, nikakvih ograničenja. Ali opet napominjem otvorenost da, ali sa zaštitom našeg tržišta rada u skladu sa direktivom jer nam to direktiva pruža.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na replici. Odgovor uvaženi kolega Bošnjaković, izvolite.
Poštovani kolega Mrsić, pitanje nadnica o kojima ste govorili to nije pitanje zapravo zakona to je pitanje samog tržišta koje će zapravo izbalansirati visine nadnica i na to zapravo zakonom se ne može utjecati. Predmet ovog zakona jest implementacija direktiva o kojima smo ovdje govorili, a implementacija direktiva to znači da moraju biti približno slični ili jednaki uvjeti na području EU, a vezano uz ova pitanja u kojima ovaj zakon govori sezonski, znači radnici. Zatim premještaj radnika unutar trgovačkih društava je vezano za informacijski sustav. Tako da s te strane mislim da tu nema nikakve dvojbe. Što se tiče, ne mogu reći da je aljkavo napisan. Zakon je u svojoj velikoj većini dobar zakon. Međutim, on zaslužuje ipak još jednu raspravu jer je bilo i veliki interes javnosti je bio, brojne su primjedbe, brojni su amandmani, a na koncu vidimo i ovdje u našem Hrvatskom saboru da također nadležni odbori predlažu cijeli niz amandmana. I stoga mislim da bi bilo korisno, evo mi u klubu HDZ-a predlažemo Vladi da ovo ipak ide u redovnu proceduru u kojoj će se zapravo sve to još jednom analizirat i nakon toga da ćemo donesti jedan zaista zakon koji je dobar.
Zahvaljujem kolegi Bošnjakoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bošnjakoviću, kao iskusan pravnik i bivši minisar, dugogodišnji dužnosnik kazali ste da se ne trebamo bojati stranaca. Ne trebamo se mi bojati stranaca, ali ne trebamo se bojati ni onoga najgoreg. Trebamo se bojati onog što se najgore događa da nam prostori, 2/3 Hrvatske su doslovno prazni od Dalmatinske zagore, Ravnih kotara, Like, Gorskog kotara, Slavonije, pa i Zagorje. Kad govorimo o zakonu složio bih se s vama da bi trebala cijela cjelovita izmjena. Međutim, mi uvijek govorimo europska direktiva. Šta znači riječ direktiva? Da je netko naredio da moramo napraviti? Ja mislim da to nije istina? Da je to više smjernica, europska smjernica, a to je drugo što imamo mi mentalni sklop … [[Govornik se ne razumije.]] Europsku uniju, kad uđemo u Europsku uniju sve te direktive su fenomenalne, odlične, … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, danas po pitanju našega prostora, po pitanju događanja u svijetu gdje imamo znači epske razmjere seobe naroda zbog rata i ugroženosti na sjeveru Afrike gdje su države nestale, ne postoje a mi imamo prazne prostore. Postoji mogućnost da u te prazne prostore, jer milijardu ljudi po istraživanjima, milijardu ljudi želi doći u EU. Gdje će doći? Možete li objasniti, gdje su prazni prostori. Problem imamo, ali šta mladi bježe, šta su opljačkane i devastirane brojni gospodarski subjekti i izdani nacionalni interesi. To je ključni problem, zbog toga mladi odlaze. Pa bih vas pitao kako vi promatrate to pražnjenje tih prostora u današnjoj situaciji kad imamo epske razmjere, znači seobe ljudi iz tih prostora koji nisu krivi, jer to je očito iscenirano. Ali gdje će doći? Hoće doći u prazne prostore ili pune prostore? Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na replici. Odgovor uvaženi kolega Bošnjaković. Izvolite.
Kolega Bulj, vi vrlo često govorite o praznim prostorima i to je doista odlična tema i govorite o svom kraju iz kojeg dolazite gdje zapravo to svjedočite i vidite. Ja sam dok sam bio u izbornoj kampanji osmišljavao je moj sin koji se time bavi i ja sam kampanju vodio na način da sam se po izbornoj jedinici vozio biciklom i prešao sam gotovo cijelu izbornu jedinicu biciklom, to je ova 6. izborna, gdje sam se susreo s ovim o čemu vi govorite. Uz Posavinu onaj potez od Siska pa dalje prema Novskoj doslovce poluprazna sela. Prekrasna sela, prekrasna priroda, predivna plodna zemlja, međutim nema ljudi. To nije nastalo ja bih rekao da adresiramo na ovu ili na onu vladu, nego naprosto godinama su se ta sela praznila, ljudi su nalazili nekakva zaposlenja na drugim mjestima. I ja ako me pitate gdje vidim rješenje, vidim rješenje da stimuliramo te ljude da naseljavaju te prostore, da se bave gospodarskom aktivnošću. I upravo tu ta otvorenost i članstvo u EU mislim da nam može pomoći jer razni fondovi postoje, razni izvori sredstava postoje gdje bi se puno tih ljudi koji bi željeli pokrenuti nekakvu aktivnost i naseliti taj prostor mogli nać. Pa uz to ako pridodamo i mjere naše Vlade koja će sasvim sigurno proizać, mislim da je to jedan dobar put. Međutim, ono što je sigurno, to nije proces koji će se dogoditi preko noći. Mi u principu tu zahtijevamo i trebamo napraviti jednu snažnu strategiju jer vi gotovo u svakom vašem izlaganju govorite o tim praznim prostorima i mislim da svako u svom kraju iz kojeg dolazi može upravo to prepoznati o čemu govorite. Jer najveći neprijatelj Hrvatske je ili zapravo najveći problem je loša demografska slika i ovi prazni prostori. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bošnjakoviću na odgovoru. Ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Tema je Zakon o strancima i po meni ima više spornih odredbi, a najviše me uznemirava jedan slučaj de facto protjerivanja iz naše zemlje Vita Jedličke. Vit Jedlička je na desnoj obali Dunava napravio državu zvanu Liberland i ne bi to bio problem da Hrvatska ne radi protiv sebe. A o čemu se radi? Naša državna granica je takva da nama pripadaju sa lijeve obale Dunava mjesta koja se zovu Karapandža, Kenđija, Blaževica, Kolonđoš, Zmajevac, Zmajevac 2, Poluostrvo, Zverinjak i Srebrenica, znači to su mjesta koja su sa srpske strane Dunava, a zbog promijenjenog toga mi de facto nemamo kontrolu nad njima već susjedna država. A s druge strane se na našoj strani Dunava nalazi mjesto koje se zove Siga, znači to je jedno područje koje je nesrazmjerno manje od područja koje se nalazi našeg područja koje se nalazi sa srpske strane Dunava. Zašto govorim o tom problemu? Zato jer to područje Sige Hrvatske ne tvrdi da je ono dio Hrvatske, Srbija ga ne svojata, međutim što je Hrvatska napravila? Hrvatska je Vita Jedličku uhitila na tom području čime je de facto priznala odnosno pokazala da ima vlasti nad tim područje i da ga smatra dijelom Hrvatske. Time je Srbiji otišla na ruku i zapravo legalizirala status ovih brojnih područja koje sam spomenuo sa lijeve obale Dunava i napravila nama štetu. Vit Jedlička je neuobičajeni imigrant, on nije došao zbog ne znam nekih prizemnih razloga u to područje Liberlanda odnosno kako se već zove Sige, već je došao sa razlogom da tamo napravi državicu koja bi bila treća na svijetu po veličini odmah iza Monaca i Vatikana, i cilj je bio razviti turizam, dovesti ljude tamo jer ljudi tamo trenutno nema itd., itd. Međutim, zbog prelaska, a pazite koji je ovo paradoks, sada ćete se vi smijati, Hrvatska to područje smatra, očito je tamo policija tamo naša jest, kao dijelom Hrvatske odnosno svojom jurisdikcijom, a istovremeno on koji je iz Hrvatske prešao na to područje njega uhićuje zbog, pazite zbog čega, pazite koji paradoks, zbog kao nezakonitog prelaska granice. A istodobno to područje Hrvatska smatra svojim, čovjek je prešao iz Hrvatske na to područje. Znači totalan jedan paradoks, totalan jedan apsurd i za razliku od tisuća stranaca koji nisu iz EU kao što je Vit Jedlička iz Češke, za razliku od tisuća stranaca koji mnogi ni nemaju valjane putne dokumente niti odgovarajuće vize, njima se svima dozvoljava prolazak kroz Hrvatsku, ulazak u Hrvatsku, dio njih ovdje i ostaje, a Čeh Vit Jedlička koji nikome nije bio nikakva prijetnja, koji je samo stavio Hrvatsku u pozitivnom kontekstu na svjetske vijesti koje je da tako kažem napravio medijsku atrakciju, njega se procesuiralo, njega se izbacilo. Paziti ovo što kaže Zakon o strancima, veli u smislu članka rješenje o protjerivanju članak 105. „rješenje se može donijeti ako stranac nezakonito boravi“, čovjek je boravio na tom području Sige koju Hrvatska nikad nije tvrdila da je njeno. Znači nije prekršio točku 1. Broj 2. „prijeđe li i pokuša nezakonito prijeći državnu granicu“, niti on to nije radio. A kojim slučajem da je to učinio, kojim slučajem da Vid Jedlička nezakonito prešao granicu što bi zapravo moglo se smatrat spornim jer Hrvatska ne tvrdi da je to područje naše. On ima pravo sa strane Dunava, znači po međunarodnom plovnom putu jednostavno se iskrcat na području Sige i tamo bit, ali hrvatska država njega hapsi, protjeruje sa teritorija koji nije dio naše države. I time ponavljam priznaje Srbiji pravo nad tim područjima na lijevoj obali Dunava. Pazite treće, pomaže u nezakonitom ulasku, tranzitu ili boravku. Po meni Vit Jedlička ni jednu od tih stvari nije radio. Mislim da, i četvrto kaže sklopi brak iz koristi. Pazite sad ovu misao, što znači sklopiti brak iz koristi? Ima jako puno ljudi u našoj zemlji koji su sklopili brak iz koristi. Ima ljudi koji se žene iz ljubavi, i muškaraca i žena, ali ima i muškaraca i žena koji se iz raznih drugih motiva najčešće materijalnih odlučuju za ulazak u brak s nekim npr. ovisno o tome kolika je plaća te osobe, njen društveni status itd. itd. I sad šta se događa? Po meni bi članak 4. trebao glasiti ovako tko sklopi fiktivan brak s ciljem stjecanja državljanstva ili prava boravka a ne ko sklopi brak iz koristi. Jer to sklopiti brak, jer pazite ovo recimo da sam ja npr. žena iz Kenije i da je moj kolega Bunjac iz Živog zida muškarac iz Hrvatske sad ja se iz koristi neke ajmo reći udam za njega i mi živimo zajedno, mi živimo zajedno. Jesam li ja sklopila brak iz koristi? Jesam, ali nema šta sad država po tom ključu, može reći sad ćemo mi tebe deportirati jer si se ti iz koristoljublja ne znam a ne iz ljubavi udao, u dala. Znači smatram da je ovaj izraz sklopiti brak iz koristi pogrešan jer je brak valjan čak i ako je iz koristi. Evo ako se, vi možete sklopiti brak iz raznih razloga dame i gospodo. Kaže prekrši propis o zapošljavanju i radu stranaca, počini kazneno djelo neko, pravomoćno je osuđen u inozemstvu za teške stvari i ne znam opetovano čini prekršaj. Smatram da je Vit Jedlička osoba kojoj treba ukinuti mjeru protjerivanja iz Hrvatske, smatram da mu treba dozvolit da sa strane Dunava, sa strane Dunava može doći na područje te Sige a u slučaju da je sporan njegov prijelaz na područje Sige sa strane Hrvatske pa neka država Hrvatska napravi granični prijelaz, neka napravi granični prijelaz i onda će čovjek prelazit preko graničnog prijelaza. Ali problem je što graničnog prijelaza nema. I ako hoće sa kopnene strane čovjek ući u svoju državu Liberlend nažalost on to ne može. Ja bi stoga u završetku vama pročitao njegovo pismo upućeno Hrvatskom saboru. Ono glasi ovako od Vita Jedličke „Poštovani članovi Hrvatskog sabora, dame i gospodo na prvom mjestu dopustite mi da vam čestitam 25. obljetnicu međunarodnog priznanja Hrvatske koju ste proslavili 15. siječnja. To je bitan događaj u povijesti hrvatske države. Bilo je potrebno puno truda kako bi se uspostavila i izgradila vaša zemlja, zemlju koju poštujem i kojoj se divim. Predstavljam miroljubivu i slobodnu naciju ljudi koji su spremni na suradnju sa Republikom Hrvatskom sastavljenu od 400 tisuća ljudi koji su se prijavili za državljanstvo a mnogi od njih su svjetski poznati arhitekti, umjetnici, investitori, poduzetnici ili diplomati. Mi vjerujemo da su ljudska sloboda, ograničena vlast i slobodno tržište najbolji elementi za postizanje procvata društva. Radimo na primjeni najbolje prakse upravljanja iz prošlosti s decentraliziranim tehnologijama upravljanja budućnosti. Inspirirani smo uspješnim državama kao što su Hong Kong i Monaco koje neprekidno omogućavaju značajnu dobit susjednim državama. Preko 40 tisuća poduzetnika izrazilo je jasan interes za ulaganje u našu zemlju. Naši ekonomisti predviđaju da puni razvoj Liberlanda može pomoći potaknuti gospodarski rast u Hrvatskoj za 1% godišnje te drastično smanjiti nezaposlenost u cijeloj regiji. Naša nacija je osnovana 13. travnja 2015. na dan rođenja Thomasa Jeffersona ali izvore naših ideja možete vidjeti u brojnim povijesnim događajima počevši od egzodusa iz davnih vremena. Manifestaciju ovve ideje smo vidjeli i u Američkoj revoluciji ali nedavno kroz osnivanje Liberlanda. Odabrali smo slobodan dio teritorija ranije poznat kao Gornja Siga kao bi izbjegli bilo kakve teritorijalne sporove s drugim državama. Naše granice smo postavili izvan teritorija RH kao i izvan Schengenskog prostora. Iznimno cijenimo nastojanja hrvatske policije da zaštiti granice i spremni smo im pomoći raditi zajedno s njima. Također smo spremni biti pouzdan partner u hrvatskoj vanjskoj politici. Liberland je uspostavio svoja predstavništva u više od 80 zemalja koje imaju za cilj raditi u dogovoru s hrvatskim diplomatskim misijama. Liberland je samo 7 četvornih kilometara veličine što ga čini trećom najmanjom državom u svijetu nakon Vatikana i Monaca. Ljubazno vas molimo, pazite ovo ljubazno vas molimo da poštujete naše pravo da mirno uspostavio taj dio teritorija. Spremni smo otvoriti razgovore između hrvatske Vlade i Vlade Liberlanda kako bismo definirali naš redovni granični prijelaz u skladu s međunarodnim pravom.“ To je ono što ja govorim da je sporno. Da su njega uhitili recimo zbog nezakonitog prelaska granice a nema zakonitog graničnog prijelaza između Sige Gornje i RH. „Spremni smo na suradnju u području protuzakonite trgovine drogom, izručenja zločinaca, borbe protiv terorizma, izbjegavanja poreza i drugih područja vaših interesa. Zahvaljujemo vam na strpljenju dok naporno radimo s ciljem potpunog uspostavljanja naših institucija ali i našeg pravnog i financijskog sustava. Hrvati imaju važno povijesno iskustvo s malim utočištima orijentiranima prema slobodi. Želimo vas podsjetit na samo jedan primjer na Dubrovačku Republiku koja je donijela veliku korist cijeloj regiji ali i svijetu. Željeli bismo graditi na tom povijesnom iskustvu kako bismo u suradnji sa Hrvatskom postali svijetli primjer za ostatak svijeta. Jedan od ključnih aspekata koji su osigurali postojanje Dubrovačke Republike je bilo snažno poštivanje slobode koji je u sloganu „Sloboda se ne prodaje za svo zlato na svijetu, a naš moto je živi i pusti živjeti!“. Ako s nama dijelite vjeru u slobodu pozivam vas da ju s nama slavite u proslavi 2 godine od uspostave države Liberland 13. travnja 2017. godine u Liberlandu. Naša glavna namjera je bliska suradnja sa regionalnim i središnjim hrvatskim vlastima u ekonomskom rastu regije kako bi se osiguralo da Hrvatska funkcionira u harmoniji kao partnerom u svom neposrednom susjedstvu.“ Evo dragi prijatelji i kolege, ja sam vam pročitao pismo Vita Jedličke i apeliram još jednom, da se znači ova odluka o protjerivanju ne odnosi na gospodina Vita Jedličku, jer nije osoba koja šteti Hrvatskoj u ekonomskom smislu ili bilo kojem drugom smislu, ne ugrožava naš teritorijalni suverenitet jer ne polaže pravo na dio teritorija kojeg Hrvatska smatra svojim. A da se pritom uspostavi kontrola nad državnom granicom što se tiče ilegalnih imigranata koji, znači kao što smo imali prilike već par godina od koliko ova izbjeglička kriza traje nesmetano prelaze preko naše zemlje. Još jednom želim reći da su sloboda, pravo na da tako kažem samoodređenje itd. najviše vrednote koje postoje. I smatram da je odluka Hrvatske da silom uspostavlja vlast nad tom gornjom sigom i tvrdi da je to dio Hrvatske i protjeruje ljude od tamo, legalizira status područja koji se nalaze sa lijeve strane Dunava koje spadaju pod Hrvatsku a koje je Srbija zapravo okupirala i drži pod svojom kontrolom. I umjesto da Hrvatska država nad tim područjima protjeruje ljude koji nezakonito tamo borave, znači umjesto da Hrvatska uspostavi kontrolu nad svojim vlastitim teritorijem koji nije naš, koji u međunarodnom pravu ne svojatamo mi od tamo protjerujemo ljude kažem poput Vita Jedličke koji su jedan primjer u cijeloj ovoj migracijskoj priči. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Ivanu Pernaru ili gospođi Pernar Bunjac kako već ste naveli u raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Ja svakako moram okrenuti nekako malo tu priču, jer ova je priča meni izgledala kao da je bajkovita, ali uopće nije. Meni nije nikako bajkovito i pogotovo što sam doživio '91. kad su me istjerali iz kuće u kojoj sam živio, imali smo jednu takvu vlast koja je rekla vi više niste vlasnik. Međutim, nisu definirali tko je vlasnik toga imanja kojeg sam vlasnik, nego je ostalo negdje tamo. Međutim, treba uzeti u obzir nisam se ja nikad toga odrekao. Prema tome, kad se pojavi jedan tako nadobudni političar koji tvrdi da je nešto njegovo i proglasi se, samo proglasi ili kako god mi to nazvali nekim predsjednikom Vlade i to ide još komunicirati onda prvo treba ja mislim vratit se u neku prošlost i utvrditi kome to stvarno pripada, da onda može jednoznačno nešto prisvojiti sebi jer na ovakav način ja bih volio vidjeti samo kako bi bilo da se on pojavio tamo '91. krajem ili '92. pa da je onda možda predstavnicima tzv. Republike Srpske krajine rekao ne to je moja država. Od nas može dobiti samo jedan da kažem onako udarac u rit, pa mislim da je ovo što je policija napravila vrlo bilo uglađeno i na lijep način iskomunicirano. A u ono vrijeme sigurno bi dobio metak u glavu, pa bi to bila jedna poruka što znači sloboda. Prema tome, uzmite u obzir da uzimanje nečega i samo proglašavanje nije sigurno akt kojega pojavi se neki nadobudni političar koji je iz neke desete zemlje i kaže ja ću baš tu imati svoje pravo. Ja bih volio vidjeti zašto to pravo nije ishodio u Češkoj na nekoj granici, ima i tamo Dunav. Vjerojatno je Dunav i tamo mehandrirao, pa je mijenjao tokove, mijenjao neke i živote, ali sigurno nikada nitko nije dozvolio da se pojavi netko sa strane i uzme i kaže evo danas to je moje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Gospodine Panenić, hvala vam na vašem izlaganju i ono što mislim da hajmo reći na neki način miješate tako reći kruške i jabuke jest u tome što Vit Jedlička nije proglasio državu Liberland na području kojeg Hrvatska smatra svojim. Znači, on je to proglasio na području koji po granici iz ne znam koje '47. pripada Srbiji, a nad kojim Hrvatska ne polaže pravo. Da je gospodin Vit Jedlička došao unutar granica naše zemlje, da je došao recimo unutar područja koji je međunarodno priznato kao Republika Hrvatska na tu avnojevsku granicu, granicu koju mi smatramo svojom i da je proglasio neku svoju republiku ja bih rekao gospodine Jedlička vi niste u pravu, vi to ne možete i ja bih ga prvi također deportirao. Međutim, on nije kažem došao na područje hrvatske državne granice već je došao na zemlju na kojoj niti Hrvatska ne tvrdi da je njena, a Srbija je se odriče. Znači, nije nikome smetao. On je zapravo politički progonjen i Hrvatska je u postupanju prema njemu prekršila zapravo međunarodno pravo jer nije imala pravo nad zemljom koja nije njena provodit jurisdikciju. A time što je to napravila, što je uspostavila jurisdikciju nad nečim što nije dio hrvatske zemlje je zapravo legalizirala ono što Srbija radi, a to je uzurpiranje hrvatske zemlje punoj većoj nego što je Vit Jedlička zauzeo sa lijeve obale Dunava. I zapravo se odlukom hrvatskih vlasti ide na ruku srpskim vlastima koje do današnjeg dana te hrvatske džepove, ajmo ih tako nazvati, sa lijeve obale Dunava uzurpiraju. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Kolega Pernar, u dilemi sam da li da uđem s vama u raspravu na način da saborski zastupnik zapravo zauzima jedan položaj veleizdajnika u smislu što se odriče hrvatskog teritorija. Vi tvrdite da to nije hrvatski teritorij. To ja nisam nigdje vidio ili da vašu raspravu shvatim u onom vašem stilu kao jedan performans u smislu, dali ste jednu izjavu na jednom portalu, to sam jučer malo gledao u jednom studiju, ne znam Sarajevo bilo gdje, kako često u vašim raspravama u glavu saborske zastupnike odnosno Sabor provodite cirkus. Ja nisam shvatio vašu raspravu da je ozbiljna, nisam shvatio da se odričete hrvatskog teritorija i nisam shvatio da mislite ozbiljno ovo što ste govorili. Što se tiče braka koji ste spominjali iz koristi, znate brak iz koristi se može napraviti, ali on nije konzumiran. Pa i u Svetoj materi crkvi u kanonima Svete matere crkve znate može doći do poništenja braka koji nije konzumiran. I vrlo lako se može utvrditi brak iz koristi. Tako da ja mislim da ste i tu u krivu. Ali vjerojatno ćete mi u odgovoru na repliku potvrditi da niste mislili ozbiljno i da je to još jedan u nizu od vaših performansa vezano za teritorij Hrvatske preko lijeve obale Dunava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vardi na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar.
Gospodine Varda, o.k. ako vi tvrdite da je to područje dio Hrvatske iako nikada nije bilo obuhvaćeno unutar hrvatskih državnih granica, time se istodobno odričete prava nad hrvatskim područjima u tim granicama koje su bile definira'47., a koje su i danas na snazi jer nikada neki drugi dogovor nije bio postignut i vi zapravo pristajete na veleizdaju u puno većoj mjeri. A zašto? Zato jer se sa desne strane Dunava nalazi samo ta nesretna gornja Siga, a sa lijeve strane Dunava nalazi se puno više tih područja. Ja ću ih opet imenovati Karapandža, Kenđija, to su ogromna područja na sjevernoj Baranji, Blaževica, Kolonđoš, puno veća područja nego Siga, Zmajevac, također je puno veći nego Siga itd., itd., itd. Što vam hoću reći? Da Hrvatska time, tj. da vi time što tvrdite da je Dunav taj koji predstavlja graničnu liniju, a ne granice koje su bile zadnje dogovorene predstavlja stvarnu crtu razgraničenja. Vi se time odričete gospodine Varda čega? Odričete se svih hrvatskih područja s lijeve strane Dunava. I ta vaša matematika u kojoj mi dobivamo malu Sigu, a Srbima dajemo šest drugih prekodunavskih velikih područja, parcela, ta matematika je po meni veleizdajnička, a ne moja gospodine Varda. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio u ime Kluba zastupnika HNS-HSU-a uvaženi kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospođo državna tajnice. Ovo je iznimno važan zakon o kojemu danas raspravljamo i na neki načini protestiram što se trivijalnim temama pokušava zagaditi i zamagliti ova tema. Na ovakav način kako slušamo iznimno važne teme, ako hoćete od demografije u Hrvatskoj, nacionalnoga suvereniteta, ako hoćete ljudskih prava, ako hoćete naših obveza unutar EU, ako hoćete načina kako ćemo se suprotstaviti eventualno novoj izbjegličkoj krizi, sve to zapravo pada u drugi plan zbog trivijalnih i banalnih priča koje nikakve veze nemaju s ovim zakonom. A koliko je zakon važan, svjedoči činjenica da usred ove rasprave klub HDZ-a, nadam se da gospođa državna tajnica to znadete, najavljuje da će kod glasovanja tražiti da se zakon vrati u postupak prvog čitanja. Dakle, klub vladajuće stranke je svjestan da zakon kako je predložen ne valja i da ga valja doraditi. Već sama činjenica da zakon o izmjenama i dopunama Zakona sadrži 123 članka svjedoči jednu praksu koja nije dobrodošla u ovome Domu već godinama, a to je da kada se rade tako opsežne izmjene i dopune, podsjećam radi se o ovolikom materijalu, da je onda minimum pristojnosti da se pripremi prijedlog novoga zakona. U ime Kluba zastupnika HNS Liberalnih demokrata i HSU-a najavljujem da ne možemo podržati ovakve izmjene iz čitavoga niza razloga i iz načelnih pa i iz konkretnih. Pokušat ćemo ukoliko se zakon ne vrati u prvo čitanje amandmanima koje smo uputili u postupak izmijeniti loš duh ovog zakona kad se govorio o ponašanju hrvatskih građana u tretmanu izbjeglica. Ali ukoliko ne prođu ti amandmani mi ne možemo biti za ovaj zakon. On načelno ne odgovara ni duhu ni nacionalnim potrebama RH. Zakon o strancima kakav imamo sada nije ništa drugo nego odraz jedne iznimno autistične da se ne shvati krivo, ne u medicinskom smislu nego orijentacijski, autarkične, zatvorene politike. Mi imamo iznimno rigidnu useljeničku politiku. RH je među europskim zemljama koja ima najmanje stranaca koji žive u njoj. Prema posljednjim podacima radi se o 0,6%. Samo za usporedbu recimo jedna Španjolska ima 12% stranaca da ne govorim o drugim zemljama. O čemu se radi? Radi se o neshvaćanju dugoročnih demografskih potreba RH. Nije demografija samo noviji prirodni priraštaj novorođenom djecom, nije demografija samo isključivo obiteljska politika, demografija je dugoročno promišljanje stavljanja u funkciju kompletnih resursa koje imamo a ako nemamo ljudskih da ga nadoknadimo. A što mi radimo? Mi već godinama provodimo takvu politiku da nam bjelosvjetski lopovi i mafijaši bez problema dobivaju hrvatske putovnice ali kod običnoga svijeta poštenih ljudi, visokostručne spreme, eksperata stavljamo im brklju pred nos i kažemo ne nećemo vas pustiti u Hrvatsku. I onda se mi tu svađamo oko kvota koliko će radnika doći u brodogradilišta. Pa ne radi se o tome. Pogledajte strukturu nezaposlenih, pogledajte strukturu teško zaposlivih i vidjet ćete, pitajte Gospodarsku komoru pa ćete vidjeti koliko očajnički trebamo ekspertnih znanja i ljudi koji to nose. Što ćemo sutra kad nam cijeli sustav zdravstva prizna konačno koliki su mu ljudski nedostaci, kadrovski nedostaci. Imamo slučajeve gdje ugledni strani diplomat nakon savršeno određenog diplomatskog staža u RH dobija najviše odlikovanje od predsjednika države za sve što je učinio za odnose između Hrvatske i njegove države, oženi se za hrvatsku državljanku, nastavlja raditi u svojoj zemlji jer ima takav status, ali povremeno dolazi u Hrvatsku i ne da mu se nikakva mogućnost da ovdje sa svojom suprugom boravi dulje od onih famoznih 90 dana unutar 180 dana a to je obična viza. Ali zato ljudima koji su unijeli nešto malo kapitala za kojega ne znamo uopće koje mu je porijeklo bez ikakvih problema dajemo trajno nastanjenje i oni nemaju nikakva ograničenja a uopće u Hrvatskoj ne žive nego dođu mjesec, maksimalno dva godišnje. Birokratski način razmišljanja spustio je rampe na našim granicama prema kvalitetnim, dobrim ljudima koji bi htjeli doći živjeti u Hrvatsku, koji su ovdje putovali kao turisti, koji su ovdje htjeli kupiti nekretninu, koji su ovdje htjeli zasnovati neki novi život, koji su se ženili i udavali ali procedure koje prolaze su takve da se obeshrabre već od prvoga koraka. Dakle govorimo o duhu zakona koji je star i staromodan, pregazilo ga je vrijeme i mi moramo ako već hoćemo slijediti maksimu koju je predsjednik Vlade Plenković iznio ovdje da će demografska politika biti jedna od najvažnijih politika ove Vlade onda moramo promijeniti cijeli koncept zakona i drugačije razmišljati. Da li to znači spuštanje kriterija prema onima koji nose rizike prema našoj sigurnosti? Ma naravno da ne. Ali svakako znači promjenu retorike prema ljudima koji dolaze iz drugih zemalja i žele živjeti s nama. To svakako znači da nam se nikako ne smije dogoditi ono što se dogodilo jučer kad je predsjednica u Kleine Zeitungu rekla da smo primili pogrešne izbjeglice. Primili smo kaže muškarce u najboljoj snazi a ne žene i djecu iz Aleppoa. Zamislite primili smo izbjeglice koje su nam došle a nismo primili izbjeglice koje nisu. Pa nevjerojatno da političar u 21. stoljeću tretira muškarca kao topovsko meso oprostite to je ispod razine suvremene politike. Tako razgovaraju rati generali 1. i 2. svjetskog rata. To nije dobra poruka niti o našem imidžu, niti o tome kako ćemo tretirati situacije s izbjeglicama u budućnosti. Ako smo već proživjeli jedno sjajno iskustvo, sjajno utoliko što smo ostali čistoga obraza, što smo pokazali svoju ljudskost, što smo tamo gdje institucije prvih deset dana nisu mogle reagirati uskočili mi kao građani i nakon toga kad su se institucije potpuno pripremile, ekipirale, tehnički uspostavile mrežu, ako smo odradili posao do kraja čistoga obraza i humano zašto sada idemo u kriminalizaciju solidarnosti? Prema zakonu ovako kako ga postavlja ovaj prijedlog izmjena i dopuna svaka osoba koja na putu izbjeglicama koje su prešle a sve su izbjeglice prešle granicu ilegalno pruži jednu jedinu jabuku, pelenu, vodu ili bilo koji oblik pomoći uključujući i orijentaciju upućivanje prema prvoj mogućoj instituciji za prihvat, prema policiji, prema Crvenom križu, prema merhametu, prema bilo kojoj instituciji koja se brine o izbjeglicama prema dakle onima koji u sustavu tek trebaju doći u kontakt s izbjeglicom. Dakle, ako pružite bilo kakvu pomoć vi se prema ovim izmjenama zakona kriminalizirate, a to nikakve veze nema sa europskim direktivama. Dakle, onaj dio koji se ovdje implementira, a posljedica je triju direktiva nikakve veze nema sa izbjeglicama i osobama koje su otišle od kuće iz ljute nevolje. Malo tko ode od svoga praga i od svoje kuće samo zato što je sunce negdje ljepše. Najljepše je sunce tamo gdje si rođen. Domovina je tamo gdje se govori tvojim srcem i tvojim jezikom i nitko iz svoje Domovine ne ide a da ga nije stisla ljuta nevolja. I takvim ljudima ne pružiti ruku nije dobro, nije ljudski. Ostanimo ljudi, jer i naši su ljudi bili izbjeglice i naši su ljudi na žalost samo glavu nosili na ramenu kad su bježali od tamo gdje im života nije bilo, barem privremeno i hvala Bogu. U tome smislu razmišljamo kad donosimo nove zakone. Za koga ih pišemo? Koliko će vrijediti? Hoćemo li se morati sramiti ili je bolje da učimo i na tuđim greškama, ali da učvršćujemo svoj ponos. I zato što se nas tiče klub Hrvatske demokratske zajednice napravio je dobru stvar kad je predloži da se Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strancima s konačnim prijedlogom zakona vrati u redovnu proceduru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Goranu Beusu Richembergu na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo složio bih se sa kolegom Goranom da je nama potreban kompletno novi zakon o ovoj tematici, jer ovolikim izmjenama pruža se mogućnost velikim greškama koje će nas opet zakomplicirati cijelu situaciju sa strancima, sa stranim radnicima i sa onim što nam je dosta potrebno u našoj državi. Jer bez obzira što naši ljudi odlaze širom Europe trbuhom za kruhom postoji niz poslova koji na žalost u Hrvatskoj ljudi ne žele raditi, pa su to veliki problemi sa radnicima u poljoprivredi na stočarskim farmama, na povrtlarskim farmama gdje jednostavno naši ljudi ne žele ili raditi taj posao ili smatraju da je to premalo plaćen posao, a naši farmeri imaju velike probleme sa radnicima koji iz Republike Bosne i Hercegovine i iz Rumunjske žele raditi takav posao za cijenu koja im se ovdje plaća. Do sad su oni više puta pokušavali rješavati taj problem, no ni jedna Vlada nije imala sluha za to i ni jedan zakon to nije ozakonio. I onda dolazimo do toga da imamo ilegalne radnike koji dolaze raditi, jer farmeri sami ne mogu stići napraviti taj posao, a u Hrvatskoj takvih radnika ima vrlo malo. Potrebno je po meni napraviti novi zakon stručno napravljen i da bude fleksibilan, da bude u toku vremena u kojem se nalazimo. A što se tiče izbjeglica tu treba biti oprezan. Vidimo kakva je situacija u Njemačkoj, pa dobro je pružiti ruku svakome u nevolji i ja se slažem da svatko tko je u nevolji da mu treba pomoći. Međutim, među tim ljudima koji su u nevolji postoji jako veliki broj ljudi koji iz nekih drugih razloga kreću prema Zapadnoj Europi i sa nekim drugim namjerama i sa nekim drugim kulturološkim i vjerskim opredjeljenjima koji se jako teško uklapaju u našu kulturu i to je jedna opasnost o kojoj treba voditi računa, a koja bi kasnije mogla se obit svima nama o glavu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lenartu na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Lenart, počet ću od kraja. Ovo što vi zovete opasnošću ja ne vidim kao opasnost nego kao izazov. Ako smo mi već toliko bili čvrsti u svome uvjerenju da slaveći veliku obljetnicu proglašenja islama državnom religijom, odnosno religijom s pravom javnosti u Republici Hrvatskoj prošle godine, dakle ako to ističemo kao nešto čime se imamo ponositi onda se nemamo čega bojati. Osobito se čega nemamo bojati kad pogledamo zapravo tko su bili izbjeglice. Tamo Muslimana, ako su vam oni sporni nije bilo jako puno. Puno je više onih koji su samim svojim rođenjem bili ugroženi u Siriji Jezici, Kršćani, svi oni koji su zbog toga što nisu ni blizu isilovom modelu života na ovome svijetu u startu morali pobjeći jer sam susret sa teroristima je značio njihovu smrt. Ja se ne bih bojao toga. Nemojmo se bojati zbog toga jer imamo neposredno iskustvo života sa drugačijima. Ali ono kad ste već spomenuli poljoprivredu, ja ću vam reći, ja sam bio svjedok ponude nekih kompanija stranih koje su nudile Hrvatskoj da učetverostruče proizvodnju ovčjega mesa. Dakle, svih … [[Govornik se ne razumije.]] i ovaca i janjaca i koza i jarića i sve kupuju unaprijed. Nema šanse. To Hrvatska nije u stanju proizvesti unatoč svojih 400 tisuća hektara neobrađene državne poljoprivredne zemlje, jer tu vrstu posla mi nismo u stanju razviti. Šest ili sedam tisuća kuna za posao nekoga tko će se baviti ovcama je kod nas apsolutno ispod svake razine, pa nam onda taj posao rade useljenici iz stvarno dalekih zemalja koji nikad možda prije toga nisu ni vidjeli Hrvatsku, a ni ovce.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Beusu Richemberghu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Kolega Gorane, spominjete izbjeglice što se s vama u potpunosti mogu složiti da ljudima treba dati pomoć, da ih treba opskrbiti, da ih treba zaštiti u ovom dijelu, prehraniti, staviti u tople prostorije da žive kao normalni ljudi. I s tim bih se uvijek složio. Međutim, davati strancima prebivalište u Hrvatskoj državi na jednostavan način, smatram da to nije dobro. Vidite i sami da i u Njemačkoj imaju već probleme i sama kancelarska Njemačke već je dosta puta u svojim političkim, a i ostalim njemačkim medijima prozvana za taj dio koji je uradila, međutim to je tako. Sjetite se našega rata, naše izbjeglice koje su bili u Njemačkoj, smatramo Njemačku demokratskom zemljom koja je najmanje, svi ćemo reći 50 godina ispred nas, sve naše izbjeglice koje su otišle u Njemačku dobile su statut izbjeglice, dobile su pomoć. Kada se završio rat čak negdje gdje prestalo samo pucanje kada su došli bili oni su ih već vraćali nazad u svoje domove, smatrali kaže nema tamo više rata. Ja se slažem sa vama da bi takve ljude trebalo spasiti od pucanja i svega, a kada se završi lijepo rat nek se vrate svojim kućama. Hrvati iz svijeta ne mogu se vratiti ovdje i dobiti svoje dokumente. Svi dobro znate zašto su otišli i kako se osjećaju ti ljudi. Mi trebamo te ljude vratiti nazad, napraviti demokratsku zemlju i dobru zemlju da oni ulažu ovdje, ima i sirotinje koja bi se vratila, međutim i njima nije odobreno. Prema tome, slažem se da u Hrvatskoj državi demokracija treba krenuti, ali u jedan smjer, prvo za Hrvate koji su prognani, pa sve druge ljude koje treba spasiti kada su u nevolji ja se u potpunosti slažem. Ali dobiti lagano dokumente, to ne možete nigdje u svijetu ni u jednoj državi. Ako ste stranac ne možete nigdje u svijetu dobiti lagano dokumente. Prema tome, nemojmo Hrvatsku rušiti radi reći da nismo demokrati ako ne damo strancima dokumente. Dajmo Hrvatima i oni ne mogu dobiti u Hrvatskoj nažalost, a stranci svakako da trebaju biti provjereni i na kapaljku pušteni u Hrvatsku državu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Beus Richembergh. Izvolite.
Sva sreća da je HDZ nakanio vratiti ovaj zakon u prvo čitanje, inače ako bismo se morali opredjeljivati oko onog amandmana Odbora za Hrvate izvan Hrvatske onda jao i kuku jer ja se nadam da i vi znadete kada već govorite o tome da smo mi po nacionalnosti ono što mi smatramo da jesmo i što za sebe kažemo. Dakle svatko može od nas teoretski gledano već sutra postati Hrvat ako to već nije. I sada zamislite da svako živ na ovome svijetu tko kaže da je Hrvat automatski dobije pravo da uđe u Hrvatsku kao što hoće ovaj amandman. Recimo, kažu ljudi da su Hrvati porijeklom iz Irana, dakle načelno gledano to vam je zona sve do Afganistana. A znate koliko tih Haruhvata može doći sutra i reći mi smo vam Hrvati i to stariji od vas i na konto toga uđu bez problema i dobiju sve što im treba. Ali ono što sam zapravo htio reći, nemojmo se bojati stranaca, ajmo se mi više malo zamisliti nad činjenicom kako je moguće da od tih stotina tisuća ljudi koji su prošli kroz Hrvatsku samo njih čini mi se 40-ak je tražilo politički azil. Pa mene sram do Boga da nisu htjeli s nama ostati. Pa šta nam fali? I onda se pogledate u ogledalo i onda vidite šta nam fali, fali nam dobar Zakon o strancima između ostaloga, fali nam tolerancije, fali nam takva atmosfera u kojoj ćemo stvarati novu vrijednost, biti na ponos i sebi i drugim. Puno bolji, vrjedniji, zauzetiji nego što jesmo, manje lažljivi, više tolerantni i onda će nas htjeti pa će doći. Pa onda od tih silnih stotina tisuća ljudi bar će tristo htjeti živjeti s nama u Hrvatskoj. A ovako jadni ljudi vjetar pod petama i da odu što dalje. Mene je bilo sram, ja ne znam kako se vi nosite s tim.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Beus Richembergu na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina raspravu će podijeliti uvažena kolegica Ervina Lekaj Prljaska i uvaženi kolega Veljko Kajtazi. Izvolite uvažena kolegice Ermina.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, uvažena državna tajnice. Evo danas ću se osvrnuti o Zakonu o strancima. Što se tiče prvo bih rekla prijedloga prema kojem se za odobravanje privremenog boravka državljana trećih država koji su članovi obitelji hrvatskih državljana neće zahtijevati predlaganje dokaza o sredstvima za uzdržavanje, smatramo unapređenjem postojeće situacije. Ali svakako treba razmotriti i dosadašnju praksu MUP-a koja je pokazala da se u postupcima odobrenja i produžetka privremenog boravka osoba koje dugotrajno žive u Hrvatskoj, a mnogi su i članovi obitelji hrvatskih državljana, ne uvažavaju dostatno posebne životne okolnosti, te ni socijalne i humanitarne razloge. Zbog toga su se u nezavidnoj situaciji našle osobe koje dugotrajno žive u Hrvatskoj, a koje zbog tranzicijskih i drugih razloga na koje nisu mogli osobno utjecati, nisu regulirale državljanstvo neke od nastalih država na području bivše Jugoslavije pa samim time nisu mogle niti pribaviti nove putne isprave. Takva situacija osobito pogađa članove obitelji hrvatskih državljana kojima je prethodni boravak bio odobren radi spajanja obitelji ili iz humanitarnih razloga, a koji valjanu putnu ispravu nisu mogli pribaviti bez odlaska u matičnu državu što je nerijetko za posljedicu imalo razdvajanje obitelji, a osobito roditelja od maloljetne djece i to na određeno vrijeme. Iz navedenog proizlazi da je inzistiranje na formalnom uvjetu posjedovanja valjane putne isprave za osobe koje dugotrajno borave na hrvatskom državnom području ili su članovi obitelji hrvatskih državljana pretpostavljeno životnim i humanitarnim razlozima. Stoga smatramo da je u postupku izmjena i dopuna Zakona o strancima potrebno pri reguliranju privremenog boravka u svrhu spajanja obitelji ili iz humanitarnih razloga potrebno dodatno osnažiti poziciju stranaca koji dugotrajno žive na hrvatskom državnom području ili su članovi obitelji hrvatskih državljana na način da se propiše iznimka odnosno da zahtjevu za odobrenje privremenog boravka nisu dužni priložiti stranu putnu ispravu u slučaju kada se ona ne može pribaviti u diplomatskom predstavništvu strane države u RH ili kada pribavljanje valjane putne isprave ima za posljedicu razdvajanje obitelji. Jednako tako s obzirom da je nemali broj osoba regulirao privremeni boravak iz humanitarnih razloga i ako su članovi obitelji hrvatskih državljana jer u tom slučaju nisu morali ispunjavati uvjete osiguranih sredstava za uzdržavanje i reguliranog zdravstvenog osiguranja iz konačnog prijedloga proizlazi da će im u buduće biti moguće regulirati privremeni boravak zbog spajanja obitelji jer se neće tražiti uvjet sredstava za uzdržavanje ali ne i da će biti oslobođeni uvjeta reguliranog zdravstvenog osiguranja. Stoga da bi se doista svim osobama koje su članovi obitelji hrvatskih državljana a koje su prethodno privremeni boravak regulirale zbog humanitarnih razloga omogućilo spajanje obitelji potrebno je propisati i dodatnu iznimku prema kojoj ne trebaju imati regulirano zdravstveno osiguranje. Sukladno Zakon u o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u Hrvatskoj osobe kojima je određen privremeni boravak dužne su mjesečno plaćati doprinos za zdravstvenog osiguranje. I nemogućnost plaćanja traženog iznosa za zdravstveno osiguranje zbog loših materijalnih prilika pridonosi stvaranju poreznog duga a dugovanja po tom pitanju jedno obitelji predstavljaju značajan novčani iznos i često su neplativa. Dakle na taj bi način izjednačio status člana uže obitelji hrvatskog državljanina s podnositeljem zahtjeva za odobravanje privremenog boravka iz humanitarnog razloga te više ne bi postojala potreba da radi povoljnih uvjeta član obitelji hrvatskog državljanina regulira boravak iz humanitarnih razloga već bi boravak mogao regulirati upravo zbog spajanja obitelji. Kad se postavlja pitanje poznavanja hrvatskog jezika, pisma i pisma predlažem da se svakom strancu kojem je odobren stalni boravak osiguravaju besplatni tečajevi hrvatskog jezika a putem tih tečajeva bi se strancima pružila kvalitetna i pravodobna informacija o zakonima, tradicijama, kulturu i svemu što strancima olakšava ne asimilaciju već pozitivnu integraciju u hrvatsko društvo. Taj izdatak iz državnog proračuna bi bio, bio bi svojevrsni investicijski multiplikator koji bi donio višestruku društvenu dobit jer stranca koji danas bolje upozna sredinu u koju je došao sutra će lakše naći posao, podizati djecu i time biti vrijedan član društva. I na kraju bi rekla, osvrnula bi se nešto na godišnje kvote za zapošljavanje stranaca. Treba uvažiti prijedlog koji predviđa da će se godišnja kvota za zapošljavanje stranaca utvrđivati u skladu sa stanjem na tržištu rada gdje će se utvrditi nedostatak radnika određenih struka za koje postoji povećana potražnja. Predlažemo da se zapošljavanje stranaca omogućava prema potrebi poslodavca, npr. poslodavac koji ima potrebu za radnikom određenog zanimanja može se javiti zavodu za zapošljavanje koji u roku od 5 dana provjerava dostupnost radnika i o tome obavještava poslodavca. Ako zavod za zapošljavanje u navedenom roku ne uspije na tržištu radne snage pronaći radnika odgovarajuće kvalifikacije predlažemo da se poslodavcu za istog radnika odobri dozvola za boravak i rad stranog radnika na određeni rok. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici. Nastavak uvaženi kolega Kajtazi. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo državna tajnice Ministarstva unutarnjih poslova, poštovani kolegice i kolege. Imajući u vidu prijedlog zakona koji je pred nama primijetio sam baš kao Ured pučke pravobraniteljica da bi u određenim segmentima moglo doći do ugrožavanja prava socijalno ugroženih i da bi se mogao otvoriti prostor za arbitarno postupanje Ministarstva unutarnjih poslova i ostalih institucija prema pripadnicima Romske nacionalne manjine koji se vode kao stranci, a u suštini nemaju poveznice s bilo kojom drugom državom osim RH. Valja naglasiti kako Romi nemaju matičnu državu pa su određene odredbe prijedloga ovog zakona posebno loše prema Romima od kojih bi se tražilo priložiti valjanu stranu putne isprave koju nemaju i koju ne mogu pribaviti. Iznimke moramo uvesti za takve osobe koje kao što znate žive u nehumanim uvjetima, odvojenim naseljima, a od njih ovim putem tražimo i osigurano stanovanje. Iako nitko od njih nema navedeno oni su od rođenja tu s nama i bilo bi katastrofalno teretiti te osobe kao da su u RH došli jučer. Naime, radi se o vrlo konkretnom problemu jer postoji znatan broj Roma koji iz raznih razloga nisu pribavili državljanstvo RH a ovdje su rođeni, imaju užu rodbinsku povezanost, neku vrstu stanovanja itd. Znači da se ustvari ne radi o strancima nego o osobama koje su ovdje oduvijek a zbog posebno loših okolnosti nisu bili u mogućnosti ostvariti svoja prava. Dosadašnjom praksom se tim osobama odobravao privremeni boravak zbog humanitarnih razloga upravo jer nisu bile u mogućnosti ispuniti zakonske uvjete, poslovanja sredstava za uzdržavanje i reguliranog zdravstvenog osiguranja a pogotovo stranim putnim ispravama. Zašto je to tako ne treba posebno objašnjavati jer smo to odavno prepoznali Nacionalnom strategijom za uključivanje Roma Vlade RH. Amandman 1. i 2. kluba Nacionalnih manjina se upravo pokušava izjednačiti status član uže obitelji hrvatskog državljanina sa osobama koji su imali status privremenog boravka iz humanitarnih razloga, a koji imaju čvrstu poveznicu sa Republikom Hrvatskom ovdje su rođeni, imaju užu rodbinu i ovdje stanuju. Ukoliko se amandman 1. i 2. ne usvoje otvara se prostor da se bez obzira na izostanak potrebe za prilaganje dokaza o sredstvima za uzdržavanje osobama koji su Romi ili pripadnici bilo koje druge socijalno ugrožene skupine ili nacionalne manjine gotovo prisilno odvaja od obitelji ukoliko nisu u mogućnosti prezentirati stranu putnu ispravu koju ionako nemaju, odnosno osigurano stanovanje u kojem bi trebali proizvoljno odlučivati zaposlenici Ministarstva unutarnjih poslova. U tom smislu je apsurdno da se osobama koje su ovdje rođeni i od rođenja žive u RH izjednači status sa strancima koji su u RH stigli primjerice u zadnji izbjeglički val. U tom smislu tražim da se za te osobe propiše iznimka, odnosno da te osobe zahtijevaju za privremeni ili stalni boravak ne budu dužni priložiti valjanu stranu putnu ispravu osim ako je mogu dobaviti u RH i to bez odvajanja od obitelji posebno kad se radi o odvajanju roditelja i maloljetne djece. U to ulazi i formulacija ima osigurano stanovanje čije brisanje predlažemo jer se njime otvara prostor za odbijanje privremenog ili stalnog boravka osobama koje su kao što sam rekao od rođenja u RH, te nemaju poveznicu sa drugim državama. Mislim da se svi slažemo kako osobe u tim nezavidnim okolnostima ne treba dodatno kažnjavati i kako ćemo amandmani 1. i 2. kluba nacionalnih manjina u skladu sa preporukama Ureda pučke pravobraniteljice i mišljenjem Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina ojačati poziciju osoba koje su u stvari i naši sugrađani, a ne stranci. Predlažem kolegama i apeliram, imat ću u vidu navedeno da podrže naš prvi amandman kojim se mijenja predloženi članak 10. kako bi zaštitili osobe od mogućeg trajnog odvajanja od obitelji zbog toga što nemaju strane putne isprave nego su čvrsto povezani sa Republikom Hrvatskom. Odnosno predlažem i apeliram prema kolegama da podrže i druge amandmane kojim se mijenja članak 39. na način da se osobe koje su čvrsto povezane sa Republikom Hrvatskom zaštititi od diskriminacije jer nemaju osigurano stanovanje i jer su u posebno teškim životnim okolnostima. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Kajtaziju na ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio ispred Kluba zastupnika MOST-a uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo sad i dok sam sjedio tu i slušao raspravu, kad pogledam samo prijedloge koji dolaze ispred, ja ću reći najveća kluba, onda vidim da mi izgleda ovaj zakon ne bi trebali nikada donijeti. Ako ste vidjeli savjetovanje o ovom zakonu krenulo je još prošle godine u ožujku, mi smo sada u siječnju i ako dođemo treće čitanje, dobro možda ćemo smisliti u međuvremenu još koje, onda bismo vjerojatno završili u ožujku i tim tempom po godinu dana po svakom zakonu. Ja mogu shvatiti ono da ima različitih stajališta, međutim vidim ima samo, znači objavljeno je 2 seta amandmana koji ja vjerujem evo da i ministarstvo i državna tajnica da ih prouče ono da bi mogli u ovom hitnom postupku vjerojatno ono reći evo uvažavamo neka stajališta. Ovako bojim se da ćemo ipak to sve staviti malo ispod tepiha, da ćemo onda ministru u pozadini reći treba promijeniti to i to, a da nitko neće imenom i prezimenom stati iza amandmana kojega želi promijeniti i odrediti što je to u ovome zakonu što ne valja. Ili zapravo netko treba reći ono mi stojimo iza toga, izložit se javnosti, a vidim da ide to u smjeru da će na kraju biti da treba ministarstvo uzeti taj zakon nazad, pa onda može reći evo dobro je da to u Saboru netko predloži, pa da imamo zakone. Jer mi kad krećemo rasprave o strancima, zapravo šta je? Zakon o strancima je samo jedan dio širega problema, a to je problem zapravo demografije, nazadovanja kojega imamo u Hrvatskoj i mi se s tim borimo, stručnjaci nas upozoravaju i mi to rješavamo tako, uhvatimo malo jedan djelić, pa drugi djelić. Međutim, nemamo jednu cjelovitu politiku o tome. I ovo je zapravo pokušaj Ministarstva unutarnjih poslova, ja bih rekao čak i više tehnički iz one prakse koje ima iz potreba na terenu, iz okruženja koje se mijenja stalno da se prilagodi ovaj zakon da oni mogu lakše postupati. Jer vidimo i druge države te zakone donose, ja bih rekao puno restriktivnije nego što je naš. Puno su pod utiskom ove imigrantske krize i prilagođavaju se i na način koji je evo čak i instancama EU neprihvatljiv i o tom se raspravlja. Međutim, mi smo evo doći ćemo do toga, godinu dana ostavimo sve to skupa, nama nije bitno što god da se dogodi. Ali ćemo znati prozivati ministra unutarnjih poslova kada na granici se pojavi neki imigrant, kada ga se zaustavi u nekom kombiju da nisu postupili. Pa ne mogu postupati kada ni nemaju zakon po kojem će postupiti da znaju kako i ja vjerujem da njih neki detalji koji ovdje se sada iznose sigurno nisu bitni nego žele rješavati problem koji je nama na granici. To je problem evo i kod mene što se događa u općini. Ti ljudi tamo prolaze i nekako treba te ljude rješavati. Da li im pomažemo, da li im odmažemo ali moramo imati neko rješenje koje zadovoljava interes RH. Dosadašnja politika koja je bila vezana za problematiku stranaca je predstavljala određeni korak koji smo napravili. Ali evo ima netko tko hoće da sve to što se mijenjalo je zapravo više bilo u korist direktiva, znači idemo udovoljavati određenim naredbama hajde tako hajde da ih prevedemo direktno koje dolaze iz EU pa mi to ubacimo u naše zakone, onda nismo zadovoljni. Ali nemamo svoje stajalište, nemamo zapravo svoje rješenje za problem koji želimo riješiti. Ono što je kod nas je činjenica postali smo članica EU, nemamo prepreke više da to usvajamo, ali isto tako nemamo prepreke da ne donosimo svoja rješenja koja će biti da nemamo nad standard u odnosu na direktive ili će biti prilagođeni uvjetima u kojima su sada. Ali evo i sama istraživanja govore da bilo koja takva inicijativa u Hrvatskoj prvenstveno je određena našim društveno-ekonomskim prvenstveno uvjetima koje imamo i politika nema snage da se odupre. Mi ne možemo reći da velika nezaposlenost, ekonomska nesigurnost da to ne predstavlja značajan faktor koji se, zapravo faktor protivljenja i u okviru tog konteksta onda nastaju si ostali razlozi koji dominiraju i stvaraju se teme koje skreću sa puta rješenja problema. I uvijek ulazimo u neki novi kontekst i onda ovaj zakon više se ne bi trebao zvati Zakon o strancima nego bi trebao imati sigurno jedan puno veći, širi naslov koji bi obuhvatio sve probleme u Hrvatskoj jel ovakav kao što je sada prezentiran izgleda da nije nekome dobar i nećemo rješavati probleme koje bi trebali. Vidimo da što se tiče usvajanja određenih direktiva već sada imamo i pokrenut pilot, kada na nekom drugom zakonu dođe do pilota to znači ili mi ne želimo kao država, imamo stav državnički stav da ne želimo to prihvatiti da narušava naše interese, borimo se protiv komisije ili da se jednostavno ne možemo dogovoriti. Ja ne znam ovdje da li mi imamo taj stav? Ne vidim. Ja vidim da će prije biti da se ne možemo dogovoriti i to je poruka koju šaljemo iz ovog cijenjenog Doma. 20 pročitao sam evo i u uvodu što je napravljeno od ministarstva, 22 direktive, preporuke, odluke, rezolucije sve je to nešto i još brojni nedostaci koje su primijetili koje do sada nije bilo uvaženo su integrirani u prijedlogu ovog zakona i čak i tri direktive o upućenim radnicima. Dok sam bio ministar koliko sam imao i naših tvrtki koje dolaze i tu problematiku upućenih radnika komuniciraju kod nas imaju problem. Znači mi ne želimo kod nas rješavati, a i naše tvrtke kada negdje dalje imaju problem kako ćemo se pozivati kada nemamo ni nacionalno zakonodavstvo. A da se ne vratim na pitanje sezonskih radnika, evo imali smo sada da je isto tako kvote za radnu snagu, odmah će se svi toga dotaknuti, povećana je sa tri tisuće i nešto na sedam i to, ali ja ne govorim samo jel to tri tisuće stranih radnika ili je sedam tisuća stranih radnika nego ako pogledate u toj odluci zapravo koga mi dovodimo ovamo. Znači ja bi se složio da mi dovodimo inženjere informatike da dovodimo visokokvalificirane ono što svi želim. Nažalost izgleda da je postalo pravilo da ne možemo riješiti problem naših, koliko ima skoro nepuni 240 tisuća nezaposlenih, to ne možemo riješiti, al onda je lakše glodati se oko broja kvota koje smo dozvolili i pitanja da li mi imamo stvarno možda takvu da dajemo obrazovanje da ne možemo osigurati od naših mladih radnu snagu koja će biti u građevinskoj industriji, koja će biti u brodogradnji, koja će biti u turizmu. Dok sam koordinator bio kada mi je to došlo, nisam mogao vjerovati kada netko kaže turističkog animatora. Mi trebamo turističke animatore dovesti ovdje radi toga što su naši ljudi izgleda nesposobni da bi možda ih neko, poslodavac uputio na obuku da bi bili spremni za sezonu i da bi ovdje definitivno kod nas ostvarili mogućnost zapošljavanja. Ne, nama je puno jednostavnije pronaći jeftino rješenje, otići prema BiH, otići prema Ukrajini jeli tako i povući odande radnike. I onda dolazimo u paradoks, evo sada sam bio u Njemačkoj malo u posjeti pa i tamo, ljudi se ismijavaju kada neko dođe tko je stranac tko ne razumije i onda kaže to su vam oni najlošiji poslovi, to su oni koji se rade za 8,5 eura, to je ono što se nikako ne priznaje i mi zapravo degradiramo određene vrste poslova i degradiramo i te radnike koji dolaze iz drugih zemalja i dajemo im plaće ispod standarda kojega mi želimo i za nas. Kako ćemo se izboriti za naše minimalne plaće ako ćemo nekome drugome nuditi takve poslove? Ono što je jako bitno i ovim zakonom što treba uzeti u obzir i to treba samo primijetiti da je jedna od mjera ograničenja slobode kretanja, zapravo to je da se ne mogu prisilno udaljiti iz centra za zadržavanje stranaca. Ako se vratite samo na događanja koja smo imali na Adventskom sajmu u Berlinu, tamo isto tako slučaj koji opravdava zašto se ova mjera mora donijeti jer taj napadač Anis Samri on je imao kriminalnu prošlost, on je bio u Italiji osuđen za kriminalno djelo. Njega nisu mogli zadržati jel nisu imali zakonsku podlogu da ga zadrže dok mu njegova matična država nije namjerno, slučajno izdala dokumente ili odugovlačila i oni su ga pustili. Nakon što su ga pustili taj čovjek ode u Njemačku, tamo ubije čovjeka, uzme njegov kamion i još se zaleti u hrpu ljudi. I onda na kraju pitamo se, a tko je kriv? Da li ćemo se i mi pitati ovdje u ovome Saboru ili da li će narod nas pitati ako ćemo takve zakone ostavljati da se donesu u nekom budućem vremenu koje ne znamo kada se će se dogoditi, a u međuvremenu se događaju stvari koje ne želimo, koje osuđujemo kod drugih, a kod nas stvaramo pretpostavke da upravo takve budu. Prema tome, ako ne želimo takve Anise mi moramo dogovorit se koji je to minimalni standard kojeg želimo u ovome zakone, ako treba dogovoriti sa MUP-om i idemo reći oko toga imamo konsenzus. Oko onoga oko čega nemamo trebaju svi izaći i reći tu smatramo da je razlika i to predlažemo kao rješenje. Ovako ja ne vidim rješenje, vidim samo da je ajmo samo još jednom odgoditi odluku da se ovo rješava. I sad, ja sam mislio ono reći da ova rasprava će bit konstruktivna, da će ta rasprava biti od pomoći Ministarstvu unutarnjih poslova ali vidim da nakon ovoga izgleda da ministar ne da treba reći treće čitanje nego povući taj zakon i reći kad budete spremni za hitni postupak onda ćemo se ponovno pojaviti i to odraditi jer smatram da problemi koji nastaju neprovođenjem ovog zakona zahtijevaju upravo hitnu proceduru a ne drugo a ne treće čitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženim kolegi Tomislavu Paneniću na raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Panenić meni je jasno da vi branite svog ministra iz vaše kvote, ali nije vaš ministar kriv az ovakav zakon. A ovaj zakon je u principu trebao nastati u suradnji između Ministarstva rada i mirovinskog sustava i Ministarstva unutarnjih poslova. Jer to je prijedlog zakona koji ima samo jedan cilj prenijeti tri direktive EU u naše zakonodavstvo. Ministarstvo je iskoristilo priliku pa je krenulo u ovaj dio kriminalizacije solidarnosti, pa onda eto došli smo do toga da ljudi koji daju čašu vodu ili sendvič mogu biti uhapšeni ali ono što je osnovni cilj državna tajnice je prenošenje direktive EU u ovaj zakon. I bolje ga je dati u treće čitanje nego prenijeti direktive na ovakav način jer očito da su prenesene bez pomoći stručnih ljudi iz Ministarstava rada i mirovinskog sustava. Jer ako kažete u prijedlogu zakona da Vlada može donijeti kvote a ne kažete da Vlada mora donijeti kvote, ako u zakonu kažete da se mogu odrediti sezonski poslovi a ne kažete koji i na koji način onda jasno da ne štitite svoje tržište rada. I bolje je da ovaj zakon ide u drugo čitanje, da se konačno sjednu i Ministarstvo rada i Ministarstvo unutarnjih poslova i da iznjedre zakon koji će biti u skladu sa direktivom ali će zaštiti i naše tržište rada, naše građane koji u Hrvatskoj traže posao a ne da vam umjesto da nam visokokvalificirana radna snaga odlazi iz Hrvatske jer nemao za njih radno mjesto a da nam ulazi nekvalificirana radna snaga nekontrolirano. I to je cilj ovog zakona koji nažalost nije ispunio taj cilj.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Poštovani kolega Mrsiću naravno da borim se za svoga ministra i borit ću se jer s njim sam i proveo puno trenutaka zajedničkih u Vladi i znam kad je pokrenuta u ožujsku prošle godine ova inicijativa i znam koju on namjeru ima. A njegova namjera sigurno da ne radi tzv. gold plating da ovaj zakon mora biti do svakog detalja, da udovolji svakom detalju nego želi biti operativan da može ljudima na terenu prenijeti postupanje koje će biti efektivno. Ja osobno ne bojim se a živim u području gdje ti imigranti prolaze, vjerojatno prolaze i možda ovih dana i stalno prolaze i ne bojim se ako im pomognem da … onome osnovnom ako ih uputim u nekom smjeru i znam možda ću prekršiti zakon, kriv sam ali sigurno znam da neće policija doći tamo i da će me sankcionirati. Bila je jasna intencija kad se ovo navelo protiv onih koji strpaju u kombi na desetke izbjeglica i žele s njima onda manipulirat, žele na njima zaraditi. Pa imamo Srbiju cijelu državu, država koja funkcionira tako, koja prevozi organizirano, kako možete objasniti da se ne znam u Strošincima na granici pojavi 3 tisuće imigranata odjednom? Da li to može proći u Hrvatskoj da će 3 tisuće ljudi netko provesti kroz Hrvatsku i dostaviti ne znam na slovensku ili mađarsku granicu i da kaže eto to se dogodilo. Ne, upravo mora bit ovakav zakon i mora biti da se kažnjava upravo te koji žele ostvariti osobnu korist na nedaćama koje imaju ljudi. Prema tome, ovaj zakon, ja ću ga sigurno podržavati i ovim putem stojim i u ime kluba da gajimo onda da je to zakon koji moramo se usuglasiti i moramo ga donijeti što prije.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Slijedeći za repliku se javio uvaženi kolege Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo mi u prepisivanju tih europskih direktiva često puta od drveća ne vidimo šumu pa onda to tumačimo na razno-razne načine. Mislim da o ovom zakonu se već dugo raspravlja i da su se trendovi u Europi promijenili poprilično što se tiče zatvaranja Europe za one koji dolaze u ovom izbjegličkom valu. Pa smo primijetili da je Njemačka promijenila politiku u tom svom odnosu prema tim ljudima koji dolaze. Što se tiče tih izbjeglica i azilanata ja dolazim iz Kutine, mi već dugi niz godina živimo sa azilantima i ponekad je bilo i poprilično problema oko toga no međutim sada se tu isto promijenilo nešto. Tako da nisam taj koji diskriminira te sve ljude. No, moramo biti oprezni u izradi ovog zakona s te pozicije da se Europa zatvara a da se mi ne uhvatimo u tu priču da sa ovim zakonom ostanemo otvoreni pa ćemo biti slijepo crijevo u koje će se svi ti ljudi gomilati i nećemo moći dalje jer će Europa svojim zakonima zatvoriti. I ovdje baš upravo treba dobro proučiti direktive i naputke koje dobivamo iz Europe i prema tome pravilno postaviti taj zakon. Žao mi je što gospodina Richembergha nema, on je rekao da su Hrvati iz Irana, no jedna teorija kaže da postoje dvije linije ljudi jedni su krapinski pračovjek drugi baskijski pračovjek. Ovaj krapinski je otišao malo na Bliski istok dolje do Irana, pa se vratio nazad tako da mnogo više od nas je nego što mislimo Zagorci. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lenartu. Odgovor na repliku uvaženi kolega Panenić. Izvolite.
Ja ne bi volio da mi ostanemo samo pod utiskom da se tu radi o imigrantima sa područja Iraka, Sirije i onih država koje se pojavljuju. Mi ovim zakonom isto tako rješavamo i problematiku i ljudi, stranaca, nekad stranaca koje susretnemo koji su porijeklom Hrvati, mislim druge, treće neke generacije koji su izgubili hrvatsko državljanstvo a žive, dođu živjeti ovdje, imaju problema u rješavanju svojih problema ili isto tako rješavamo problema od Hrvata koji su u susjednim državama i žele u Hrvatskoj ostvarivati prava maksimalno. Prema tome, treba jasno razlikovati jedno je da kažemo takvo željeno useljeništvo i kojima želimo omogućiti, a s druge strane su problemi koji kad nam dolaze na desetke tisuća imigranata koje mi nemamo kapacitet riješiti ja bih rekao da to je ova loša situacija nam je zapravo pomogla da smo imali kod nas dobru situaciju da ti ljudi žele ovdje živjeti sigurno bismo ovaj zakon davno donijeli jer bismo bili prisiljeni. Ovako možda imamo vremena još mudrovati, pa stalno tražiti neka deseta rješenja. I naravno da se ja slažem da te direktive treba ih proučiti, treba ih implementirati kod nas ali svakako moramo imati i svoj doprinos tome. Jer i ministar isto tako i on je koliko puta bio odsutan i sa sjednica Vlade. Gdje je bio? Bio je na granici, vanjskoj granici EU gdje se rješava problematika. Prema tome, nećemo mi u Hrvatskoj riješiti probleme imigranata, nego ćemo riješiti zajednički ako je to politika EU, ona će biti zajednička i riješit će je upravo tamo gdje ih najlakše zaustavljamo, a to ja sam siguran i po onome što je bilo do sada neće se dogoditi da ti imigranti završe u Hrvatskoj i da stvore nama problem. Jer sigurno bi bio problem ako nemamo sposobnost donošenja ne samo zakona, nego i provedbe bilo kojeg drugog.
Zahvaljujem kolegi Paneniću. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, kolega Panenić. U svojoj raspravi izrazili ste nezadovoljstvo što dugo traje donošenje ovog zakona i što očekujete da ovaj Sabor bude efikasniji. I ja se tu sa vama slažem da moramo brže donositi zakon, da je predugo da godinu ili dvije dana donosimo jedan zakon. Međutim, od vas odnosno od ljudi u Vladi očekujemo da prouče sve detalje i da prouče direktive i da pred nas dođu sa kvalitetnim prijedlozima koji će onda biti prihvatljivi. I mislim da nitko ne bi imao ništa protiv ovoga zakona i mislim da nitko ništa nema protiv od nas ovdje da se ovakav zakon donese. Ali problem je što se mijenja 123 članka, što je niz amandmana, što je klub HDZ-a tražio da ide u redovnu proceduru. Pa dajte se dogovorite u Vladi na koji način ćemo donesti zakon i koji materijali dolaziti ovdje u sabornicu. A evo isto tako vidimo da je i SDP i HNS i mi iz oporbe protiv ovakvog načina donošenja zakona, a pogotovo u segmentu ono što mene i nas iz HSS-a smeta da nismo iskoristili sve elemente zaštite tržišta rada, zaštite domaćeg radnika. Po meni bi bio ovaj zakon alat da se riješi na određeni način i zapošljavanje u RH. Austrija može reći nema zapošljavanja dok se i jedan Austrijanac nalazi na burzi za nezaposlene. I ja mislim da to treba riješiti i u Hrvatskoj. Slažem se sa vama da treba šire priče o ovom problemu, da treba sjesti zajedno i Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo rada i Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo obrazovanja da vidi sa poslodavcima koji je to profil radnika koji treba našem i ugostiteljskom i turističkom sektoru i brodogradnji, na koji način i prekvalificirati da dođu do tih kvalifikacija, budu zapošljivi. I ono što je vrlo bitno da imaju plaće od kojih mogu živjeti. Jer neće turistička … [[Govornik se ne razumije.]] u Dubrovniku za 4 do 5000 kuna, jer dok plati smještaj, hranu, ostalo ništa mu ne ostaje, a ne da je nesposoban ili nešto treće [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Ja želim da svi naši radnici dobiju kvalitetne kvalifikacije, da dobiju kvalitetno radno mjesto i da imaju veću šansu nego stranci. To čine i druge države. Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću na replici. Odgovor, uvaženi kolega Panenić. Izvolite.
Hvala poštovani kolega Vlaović. Mislim da ste dotakli zapravo ono što je u pozadini toga. Evo mi želimo da imamo ljude koji će tvoriti tržište rada. To nije samo tržište rada, nego to je i nove potrebe, novi ljudi koji dolaze traže mjesto svog stanovanja, stambeni objekt. Oni traže određene druge stvari. Mislim da to Njemačka uspješno radi. Sve ove godine ona privlači na sebe nove ljude koji dolaze i dobro je dok je privlačila Hrvate ili ljude koji su slični nama koji smo se integrirali, koji tamo u drugoj generaciji postanemo njemački državljani koji govorimo perfektno njemački. I jedino možda evo treba promijeniti da nemamo ono Č u, nešto drugo pa da bi bili još prihvatljiviji. Onda možemo reći mi smo iz Austro ugarske. Evo to je, dobro ste zapazili, znači mi bismo to htjeli. Međutim s obzirom i na ono što sam i napomenuo teško je stanje. Znači još uvijek imamo veliki broj naših nezaposlenih ali vidimo da selektivno je možda to. Ako mi tražimo pastire onda vjerojatno podrazumijevamo da bi trebao doći netko iz Rumunjske. Ali ja vidim da se mijenja vrijeme, da jedna Rumunjska postaje razvijenija nego mi. I proći će to vrijeme kad ćemo mi moći uvoziti takvu snagu ako se ne vratimo upravo ovo što ste rekli na obrazovanje, na dualno obrazovanje, na potrebe koje imamo onda ćemo riješiti stvar. Ovako ćemo mi svake godine samo sanirati posljedice nedonošenja odluka. Zato kažem nemojmo se dovesti u situaciju da nedonošenje ovoga zakona isto tako kasnije rješavamo posljedicama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Za raspravu se javio uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strancima čiji je cilj u obrazloženju navedeno usklađivanje zakona sa direktivama EU. Međutim, mojih kolega zastupnika je argumentirano naglasilo da ovaj zakon treba još neke izmjene koje se ne tiču samo direktiva, pa dakle i amandman koji sam ja uputio, odnosno u ime Odbora za Hrvate izvan RH spada u tu kategoriju promjena. Naime, postojeći zakon je restriktivan ne samo prema strancima kao što je jedan prethodni diskutant naglasio već je restriktivan prema Hrvatima koji nemaju hrvatsko državljanstvo, posebice onima koji žive u prekooceanskim zemljama ili onima koji su iz bilo kojeg razloga življenja u svojim sadašnjim zemljama rada i prebivanja morale se odreći hrvatskoga državljanstva. Dakle, prema procjenama relevantnih institucija u RH oko 3 i pol milijuna Hrvata živi izvan RH, samo jedan dio njih ima hrvatsko državljanstvo. S obzirom da ova država i mislim da postoji konsenzus u Hrvatskom saboru oko toga da vodimo jednu aktivnu demografsku politiku pod čemu je useljavanje, onda i zakonodavstvo RH treba biti u skladu sa time. Dakle cilj mog amandmana, ako ovaj zakon bude ipak išao po hitnoj proceduri, ako ne onda kao materijal za predlagatelja da ovaj zakon uskladi je, da se pripadnicima hrvatskog naroda bez državljanstva omogući ista prava glede ulaska boravka, rada, zapošljavanja, školovanja u RH kao i hrvatskim državljanima. Naravno to je ustavna obaveza RH, naravno ona je pretočena i u Poslovnik ovoga Sabora. Jednom od prethodnih saziva Sabora, konkretno u pretprošlom sazivu Sabora na jedno zastupničko pitanje gospodine Ilije Filipovića da se promijeni Zakon o strancima i da se omogući Hrvatima bez hrvatskog državljanstva da rješavaju svoj status, tadašnji predsjednik Vlade, gospodin Milanović je odgovorio da će Ured za Hrvate izvan RH predložiti te izmjene i dopune tog zakona. Do danas to nije urađeno. Međutim urađeno je nešto drugo, usvajanjem Zakona o hrvatskom državljanstvu čak su otežana ostvarivanje prava hrvatskih državljana odnosno Hrvata izvan RH da budem konkretan, pa čak i nekih Hrvata iz BiH iz onih županija u kojima dokumentima koji se izdaju nema podataka o državljanstvu. Dakle sve su to razlozi da smo se mi u odboru odlučili da reagiramo amandmanom jer kažem zakon je bio predviđen u hitnoj proceduri. Amandman je također u skladu sa zakonodavstvom hrvatskim dosadašnjim jer je u Zakonu o zapošljavanju stranaca koji je važio prije usvajanja ovoga Zakona o strancima postojećeg, osnovnog na kojem izmjene danas diskutiramo je u članku 1. stavak 3. glasio: „Hrvati sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredbi ovoga zakona“. Prema tome ovaj amandman koji predlaže odbor, a koji glasi: „Hrvati sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredbi ovoga zakona“ je već bio sastavni dio zakonodavstva RH. Dalje, ovaj amandman je također u skladu sa obvezom usklađivanja zakonodavstva u kojima su relevantne odredbe za pripadnike hrvatskog naroda izvan RH sa Zakonom o odnosima RH s Hrvatima izvan RH. Nadalje, ovaj amandman i ova odredba je u skladu sa zakonodavnom praksom zemalja EU kojima se reguliraju statusna pitanja pripadnika matičnog naroda bez državljanstva i stranaca koji se kane useliti i zatražiti prebivalište i državljanstvo ili samo žele dozvolu boravka i rada u tim zemljama. Naime, njemački zakoni razlikuju stranca od etičnog Nijemca već u svom temeljnom zakonu. Pa u članku 116. stavak 1. glasi: „Zakoni razlikuju etičnog Nijemca i daju njemu i njegovoj supruzi odnosno suprugu prava koja ne daju strancima“. Talijanski zakoni također određuje „talijansko državljanstvo se temelji na načelu podrijetla po kojemu je Talijan rođen od oca i ili majke Talijanke“. Slovenija također etičnog Slovenca bez državljanstva razlikuje od stranca. Zakon o odnosima Republike Slovenije sa Slovencima izvan njenih granica u poglavlju status Slovenaca bez državljanstva Republike Slovenije određuje prava te kategorije Slovenaca. Pa u članku 58. određuje „Republika Slovenija je matična domovina svih Slovenaca zbog toga također Slovencima bez državljanstva na svojem području priznaje poseban status koji imenovanima osigurava posebna prava i pogodnosti“. U članku 60. stoji: „Slovenska narodnost (slovensko porijeklo) se dokazuje izvodom iz Matične knjige rođenih i drugim vjerodostojnim dokumentima“. U članku 1. se također kaže: „Nije uvjet da preci osobe koja želi dobiti status potječu iz područja na kojima danas leži Republika Slovenije, preci osobe koja želi dobiti status mogu potjecati izvan današnjih granica Republike Slovenije“ ili u članku 66. se „Slovencima bez državljanstva određuju prava pa među ostalim pravo dobivanja vlasništva nad nekretninama pod jednakim uvjetima koji vrijede za državljane Republike Slovenije, te prednost kod kandidiranja za slobodna radna mjesta ako ispunjavaju uvjete za obavljanje poslova pred ostalim strancima pri čemu se misli na strance koji nisu državljani EU. Pravo osoba sa statusom Slovencima bez slovenskog državljanstva iz 9. alineje 1. stavka ovog članka moraju poštovati svi poslodavci u Republici Sloveniji“. Dakle bez ovih popravaka koji se tiču prava Hrvat bez državljanstva i bez ovih promjena u zakonu posebice su pogođeni Hrvati koji žive u zemljama gdje nema hrvatskog konzulata. Hrvati koji su morali zatražiti otpust iz hrvatskog državljanstva da bi zadržali poslove u Austriji, Švicarskoj, Njemačkoj drugi i treći naraštaj Hrvata koji žive posebice u prekooceanskim zemljama, koji vrlo teško i sporo dobivaju hrvatsko državljanstvo, a ovdje je ukazivano više puta na te probleme. Hrvati iz BiH koji još nemaju hrvatsko državljanstvo, a dolaze raditi u Hrvatsku mnogi su prisiljeni raditi na crno jer im zahtjev leži negdje u konzulatu ili u nekoj policijskoj upravi u RH. Dakle da ovaj zakon kao što reče kolega Panenić, pored migranata rješava i pitanje Hrvata bez hrvatskog državljanstva onda ova moj amandman, naš amandman iz odbora ne bi bio ni potreban. Uz sve to kada sve to uzmemo u obzir pa i amandmane koje je predložila pučka pravobraniteljica, ukupno 11 amandmana i ove argumentirane rasprave koje smo čuli, ja istinski pozdravljam prijedlog Kluba zastupnika HDZ-a da ovaj zakon ide u drugo čitanje jer tu postoje mnogi drugi problemi. Ovdje netko od zastupnika ukazao na problem da ćemo supružnika koji su bili diplomati, ja ističem problem također hrvatskih državljana koji imaju članove obitelji suprugu, supruga, djecu koji nisu hrvatski državljani, a dugotrajno borave u Hrvatskoj iz bilo kojih razloga, posla, humanitarnog razloga itd., a ne mogu izvaditi valjane dokumente u RH zapravo što države dakle njihovog državljanstva nemaju u Hrvatskoj diplomatsko-konzularnog predstavništva dakle prisiljeni su na razdvajanje obitelji, djece od roditelja, suprug i supruga jedno od drugoga odlaziti u zemlje dakle svoje matične. Dakle sve su to razlozi koji zapravo motiviraju da to pitanje moramo rješavati i naravno zato ja kažem pozdravljam da ovaj zakon ide u drugo čitanje a onda ova moja rasprava i ovaj amandman koji smo mi priložili u ime odbora su zapravo materijal koji će pomoći ministarstvu ili nadležnim ministarstvima da pripreme odgovarajući prijedlog. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Boži Ljubiću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Ljubiću u vašem izlaganju sam čuo riječ restriktivna primjena zakona prema Hrvatima izvan Hrvatske. Da ja taj primjer mogu navesti evo javno, dešava se našim Hrvatima evo konkretno u Županji, čovjek koji je prijavljen na jednoj adresi ima hrvatsku osobnu kartu, živi u Bosanskoj Posavini, inače je iz Bosanske Posavine pozovu ga u MUP da dođe i lijepo kaže čovjek imate osobnu kartu Hrvatske, kaže imam, dajte mi je on je uzme i samo je presječe. I kraj, završeno. Ni objašnjenje gdje ste, što ste, zbog čega ste i tako. To se desilo jednoj isto djevojci koja radi u Bruxellesu, u Vukovaru ista stvar se desila jer nije bila kući, oni su njoj presjekli osobnu kartu. Međutim, na našim granicama, u našoj policiji u Vukovarsko-srijemskoj županiji rade Srbi koji spavaju u Srbiji, žive u Srbiji, vraćaju se na poslove hrvatske i ništa im se ne dešava. Ja opet postavljam pitanje da li se samo zakoni na Hrvate odnose da svaka sitnica mora se poštivati i da Hrvati ne daj Bože da dođu iz Amerike, iz Australije iz čitavog svijeta po 6 mjeseci ne mogu dobiti osobnu kartu u našim konzulatima, u našim predstavništvima. I to je ta sramota, mi se pod prvo moramo boriti za interese Hrvata van Hrvatske, njihove interese zaštiti, njih pokušati motivirati da dođu u hrvatsku državu da žive i oni koji nemaju novaca i oni koji mogu uložiti i sa vrlo, vrlo, vrlo laganim dobivanjima papira i ostalih dokumenata koje oni trebaju. Međutim, mi tu pravimo restriktivne zakone a htjeli bi ne daj Bože evo iz, čim je došao iz Sirije dajte mu, ili ne bitno žao mi je tih ljudi iz koje god države mi nismo onda dovoljno demokrati i istog trenutak treba im dati papire. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženi kolega Mišiću. Ja bi vas još jednom molio za vrijeme. Slijedeći put kad budete imali raspravu kompenzirat ćemo jednu minutu. Odgovor uvaženi kolega Ljubić. Izvolite.
Mislim, kolega Mišić mi se slažemo dakako u suštini ovoga problema. Dakle i ovaj osnovni zakon i dakle izmjene i dopune zakona koje je predložilo ministarstvo odnosno Vlada zapravo rješavaju problem ljudi iz trećih zemalja njihovog boravka, zapošljavanja itd. podrazumijevajući da je problem državljana EU riješen. A zapravo naš prioritetni zadatak treba biti riješiti dakle pitanja naših sunarodnjaka koji dakle kao što rekoh ima preko 3,5 milijuna u svijetu a samo jedan manji dio, dakle ima riješeno hrvatsko državljanstvo i neki ga neće nikada riješiti. Na kraju krajeva i kroz ovaj zakon, dakle ja ne želim reći da ćemo mi kroz ovaj zakon riješiti sve te probleme dakle hrvatskih, Hrvata izvan RH bez hrvatskog državljanstva ali dio hoćemo, ostali dio će se naravno morati rješavati kroz Zakon o državljanstvu i ostalim zakonima i regulirati ta prava da se državljanstvo dobije na lakši način. Jer zapravo mnog nas je ovdje više puta konstatiralo da je osnovni problem Hrvatske dakle problem demografske erozije koju evo trpimo godinama, a u zadnje vrijeme zbog evo i ekonomskih razloga. Zapravo naš cilj jeste uključenje Hrvata izvan RH u društveno, politički i ekonomski život RH i kroz ove zakone i kroz Ustav gdje ćemo, i kroz Izborni zakon gdje ćemo i pravo glasa, i elektronsko glasovanje, i dopisno glasovanje riješiti i na taj način zapravo motivirati te ljude da dolaze u Hrvatsku, da se useljavaju, da se školuju, da investiraju i na taj način doprinose ukupnom društvenom razvoju računajući tu i demografski i ekonomski i svaki drugi razlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženim kolegi Ljubiću na odgovoru. Slijedeći za repliku se javio uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Poštovani kolega Ljubiću, dotakli smo se teme Hrvata, prvenstveno evo možemo govoriti BIH i Srbije gdje nismo riješili problem. Nismo riješili znači otkad smo, evo 25 godina kako smo priznati i klub koji je sada ovo poslao u drugo čitanje koliko puta je imao priliku da to riješi? Ajmo se vratiti na to zašto nije nikada donesena odluka da se riješi kad su možda politički uvjeti bili bolji, kad je ekonomsko stanje bilo bolje, kad zbrajamo konsenzus ja mislim da stalno postoji i nitko da donese tu odluku. Ja ne znam ono jel su svi bili dosada antihrvati pa sad ćemo mi postati 2016. pravi Hrvati zato što imamo konsenzus ili je jednostavno to jedna dublja problematika kojom se nismo dovoljno pozabavili da tim ljudima nađemo rješenje za probleme s kojima se oni susreću u državi koju smatraju matičnom. I slažem se da ti Hrvati koji su evo sa svim svojim problemima smatraju nas matičnom državom i isto tako i slažem se da treba riješiti probleme. Ono da li je to Zakon o strancima, ja kad samo pomislim na to da ćemo mi Hrvata koji pripada hrvatskom korpusu proglasiti strancem onda bi rekao da on ne pripada pod ovaj zakon, on treba pripadati pod jedan poseban zakon i ja upravo i očekujem da će upravo iz vašega kluba doći prijedlog da se napokon riješit pitanje Hrvata koji pripadaju hrvatskom korpusu da jednostavno to ne moramo pod svakim zakonom koji dolazi razmatrati kao jednu posebnu odredbu koja će se negdje uglaviti. Da smo možda riješili jedan detalj i nikad nismo riješili pitanje koje muči te ljude cijelo ovo vrijeme. A vidimo evo pogotovo nakon pristupanja EU njima je sve teže i na kraju ono što su jučer prešli preko polja danas je granica preko koje ne mogu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću. Odgovor na repliku gospodin Ljubić.
Od početka vaše rasprave ja sam razumio jednu aluziju u stvari da je HDZ zapravo na neki način odgovoran što ovo pitanje danas mi rješavamo ovim prijedlogom, a što to nije riješeno ranije. Ja ću vas samo podsjetiti da je ovaj zakon o strancima, dakle ova osnovna verzija na koju danas, evo o kojoj razgovaramo, o izmjenama i dopunama donest će nam 2012. Ja sam u svojoj raspravi o tome i govorio. Međutim, nije to sad važno. I nije naravno samo uloga i misija i odgovornost HDZ-a ili kluba HDZ-a da ovo pitanje rješava. Na kraju konačno ovaj prijedlog amandmana koji glasi Hrvati sa stranim državljanstvom i bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredba ovog zakona je jednoglasno usvojena na Odboru za Hrvate izvan Republike Hrvatske gdje su da tako kažem sudjeluju pripadnici skoro svih klubova. Dakle i vašega kluba i SDP-a itd. itd. Prema tome, to treba biti, dakle odgovornost ili konsenzus hrvatske politike bez obzira tko je vlast, tko oporba jer su to interesi Republike Hrvatske. I ova moja rasprava i ovaj amandman koji sam ja u ime odbora obrazložio zapravo najmanje se tiču Hrvata iz Bosne i Hercegovine. Oni zbog blizine Republike Hrvatske, zbog nekoliko konzulata Republike Hrvatske u Bosni i Hercegovini mogu vrlo lako doći do hrvatskog državljanstva. Ovdje se u prvom redu radi o Hrvatima koji žive u zemljama i to u inozemstvu, u dijaspori i to posebice u prekooceanskim zemljama, a poznato je da u nekim južnoameričkim zemljama čak nema ni konzulata gdje mogu rješavati pitanje, pa čak ni predati zahtjev. Prema tome, o tome se radi da kroz Zakon o strancima samo riješimo dio tog problema da se tim ljudima omogući ulazak, boravak, zapošljavanje, školovanje. Naravno on neće imati automatski sva prava koja imaju hrvatski državljani, pravo glasa itd. itd. To će se rješavati kroz hrvatsko državljanstvo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ljubiću na odgovoru. Sa ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu. Uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo rasprava traje, ali mislim da se vrtimo oko problema kojima nije bio cilj izmjene ovog zakona. Dakle, ministarstvo je moglo krenuti onim putem koji bi vjerojatno bio jednostavniji jer onda ne bi bilo ovoliko rasprave. Jer očito da ova rasprava koja je danas bila zaslužuje jednu novu verziju Zakona o strancima sa svim ovim primjerima, amandmanima koje smo danas čuli. Međutim, spomenuo bih da je glavni cilj ovog prijedloga zakona implementacija tri važne direktive – Direktiva o provedbi Direktive o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga, Direktiva o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja u statusu sezonskih radnika i Direktivi o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u okviru premještaja unutar društva. To su tri direktive koje smo morali prenijeti u ovaj zakon, a očito da je ministarstvo već kada otvara problematiku zakona želi riješiti i još neke druge stvari, pa se upetljalo i u stvari koje nisu bile glavni cilj izmjena ovog zakona. Cilj da spomenem cilj spomenute tri direktive je: osigurati jedinstveni pristup svih država članica EU u uređenju emigracijske politike i njezinom utjecaju na politike tržišta rada država članica EU. Omogućiti slobodan pristup stranim državljanima zemalja izvan EU. Jer kao što znate za državljane EU je naše tržište slobodno osim za one koji su nam digli zabranu pa smo mi i njima. Direktiva vam omogućuje da prilikom transponiranja u nacionalno zakonodavstvo uvedete određena ograničenja kako bi zaštitile svoje tržište rada i osigurale prednost pri zapošljavanju svojih vlastitih državljana i državljana drugih članica EU. Dakle, direktiva nije samo za naše građane, nego i građane drugih država EU koji imaju pravo rada u Hrvatskoj po svim uvjetima kao i naši građani, te kako bi zaštitile radnike sprječavanjem zloupotreba. Znači radnike trećih zemalja ove direktive štite od mogućih zloupotreba. Dakle, to je bio cilj ovih direktiva i implementacije. Žao mi je što opet moram reći da ovaj cilj nije postignut zato što je sama direktiva implementirana by the book ne gledajući da unutra postoje određenje pravne finese kojima smo mogli bolje urediti naše tržište rada. Jer ako u zakon stavite da Vlada može donijeti kvote, a ne stavite da Vlada mora donijeti kvote, onda imate tu mogućnost da Vlade ide i ne donese, jednostavno pusti da na tržište rada nam uđu radnici iz trećih zemalja. U više navrata ovdje se govorilo o otvorenosti, ali to nije pitanje otvorenosti tržišta rada ili ne, nego je pitanje kako istovremeno provesti direktive, ove tri direktive EU, ali i zaštititi vlastito tržište rada i to je zadaća Vlade. Nije zadaća ovog Sabora. Nama je zadaća da kažemo da to nama odgovara, dignut ćemo ruku za to ali nije naša zadaća da i čitajući direktivu, implementiramo direktivu ali i zaštitimo naše tržište rada. Sezonci nisu stručna radna snaga i da to raščistimo. Ono što je više puta rečeno da stručna radna snaga iz Hrvatske odlazi 85 tisuća u godini dana, rekord, a s druge strane ovaj zakon ako ga ovako implementiramo bi omogućio da nam ulazi niskokvalificirana radna snaga. A Vlada istovremeno ne predlaže mjere za zadržavanje ovih stručnih, znači naših državljana koji nemaju radnom mjesto tu, odlaze van, a omogućava ulaz niskokvalificiranoj radnoj snazi koja će posljedično dovesti do obaranja cijene rada, a ne samo za njihova radna mjesta za koja se natječu nego i za cijenu rada za ove visoko stručne radnike. Prema tome, Hrvatska će imati radna mjesta malo plaćena i time nećemo moći privući ni onu drugu radnu snagu koja nam ne dostaje u Hrvatskoj. Ako nam je interes zaštititi vlastite nezaposlene i omogućiti da se oni zaposle, a ne stranci, svaka pametna Vlada iskoristila bi mogućnosti koje daje ove direktive. Ovaj zakon nije samo pitanje usklađivanja sa direktivama kako nam to evo i predstavnik kluba HDZ-a gospodin Bačić nam više puta pokušao to reći, već odražava politiku ove Vlade prema našem tržištu rada i zapošljavanju stranaca u RH. Primjer je, ovo masovno odobravanje kvota za zapošljavanje stranaca u RH. Nažalost, sama politika nije pametno osmišljena, nemam oni vizije, ni strategije kako urediti tržište rada tako opet napominjem mladi stručni nam odlaze, a mi otvaramo vrata za ulaz nekvalificirane radne snage. I na takav način i ono malo radnih mjesta koje bi mogli zaposliti naše sa Zavoda za zapošljavanje im to zatvaramo. O pitanju uređenja i razvoja našeg tržišta rada trebalo bi otvoriti široku raspravu i drago mi je da ovo ide u drugo čitanje, pa će Ministarstvo rada i mirovinskog sustava konačno se sjesti s vama i dogovoriti na koji način implementirati ove direktive jer nisam nigdje čuo da je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava bilo što reklo o ovim direktivama nego se istura MUP kojim to nije posao, nije cor biznis, vi nemate ljudi koji razumiju direktive i koji znaju te finese koje bi nam omogućile da zaštitimo naše tržište rada. Opet napominjem, ako ovako bude implementirano i u trećem čitanju otvaramo naše tržište rada za nekontrolirani uvoz radne snage, posljedice bi mogle biti katastrofalne, a ona koja je najgora je sniženje cijene rada da Hrvatska bude zemlja slabo plaćenih radnika, niskokvalificiranih radnika, zemlja u kojoj se pružaju usluge, a ne zemlja u kojoj se stvara nova dodana vrijednost, da Hrvatska bude bogatija zemlja nego što je. Ono što bih pitao državnu tajnicu pa kada bude završno da mi odgovori, jedno vrlo jednostavno pitanje. Imate li kakvih procjena koliko bi u Hrvatsku moglo ući ljudi kao sezonci, temeljem ovoga što ste u samom zakonu napisali? I jeste li uopće raditi ikakve procjene kada ste pisali ovaj zakon? Vrlo jednostavna dva pitanja. Da li postoji uopće ideja koliko će sezonaca ući i da li imate bilo koje procjene? Sam zakon nije dobro pisan i žao mi je što se ovdje vrtimo oko toga da li je to MOST-ov ili HDZ-ov ministar, sasvim je svejedno. Vrtimo se oko prava hrvatskih građana koji imaju državljanstvo ili nemaju državljanstvo, to treba jasno i pametno urediti, ali mislim da je MUP pogriješilo kada je htjelo riješiti sve odjedanput. Trebalo je riješiti samo direktive da nam EU ne pokreće pilote i da nas ne stavlja na stup srama jel evo kasnimo i to debelo kasnimo za pojedine direktive i moglo se to riješiti i na bolje načine. Draga gospodo, ako vi već ne želite javno otkriti namjere da potpuno uništite ovako krhko naše tržište rada koje se tek počelo oporavljati onda vam ovaj zakon otkriva kako pogodujete poslodavcima jer su poslodavci oni koji zahtijevaju potpunu liberalizaciju tržišta rada i otvaranje tržišta rada prema nekvalificiranoj, jeftinoj radnoj snazi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mirandu Mrsiću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pa htio bih reći da često puta se u ovom cijenjenom Domu bavimo posljedicama, a ne uzrokom problema. I sada što se događa? Mi imamo nekakve zakone koji reguliraju način na koji se u zemlju ulazi itd., međutim je evidentno je da se ti zakoni uopće ne poštuju, znači da mnogi ilegalni migranti jednostavno prolaze preko naše zemlje kao, kako bi to rekao, kao roba u tranzitu ili kažem dio se i zadržava, bez da se od njih traže valjane putne isprave, znači viza za našu zemlju ili ne znam schengenska viza ili što god već, što će reći da naša država uopće nije u stanju nažalost, čuvati svoje granice. O tom problemu ovaj zakon uopće ne govori. Znači mi sve zakone imamo na papiru, na papir je neisplate plaće kazneno djelo, na papiru je Ustavom RH zabranjena cenzura, na papiru imamo vladavinu prava, trodiobu vlasti itd., ali u praksi mi vidimo da nemamo ništa i da zapravo niti nemamo svoj novac zato jer je naša valuta samo bon za euro, sad žele i valutu ukinut. Znači mi se lišavamo iz dana u dan obilježja svih mogućih našeg suvereniteta. Ova politika koju trenutna Vlada vodi će voditi čemu? U konačnici bit će ukinute naše granice, znači recimo prema Sloveniji i Mađarskoj za početak, inače prva mjera koju je Hitlerova Njemačka napravila prilikom Anschlussa Austrije je bilo razbijanje graničnih prijelaza i to su oni prikazali kao trijumf, odnosno zauzimanje Austrije. Ta mjera uskoro čeka i nas, ukidanje valute, može u zemlju ulaziti tko god hoće bez ikakvih valjanih papira itd. itd. I na što će se naša zemlje na kraju svesti? Imat ćemo zastavu, imat ćemo himnu, imat ćemo zastupnike koji drže svoju desnu ruku na srcu a kojima zapravo do Hrvatske do njene suverenosti kao i do onih koji su dali svoje živote u obrani suvereniteta zapravo do njih nimalo im neće biti stalo, niti im jeste stalo jer da im je stalo borili bi se za suverenitet vlastite zemlje, za njen opstanak, za njen teritorij itd. Evo vam jedan bizaran primjer, apropo Zakona o strancima i slučaja Čeha Vita Jedličke. Mi na znači toj lijevoj obali Dunava postoji 10 tisuća hektara koji katastarski pripadaju Hrvatskoj, da li je Hrvatska ikada išla uspostaviti tamo suverenitet odgovor je nije. Zašto? Očito u Hrvatskoj za tim nema potrebe. Da li je Hrvatska uvjetovala recimo ulazak Srbije u EU time da se vrati Šarengradska Ada ili znači da se Hrvatskoj vrati njen teritorij koji joj pripada katastarski? Nije, nego se kao prijetnja suverenitetu hrvatskoj državi predstavlja tko? Vit Jedlička. Vit Jedlička je čovjek koji je kažem po Zakon o strancima, on je deportiran, on je prikazan kao izazov i prijetnja ne zna Hrvatsku u cjelovitosti što već, a nisu prijetnja za Hrvatsku cjelovitost oni koji podilaze stranim interesima, oni koji žele ukinuti vlastitu valutu naše zemlje jer to je dugoročni cilj, dugoročni cilj je ukidanje kune, uvođenje eura, ukidanje granica itd. itd. I ja si na kraju postavljam jedno pitanje ako će slobodno svi stranci znači moći živjeti u Hrvatskoj, njih pola milijarde iz cijele EU, ako ćemo doći u situaciju gdje ćemo imati jednu valutu euru, u situaciju gdje neće biti granica, u situaciju gdje može ući tko god hoće u našu zemlju bez valjanih putnih isprava, čemu je onda bio rat? Čemu su ljudi dali svoje živote? Jedini tko je profitirao od tog rata nažalost smo mi koji sjedimo ovdje u Saboru, nama je dobro, ali prosječan građanin naše zemlje koji preživljava iz mjeseca u mjesec, od kojih su stotine tisuća morale napustiti našu zemlju ti ljudi nisu profitirali. Oni su samo na gubitku, na gubitku su i ljudi koji su dali svoje živote za suverenitet zemlje čijeg su se suvereniteta kasnije oni za koje su se oni borili odrekli. Pazite u kojoj mjeri je naš suverenitet da tako kažem evaporirao ispario? Nama dođu direktive, to je dobro kolega Bulj primijetio. Kaže on što su to direktive? Je li demokracija kada iz Bruxellesa dođu direktive i kaže vi morate ovo ili ono? Je li to demokracija drage dame i gospodo? Da li u Hrvatskoj je narod nosioc vlasti ili vlas u Hrvatskoj imaju ljudi iz Bruxellesa, ljudi koji kažu Zakon o strancima će izgledati ovako i ovako. Imam osjećaj da mi ne donosimo ovdje uopće zakone, da se jednostavno nama određuju kojekakve kvote, primit će te toliko i toliko izbjeglica, ne znam ili čega god već, proizvodit ćete toliko i toliko toga, na kraju mi imamo direktive, mi imamo kvote kao i u doba socijalizma, kao i u doba socijalizma. Ništa se dame i gospodo nije promijenilo, na televiziji je i dalje jednoumlje državnoj i vode se ovakve rasprave kao što evo vidimo Zakon o strancima, a pitanje se postavlja da li je to zakon koji muči naše građane, da li naše građane više recimo muči iskapčanje struje i vode, gdje se čovjek u Splitu smrznu po ovoj zimi jer je njegov život bio ugrožen time što su ga ostavili zapravo bez uvjeta za život. Njegova vlastita država mu je iskopčala struju i vodu. Reći će neki to nije ljudsko pravo, nemaju svi pravo na struju i vodu, oni koji nemaju novaca neka žive u mraku i neka budu žedni. To je dame i gospodo politika koju ova Vlada HDZ-a skupa sa MOST-om nažalost vodi, vodila ju je i bivša SDP-ova i dok se ljudima blokiraju računi, dok se za 1 kunu duga uzima 500 kuna troškova, dok znači pravosudni sustav uopće ne funkcionira mi danas raspravljamo ovdje o čemu? O Zakon u o strancima, o zakonu koji se čak niti ne tiče državljana naše zemlje. Zašto je ovaj Zakon o strancima prioritetan, zašto je on došao na prvi red, zašto nije recimo neki zakon kojem bi se zaštitili ljudi recimo od iskapčanja struje i vode, osigurao im se zamjenski smještaj, pa koliko beskućnika spava po tramvajima? Uopće pitanje statusa beskućnika koji su hrvatski državljani mi se time ne bavimo mi se bavimo u hrvatskoj državi statusnim pravima stranaca, državljana EU i onih koji to nisu a u konačnici nikakvi problemi za naš narod, za našu državu se ne rješavaju. Ova rasprava neće ništa promijeniti niti će se što promijeniti za naše građane, a vjerujte mi neće mnogo niti za te strance jer je malo onih stranaca koji dolaze u Hrvatsku jer su ovdje pronašli obećanu zemlju, mjesto gdje će živjet i radit. Na kraju krajeva, čak i oni koji su otišli iz nje Srbi u doba rata, tj. tijekom Oluje ni oni se ne žele vratiti u Hrvatsku. Sad nalazimo se u zemlji, ovo je jedan paradoks. Kad su Srbi dobivali otkaze početkom devedesetih tada su njihovi suradnici u firmama mislili pa šta mene briga to su Srbi. E al' sutra je firma propala, onda su i oni kao Hrvati ostali bez posla. I kad su Srbi otišli, pobjegli iz Hrvatske i nisu se htjeli vratiti ljudi su, a nisu se htjeli vratiti jer se nemaju kamo vratiti, nema uvjeta za povratak, nemaju gdje raditi ljudi su odmahivali rukom i rekli pa šta, neka se ne vrate, koga briga za njih. Međutim, danas Hrvati bježe iz naše vlastite, iz svoje vlastite zemlje i zapravo nama prijeti nestanak sa ovih prostora. O tim problemima, o problemu odlaska u prošloj godini 82000 ljudi u ovom Saboru se uopće ne raspravlja. I postavlja se pitanje koji je zapravo smisao svega ovog. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na raspravi. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu. Prijavio se uvaženi kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Ovaj zakon ima tri bitne karakteristike. Najprije on je potpuno lažno obrazložen. Drugo on je sramotno nehuman. I treće on pokazuje jedno potpuno nerazumijevanje demografija. Pa hajde da obrazložim ove tri karakteristike. U obrazloženju ovoga razloga kaže se da Zakon o strancima počiva na 22 direktive EU, a ovaj se sada donosi zbog tri nove. I samo zbog toga. I zato ima oznaku P.Z.E. Ali klub HDZ-a znajući da se zakoni koji imaju oznaku P.Z.E. ne stavljaju u drugo čitanje, nego se naprosto direktive usvajaju jer se moraju usvojiti šalje i traži s punim opravdanjem da se ovaj zakon razmotri i u drugom čitanju. Ali to znači da je obrazloženje, da je jedini razlog što se ovaj zakon donosi primjena triju novih direktiva neistinit, lažan. On je pokriće da bi se u taj zakon uvalilo nešto što nema nikakve veze sa direktivama EU, što ima veze sa jednom ksenofobičnom politikom ove Vlade. Zašto je ovaj zakon duboko sramotan i nehuman? Kad govorimo o strancima onda moramo primijetiti da postoje dvije grupe stranaca. Jedno su izbjeglice i prognanici, drugo je nekakva ekonomska imigracija. Hajde da vidimo prvo ovu prvu grupu izbjeglice i prognanici. Hrvatska je na žalost imala takvu sudbinu da je i sama i primila velik broj izbjeglica i prognanika iz Bosne u Drugom svjetskom ratu, ali i da je jedan broj Hrvata izbjegao u treće zemlje, skandinavske zemlje na primjer. E pa da su skandinavske zemlje imali ovakav zakon kakav ovdje vi predlažete, ha naši sugrađani bi se tada jako loše proveli. I ironično je, ironično je da mi koje su drugi zbrinjavali kao izbjeglice predlažemo ovakav zakon. On predstavlja tu jednu kriminalizaciju solidarnosti. On kaže da će se kazniti osoba, kaznit će se ako primi na smještaj stranca, znači ako pomogne strancu osim ako se tu ne radi o svršavanju života, sprječavanju ozljeđivanja ili pružanja hitne medicinske pomoći. On predviđa da će se takvog stranca protjerati bez saslušanja, pa da su naši ratni izbjeglice koji su dospjeli u Norvešku protjerani bez saslušanja mi bi rekli da je to duboko nehumano, a danas mi, ne mi, nego vi predlažete takve zakone. Budu li ovakve odredbe donesene ja vam se kunem ja ću napisati pismo svetom ocu koji se stotinu puta zauzeo za prava izbjeglica. Ja ću mu napisati da ga upoznam što jedna Vlada koja inače sebe smatra kršćanskom, duboko kršćanskom, vjerničkom Vladom kakve zakone ona predlaže. Objasnit ću mu u tom pismu, podsjetit ga, zna on to naravno jako dobro da je svega obitelj bila izbjeglička obitelj iz Nazareta u Betlehem, da se Isus rodio kao izbjeglica. I sada jedna takva katoličko ili zemlja sa većinskim katoličkim stanovništvom predlaže ovakav jedan ksenofobičan šovinistički zakon. To je duboko sramotno, to je nehumano, to je neljudski. Toga se moramo stidjeti i to pokrivamo direktivama EU. Zašto je pak, da tu se radi zapravo o jednoj ja bih rekao etničkoj panici. Bojimo se tih stranaca koji naravno nisu Hrvati jer dolaze iz drugih zemalja, dolaze sa istoka. I narušit će tu našu etničku čistoću ove naše Hrvatske i to je jako opasno po nas i to je zapravo jedna etnička panika koju je jako teško opravdati. Htjeli bismo, govorimo treba pomagat ćemo tim ljudima, da treba im pomoći, a s druge strane strahujemo da nam etnički ne zagade prostor. Nekoliko puta je to ovdje iznešeno u ovoj raspravi, kolega Mišić barem deset puta. E sada zašto on predstavlja i potpunu nerazumijevanje demografije. 82 tisuće ljudi je prošle godine iselilo iz Hrvatske, dok smo mi bili na vlasti HDZ je za to krivio našu vladu, politikantski. Od kada ste vi došli na vlast to iseljavanje se ubrzava. Najviše se inače iseljavaju ljudi iz krajeva gdje je HDZ na vlasti, ali ja to neću koristiti politikantski kao vi, neću to koristiti kao argument jer ljudi odlaze iz raznoraznih razloga. Odlaze prije svega u potrazi za boljim životom, za boljom zaradom i to je legitimno. Pa između ostalog smo i ušli u EU kao jedno zajedničko tržište, veliko tržište radne snage. Rekao je predstavnik HDZ-a kolega Bošnjaković, hvali se time, da dok je on bio ministar u vladi nisu dopustili radne dozvole za čobane, za pastire, iako ih u Hrvatskoj nema. I oni koji se hoće baviti u Hrvatskoj ovčarstvom se ne mogu baviti jer u Hrvatskoj ljudi ne žele biti pastiri, ne žele. Radije odlaze u Italiju raditi neke druge poslove, u Njemačku, u Austriju ali ne žele. Znači on se hvali da je radio u vladi koja ali apsolutno ništa ne razumije. O tome da se mora dopustiti uvoz one radne snage koja je u Hrvatskoj potrebna. Pa naši varioci odlaze u škverove u Italiji, a kod nas će raditi varioci iz Rumunjske, ali to je tako, to je migracija radne snage. To treba shvatiti. Demografija nije samo rađanje Hrvata i ovo su demografska kretanja i njih treba razumjeti, ali jedino netko tko to ali apsolutno ništa od toga ne razumije može predlagati ovakve zakone. I na koncu, govori se o povratu Hrvata iz svijeta, o potrebi da na tome treba raditi, od Hrvatske je države HDZ je 18 godina na vlasti, pa gledajte ja da sam bez stranke sam pojedinac 18 godina bio na vlasti, sve jednog po jednog. Nazvao bih ih telefonom sve jednog po jednoga. Pa šta ste radili 18 godina da ih niste vratili, što ste radili? Samo u prošloj godini ih je iz Hrvatske otišlo 82 tisuće. Ali i tu se radi, ali o ni o čemu drugom nego o toj etničkoj paranoji. Ti su ljudi otišli iz Hrvatske trbuhom za kruhom, otišli su u potrazi za boljim životom i našli su ga tamo i tamo su već u drugoj, trećoj, u četvrtoj generaciji. Bulazniti o tome da će se oni vratiti ovdje u Hrvatsku na teže životne uvjete, oprostite je minus inteligentno.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Nenadu Staziću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega Staziću rekli ste šovinistički zakon, šovinistička vlada, kršćani, pa Hrvatska je pluralno društvo, ima ovdje ljudi u našem Parlamentu i u većini i u manjini ljudi koji su islamske vjeroispovijesti, koji su ateisti. Prema tome vrlo ružno ste govorili da šovinist, sada da ja vama kažem da ste vi šovinist. … da smo šovinisti. Gdje vidite šovinista? Ja živim u selu gdje sa mnom živi Srpska nacionalna manjina iznimno sam ponosan na te ljude i kao dragovoljca Domovinskog rata, kao ljude, domoljube, patriote i stvarno imamo dobar suživot i ponosan sam na te ljude, ali vaša sramotna izjava da smo mi šovnisti, da mi ne trpimo druge narode, druge ljude koji će dolazit ovdje to je u najmanju ruku mogu u istoj mjeri odgovoriti kada već predsjedavajući nije vas opomenuo jel nije lipa riječ šovinist. Ja ne vidim ovdje šoviniste, jedino vi možete okrenuti tezu da ja vama kažem da ste vi šovinist jer vrijeđate nečja vjerska uvjerenja ili ljudi ateista ili oni koji su islam štuju ili katolike ili ljude pravoslavne vjeroispovijesti. Jedna vrlo ružna priča gospodine Staziću. Hrvatski narod je pomogao Muslimanima, tj. Bošnjacima iz BiH, pola milijuna ljudi u Domovinskom ratu je primio. Hrvatski vojnik je u BiH četnički genocid spriječio nad Bihaćom, gore nego u Srebrenici. Hrvatski čovjek je human i naravno nacionalne manjine u Hrvatskoj državi i ovako teške kvalifikacije kazati da su šovinisti da etnička paranoja prema nekome je u najmanju ruku u ovome Parlamentu žalosna. Ali me više začuđuje predsjedavajući koji u najmanju ruku na te izjave nije dao bar nekakvo upozorenje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bulju na ovoj replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Stazić. Izvolite.
Kada se u jednom zakonu kaže da će se osobu koja prijeđe granicu Hrvatske protjerati bez da ju se sasluša, kada se u jednom zakonu predviđa da će se kazniti svakog hrvatsko građanina koji pomogne takvome koji je došao ovdje, koji mu pruži smještaj, a to kaže ovaj prijedlog zakona onda je to šovinistički. A kada ste se vi prepoznali u riječ šovinist e tu vam ja više ne mogu pomoći.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Staziću. Repliku se javio uvaženi kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] koji su otišli iz RH negdje varit valjda u Italiju u brodogradilište. I kad ste to rekli sjetio sam se jedne Vlade od prije par godina i žučnih rasprava o tome kako jedno brodogradilište ne perspektivno, kako ga se na silu moralo zatvoriti. Radi se o brodogradilištu u Kraljevici. Vi se toga vjerojatno dobro sjećate jer su u to vrijeme vaši bili na vlasti. Za razliku od tada to brodogradilište sada iako je bilo zatvoreno radi, proizvodi trenutno jedan trajekt iako su dizalice, dokovi sve je to bilo vučeno iz Kraljevice. Zatvoreno je nešto što je radilo stotinu i nešto godina i iskustvo i znanje se moglo vrlo lako izgubiti da se jedan poduzetnik srećom naš domaći nije uhvatio tog posla iako je premostit morao stotine barijera da bi se uhvatio posla. Ipak je nekoliko tih varioca koji su po vama trebali, da je ostalo zatvoreno skroz završili bi vjerojatno možda u toj Italiji. Želim reći da ne smijemo generalizirati i prozivati nego prihvatiti činjenice da su i vaši ministri donosili odluke koje su tjerali te naše ljude van.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klariću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Kraljevica je stala na noge i zamislite proizvela je jedan trajekt. Nemojte, nemam dvije, u dvije minute, u dvadeset minuta mi ne bi bilo dovoljno vremena da nabrojim sve privredne subjekte koji su ugašeni, koji su nestali, koji su uništeni za vrijeme HDZ-ove vlasti. Nemojte me tjerati da se zato sutra pripremim i da vam u nekakvoj replici na to odgovorim jer je taj popis ogroman, a broj ljudi koji su ostali bez posla i koji su zbog vaših Vlada morali napustiti ovu zemlju ime im je Legija. I bilo bi bolje da se u tom pogledu ušima po glavi.
Uvaženi kolega Stazić i kolega Klarić ja bi vas molio ubuduće da se držite teme jer ni Kraljevica i druge tvrtke nemaju veze sa temom Zakona o strancima i malo bi vas molio da birate riječi koje izgovarate u Hrvatskom državnom saboru. Hvala lijepo. Prelazimo na slijedeću pojedinačnu raspravu uvaženi kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, uvažene kolege ovdje ću se ja osvrnuti na jedan konkretna članak u konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima odnosno evo čujemo da vjerojatno neće biti konačan tako da ovo nije problem ovaj moj prijedlog kasnije uvrstiti u konačan prijedlog. Radi se o članku 18. odnosno o članku 56. koji se treba promijeniti. U tom članku 56. stoji „Članovi uže obitelji u smislu ovog zakona su bračni drugovi, osobe koje su u izvanbračnoj zajednici, zatim životni partneri ili neformalni životni partneri, djeca, roditelji i posvojitelji.“ U Obiteljskom zakonu nigdje se ne navode članovi obitelji, odnosno to uopće nije predviđeno tim zakonom. Doduše u nekim zakonima ja bi rekao nižeg reda, koji nisu organski, oni višeg reda kao što je Zakon o životnom partnerstvu stvarno se spominje da je životno partnerstvo zajednica obiteljskog života dviju osoba istog spola sklopljen pred nadležnim tijelom. Također, kao što postoji institut izvanbračne zajednice, postoji i institut neformalnog životnog partnerstva a ona se tu spominje da je to također zajednica obiteljskog života dviju osoba istog spola koje nisu sklopile životno partnerstvo pred nadležnim tijelom. Mislim da ovi zakoni ne smiju, da ovaj Zakon o strancima ne smije prejudicirati nešto što nije u onome organskom zakonu a to je Obiteljski zakon nije predviđeno. S druge strane ovdje moram se osvrnuti i na direktivu Vijeća Europe koju također moramo ispoštovati a radi se o direktivi Vijeća Europe o spajanju obitelji jer upravo članovi obitelji su navedeni u svrhu spajanja obitelji, članak prethodni to je članak 17. govori upravo o tome. Pa kaže članak 9. te direktive govori spajanje obitelji se odnosi na članove uže obitelji odnosno na supružnike i djecu. Ovdje mi stavljamo nešto u ovaj zakon što nije predviđeno direktivom a nije im predviđeno Zakonom o obitelji stoga evo moj je prijedlog da se ovo promijeni odnosno imamo sad vremena kroz dva čitanja da se ovo uskladi sa postojećom zakonskom regulativom. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Zekanoviću. Replika uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo ja ću pohvaliti Vladu što je evo što ste rekli stavila u prijedlog. A stavila je zato što je … [[Upadica se ne čuje.]] a stavila je zato šta da nije stavila ionako bi se moralo primjenjivati jer bi Hrvatska platila kao što je platila 40 tisuća kuna čini mi se po presudi Europskog suda za ljudska prava kada je diskriminirala osobu upravo iz ovog razloga kao što ste rekli. Prema tome, pustite ovu odredbu da stoji ovako kako stoji to nije razlog da bi kritizirali prijedlog zakona. Uostalom čini mi se da je ova odredba bila na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću negdje na početku mandata prošle Vlade. Ovaj zakon, to je gospodin Panenić govorio u ime kluba MOST-a i tada sam pohvalio Vladu gospodina Oreškovića zbog toga. Prema tome, vi vaše koalicijske probleme rješavajte unutar vaše koalicije a ono šta je dobro u prijedlogu zakona nemojte sad još i to tražiti da izađe van. I kažem dakle zbog ovakvog stava kakav ste vi iznijeli Hrvatska je već morala platiti mislim da se radi o 40 tisuća kuna po presudi Europskog suda za ljudska prava za istu situaciju dakle kada je diskriminirala osobe koje su u životnom partnerstvu, istospolnoj zajednici jer im nije dopustila spajanje obitelji po Zakonu o strancima.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bauku na replici. Odgovor uvaženi kolega Zekanović, izvolite.
Kolega Bauk, danas sam upravo pročitao, evo opet ću ponoviti prema Direktivi Vijeća Europe u članku 9. spajanje obitelji se odnosi na članove uže obitelji, odnosno na supružnike i djecu, tako da ovim, ovdje se nešto prejudicira i ovdje je moj prijedlog također da se u Obiteljskom zakonu stvarno definiraju što su članovi obitelji jer to tamo nije navedeno. Doduše onako indirektno se spominje na nekoliko mjesta roditelji i djeca, ali nisu u Obiteljskom zakonu navedeni članovi obitelji, pa bi eto to trebalo zapravo konačno i uvesti da nemamo ovih dilema.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Zekanoviću na odgovoru. Replika uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Zekanović, direktiva ako niste znali postavlja minimalne standarde. Ni jednoj zemlji EU nije, dakle to je ono što mora staviti ali nije nedozvoljeno da postavi veće standarde od onoga što direktiva predlaže. Prema tome, potpuno ste u krivu, jer direktiva opet napominjem postavlja minimalne standarde za sve zemlje EU, a na svakoj zemlji EU je da prihvati te standarde ili ih podigne na veći nivo. I ovo što je napravljeno u zakonu mislim da je pohvalno i da treba ostati, nemojmo se spuštati ispod one razine koju smo postigli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću. Odgovor uvaženi kolega Zekanović, izvolite.
Uvaženi kolega, kad već spominjete minimalne standarde ja ovdje moram spomenuti još jednu stvar, a to je referendum za ustavno definiranje braka. U tom referendumu je 65,9% građana Hrvatske glasalo za da je brak institucija između žene i muškarca. Međutim, onda kasnije ste vi uveli onaj novi Zakon o životnom partnerstvu, gdje ste zapravo na jedan perfidan način izigrali cijelu priču. Ispalo je kao da se referendum odnosi na riječ „brak“, ta četiri slova je li brak, a ne na instituciju braka. Tako da kada govorimo o ovome moramo prije svega imat na umu ono što je želio hrvatski narod, a naš hrvatski narod je želio da se zaštiti brak, onda da se zaštiti institucija obitelji, a kasnije se kroz ovaj zakon na jedan perfidan način stavlja izraz obiteljski život, da bismo mi kasnije i u zakone ja bih rekao nižeg reda uvrstili da su članovi obitelji i neformalni životni partner, odnosno životni partner odnosno nije obvezujuće po direktivi Vijeća Europe.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Zekanoviću na odgovoru. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu prijavio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Evo čuli smo iz rasprava o Zakonu o strancima. Naslušali smo se priče o brojnim direktivama. Svjedoci smo neumornih ovdje i prijedloga o šovinistima, etničkim paranojama. Zaista kad govorimo o ovome zakonu on se događa u vremenu kada imamo eksploataciju resursa i ljudskih potencijala iz Republike Hrvatske, kada nam sve što vrijedi mlado zbog loših politika, zbog Domovinskoga rata odlazi u treće zemlje. To je činjenica i vidljivo je koliko je u posljednjih petnaestak godina ljudi otišlo iz Hrvatske i kakva je demografska slika. Posljedica toga su kao što kažem 2/3 Hrvatske su doslovno prazne, Slavonija, Lika, Gorski kotar, Dalmatinska zagora. I naravno da danas kada imamo krizne situacije u svijetu, a poglavito u sjevernoj Africi i Aziji, a to se proširiva. Vidimo kao što sam i malo prije rekao da su izbjegličke krize tolike da ti ljudi bježe u epskim razmjerima. Znači, pojava je kao da je seoba naroda. Jednostavno su države sa karte prebrisane. One još vidimo i na karti jednostavno, više na tim područjima brojne države ne postoje i naravno da tu nema više, tu se pojavio terorizam, tu se pojavilo ono što ugrožava egzistenciju tih ljudi. Međutim, među izbjeglicama se događa da naseljavajući određena područja imamo i one koji su, koji nanose veliko zlo zapadnoj civilizaciji, tj. današnjem zapadnom svijetu, a to je vidimo opasnost od terorizma. U ovoj raspravi je vidljivo da se gledalo iz humanog aspekta da određeni ljudi koji su u teškoj situaciji da im se treba pomoći. Međutim, treba dobro razlučiti šta je pomoć, a šta je iskorištavanje žrtava ljudi i naplaćivanje tih ljudi da bi ih se prebacilo jer imamo brojne poglavito izbjeglice, imamo brojne situacije gdje su ljudi doslovno u kombijima u razno raznim vozilima, kamionima jednostavno umirali za suverenu Republiku Hrvatsku koja je međunarodno priznata prije 25 godina demografska slika je katastrofalna, a politike nisu odradile ono što trebaju odraditi. Tako da ovi zakoni koje mi donosimo o strancima po direktivi EU prije ulaska u EU s tim narod nije upozoren. Mi moramo poštivati kao i brojne druge zakone koje sad Hrvatska mora jednostavno poštivati. Mene kad dođem u Sabor svaki dan dočeka nekakva direktiva. Meni još nije jasno jesu li to smjernice da li je to direktiva ili nekakva naredba, naređenje. I zamislite u Parlamentu u kome se mi ovdje nalazimo u tome trenutku jednoglasno je bilo se glasalo za ulazak u EU ili tj. referendum kad u jednome selu želite cestu pomaknuti metar u nogostup, onda kad raspisivate referendum triba vam 50 plus 1 glas. A to je bio takvi marketing da nije bilo potrebno ni toliko. Nije bilo javnih rasprava relevantnih, istinitih za i protiv. Ja istovremeno vraćam se u to vrijeme kada sam bio obični građanin, nisam bio, i sada sam ali sam u ulozi zastupnika, zvjezdice su sjale. Hrvatska će procvjetati, Hrvatska će biti dovedena, znate vi gdje je dovedena Hrvatska? Istraživanja, govore da milijardu ljudi, to sam rekao, želi doći na područje EU, a mi smo ostavili prazne, nezaštićene prostore kako u Hrvatskoj tako i u BiH gdje su naseljeni Hrvati, nezaštićene. To su sve politike ove ovdje koje su se provodile, to je činjenica. Govorili smo malo prije o Splitskome škveru, ajmo malo na radne koji se liberalizira ja sam osobno da se zaštiti hrvatski radnik, aki šta smo mi napravili? Nama je otišlo stotine tisuća ljudi, sada nema tko raditi. Ali uvođenjem zakona i tih direktiva EU koje se spominje ovdje liberalizirajući se svaki put, povećava se broj pa tako dolaze ljudi iz drugih država raditi u Splitski škver, pa tako i druge koji su puno jeftinija radna snaga od hrvatskih radnika koji su puno kvalitetniji, iskusniji i odlaze u treće zemlje, u Vijetnam. Ili stočari naši su otišli živjeti na koji su se bavili poljoprivredom u Slavoniji otišli su na zapad. E sada nije problem više kupiti stoku, ali tko će čuvati stoku? A imamo puste hektare i brojne štale ili farme prazne. I kada govorimo o ovome zakonu, Hrvatska tu mora biti jasna i treba biti jasno politikama da je hrvatski teritorij prazan osim područja Zagreba i još par većih gradova. To je vrlo jednostavno provjeriti, samo proći kroz Liku, Gorski kotar. I politike su strašno loše po tom pitanju, svi se pozivaju na regionalni razvoj, na ravnomjeran razvoj ali je činjenica da je država centralizirana, da se živi dobro oko Zagreba i nažalost biti će pritisak stranaca na Hrvatsku ogroman. Bit će ogroman pritisak na ta prazna područja, ako želi milijardu ljudi doć živjeti ovdje. Smatram da zakon … liberalizacije zakonodavstva liberalizacije tržišta tj. radne snage koja će dolaziti ovdje, kod kvota koje se dižu i spuštaju da treba zaštititi hrvatskoga radnika. A puste i brojne direktive koje su bivše vlade i vidim bivši ministri se dosta javljaju pa i danas to nastavljamo, ja mislim da treba pod hitno zaštititi i mijenjati. Neće nama EU puno toga dati, možemo se smijati. Uzdajmo se u se i svoje kljuse to svaki seljak kaže, najobičniji seljak. Akademski obrazovni građani su vodili ovu državu Hrvatsku posljednjih 20 godina, elita, krema doveli su državu u ovu situaciju. To je činjenica. I nitko ne odgovara za situaciju, možda je netko gulio krumpire dan, dva, tri. Moramo biti ozbiljni oko ovih zakona, Hrvatska država je sve praznija, demografski je eksploatirana maksimalno, ono što vrijedi odlazi u treće zemlje i ja mislim da kod ovoga zakona trebamo biti puno krući, poglavito kod radnoga nego za radnike, radnu snagu, a zaštititi hrvatskoga školovanog čovjeka i običnoga radnika. Ali to ti je sve posljedica loših politika u poljoprivredi, pogodovalo se tajkunima, energetici u svemu se pogodovalo i nažalost oni koji su po nekim kriterijima trebali biti na vrhu nisu imali šansu, svoju šansu su potražili u trećim zemljama i sada se moramo štititi, zaštititi i pokušati vratiti taj hrvatski narod i ljude koji su otišli vanka da se vrate. Budemo li se liberalizirali tom brzinom svjetlosti, doći će cijena rada na dno dna. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju na raspravi. Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bulj. A baš nemamo puno mogućnosti da ispravljamo direktive EU potpisom pristupnog ugovora smo pristali i na to da implementiramo direktive, to su naredbe. Dakle naredbe da zakonodavstvo EU transponiramo u naše zakonodavstvo. … su preporuke i to je nešto o čemu se može razgovarati, ali direktiva je direktiva i ona se mora primijeniti u naše zakonodavstvo. Ali opet je tu stvar znanja, mogućnosti i načina kako implementirati direktiva, jel ova direktiva ostavlja mogućnost zemljama EU da svoje tržište rada prilagode direktivi, ali da naprave i određene sidra da ne otvore tržište rada za radnike trećih zemalja. Ovdje nisu radnici EU. U Hrvatsku može doći i Rumunj i Bugar i Poljak i Čeh doći ovdje i zaposliti se kao i naš radnik, dakle tu smo vrlo jasni. Međutim ovdje se radi o radnicima trećih zemalja koje bi trebalo zaustaviti da poslodavci masovno ne eksploatiraju tu radnu snagu. Napominjem da i u vrijeme HDZ-ovih vlada radnih dozvola bilo između pet i deset tisuća, u vrijeme SDP-ove vlade samo sa dvije tisuće spustili na tisući. Evo opet prošle godine ili ove godine dakle za ovu godinu imamo sedam tisuća radnih dozvola, vjerojatno sa tendencijom još povećanja i tu je mudrost Vlade, da za ona radna mjesta gdje nemamo našu radnu snagu omogući da ju imamo jel moraju poslodavci funkcionirati ali da to ne bude stihijski. I na ovakav način kao što je implementirana direktiva u ovaj zakon, otvaramo tržište rada da uvozimo jeftinu radnu snagu što će dovesti do još većeg egzodusa mladih ljudi iz Hrvatske.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću. Odgovor na repliku uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala kolega Mrsiću na replici. Znači kao što sam rekao sada je eksploatacija resursa kako gospodarskih, prirodnih tako i ljudskih potencijala što je najgore, ljudski resurs je najvredniji. To je činjenica da se događa u Hrvatskoj, ljudski resursi i potencijali koji su sposobni novu vrijednost u Hrvatskoj donijeti. Oni su otišli u treće zemlje iz razloga kao što sam i rekao zbog direktiva ili naredbi. A ja sam i rekao da 25 godina prošlo od, proslavili smo od međunarodnog priznanja. RH međutim RH sad bi bilo nezgodno … naredba EU, pa da mi smo republika gdje bi trebalo slobodno, mi smo izgubili dio suvereniteta a narod je odlučio nenatpolovičnom većinom nego je odlučio na referendumu koji je bio protuustavan da uđemo na ovaj način u EU. To je činjenica, u zadnjih godinu dana je mijenjan Ustav, bez obzira kako se glasovalo je to činjenica da je smanjeno ispod 50% jedan glas a napomenimo ovo što ste rekli da ljudi odlaze, naravno a jeftina snaga dolazi. Problem nije u tome kaj se splitski škver ili neki škver raspao, varioci, radnici, stručni ljudi su otišli u druge zemlje. Sad mi ne znam koju energiju da mi vratimo škver, mi ne možemo jer smo te ljude izgubili to je problem. Mi imamo sad ogroman problem u tim ljudskim potencijalima koje nam druge države crpe ali to je zbog politika, zbog politika hrvatskih. Hvala lijepa.
Hvala lijepo uvaženom kolegi Miru Bulju na ovom odgovoru. U ime predlagatelja uvažena državna tajnica Lidija Pelivan Stipetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kao prvo bi se htjela svima zahvaliti na ovoj konstruktivnoj raspravi. Jako je teško osvrnuti se na sve istaknute stvari. Pitanja koja se odnose na Zakon o hrvatskom državljanstvu i Zakon o prebivalištu ostavila bih za neku drugu raspravu. No na neke stvari ipak imam potrebu osvrnuti se a to su stvari koje su u više navrata istaknute u ovoj raspravi a koje naprosto nisu točne, a to je da se izmjenama ovog zakona htjelo progurati nešto što nije u duhu europskih zakona ili dobre prakse europskih država a to se radi o kriminalizaciji solidarnosti. Dakle, prvo treba razlikovati zakonite i nezakonite migracije. Dakle ova odredba se odnosi samo na one strance koji su kao takvi nezakonito ušli, borave ili prolaze kroz ovu državu. Za zakonite migrante postoji Zakon o međunarodnoj zaštiti, znači tražitelji azila imaju sva prava i oni su zbrinuti. Vezano za ovu odredbu, zabranjeno je pomaganje odnosno ono što se sad uvodi zabranjen je i pokušaj pomaganja. Važno je napomenuti da postoji direktiva o pomaganju koja kažnjava pomaganje nažalost. Dakle taj okvir je nama zadan. Pomaganje se kažnjava, isto tak se mora kažnjavati i pokušaj pomaganja. Dakle na taj dio mi ne moramo, na taj dio mi ne možemo utjecati. Primjedbe Europske komisije smo upravo zbog toga i dobili a to je da pokušaj kažnjavanja, pokušaj pomaganja nije kažnjen. Dakle, ne radi se o nečemu što smo mi htjeli provući ispod žita. Ono što smo mi dakle u ovim zadanim okvirima koje imamo a to je da se pomaganje odnosno pokušaj pomaganja mora kazniti je ovaj članak koji smo sada fakultativno uveli a to je što se smatra odnosno definicija što se ne smatra pomaganjem a to je upravo pomaganje počinjeno iz humanitarnih razloga. Dakle nitko ne može reći da će se kazniti osobu koja migrantu pruži čašu vode, nahrani ga, osigura mu smještaj, odvede ga kod doktora. A da smo tumačili ovaj zakon na taj način onda cijela, sveukupna aktivnost ove države u toku migrantske krize podlijegale bi nekakvom kažnjavanju. Dakle o tome nema govora. Jasno se, mislim da je svakome jasno što su to humanitarni razlozi. Za one ljude kojima to nije jasno upravo smo onda u zagradi i za te odredbe pojasnili što se smatra humanitarnim razlozima. I to isto tako da budem jasna ove razloge nije Ministarstvo unutarnjih poslova izmislilo već su to preporuke Agencije za ljudska prava. Tako da nikako ne možemo govoriti o kriminalizaciji solidarnosti. Štoviše ovdje se još pozivamo dakle na dekriminalizaciju pomaganja sukladno posebnim propisima. Postoji niz drugih propisa po kojem pomaganje nije kazneno djelo. Vezano za onaj dio koji se odnosi na tržište rada, bitno je reći ukoliko to nije jasno, dakle tržište rada ne radi se o tržištu rada samo RH već se radi o tržištu rada RH koja se nalazi unutar EU gdje kao što znamo postoji sloboda kretanja i sloboda pružanja usluga. Odredbe koje se odnose na radno zakonodavstvo stranaca, dakle odnose se na strane radnike, državljane trećih država. Vezano za navode uvaženog zastupnika gospodina Mrsića da je ovaj zakon proizvod ove Vlade i njezine sramotne politike doista smatram da je nužno napomenuti da je ovaj zakon proizvod Vlade kojoj je uvaženi zastupnik bio član. Zakon o strancima je stupio na snagu 1.1.2012. kada ste vi bili na čelu Ministarstva rada. Da ste doista htjeli provesti sve ovo za što se sada zalažete imali ste vremena to i napraviti. Vezano za vašu sugestiju da radno-pravna materija ne bi trebala biti u nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova u potpunosti podržavam taj vaš prijedlog i mogu vam reći da je s ministrom rada načelno postignut dogovor da se ova materija izdvoji i vrati u Ministarstvo rada u koje ona prirodno i spada. Tako da što se toga tiče taj dio će biti reguliran na novo. Netočan je navod da su sezonske djelatnosti preširoke odnosno da nisu nigdje definirane. One su naime definirane u članku 2. točci 13. ovoga prijedloga zakona poljoprivreda, šumarstvo, turizam i ugostiteljstvo. Također je netočan navod da se ne štiti hrvatsko tržište rada, ono se štiti upravo kroz kvote koje se utvrđuju prema stanju na tržištu rada, odnosno vodeći računa o broju nezaposlenih hrvatskih državljana ali također upravo vodeći računa o hrvatskom tržištu rada a tu spadaju i poslodavci moramo voditi računa o njihovim potrebama. Ukoliko se te potrebe ne mogu zadovoljit sa hrvatskim radnicima potrebno je pomoći u smislu da pronađu te radnike među stranim državljanima. Navod da sezonski radnici nisu zaštićeni netočan je jer članak 25. ovog prijedloga propisuje na koji način su ta prava zaštićena, tako da se na njih primjenjuju odredbe o minimalnoj plaći i svim drugim uvjetima rada kao što se primjenjuje na hrvatske radnike. A vezano za onaj vaš izričaj može odrediti kvote što to znači? Pa to znači upravo to da Vlada to i ne mora, a ne mora u onim situacijama kada ocijeni da na našem tržištu rada ima dovoljno sezonskih radnika, onda neće donijeti kvotu i strani sezonski radnici se neće moći zaposliti. Zaključno bih voljela napomenuti da ove izmjene doista premašuju opseg onoga što zovemo izmjena zakona i da je zakon zbog širine tematike koju regulira postao teško primjenjiv i ne predstavlja najbolji mogući proizvod. Ova Vlada je svjesna te činjenice i iz tog razloga oformljena je radna skupina koja će tijekom ove godine izraditi novi zakon koji će bit jasnije strukturiran i razdijeljen u tri odvojene cjeline, a to su cjelina radno-pravnog zakonodavstva, državljani država članica EU i stranci, odnosno državljani koji nisu državljani članica EU, te bi kao takav trebao bit primjenjiviji. No, s obzirom na pokrenute postupke zbog proteka roka za usklađivanje sa pravnom stečevinom EU smatramo da je za RH oportuno da ovaj zakon stupi na snagu, a paralelno da se radi na izradi novog, odnosno boljeg zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Lidiji Pelivan Stipetić. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažena gospođo državna tajnice, vaše ime sam čuo Lidija, prezime sam nekako preskočio, nisam ga uspio razumjeti. Htio sam reći, slušao sam sa pozornošću vaše predavanje i moram reći da mi se sviđa vaš pristup i da mi se svidjelo kada ste spominjali riječi solidarnost i pomaganje u vršenju kaznenog djela ilegalnog prelaska državne granice. Vidite kada se pomaže bez naknade, bez osobne zarade ilegalni prelazak državljana trećih zemalja kroz Hrvatsku onda se smatra da to ne bi trebalo kažnjavati, da treba biti human. Ali kada sam ja osobno i moje kolege iz Živog zida bez naknade pomagao, odnosno solidarizirao se sa obiteljima u Hrvatskoj koje ostaju bez krova nad glavom, koje se tjera na ulicu, pa i u ovim zimskim uvjetima bit će jedna deložacija 31.1. na Črnomercu 105 tada iz Ministarstva unutrašnjih poslova nitko neće doći i reći ti ljudi su pomagali, bili su solidarni. Neće biti boraca za ljudska prava koji će reći, a gdje će ti ljudi živjeti. Neće biti ustavnih stručnjaka koji će govoriti da dom treba zaštititi, da obitelj treba zaštititi itd. itd. Hoću vam reći da je ovim Zakonom o strancima se čovjeka koji pomaže u ilegalnom, u kršenju zakona njega se abolira, a vidimo i dan danas koji pomažu, koji se solidariziraju sa obiteljima koje ostaju na ulici po ovoj zimi njih se i dalje kažnjava, njih se izvodi na sudove i za njih ova vlast kao ni Bruxelles nema milosti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na replici. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo uvažena državna tajnice. Da, mi smo donijeli zakon 2015. i tu di je implementirana i direktiva o pomaganju ali opet napominjem da direktiva daje minimalne standarde koji se implementiraju u zakonodavstvo i da ovo što sada radite sa kriminalizacijom solidarnosti nema veze sa direktivom nego ima sa vašom interpretacijom kako kazniti ljude koji pomažu onima koji su u potrebi. Prema tome, imate puno više i nevladinih udruga, a i javnosti koje je to shvatilo na način kao što je shvaćeno. Prema tome, dali smo amandman gdje mislimo da je to bolje i jednostavnije riješeno čišće nego na ovakav način. Prema tome, nadam se da ćete to uvažiti i kad dođe konačno zakon da ćemo zakon imati pregledniji i bolji. Posredno ste se i izjasnili da u radu nije sudjelovalo Ministarstvo rada i mirovinskog sustava jer će to biti izdvojeno u poseban dio i ono konačno ćemo i implementirati ove tri direktive. Sezonski rad, ono što ste vi naveli da je definiran nije definiran. On je nabrojen što se smatra sezonskim radom, ali nije definirano koliko dana u godini, koji period, gdje i što. Nije s druge strane kada kažete da Vlada može donijeti kvote, umjesto da Vlada mora donijeti kvote, a kvota je i da Vlada donese da je kvota nula to je isto donošenje kvote. Prema tome, ako pogledate kvote koje su bile dos ada donošenje u hrvatskim Vladama za pojedine dijelove, na pojedina zanimanja je bila kvota nula. Prema tome, niste definirali, niste zaštitili tržište rada i niste mi odgovorili na vrlo jednostavno pitanje. Jeste napravili izračun koliko sezonaca, u kojem periodu i jel' imate te podatke, pa mi ih recite.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mirandu Mrsiću. Odgovor na repliku, uvažena državna tajnica Lidija Pelivan Stipetić. Izvolite.
Dakle, vezano za ove primjedbe koje se ponovno odnose na direktivu, ja i dalje ne razumijem koji dio vi ne razumijete uz svo dužno poštovanje zato što pomaganje strancima je bilo zabranjeno i do sada. I unatoč tome što je bilo zabranjeno do sada u cijelom ovom migrantskom valu u kojem je kroz Hrvatsku prošlo preko 650 tisuća ljudi nitko, ali baš nitko nije kažnjen. Vi znate i sami da je Ministarstvo unutarnjih poslova uložilo ogromne napore da se svi ti ljudi zbrinu. Dakle, taj dio ostaje neizmijenjen ali zbog primjedbi koje smo dobili iz razloga što ovaj pokušaj pomaganja nije kažnjavan smo i taj pokušaj morali uvrstiti u zakon. Dakle na taj dio mi nemamo utjecaja koliko god vi možda mislili da je drugačije. Vezano za kvote ono što sam napomenula odnosno što sam zaboravila napomenuti da su kvote primjerice za ovu godinu određene za 15 sezonskih radnika. Znači 15 cjepara voćaka i vinove loze za cijelu 2017. godinu. … [[Upadica se ne razumije.]]
Uvaženi kolega Mrsić molim vas, imali ste priliku dozvoliti državnoj tajnici da odgovori na vašu repliku. Izvolite.
Kao što znate tržište rada je vrlo fleksibilno i potrebe za radnikom odnosno podložne su promjenama iz mjeseca u mjesec. Dakle simulacije se vrlo teško mogu raditi na ne znam koliko unaprijed. Znači godišnje kvote kao i svake godine kada se one definiraju Ministarstvo rada sa predstavnicima svih ministarstva, poslodavaca i sindikata definira stvarne potrebe sezonskih radnika, dakle sukladno stanju na tržištu, a ne možemo, mislim da ne bi bilo svrsishodno raditi simulacije za par godina unaprijed. A vezano za onaj navod da Ministarstvo rada nije sudjelovalo u implementacijama, ovih direktiva je sudjelovalo je, samo što je MUP nositelj ovog zakona tako da je odgovorno za konačni prijedlog.
Zahvaljujem uvaženoj državnoj tajnici Lidiji Pelivan Stipetić na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja se pridružujem kolegi Pernaru pohvalama pristupa, ali ću ja izreći nekoliko stvari s čime ja nisam bio u potpunosti zadovoljan u vašem pristupu. Vi ste dosta detaljno odgovorili na primjedbu o raspravi osim na dvije koje su baš meni te dvije najzanimljiviji. Jedna je primjedba kolege Zekankovića o životnim partnerima, a druga je primjedba, dva najveća parlamentarna kluba da se zakon uputi u sljedeće čitanje, sada hoćemo interpretirati treće, drugo već nije bitno, pa bi nam dosta olakšalo glasanje da znamo stav Vlade, ako imate ovlasti iznijeti stav Vlade o tom drugom prijedlogu. A što se tiče kolege Zekanovića i njegove primjedbe krivo sam rekao nije 40 tisuća kuna nego deset tisuća eura. Dakle državljanka BiH tužila je RH Europskom sudu za ljudska prava jer joj prema Zakonu o strancima 2011. godine sisačka policija odbila molbu za dozvolu boravka u RH u svrhu okupljanja obitelji se željela pridružiti svojoj partnerici u Hrvatskoj, 2011., dakle tada se još nije o partnerstvu uopće govorilo kao o mogućnosti. Policija je tvrdila da njezinim zahtjevom nisu ispunjeni uvjeti o Zakonu o strancima, onda se ona žalila MUP-u koji je žalbu odbio, pa Upravni sud u Zagrebu je žalbu odbio odnosno upravni spor, pa je onda Ustavni sud odbio ustavnu tužbu dakle pet institucija Hrvatske prije donošenja Zakona o životnom partnerstvu je odbilo zahtjev i Europski sud za ljudska prava je prihvatio zahtjev. Kaže da su joj prekršeni članak 14. zabrana diskriminacije, članak 8. Konvencije o ljudskim pravima i Hrvatska je morala isplatiti 10 eura odštete i 5.690 eura sudskih troškova, tako da ovo je samo što su oni stavili u zakon je samo provedba presude Europskog suda za ljudska prava. I bez da to piše u zakonu morali bi po tome postupati, pa onda nije dobro se s rogatima bosti. Zahvaljujem.
Hvala kolega Bauk. Replicirate državnoj tajnici, a ne gospodinu Zekanoviću, a objasnite mu kasnije kada završi sjednica. Izvolite uvažena državna tajnice.
Pa ja bi voljela samo kratko vezano za navod o stavu Vlade. Ova Vlada je ovaj zakon uputila u hitnu proceduru i kao takav ostaje u ovom trenu. No iz svega iznesenog razvidno je da će zakon ipak ići u jednu dulju raspravu tijekom koje se onda možemo osvrnuti i na vaše pitanje. Samo ukratko bih voljela napomenuti da se ne radi o redefiniranju pojma obitelji, već se samo proširuje kategorija osoba koje imaju pravo na boravak, a kojim se bavi ovaj zakon. Dakle, intencija ovog zakona nije da se redefinira pojam obitelji, ali u nekim stvarima se moramo uskladiti sa nacionalnim zakonodavstvom, a i sa zadnjom sudskom praksom.
Zahvaljujem uvaženoj državnoj tajnici Lidiji Pelivan Stipetić na odgovoru. Ovime smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem se predstavnici predlagatelja državnoj tajnici Lidiji Pelivan Stipetić na ovim obrazloženjima i odgovorima. Nastavljamo sjednicu sutra u 9,30 točkom dnevnog reda Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća tijekom 2016. Zahvaljujem svima na sudjelovanju u raspravi i ugodan ostatak dana. Živjeli! SJEDNICA PREKINUTA U 18,45 SATI.
Sljedeća točka je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 59. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Klub zastupnik HDZ-a predložio je Saboru donošenje sljedećeg zaključka: 1. O Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 59 provedena je rasprava u prvom čitanju. 1. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave bit će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade konačnog prijedloga zakona. Želi li se predstavnik predlagatelja očitovati o predloženom zaključku? Izvolite.
Prihvaća se prijedlog.
Hvala. Molim uključite se i glasujmo o predloženom zaključku. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo većinom glasova 121 za, 2 suzdržana i 2 protiv donijeli zaključak u tekstu predlagatelja. Sljedeće je što se tiče predloženog zaključka od strane Kluba zastupnika SDP-a bespredmetno glasovati budući da smo usvojili prethodni zaključak.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom plenarne sjednice, sad je na redu točka dnevnog reda: 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj akata je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prilozi uz prijedlog zakona nisu vam umnožavani zbog optimiziranja rada i funkcioniranja Sabora, nego se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj i zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za rad i mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za Hrvate izvan RH, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici na vaše klupe. Želi li predstavnik predlagatelja dati obrazloženje? Izvolite državna tajnica Lidija Pelivan Stipetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Sabora, dame i gospodo zastupnici područje ulaska, boravka i rada stranaca u RH uređeno je Zakonom o strancima koji se primjenjuje od 1. siječnja 2012. godine. Zakon o strancima sadrži odredbe vezane za ulazak stranaca, vize, odredbe vezane za boravak i rad stranaca, postupak prema strancima koji nezakonito borave u Hrvatskoj, koji posebne odredbe koje se odnose na državljane država članica europskog gospodarskog prostora i članove njihovih obitelji. Zakon o strancima usklađen je s ukupno 22 direktive, preporuke, odluke i rezolucije europske pravne stečevine. Postupak izmjena i dopuna ovog zakona pokrenut je uglavnom radi usklađivanja s novom europskom pravnom stečevinom u području rada stranaca. Naime, nakon zadnjih izmjena Zakona o strancima u 2013. godini donesene su tri nove direktive: direktiva o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga, direktiva o sezonskim radnicima i direktiva o strancima premještenim unutar društva koje se kroz ovaj zakon prenose u hrvatski zakonodavni sustav. Najveći dio izmjena i dopuna važećeg zakona odnosi se upravo na odredbe vezane uz reguliranje boravka sezonskim radnicima koji će moći raditi temeljem dozvole za boravak i rad sezonskog radnika, a temeljem koje može raditi sezonske poslove ukupno 6 mjeseci u godinu dana nakon čega mora napustiti RH. Preciznije se također uređuje zadržavanje prava boravka članova obitelji državljana država članica europskog gospodarskog prostora u slučaju smrti supružnika ili razvoda i ostvarivanje prava na stalni boravak. Zbog rokova za usklađivanje s naprijed navedenim direktivama a koji su bili lipanj, rujan i studeni ove godine te imajući u vidu da je u tijeku EU pilot postupak zbog nepravilnog prenošenja direktive o slobodi kretanja građana EU kao i članova njihovih obitelji u važeći zakon predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Lidiji Pelivan Stipetić. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite uvaženi kolega gospodin Božo Ljubić predsjednik Odbora za Hrvate izvan RH.
Uvaženi predsjedatelju Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici dakle već duže vrijeme pa još i od ovog prošlog kratkog saziva Hrvatskog sabora na adresu predsjednika odbora i članova odbora su dolazile pritužbe od strane Hrvata posebice onih koji žive izvan RH a koji nisu hrvatski državljani zbog neriješenih prava jer su konstatirali da je postojeći Zakon o strancima a posebice kada se gledaju u kontekstu Zakona o hrvatskom državljanstvu ocijenili vrlo restriktivnim i zapravo rekao bi odbijajućim za naše iseljeništvo kada je u pitanju korištenje određenih prava u RH. Stoga smo tražili da tako kažem priliku da ovo pitanje na neki način stavimo na dnevni red i evo ta prilika se ukazala prilikom evo usvajanja ovoga Zakona o strancima koji je motiviran dakle usklađivanjem zakonodavstva RH sa europskom pravnom stečevinom. Ja želim reći ovdje dakle da je nakon što smo dobili ovaj zakon i nakon što je on uvršten u dnevni red 14.12. je Odbor za Hrvate izvan RH održao sjednicu i na toj sjednici smo razmotrili i ovaj prijedlog u cjelini ali isto tako i u kontekstu ovoga problema koji naše iseljeništvo ima. Mogu reći dakle da je odbor jednoglasno podržao ovaj prijedlog zakona da se usvoji u hitnoj proceduri jer se radi o usklađivanju dakle zakonodavstva RH sa europskim zakonodavstvom ali isto tako je odbor odlučio podnijeti amandman na moj prijedlog kao predsjednika odbora koji glasi dakle „Hrvati sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredbi ovoga zakona.“ Naravno ovdje se u prvom redu radi na pravima Hrvata bez državljanstva u RH na ulazak, kretanje, boravak, rad, isto tako radi se i određenim pravima koja imaju supružnici, članovi hrvatskog državljanstva i njihove obitelji. Tako da kažem o ovom pitanju ću ja kasnije govoriti u pojedinačnoj raspravi o nekim detaljima i obrazloženjima a ovdje želim jasno reći dakle da je briga o Hrvatima izvan RH bez obzira da li su hrvatski državljani ili nisu ustavna obaveza Republike Hrvatske, a ta ustavna obveza je unešena, dakle i u Poslovnik Hrvatskog sabora, njegov članak 89. koji propisuje djelokrug rada Odbora za Hrvate izvan RH na način da zapravo odbor između ostaloga ima i tu zadaću da razmatra sva pitanja koja su od interesa Hrvata iz Republike Hrvatske, njihovoga boravka, useljavanja, rada u Domovini itd. Dakle, ja bih sad s time ovdje zaključio a u pojedinačnoj raspravi naravno dat ću i ostalu argumentaciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Boži Ljubiću. Ima li još netko od predsjednika odbora da želi uzeti riječ? Nema. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a prijavio se uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege, nema nas puno u dvorani a raspravljamo o zakoni koji se ne tiče samo stranih državljana nego se tiče i našeg tržišta rada. Stoga mi je žao što je državna tajnica potrošila svega dvije i pol minute na obrazloženje ovog zakona koji itekako će utjecati na naše tržište rada i na mogućnost zapošljavanja naših građana u Republici Hrvatskoj. Iz uvodnog obrazloženja ovog prijedloga zakona može se jasno zaključiti da je osnovna svrha donošenja zakona usklađivanje sa tri direktive EU koje su donijete 2014. godine, a svaka na svoj način utječu i na migraciju radne snage u području EU. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o strancima uz implementaciju direktiva donosi i neke izmjene u postojeće pravne institute te uvodi i neke nove. Dozvolite mi da se osvrnem na neke od tih. Jedan od takvih je i predloženi institut alternativne retencije koji slijedi međunarodno pravne standarde i načela primjene detencije isključivo kao krajnje mjere. No na žalost ovo je jedina izmjena koja je pohvalna do druge izmjene na ovom području nisu tako pohvalne. Neke izmjene donesene su neovisno o direktivama, primjerice ukidanje mogućnosti i davanja putnih isprava za strance na privremenom ili stalnom boravku, a neke su strože i represivnije od odredbi iz direktiva. Najbitniji je svakako i najalarmantniji je institut kriminalizacije solidarnosti, mjere koje predviđaju kriminalizaciju solidarnosti protežu se čitavim prijedlogom zakona. One ne predstavljaju pojedinačne izolirane mjere već čine čitav sustav mjera koje ocrtavaju političko-pravni sustav ne samo države prema strancima i izbjeglicama, nego i željeni stav društva prema tim skupinama. Osim u odnosu na usko definirane iznimke prijedlog zakona predviđa praktički bez iznimnu prijetnju kažnjavanja svakoga tko pomogne strancu u nezakonitom prelasku, boravku ili tranzitu kroz RH. Ne samo to, već prijedlog zakona predviđa kažnjavanje za pokušaj pomaganja, te brojne druge reperkusije financijske naravi za pojedine fizičke ili pravne osobe, te proganjanje stranaca. Također zakon je protivan Direktivi 2002/90 koja predviđa kažnjavanje samo u cilju u navodnike borbe protiv nezakonite imigracije, nezakonitog zapošljavanja, trgovine ljudima i spolnog izrabljivanja djece zatvoreni navodnici. Isto tako, ta je odredba protivna okvirnoj odluci Vijeća 2002/946 koja navodi da kriminalizacija mora biti bez utjecaja na zaštitu izbjeglica i tražitelja azila u skladu sa međunarodnim pravom. Prošle godine i pretprošle svjedočili smo proaktivnom pomaganju ne samo pojedinaca već i naše države u prelasku, boravku i tranzitu stranaca, također drugih država članica a nedavno i Vatikana. Danas Republika zahtijeva od institucija i društva potpuni zaokret stava koji ne samo da je nemoralan već je i protuzakonit. Stoga smatram da je nužno kvalificirati pomaganje na način da pomaganje iz humanitarnih razloga ne bude kažnjivo. Pod pomaganjem iz humanitarnih razloga je pomaganje koje ne rezultira nikakvom materijalnom i financijskom koristi za pomagača, nego je vođeno moralnim i humanitarnim principom u situacijama nužne pomoći za zaštitu života ili integriteta osobe koja nezakonito prelazi granicu ili nezakonito boravi na teritoriju Republike Hrvatske. Takav prijedlog smo dali u amandmanima koji su došli na vaše klupe. Nadam se da će saborska većina prihvatiti ove amandmane i da o ovom našem Zakonu o strancima ne bude stigma da kriminaliziramo solidarnost i kriminaliziramo pomoć koju ljudi daju onima koji su u nužnosti. Sjetimo se kako je bilo kod nas devedesetih i nemojmo raditi grešku da ti ljudi koji pomažu onima koji su izbjegli od rata pošasti, da oni budu kažnjavani zato što pomažu tim ljudima koji su u potrebi. No, ovaj zakon ima i onaj glavni cilj, a to je implementacija tri vrlo važne direktive na području tržišta rada i to je glavni razlog izmjena ovog zakona, time da je ova kriminalizacija solidarnosti mogu reći da je nekako usput unutra stavljena sa ciljem da se baš previše o njoj ne razgovara. Svaka od tih tri direktive koje se sada implementiraju ima određeni utjecaj i na tržište rada države primateljice. Cilj spomenute tri direktive je ne samo osigurati jedinstveni pristup svih država članica EU u uređenju emigracijske politike i njezinom utjecaju na politiku tržišta rada, da će im omogućiti državama članicama EU da prilikom transponiranja odredbi direktive u nacionalno zakonodavstvo uvedu određena ograničenja kako bi zaštitili svoje tržište rada i osigurale prednost pri zapošljavanju svojih vlastitih državljana i državljana drugih članica EU, te kako bi i zaštitile radnike sprečavanjem zlouporaba do kojih može doći prilikom migracija radne snage, a na štetu radnika i tržišta rada države primateljice. Mi jesmo država iz koje se iseljava i HDZ je očito oborio rekord od 82 tisuće iseljenih iz Hrvatske u jednoj godini što ga mi kao zemlja se trebamo zamisliti ne samo za to da nam ljudi odlaze van nego moramo zaštititi svoje tržište rada. Napominjem da austrijski ministar unutarnjih poslova je najavio da će Austrija krenuti putem da kod zapošljavanja ide se time da se prvo zaposle austrijski državljani, a tek onda državljani drugih zemalja, što ruši elemente same EU i slobodnog protoka ljudi i kapitala. Jasno da ne treba ići tim putem, ali smo kroz ovaj zakon mogli osigurati određene mjere koje će omogućiti da naše tržište rada bude zaštićeno od zapošljavanja ljudi iz zemalja EU. Kao prvo, Vlada odredbe direktive izrazito je aljkavo prenijela u zakon i ovakvim načinom zakonskog uređenja ni na koji način se ne utječe na smanjenje normativnog uređenja ni olakšanje postupanja poslodavaca, te se komplicira uređenjem zapravo utječe na normativni nered, a koji naravno olakšava zloupotrebe na štetu onih koji će raditi na području RH. Navest ću jedan primjer. Upućivanje radnika na rad u inozemstvu u okviru pružanja usluga, umjesto da je određeno jednim zakonom navedena materija bit će razbacana u nekoliko propisa, u Zakon o radu, u Zakon o strancima, Zakon o provedbi uredbi EU, Zakon o inspekciji rada i poseban pravilnik kojim će se urediti posebni kriteriji za opću procjenu elementa upućivanja radnika i poslovnog nastana poslodavaca, te poseban pravilnik kojim će se urediti postupak podnošenja obvezni sadržaj i oblik izjave o upućivanju. Želio bih čuti od predstavnika Vlade u završnoj riječi kako misle da se strani pružatelji usluga može snaći u takvoj šumi propisa i kako misle takvim načinom olakšati poslovanje u Hrvatskoj? Usklađivanje sa direktivom o provedbi Direktive o upućenim radnicima trebalo je iskoristiti da se ova materija uredi jednim zakonskim propisom u cilju lakše primjene i praćenja kretanja upućenih radnika. Druga poruka koja se može iščitati iz konačnog prijedloga zakona je da politika ove Vlade spram hrvatskog tržišta rada i nezaposlenih radnika nije pozitivna. Ovim prijedlogom zakona Vlada hrvatskim građanima jasno šalje poruku, da joj apsolutno niti na koji način nije stalo da nezaposlenim radnicima u Hrvatskoj osigura radno mjesto, već je očito namjera Vlade u potpunosti otvoriti hrvatsko tržište rada i dodatno ga liberalizirati na način da olakša zapošljavanje državljana trećih država na sezonskim poslovima. Vlada ovim prijedlogom u potpunosti otvara tržište rada u Hrvatskoj, te ga bez ikakvih ograničenja otvara državljanima trećih zemalja. To samo po sebi ne bi bio veliki problem kada nam praksa i dosadašnje iskustvo ne bi potvrđivali da će se na taj način zapošljavati nisko kvalificirana radna iz nama susjednih zemalja što će vršiti dodatni pritisak na cijenu rada u Hrvatskoj, te će negativno utjecati na snižavanje postignutih standarda. Umjesto da osiguramo radna mjesta našim radnicima, ova Vlada otvara tu mogućnost sezonskim radnicima iz trećih zemalja. Volio bih čuti od predstavnika Vlade koje je opravdanje za takvo postupanje prema domaćoj radnoj snazi i nezaposlenim osobama jer još uvijek imamo veliki broj nezaposlenih naših sugrađana. Zabrinjava činjenica da sve one mehanizme iz direktive koja ostavlja državama članicama da štite svoje tržište rada Hrvatska nije iskoristila. I opet ponavljam, ovim prijedlogom otvara potpuno tržište rada državljanima trećih zemalja. Ovu tvrdnju potkrijepit ću i primjerima. O broju sezonskih radnika iz trećih zemalja tek se šturo naznačava da Vlada može što je za očekivati da u praksi neće utvrditi kvote za njihovo zapošljavanje. Ne stavlja se ograničenje u odnosu zapošljavanja sezonskih radnika i trećih zemalja na način se omogućava takvo zapošljavanje tek ako nije moguće pronaći odgovarajućeg radnika među nezaposlenima u RH. Ne utvrđuju se djelatnosti koje bi se smatrale sezonski već se ostavlja potpuno otvorena mogućnost zapošljavanja. Uvjeti pod kojima se može odbiti izdavanje odobrenja za zapošljavanje sezonskih radnika u odnosu na poslodavce koji ne poštuju propise i zapošljavanje na crno su fleksibilno uređeni čime se šalje poruka da Hrvatskoj nije stalo spriječiti tako štetne radnje poslodavaca. Iako napominjem EU stalno naglašava da je potrebno suzbiti nezakoniti rad u RH. Ova politika Vlade i vladajuće koalicije zapravo tolerira takvu pojavu i još sa svojim rješenjima potiče na štetu radnika u RH. Takva politika Vlade spram hrvatskog tržišta rada posebno u okolnostima visokog broja nezaposlenih je izrazito štetna, sramotna spram odnosa prema nezaposlenim radnicima kojom se još jednom potvrđuje da je politika ove Vlade graditi konkurentnost domaćeg tržišta na nisko plaćenoj radnoj snazi što potpuno potvrđuje neoliberalni koncept ove vlade bez imalo socijalne osjetljivosti. Volio bih čuti od Vlade i vladajuće koalicije jel se takvom politikom spram domaćeg radnika iskazuje domoljublje kojeg su vladajući u koaliciji puna usta. Planira li Vlada politikom uvoza radne snage kod povećanje kvota za zapošljavanje stranaca što smo imali prilike vidjeti odlukom Vlade o povećanju kvote i još k tome potpuno liberalizacijom zapošljavanja država trećih, država na sezonski posao ima spriječiti odlijev naših radnika u inozemstvo. Zbog čega želimo kriminalizirati solidarnost? Pokazali smo visoki stupanj humanosti u izbjegličkoj krizi a sad bi hapsili građane koji izbjeglicama pruže čašu vode. Ovo je na brzinu sklepani zakon i ne čudim se Ministarstvu unutarnjih poslova jer je logično da nemaju osoba koje bi mogle implementirati radne direktive ali se čudim da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava nije sudjelovalo u izradi ovog zakona. Jer da je to tako siguran sam da ovakav prijedlog zakona ne bi došao pred nas ili se varam? I za kraj ono što zabrinjava je činjenica da se ovakvom politikom ne samo da se stvaraju nova radna mjesta, već se i ona postojeća žele popuniti nisko kvalificiranom stranom radnom snagom iz trećih zemalja i time će se utjecati na sniženje uvjeta rada u Hrvatskoj. Osobno u takvoj politici gdje se stranci stavljaju ispred naših građana pa čak i u odnosu na toliko željeno radno mjesto ne vidim nikakvo domoljublje već izrazito koristoljublje vladajuće većine. SDP je u skladu sa ovim podnio određene amandmane i podržat će ovaj zakon ukoliko se ti amandmani usvoje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolega ja mislim, ja ne znam šta slušam ovdje ali sam izbezumljen. Ja mislim da sam zakon, to je totalno displasirana tema. Mi raspravljamo ovdje o nečemu, moglo je pasti sa Marsa ovo, a ja se pitam ovo, čujemo fraze ljudska prava, rad, otvaranje radnih mjesta, a ja se pitam kako je moguće da 27 godina nakon Domovinskog rata završetka još nemamo jedinstven popis birača Hrvata izvan domovine? Kako je moguće ako Irac može imati duplo državljanstvo i britansko državljanstvo da to nema svaki Hrvata izvan domovine a govorimo o demografskoj, nekakvoj demografskoj pošast? Evo tu dolazi 16 milijardi kuna minimum izvana, to je oko 4% BDP-a što je revidentirano. A ti ljudi ne samo da nisu riješili ova temeljna ljudska prava kao dopisno glasovanje koje imaju zemlje trećega svijeta, nisu riješili ni npr. također privatno vlasništvo, ono što je konfiscirano a vi znate Europski sud za ljudska prava na koji se vi pozivate je donijelo odluku da se vraća konfiscirana imovina itd. Sve je napravljeno da se ti ljudi ne vrate i ovo je samo puka priča ovdje i rasprave što vi ovdje prosipate. I ja se pitam kad ćemo se mi probuditi? Izgubit ćemo ovu slijedeću generaciju jer oni su se totalno odstranili od ovakve politike. I ja pitam vas, jer to retoričko pitanje, jer ta sabotaža namjerna? Sad ste lupili njih, ove koji se vraćaju natrag, za proračun umirovljenici koje se oće vratiti duplo oporezivanje koje je čisti dobitak za hrvatski proračun. U isto vrijeme vraćaju se ljudi koji su vršili agresiju na ovu zemlju, tisuće dobiju stanarska prava itd. itd., ljudi žive u tuđim stanovima a pravi vlasnici koji žive vani nisu riješili svoju djedovinu. E to su ključna pitanja a sve te floskule o vladavini prava itd. su samo floskule jer mi smo sad dovedeni do ruba ekonomske propasti o demografske propasti a čija je to zasluga ako ne i vaša i vaše stranke?
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Glasnoviću. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Da nije bilo ovog zadnjeg shvatio bi da je vaše izlaganje bilo u formi jednog izlaganja sa ciljem da se Hrvatima izvan Hrvatske na neki način olakša pristup našem tržištu rada, ali očito da ne možete pobjeći od toga da vam je SDP kriv za sve što se dešavalo u svijetu vjerojatno zato što vam je SDP kriv i što pada kiša ili što vam puše bura ili što pada snijeg. Ali Zakon o strancima je zakon koji temeljno regulira boravak, rad i ulazak stranaca u RH. Ono o čemu vi govorite je sama tematika drugih zakona a nije Zakona o strancima. Zakon o strancima ovdje vrlo jasno je, da u hrvatskom tržištu rada omogući da ljudi iz trećih zemalja mogu doći raditi u Hrvatsku ali evo opet žalim što Vlada tu ne krivim Ministarstvo unutarnjih poslova nego Ministarstvo rada i mirovinskog sustava nije iskoristila sve ono što im direktiva legalno pruža da naše tržište rada ne otvori potpuno za ulazak radnika trećih zemalja. Ali obzirom da evo i danas smo vidjeli u akcijskom planu koji ide na ruku poslodavcima i ovo ide na neku ruku poslodavcima jer im omogućava da dobiju jeftinu radnu snagu iz zemalja izvan EU sve sa ciljem da se obori cijena rada i da u Hrvatskoj imamo slabo plaćena radna mjesta koja nisu mjesta koja su primjerena za rad ranika. Žao mi je što je to tako u ovom zakonu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na odgovoru. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Mrsić u svom izlaganju vezano za Zakon o strancima naveli ste da zakonodavac nije iskoristio mogućnosti koje daju direktive EU da zaštite domaće tržište rada, s druge strane navodite primjer Austrije i ministra koji izjavljuje da prednost pri zapošljavanju imaju austrijski državljani a tek onda iz drugih zemalja i kažete da ste protiv tog modela. Pa vas ja pitam koji je to onda model u Hrvatskoj što biste vi predložili ako je, a trebao bi biti naš nacionalni interes temeljem Ustava da svako ima pravo na rad da prvo hrvatski građani, a imamo veliku stopu nezaposlenosti pogotovo u Slavoniji, Baranji i Srijemu da dobiju pravo na rad. Znamo da najveći dio Slavonaca upravo radi sezonski na Jadranu. Znamo da je veliki pritisak poslodavaca iz reda ugostiteljstva i hotelijerstva da se daju veće kvote za uvoz radne snage. Znamo i da nije donesen Zakon o minimalnoj plaći u onom iznosu koji bi bio primjeren radu koji se tamo odradi. I znamo da su radnici i kroz ovaj akcijski plan na određeni način zaposleni. Pa dobro što vi predlažete na koji način bi se moglo regulirati ovo područje da iskoristimo to i europske direktive i da donesemo nacionalno zakonodavstvo kako bi svatko imao pravo na rad i da može od svog rada živjeti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. U svom izlaganju sam baš htio i potencirati dva stava. Jedan je onaj koji je vezan uz samu direktive gdje možete legalno na neki način ograničiti zapošljavanje u svom tržištu rada i jednu krajnost koju sada Austrija proba provesti gdje je to, dakle protekcionistička mjera koja neće vjerojatno proći u Europskom parlamentu i u Europskoj uniji. Ali ono što smo mogli u samom zakonu je da se vrlo jasno kaže da se donosi kvota zapošljavanja stranih radnika. Kad kažemo stranim radnicima govorimo o radnicima trećih zemalja, ne govorimo o radnicima EU. Da se sezonski radnici iz trećih zemalja mogu zaposliti samo ako ne možete naći odgovarajućeg radnika u Hrvatskoj, da se striktno utvrde djelatnosti koje su sezonske. Ovdje u prijedlogu zakona je to široko predloženo i tumačenju što znajući nas mislim da nije baš to riješeno u samom zakonu jer direktiva ostavlja mogućnost državama članica da u suradnji sa socijalnim partnerima utvrde sezonske djelatnosti i ono što opet kažem, da evo državna tajnica u preambuli same direktive vam to direktiva sugerira. Mi to nismo napravili. I s druge strane moramo jasno reći koji su to uvjeti pod kojima se može odbiti izdavanje odobrenja za zapošljavanje sezonskih radnika sa ciljem da spriječimo rad na crno. Dosta Slavonaca radi u Dalmaciji. Ali ako mu u Dubrovniku ponudite 5000 kuna plaću on sa 5000 kuna kad plati smještaj i hranu ne ostane mu ništa. Ali očito da ima radnika iz trećih zemalja koji bi radili za tako nisku dnevnicu, nadnicu i to je ono što ova direktiva treba spriječiti, što treba spriječiti ovaj zakon što nije uspio.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjendiče. Kolega zastupniče, u humanom aspektu ste govorili da treba, znači zakon biti, ne smije biti rigorozan, krut prema onima koji pomažu izbjeglicama. Naravno, pa mi smo uvijek bili kao narod humani u najtežim vremenima prema izbjeglicama iz BiH i to je činjenica i to aplicirati hrvatskom čovjeku nije dobro, Hrvatskoj državi. Međutim, kako razlučiti primjer ove puste kombije, hladnjače koja progoni ljude gdje ih nalaze po putu i kako razlučiti one koji pomažu i oni koji koriste novčano te nesretnike i njihovu situaciju. Znači, to je vrlo jedno pitanje koje je teško pronaći zakonodavno. Moramo znati da u ovoj situaciji ljudi zarađuju na tuđoj nesreći što je žalosno i iz toga aspekta treba promatrati na taj humani način, ali zakonski treba biti tu jasno i teško je to razlučiti. Ne vjerujem da ima. Spominjete liberalno tržište. Osobno sam protiv i glasat ću za vaš amandman, za liberalizaciju, za strance rekli ste da strana radna snaga. Jer činjenica za vrijeme vas kad ste škver dali u ruke DIV-a da se radi o više ljudi iz Bosne i Hercegovine, ne prirodno Hrvata kao državljana, tj. državljana koji imaju dvojno državljanstvo, nego drugih naroda iz drugih krajeva da rade za puno manje pare, a naši su ljudi koji su puno stručniji i kompetentniji odlaze u Koreju i na druge načine. Znači, činjenica je da u Slavoniji imamo prazna područja, pa znate da imamo 50000, da je otišlo ljudi zbog onoga šta za vrijeme ministra Jakovine nisu otišla sredstva OPG-ovima kojima su tribali otići, nego tajkunima. I naravno da sad na tim područjima moramo nekako imati, povratiti naše ljude, tu se sa vama slažem. Oni koji su otišli iz Slavonije, ali to ne možemo ako kupimo stoku. Tko će čuvati, znači najprije održavati kao poljoprivrednik. Trebamo ispraviti greške koje ste radili vi prethodne Vlade i nadat se da ćete dat osobnu potporu, a za ono što je dobro ja ću zasigurno glasati za vaše amandmane. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Mislim da je što se tiče samog našeg postupanja sa izbjeglicama cijeli svijet nam je dao priznanje kako smo postupali. Mislim da smo to vrlo dobro napravili i za one ljude koji su išli tražeći bolji život i za naše građane. Jer de facto većina naših građana nije ni vidjela ni osjetila tu jednu veliku hordu ljudi, naroda koji se seli. Dakle, može se reći da smo prisustvovali jednoj velikoj seobi, seobi naroda. Vrlo jasno treba u zakonu razlučiti one koji zbog novca i zbog svega imaju koristi od emigracija, od onih koji nekome pruže čašu vode, daju sendvič, daju mu nešto obući. Dakle, zakon tretira i jedne i druge i one koji voze u kombiju, koji zarađuju i koji zarađuju na izbjeglicama koji su kriminalci i oni koji žele pomoći i dati nekome čašu vode ili sendvič. I to nije dobro, to morate. Mi smo dali amandman to razriješite. Što se tiče škvera malo ste promašili temu, jer točno je DIV je preuzeo brodogradilište. Mi smo zbog EU morali privatizirati brodogradilišta. Ali napominjem da u vrijeme mandata SDP-ove Vlade bilo je više zahtjeva od škvera i drugih za odobravanje velike kvote radnika iz trećih zemalja za rad u brodogradilištu nije odobrena. U jednoj godini je bilo, dakle preko 2000 zahtjeva za 2000 radnih dozvola za brodograđevnu industriju. Mi smo vrlo jasno rekli, dok imamo toliko nezaposlenih, dok imamo 15000 nezaposlenih radnika sa zanimanjima za brodograđevnu industriju nema odobravanja kvota. I SDP-ova vlada nije odobrila uvoz radne snage za razliku od HDZ-ove vlade koja evo prema zadnjem odobrila velik broj radnih dozvola.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime kluba HDZ-a uvaženi kolega Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, državna tajnice. Evo pred nama je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strancima i iznimno važan, složen i obiman zakon i poslovnički gledajući obzirom na broj odredbi koje se mijenjaju ovim zakonom on bi zaslužio da idemo sa novim zakonom, a ne kroz institut izmjene zakona. Međutim, tu smo gdje smo. Zakon je jako bitan jer regulira ova životna pitanja, a to je ulazak stranaca u RH, njihov radnopravni status, njihova prava iz radnog odnosa, školovanje, sva druga prava koja su vezana i za zdravstveno osiguranje i za znanost i za školovanje, za njihov tako da kažem i boravak i stalni boravak i boravak njihovih obitelji i uvjete za odlazak iz RH i to je zaista jedan zakon koji je već u svom donošenju bio kao što je rečeno ovdje usklađen sa 22 direktive EU. Sada se pokazala potreba da se uskladi sa još tri direktive i to iznimno važne koje reguliraju pitanje sezonskih radnika, njihov ulaz, njihovo zapošljavanje, njihova dozvola za boravak, njihove obitelji. Također iznimno važno pitanje i pitanje premještaja unutar trgovačkih društava. Ono o čemu moramo voditi računa, mi smo članica EU i kao članica EU moramo imati kompatibilni sustav sa drugim članicama EU. Dakle unutar toga u RH ne samo da će biti trgovačka društva i da jesu na sceni trgovačka društva koja su osnovana od stranih naših građana, od strane naših pravnih osoba nego će na njima djelovati i trgovačka društva koja su osnovana u drugim članicama EU, bilo u obliku da ih oni osnivaju ovdje, bilo da ovdje imaju pravo nekakvog poslovnog nastana ili da rade njihova predstavništva i dakle kroz tu direktivu moramo riješiti i prihvatiti onaj dio zakonodavstva koji regulira pravo premještaja ljudi koji su zaposleni u takvim trgovačkim društvima. To se odnosi na rukovoditelje, to se odnosi na pripravnike unutar trgovačkih društava, to se odnosi na ljude koji su se došli stručno usavršavati. I gledajući sa tih pozicija, zakon doista nudi rješenja i zakon implementira ove direktive na koje se u obrazloženju i pozivamo. Ali ono što je iznimno važno za reći, bilo bi dobro i to će klub HDZ-a predložiti, da zakon ipak ide u redovnu proceduru jer bilo je prilično prijedloga, mišljenja izneseno u javnoj raspravi i bilo bi dobro o svemu tome još jednom promisliti i još jednom podvući crtu da zakon bude što je moguće kvalitetniji i da zakon zadovolji sve norme koje su ovdje potrebne. Zakon predviđa jako puno administrativnih postupaka, to su deseci i deseci administrativnih odluka i rješenja koje se moraju donesti po raznoraznim pitanjima. Samo da pobrojim jedan manji dio, kaže imamo rješenja o protjerivanju, o povratku, o ukidanju skraćivanja zabrane ulaska i boravka, produženja roka za dragovoljni odlazak, o prisilnom udaljenju, prisilnom udaljenju iz članka 124., rješenja o primjeni blažih mjera, rješenja o smještaju u Prihvatni centar za strance. Dakle cijeli, cijeli niz rješenja koja je ovdje potrebno u ovim novim postupcima donositi i zato nije samo dovoljno donijeti zakon nego je potrebno stvoriti infrastrukturu da zakon bude provediv. To znači moramo imati educirane kadrove, moramo imati ljude koji mogu brzo, kvalitetno takve odluke donositi i tu je sasvim sigurno potrebna jedna značajnija i veća priprema za provođenje ovakvog zakona. I stoga vjerujemo da će ministarstvo naravno i sa drugim tijelima naše uprave osigurati takve uvjete kako bi ti postupci išli brže i kako bi odgovorili uvjetima. Jer gledajmo, moramo donest ona prvostupanjska rješenja, pa imamo pravo žalbe povjerenstvu, pa imamo ne znam pravo opet na upravni spor na Upravnim sudovima, Visokom upravnom sudu i s te strane zaista cijeli niz je postupaka koje će RH ovdje voditi kako bi ispoštivala sve ove odredbe. Definitivno je da zakon mora odgovoriti na ona pitanja vezano prvenstveno za pitanja sezonskih radnika, na pitanje premještaja unutar trgovačkih društava, a također i vezano za administrativnu suradnju putem informacijskog sustava unutarnjeg tržišta EU. To je jedan vrlo složeni i komplicirani sustav i to zahtjeva jedan i bitno, bitno precizniji zakon tako da kažemo. Cijeli niz je ovdje i različitih definicija koje bi svakako trebalo pojasniti i precizirati da oni budu i provedivi, da ne ostavljaju nikakve dvojbe kada naši stručni ljudi budu provodili taj zakon. Pa primjerice, doista ima cijeli niz definicija koje je potrebno uskladiti tako da one budu razumljive. Ne znam, u članku 18. imamo definiciju članove uže obitelji u smislu zakona, pa se navode ono što je već klasično bračni drugovi, osobe koje su u izvanbračnoj zajednici, životni partner, neformalni životni partner to se negdje i definira zapravo neformalni životni partner vidimo u drugim zakonima. Tako da tu moramo biti jednoobrazni. A onda ima ovdje recimo, evo ga kaže u slučaju poligamnog braka spajanje obitelji na području RH odobrit će se samo jednom bračnom drugu. Pa onda imamo spajanje obitelji neće se odobriti ako je bračni ili izvanbračni drug oženjen ili u dugotrajnoj vezi s drugom osobom odnosno ako je životni partner ili neformalni životni partner, već u životnom partnerstvu ili je u dugotrajnoj vezi s drugom osobom. To će sve biti vrlo teško na terenu i primijenit zato zahtjeva se u zakonu što je moguće preciznije zapravo sve te stvari definirat kako u njegovoj primjeni ne bismo nailazili na nekakve nejasnoće. Ono što je bilo ovdje govora mislim da se ne treba bojati nikakvih stranih ljudi koji će ovdje dolaziti jer u svakom slučaju Hrvatska je dio EU i u toj jednoj općoj razmjeni i ideja i iskustava i rada u toj razmjeni Hrvatska u svakom slučaju mora poštivati osnovne postulate EU a to su otvorenost. Nama će kvaliteta života kod nas, nama će rast BDP podići zapošljavanje, spriječit će potrebu da naši mladi ljudi ne odlaze van. Ali u ovom trenutku kada vidimo kakve su brojke koliko je ljudi iselilo iz RH ne želim kriviti niti jednu Vladu, ne želim nikome adresirati kritike ali je činjenica da je puno ljudi otišlo van, da ovdje u RH nisu našli zaposlenje, nisu našli način kako osigurati egzistenciju sebi i svojima najbližima. Polako i na našem tržištu imamo nedostatke određenih kadrova, određenih stručnih kadrova i definitivno je da moramo u toj jednoj općoj razmjeni naći određenu mjeru dakle da i kod nas dolaze raditi drugi ljudi. Ovo o čemu je bilo govora da trebamo odrediti kvote i da treba bit točno određeno iz kojih država pogotovo iz ovih država koje nisu članice EU mislim da to u zakonu je dobro regulirano, Vlada RH određuje kvotu vodeći računa o potrebama tržišta rada u RH. Ja moram reći u jednoj Vladi u kojoj sam i ja bio član ono što je došlo kao prijedlog iz nadležnih institucija nismo prihvatili jer tada se tražio ne znam koliki broj pastira da znači dođu izvana ljudi da budu pastiri kod nas što zaista mislim da u RH uz sve uvažavanje svih tih ljudi koji imaju potrebe za poslom treba itekako voditi računa da zaista se naši ljudi zapošljavaju i da naši ljudi osiguravaju egzistenciju u RH. Ali mislim da je problem, na drugoj strani problem je što ljudi odlaze van jer vani imaju veće plaće, vani imaju bolje mogućnosti i to je ono što je pred nama zapravo veliki zahtjev da RH osigura uvjete za bolje plaće, da osigura uvjete za te mlade naše ljude da ne napuštaju RH nego da ovdje nalaze razlog i nalaze uvjete za dobru egzistenciju, za stručno napredovanje, za usavršavanje. I ja mislim da kad pogledamo rezultate koji su u proteklih godinu dana postignuti a to je da je povećan BDP, da je smanjen javni dug, da je smanjena i nezaposlenost u RH. Mislim da nam to daje veliko ohrabljenje da RH ide u dobrom smjeru. I na kraju hoću reći još jednom da će HDZ obzirom na veliki broj prijedloga koji su bili upućeni na izmjene ovog zakona da ćemo kao klub HDZ-a predložiti da zakon ide u redovnu proceduru da se još jednom brojni prijedlozi zapravo pokušaju izanalizirati i vidjeti što bi moglo ući u ovaj zakon kako bi on bio što je moguće kvalitetniji. I također da zakon u svojim definicijama bude što je moguće precizniji da ne ostavlja preveliki prostor za diskrecijske ocjene kod njegove primjene. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Draženu Bošnjakoviću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolege i kolegice. Poštovani Bošnjakoviću vi ste napomenuli i administrativne postupke koji su vrlo teški za dobivanje bilo čega a posebno stranaca u RH. Meni je to jasno i svakako bi trebalo da stranci imaju jednu provjeru veliku da bi dobili naše papire i kod nas boravište. Međutim postavio bi jedno drugo pitanje kako Hrvati iz okolnih zemalja naših imaju prava da dođu u Hrvatsku, da rade pa čak i da žive isto tako dolaze na velike prepreke i velike probleme kad su u pitanju njihovi dokumenti pa da ne govorimo za Hrvate koji nisu u blizini, koji su čak u Americi, Boliviji, Austriji i okolo po 6 mjeseci to ne mogu dobiti. Ima jedan primjer da je čovjek iz Bolivije Hrvat sirotinja koji je trebao dobiti kuću u Hrvatskoj i bila mu odobrena nije mogao dobiti papire i vratio se nazad u Boliviju. Stoga upravo ovo o čemu i predlažemo da se ti zakoni o Hrvatima izvana koji bi htjeli živjeti ili vratiti u Hrvatsku državu pojednostavni, omogući isto tako pravo kao i svima nama Hrvatima koji živimo u Hrvatskoj državi jer sve susjedne zemlje Slovenija, Italija, Austrija, Njemačka svojim ljudima dozvoljavaju uz malo dokazivanja njihovog podrijetla dozvoli im dobiti dokumente i raditi u toj zemlji. Ja smatram da bi mi Hrvatima iz čitavog svijeta trebali dozvoliti da vrlo lagano i u vrlo kratkom vremenu dobiju dokumente i imaju pravo na rad kao i svi drugi Hrvati. Oni su otišli iz ove države ne svojom voljom već su otišli protjerivanjem, proganjanjem i sada su proganjani jer ne mogu po 6 mjeseci dobiti svoje dokumente. Stoga vas pitam kao pravnika kako smatrate taj dio i da li naši Hrvati mogu tako lakše dobiti i da … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću. Ja bih vas lijepo molio da gledate na vrijeme točno da vas ne bi morao prekidati. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Kolega Mišić, potpuno se slažem sa vama i nemam drugi odgovor nego da se i ja zalažem za što jednostavnije procedure. Da bi procedure bile jednostavnije zakon mora biti precizan, mora biti jasan i ne smije ostaviti nikakav veliki, široki prostor za diskrecijsku ocjenu nego ako znači je jasna i precizna definicija tada i to ide. A između ostalog zašto ćemo tražiti da zakon ide u redovnu proceduru, a ne ovako postoji jedan odličan amandman našeg saborskog odbora, znači da Hrvati koji su izvan Domovine da nemaju status stranca u ovakvim stvarima i u ovakvim postupcima o kojima ste govorili. I to je zapravo da Vlada promisli i o tom amandmanu i onda nakon evo još jednog kraćeg vremena analize da donesemo zaista zakon koji će bit pravi. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bošnjakoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bošnjaković, ono o čemu ste vi razgovarali je pitanje otvorenosti, ali pitanje otvorenosti nije pitanje samo zaštite našeg tržišta rada, nego je intencija ovog zakona bi trebala biti da u sklopu direktive mi naše tržište rada osiguramo, da naši radnici u Hrvatskoj dobiju posao i da ne bude im konkurencija netko tko dolazi izvana, koji će raditi i za nešto niže nadnice. S druge strane drago mi je da ste evo priznali da je zakon aljkavo napisan, jer očito da nije bilo suradnje između Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva rada i mirovinskog sustava jer bi vjerojatno ovaj zakon izgledao drugačije. Nadam se da će prijedlozi SDP-a, amandmani koje smo predložili ući u razmatranje u drugom čitanju i mi iz SDP-a ćemo također podržati da zakon ide u samo drugo čitanje. Kad govorimo o Hrvatima izvan Domovine, napominjem da svi oni koji imaju hrvatsko državljanstvo mogu pristupiti hrvatskom tržištu rada kao i naši građani u Republici Hrvatskoj i da tu nema nikakvih, nikakvih ograničenja. Ali opet napominjem otvorenost da, ali sa zaštitom našeg tržišta rada u skladu sa direktivom jer nam to direktiva pruža.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na replici. Odgovor uvaženi kolega Bošnjaković, izvolite.
Poštovani kolega Mrsić, pitanje nadnica o kojima ste govorili to nije pitanje zapravo zakona to je pitanje samog tržišta koje će zapravo izbalansirati visine nadnica i na to zapravo zakonom se ne može utjecati. Predmet ovog zakona jest implementacija direktiva o kojima smo ovdje govorili, a implementacija direktiva to znači da moraju biti približno slični ili jednaki uvjeti na području EU, a vezano uz ova pitanja u kojima ovaj zakon govori sezonski, znači radnici. Zatim premještaj radnika unutar trgovačkih društava je vezano za informacijski sustav. Tako da s te strane mislim da tu nema nikakve dvojbe. Što se tiče, ne mogu reći da je aljkavo napisan. Zakon je u svojoj velikoj većini dobar zakon. Međutim, on zaslužuje ipak još jednu raspravu jer je bilo i veliki interes javnosti je bio, brojne su primjedbe, brojni su amandmani, a na koncu vidimo i ovdje u našem Hrvatskom saboru da također nadležni odbori predlažu cijeli niz amandmana. I stoga mislim da bi bilo korisno, evo mi u klubu HDZ-a predlažemo Vladi da ovo ipak ide u redovnu proceduru u kojoj će se zapravo sve to još jednom analizirat i nakon toga da ćemo donesti jedan zaista zakon koji je dobar.
Zahvaljujem kolegi Bošnjakoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bošnjakoviću, kao iskusan pravnik i bivši minisar, dugogodišnji dužnosnik kazali ste da se ne trebamo bojati stranaca. Ne trebamo se mi bojati stranaca, ali ne trebamo se bojati ni onoga najgoreg. Trebamo se bojati onog što se najgore događa da nam prostori, 2/3 Hrvatske su doslovno prazni od Dalmatinske zagore, Ravnih kotara, Like, Gorskog kotara, Slavonije, pa i Zagorje. Kad govorimo o zakonu složio bih se s vama da bi trebala cijela cjelovita izmjena. Međutim, mi uvijek govorimo europska direktiva. Šta znači riječ direktiva? Da je netko naredio da moramo napraviti? Ja mislim da to nije istina? Da je to više smjernica, europska smjernica, a to je drugo što imamo mi mentalni sklop … [[Govornik se ne razumije.]] Europsku uniju, kad uđemo u Europsku uniju sve te direktive su fenomenalne, odlične, … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, danas po pitanju našega prostora, po pitanju događanja u svijetu gdje imamo znači epske razmjere seobe naroda zbog rata i ugroženosti na sjeveru Afrike gdje su države nestale, ne postoje a mi imamo prazne prostore. Postoji mogućnost da u te prazne prostore, jer milijardu ljudi po istraživanjima, milijardu ljudi želi doći u EU. Gdje će doći? Možete li objasniti, gdje su prazni prostori. Problem imamo, ali šta mladi bježe, šta su opljačkane i devastirane brojni gospodarski subjekti i izdani nacionalni interesi. To je ključni problem, zbog toga mladi odlaze. Pa bih vas pitao kako vi promatrate to pražnjenje tih prostora u današnjoj situaciji kad imamo epske razmjere, znači seobe ljudi iz tih prostora koji nisu krivi, jer to je očito iscenirano. Ali gdje će doći? Hoće doći u prazne prostore ili pune prostore? Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na replici. Odgovor uvaženi kolega Bošnjaković. Izvolite.
Kolega Bulj, vi vrlo često govorite o praznim prostorima i to je doista odlična tema i govorite o svom kraju iz kojeg dolazite gdje zapravo to svjedočite i vidite. Ja sam dok sam bio u izbornoj kampanji osmišljavao je moj sin koji se time bavi i ja sam kampanju vodio na način da sam se po izbornoj jedinici vozio biciklom i prešao sam gotovo cijelu izbornu jedinicu biciklom, to je ova 6. izborna, gdje sam se susreo s ovim o čemu vi govorite. Uz Posavinu onaj potez od Siska pa dalje prema Novskoj doslovce poluprazna sela. Prekrasna sela, prekrasna priroda, predivna plodna zemlja, međutim nema ljudi. To nije nastalo ja bih rekao da adresiramo na ovu ili na onu vladu, nego naprosto godinama su se ta sela praznila, ljudi su nalazili nekakva zaposlenja na drugim mjestima. I ja ako me pitate gdje vidim rješenje, vidim rješenje da stimuliramo te ljude da naseljavaju te prostore, da se bave gospodarskom aktivnošću. I upravo tu ta otvorenost i članstvo u EU mislim da nam može pomoći jer razni fondovi postoje, razni izvori sredstava postoje gdje bi se puno tih ljudi koji bi željeli pokrenuti nekakvu aktivnost i naseliti taj prostor mogli nać. Pa uz to ako pridodamo i mjere naše Vlade koja će sasvim sigurno proizać, mislim da je to jedan dobar put. Međutim, ono što je sigurno, to nije proces koji će se dogoditi preko noći. Mi u principu tu zahtijevamo i trebamo napraviti jednu snažnu strategiju jer vi gotovo u svakom vašem izlaganju govorite o tim praznim prostorima i mislim da svako u svom kraju iz kojeg dolazi može upravo to prepoznati o čemu govorite. Jer najveći neprijatelj Hrvatske je ili zapravo najveći problem je loša demografska slika i ovi prazni prostori. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bošnjakoviću na odgovoru. Ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Tema je Zakon o strancima i po meni ima više spornih odredbi, a najviše me uznemirava jedan slučaj de facto protjerivanja iz naše zemlje Vita Jedličke. Vit Jedlička je na desnoj obali Dunava napravio državu zvanu Liberland i ne bi to bio problem da Hrvatska ne radi protiv sebe. A o čemu se radi? Naša državna granica je takva da nama pripadaju sa lijeve obale Dunava mjesta koja se zovu Karapandža, Kenđija, Blaževica, Kolonđoš, Zmajevac, Zmajevac 2, Poluostrvo, Zverinjak i Srebrenica, znači to su mjesta koja su sa srpske strane Dunava, a zbog promijenjenog toga mi de facto nemamo kontrolu nad njima već susjedna država. A s druge strane se na našoj strani Dunava nalazi mjesto koje se zove Siga, znači to je jedno područje koje je nesrazmjerno manje od područja koje se nalazi našeg područja koje se nalazi sa srpske strane Dunava. Zašto govorim o tom problemu? Zato jer to područje Sige Hrvatske ne tvrdi da je ono dio Hrvatske, Srbija ga ne svojata, međutim što je Hrvatska napravila? Hrvatska je Vita Jedličku uhitila na tom području čime je de facto priznala odnosno pokazala da ima vlasti nad tim područje i da ga smatra dijelom Hrvatske. Time je Srbiji otišla na ruku i zapravo legalizirala status ovih brojnih područja koje sam spomenuo sa lijeve obale Dunava i napravila nama štetu. Vit Jedlička je neuobičajeni imigrant, on nije došao zbog ne znam nekih prizemnih razloga u to područje Liberlanda odnosno kako se već zove Sige, već je došao sa razlogom da tamo napravi državicu koja bi bila treća na svijetu po veličini odmah iza Monaca i Vatikana, i cilj je bio razviti turizam, dovesti ljude tamo jer ljudi tamo trenutno nema itd., itd. Međutim, zbog prelaska, a pazite koji je ovo paradoks, sada ćete se vi smijati, Hrvatska to područje smatra, očito je tamo policija tamo naša jest, kao dijelom Hrvatske odnosno svojom jurisdikcijom, a istovremeno on koji je iz Hrvatske prešao na to područje njega uhićuje zbog, pazite zbog čega, pazite koji paradoks, zbog kao nezakonitog prelaska granice. A istodobno to područje Hrvatska smatra svojim, čovjek je prešao iz Hrvatske na to područje. Znači totalan jedan paradoks, totalan jedan apsurd i za razliku od tisuća stranaca koji nisu iz EU kao što je Vit Jedlička iz Češke, za razliku od tisuća stranaca koji mnogi ni nemaju valjane putne dokumente niti odgovarajuće vize, njima se svima dozvoljava prolazak kroz Hrvatsku, ulazak u Hrvatsku, dio njih ovdje i ostaje, a Čeh Vit Jedlička koji nikome nije bio nikakva prijetnja, koji je samo stavio Hrvatsku u pozitivnom kontekstu na svjetske vijesti koje je da tako kažem napravio medijsku atrakciju, njega se procesuiralo, njega se izbacilo. Paziti ovo što kaže Zakon o strancima, veli u smislu članka rješenje o protjerivanju članak 105. „rješenje se može donijeti ako stranac nezakonito boravi“, čovjek je boravio na tom području Sige koju Hrvatska nikad nije tvrdila da je njeno. Znači nije prekršio točku 1. Broj 2. „prijeđe li i pokuša nezakonito prijeći državnu granicu“, niti on to nije radio. A kojim slučajem da je to učinio, kojim slučajem da Vid Jedlička nezakonito prešao granicu što bi zapravo moglo se smatrat spornim jer Hrvatska ne tvrdi da je to područje naše. On ima pravo sa strane Dunava, znači po međunarodnom plovnom putu jednostavno se iskrcat na području Sige i tamo bit, ali hrvatska država njega hapsi, protjeruje sa teritorija koji nije dio naše države. I time ponavljam priznaje Srbiji pravo nad tim područjima na lijevoj obali Dunava. Pazite treće, pomaže u nezakonitom ulasku, tranzitu ili boravku. Po meni Vit Jedlička ni jednu od tih stvari nije radio. Mislim da, i četvrto kaže sklopi brak iz koristi. Pazite sad ovu misao, što znači sklopiti brak iz koristi? Ima jako puno ljudi u našoj zemlji koji su sklopili brak iz koristi. Ima ljudi koji se žene iz ljubavi, i muškaraca i žena, ali ima i muškaraca i žena koji se iz raznih drugih motiva najčešće materijalnih odlučuju za ulazak u brak s nekim npr. ovisno o tome kolika je plaća te osobe, njen društveni status itd. itd. I sad šta se događa? Po meni bi članak 4. trebao glasiti ovako tko sklopi fiktivan brak s ciljem stjecanja državljanstva ili prava boravka a ne ko sklopi brak iz koristi. Jer to sklopiti brak, jer pazite ovo recimo da sam ja npr. žena iz Kenije i da je moj kolega Bunjac iz Živog zida muškarac iz Hrvatske sad ja se iz koristi neke ajmo reći udam za njega i mi živimo zajedno, mi živimo zajedno. Jesam li ja sklopila brak iz koristi? Jesam, ali nema šta sad država po tom ključu, može reći sad ćemo mi tebe deportirati jer si se ti iz koristoljublja ne znam a ne iz ljubavi udao, u dala. Znači smatram da je ovaj izraz sklopiti brak iz koristi pogrešan jer je brak valjan čak i ako je iz koristi. Evo ako se, vi možete sklopiti brak iz raznih razloga dame i gospodo. Kaže prekrši propis o zapošljavanju i radu stranaca, počini kazneno djelo neko, pravomoćno je osuđen u inozemstvu za teške stvari i ne znam opetovano čini prekršaj. Smatram da je Vit Jedlička osoba kojoj treba ukinuti mjeru protjerivanja iz Hrvatske, smatram da mu treba dozvolit da sa strane Dunava, sa strane Dunava može doći na područje te Sige a u slučaju da je sporan njegov prijelaz na područje Sige sa strane Hrvatske pa neka država Hrvatska napravi granični prijelaz, neka napravi granični prijelaz i onda će čovjek prelazit preko graničnog prijelaza. Ali problem je što graničnog prijelaza nema. I ako hoće sa kopnene strane čovjek ući u svoju državu Liberlend nažalost on to ne može. Ja bi stoga u završetku vama pročitao njegovo pismo upućeno Hrvatskom saboru. Ono glasi ovako od Vita Jedličke „Poštovani članovi Hrvatskog sabora, dame i gospodo na prvom mjestu dopustite mi da vam čestitam 25. obljetnicu međunarodnog priznanja Hrvatske koju ste proslavili 15. siječnja. To je bitan događaj u povijesti hrvatske države. Bilo je potrebno puno truda kako bi se uspostavila i izgradila vaša zemlja, zemlju koju poštujem i kojoj se divim. Predstavljam miroljubivu i slobodnu naciju ljudi koji su spremni na suradnju sa Republikom Hrvatskom sastavljenu od 400 tisuća ljudi koji su se prijavili za državljanstvo a mnogi od njih su svjetski poznati arhitekti, umjetnici, investitori, poduzetnici ili diplomati. Mi vjerujemo da su ljudska sloboda, ograničena vlast i slobodno tržište najbolji elementi za postizanje procvata društva. Radimo na primjeni najbolje prakse upravljanja iz prošlosti s decentraliziranim tehnologijama upravljanja budućnosti. Inspirirani smo uspješnim državama kao što su Hong Kong i Monaco koje neprekidno omogućavaju značajnu dobit susjednim državama. Preko 40 tisuća poduzetnika izrazilo je jasan interes za ulaganje u našu zemlju. Naši ekonomisti predviđaju da puni razvoj Liberlanda može pomoći potaknuti gospodarski rast u Hrvatskoj za 1% godišnje te drastično smanjiti nezaposlenost u cijeloj regiji. Naša nacija je osnovana 13. travnja 2015. na dan rođenja Thomasa Jeffersona ali izvore naših ideja možete vidjeti u brojnim povijesnim događajima počevši od egzodusa iz davnih vremena. Manifestaciju ovve ideje smo vidjeli i u Američkoj revoluciji ali nedavno kroz osnivanje Liberlanda. Odabrali smo slobodan dio teritorija ranije poznat kao Gornja Siga kao bi izbjegli bilo kakve teritorijalne sporove s drugim državama. Naše granice smo postavili izvan teritorija RH kao i izvan Schengenskog prostora. Iznimno cijenimo nastojanja hrvatske policije da zaštiti granice i spremni smo im pomoći raditi zajedno s njima. Također smo spremni biti pouzdan partner u hrvatskoj vanjskoj politici. Liberland je uspostavio svoja predstavništva u više od 80 zemalja koje imaju za cilj raditi u dogovoru s hrvatskim diplomatskim misijama. Liberland je samo 7 četvornih kilometara veličine što ga čini trećom najmanjom državom u svijetu nakon Vatikana i Monaca. Ljubazno vas molimo, pazite ovo ljubazno vas molimo da poštujete naše pravo da mirno uspostavio taj dio teritorija. Spremni smo otvoriti razgovore između hrvatske Vlade i Vlade Liberlanda kako bismo definirali naš redovni granični prijelaz u skladu s međunarodnim pravom.“ To je ono što ja govorim da je sporno. Da su njega uhitili recimo zbog nezakonitog prelaska granice a nema zakonitog graničnog prijelaza između Sige Gornje i RH. „Spremni smo na suradnju u području protuzakonite trgovine drogom, izručenja zločinaca, borbe protiv terorizma, izbjegavanja poreza i drugih područja vaših interesa. Zahvaljujemo vam na strpljenju dok naporno radimo s ciljem potpunog uspostavljanja naših institucija ali i našeg pravnog i financijskog sustava. Hrvati imaju važno povijesno iskustvo s malim utočištima orijentiranima prema slobodi. Želimo vas podsjetit na samo jedan primjer na Dubrovačku Republiku koja je donijela veliku korist cijeloj regiji ali i svijetu. Željeli bismo graditi na tom povijesnom iskustvu kako bismo u suradnji sa Hrvatskom postali svijetli primjer za ostatak svijeta. Jedan od ključnih aspekata koji su osigurali postojanje Dubrovačke Republike je bilo snažno poštivanje slobode koji je u sloganu „Sloboda se ne prodaje za svo zlato na svijetu, a naš moto je živi i pusti živjeti!“. Ako s nama dijelite vjeru u slobodu pozivam vas da ju s nama slavite u proslavi 2 godine od uspostave države Liberland 13. travnja 2017. godine u Liberlandu. Naša glavna namjera je bliska suradnja sa regionalnim i središnjim hrvatskim vlastima u ekonomskom rastu regije kako bi se osiguralo da Hrvatska funkcionira u harmoniji kao partnerom u svom neposrednom susjedstvu.“ Evo dragi prijatelji i kolege, ja sam vam pročitao pismo Vita Jedličke i apeliram još jednom, da se znači ova odluka o protjerivanju ne odnosi na gospodina Vita Jedličku, jer nije osoba koja šteti Hrvatskoj u ekonomskom smislu ili bilo kojem drugom smislu, ne ugrožava naš teritorijalni suverenitet jer ne polaže pravo na dio teritorija kojeg Hrvatska smatra svojim. A da se pritom uspostavi kontrola nad državnom granicom što se tiče ilegalnih imigranata koji, znači kao što smo imali prilike već par godina od koliko ova izbjeglička kriza traje nesmetano prelaze preko naše zemlje. Još jednom želim reći da su sloboda, pravo na da tako kažem samoodređenje itd. najviše vrednote koje postoje. I smatram da je odluka Hrvatske da silom uspostavlja vlast nad tom gornjom sigom i tvrdi da je to dio Hrvatske i protjeruje ljude od tamo, legalizira status područja koji se nalaze sa lijeve strane Dunava koje spadaju pod Hrvatsku a koje je Srbija zapravo okupirala i drži pod svojom kontrolom. I umjesto da Hrvatska država nad tim područjima protjeruje ljude koji nezakonito tamo borave, znači umjesto da Hrvatska uspostavi kontrolu nad svojim vlastitim teritorijem koji nije naš, koji u međunarodnom pravu ne svojatamo mi od tamo protjerujemo ljude kažem poput Vita Jedličke koji su jedan primjer u cijeloj ovoj migracijskoj priči. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Ivanu Pernaru ili gospođi Pernar Bunjac kako već ste naveli u raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Ja svakako moram okrenuti nekako malo tu priču, jer ova je priča meni izgledala kao da je bajkovita, ali uopće nije. Meni nije nikako bajkovito i pogotovo što sam doživio '91. kad su me istjerali iz kuće u kojoj sam živio, imali smo jednu takvu vlast koja je rekla vi više niste vlasnik. Međutim, nisu definirali tko je vlasnik toga imanja kojeg sam vlasnik, nego je ostalo negdje tamo. Međutim, treba uzeti u obzir nisam se ja nikad toga odrekao. Prema tome, kad se pojavi jedan tako nadobudni političar koji tvrdi da je nešto njegovo i proglasi se, samo proglasi ili kako god mi to nazvali nekim predsjednikom Vlade i to ide još komunicirati onda prvo treba ja mislim vratit se u neku prošlost i utvrditi kome to stvarno pripada, da onda može jednoznačno nešto prisvojiti sebi jer na ovakav način ja bih volio vidjeti samo kako bi bilo da se on pojavio tamo '91. krajem ili '92. pa da je onda možda predstavnicima tzv. Republike Srpske krajine rekao ne to je moja država. Od nas može dobiti samo jedan da kažem onako udarac u rit, pa mislim da je ovo što je policija napravila vrlo bilo uglađeno i na lijep način iskomunicirano. A u ono vrijeme sigurno bi dobio metak u glavu, pa bi to bila jedna poruka što znači sloboda. Prema tome, uzmite u obzir da uzimanje nečega i samo proglašavanje nije sigurno akt kojega pojavi se neki nadobudni političar koji je iz neke desete zemlje i kaže ja ću baš tu imati svoje pravo. Ja bih volio vidjeti zašto to pravo nije ishodio u Češkoj na nekoj granici, ima i tamo Dunav. Vjerojatno je Dunav i tamo mehandrirao, pa je mijenjao tokove, mijenjao neke i živote, ali sigurno nikada nitko nije dozvolio da se pojavi netko sa strane i uzme i kaže evo danas to je moje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Gospodine Panenić, hvala vam na vašem izlaganju i ono što mislim da hajmo reći na neki način miješate tako reći kruške i jabuke jest u tome što Vit Jedlička nije proglasio državu Liberland na području kojeg Hrvatska smatra svojim. Znači, on je to proglasio na području koji po granici iz ne znam koje '47. pripada Srbiji, a nad kojim Hrvatska ne polaže pravo. Da je gospodin Vit Jedlička došao unutar granica naše zemlje, da je došao recimo unutar područja koji je međunarodno priznato kao Republika Hrvatska na tu avnojevsku granicu, granicu koju mi smatramo svojom i da je proglasio neku svoju republiku ja bih rekao gospodine Jedlička vi niste u pravu, vi to ne možete i ja bih ga prvi također deportirao. Međutim, on nije kažem došao na područje hrvatske državne granice već je došao na zemlju na kojoj niti Hrvatska ne tvrdi da je njena, a Srbija je se odriče. Znači, nije nikome smetao. On je zapravo politički progonjen i Hrvatska je u postupanju prema njemu prekršila zapravo međunarodno pravo jer nije imala pravo nad zemljom koja nije njena provodit jurisdikciju. A time što je to napravila, što je uspostavila jurisdikciju nad nečim što nije dio hrvatske zemlje je zapravo legalizirala ono što Srbija radi, a to je uzurpiranje hrvatske zemlje punoj većoj nego što je Vit Jedlička zauzeo sa lijeve obale Dunava. I zapravo se odlukom hrvatskih vlasti ide na ruku srpskim vlastima koje do današnjeg dana te hrvatske džepove, ajmo ih tako nazvati, sa lijeve obale Dunava uzurpiraju. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Kolega Pernar, u dilemi sam da li da uđem s vama u raspravu na način da saborski zastupnik zapravo zauzima jedan položaj veleizdajnika u smislu što se odriče hrvatskog teritorija. Vi tvrdite da to nije hrvatski teritorij. To ja nisam nigdje vidio ili da vašu raspravu shvatim u onom vašem stilu kao jedan performans u smislu, dali ste jednu izjavu na jednom portalu, to sam jučer malo gledao u jednom studiju, ne znam Sarajevo bilo gdje, kako često u vašim raspravama u glavu saborske zastupnike odnosno Sabor provodite cirkus. Ja nisam shvatio vašu raspravu da je ozbiljna, nisam shvatio da se odričete hrvatskog teritorija i nisam shvatio da mislite ozbiljno ovo što ste govorili. Što se tiče braka koji ste spominjali iz koristi, znate brak iz koristi se može napraviti, ali on nije konzumiran. Pa i u Svetoj materi crkvi u kanonima Svete matere crkve znate može doći do poništenja braka koji nije konzumiran. I vrlo lako se može utvrditi brak iz koristi. Tako da ja mislim da ste i tu u krivu. Ali vjerojatno ćete mi u odgovoru na repliku potvrditi da niste mislili ozbiljno i da je to još jedan u nizu od vaših performansa vezano za teritorij Hrvatske preko lijeve obale Dunava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vardi na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar.
Gospodine Varda, o.k. ako vi tvrdite da je to područje dio Hrvatske iako nikada nije bilo obuhvaćeno unutar hrvatskih državnih granica, time se istodobno odričete prava nad hrvatskim područjima u tim granicama koje su bile definira'47., a koje su i danas na snazi jer nikada neki drugi dogovor nije bio postignut i vi zapravo pristajete na veleizdaju u puno većoj mjeri. A zašto? Zato jer se sa desne strane Dunava nalazi samo ta nesretna gornja Siga, a sa lijeve strane Dunava nalazi se puno više tih područja. Ja ću ih opet imenovati Karapandža, Kenđija, to su ogromna područja na sjevernoj Baranji, Blaževica, Kolonđoš, puno veća područja nego Siga, Zmajevac, također je puno veći nego Siga itd., itd., itd. Što vam hoću reći? Da Hrvatska time, tj. da vi time što tvrdite da je Dunav taj koji predstavlja graničnu liniju, a ne granice koje su bile zadnje dogovorene predstavlja stvarnu crtu razgraničenja. Vi se time odričete gospodine Varda čega? Odričete se svih hrvatskih područja s lijeve strane Dunava. I ta vaša matematika u kojoj mi dobivamo malu Sigu, a Srbima dajemo šest drugih prekodunavskih velikih područja, parcela, ta matematika je po meni veleizdajnička, a ne moja gospodine Varda. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio u ime Kluba zastupnika HNS-HSU-a uvaženi kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospođo državna tajnice. Ovo je iznimno važan zakon o kojemu danas raspravljamo i na neki načini protestiram što se trivijalnim temama pokušava zagaditi i zamagliti ova tema. Na ovakav način kako slušamo iznimno važne teme, ako hoćete od demografije u Hrvatskoj, nacionalnoga suvereniteta, ako hoćete ljudskih prava, ako hoćete naših obveza unutar EU, ako hoćete načina kako ćemo se suprotstaviti eventualno novoj izbjegličkoj krizi, sve to zapravo pada u drugi plan zbog trivijalnih i banalnih priča koje nikakve veze nemaju s ovim zakonom. A koliko je zakon važan, svjedoči činjenica da usred ove rasprave klub HDZ-a, nadam se da gospođa državna tajnica to znadete, najavljuje da će kod glasovanja tražiti da se zakon vrati u postupak prvog čitanja. Dakle, klub vladajuće stranke je svjestan da zakon kako je predložen ne valja i da ga valja doraditi. Već sama činjenica da zakon o izmjenama i dopunama Zakona sadrži 123 članka svjedoči jednu praksu koja nije dobrodošla u ovome Domu već godinama, a to je da kada se rade tako opsežne izmjene i dopune, podsjećam radi se o ovolikom materijalu, da je onda minimum pristojnosti da se pripremi prijedlog novoga zakona. U ime Kluba zastupnika HNS Liberalnih demokrata i HSU-a najavljujem da ne možemo podržati ovakve izmjene iz čitavoga niza razloga i iz načelnih pa i iz konkretnih. Pokušat ćemo ukoliko se zakon ne vrati u prvo čitanje amandmanima koje smo uputili u postupak izmijeniti loš duh ovog zakona kad se govorio o ponašanju hrvatskih građana u tretmanu izbjeglica. Ali ukoliko ne prođu ti amandmani mi ne možemo biti za ovaj zakon. On načelno ne odgovara ni duhu ni nacionalnim potrebama RH. Zakon o strancima kakav imamo sada nije ništa drugo nego odraz jedne iznimno autistične da se ne shvati krivo, ne u medicinskom smislu nego orijentacijski, autarkične, zatvorene politike. Mi imamo iznimno rigidnu useljeničku politiku. RH je među europskim zemljama koja ima najmanje stranaca koji žive u njoj. Prema posljednjim podacima radi se o 0,6%. Samo za usporedbu recimo jedna Španjolska ima 12% stranaca da ne govorim o drugim zemljama. O čemu se radi? Radi se o neshvaćanju dugoročnih demografskih potreba RH. Nije demografija samo noviji prirodni priraštaj novorođenom djecom, nije demografija samo isključivo obiteljska politika, demografija je dugoročno promišljanje stavljanja u funkciju kompletnih resursa koje imamo a ako nemamo ljudskih da ga nadoknadimo. A što mi radimo? Mi već godinama provodimo takvu politiku da nam bjelosvjetski lopovi i mafijaši bez problema dobivaju hrvatske putovnice ali kod običnoga svijeta poštenih ljudi, visokostručne spreme, eksperata stavljamo im brklju pred nos i kažemo ne nećemo vas pustiti u Hrvatsku. I onda se mi tu svađamo oko kvota koliko će radnika doći u brodogradilišta. Pa ne radi se o tome. Pogledajte strukturu nezaposlenih, pogledajte strukturu teško zaposlivih i vidjet ćete, pitajte Gospodarsku komoru pa ćete vidjeti koliko očajnički trebamo ekspertnih znanja i ljudi koji to nose. Što ćemo sutra kad nam cijeli sustav zdravstva prizna konačno koliki su mu ljudski nedostaci, kadrovski nedostaci. Imamo slučajeve gdje ugledni strani diplomat nakon savršeno određenog diplomatskog staža u RH dobija najviše odlikovanje od predsjednika države za sve što je učinio za odnose između Hrvatske i njegove države, oženi se za hrvatsku državljanku, nastavlja raditi u svojoj zemlji jer ima takav status, ali povremeno dolazi u Hrvatsku i ne da mu se nikakva mogućnost da ovdje sa svojom suprugom boravi dulje od onih famoznih 90 dana unutar 180 dana a to je obična viza. Ali zato ljudima koji su unijeli nešto malo kapitala za kojega ne znamo uopće koje mu je porijeklo bez ikakvih problema dajemo trajno nastanjenje i oni nemaju nikakva ograničenja a uopće u Hrvatskoj ne žive nego dođu mjesec, maksimalno dva godišnje. Birokratski način razmišljanja spustio je rampe na našim granicama prema kvalitetnim, dobrim ljudima koji bi htjeli doći živjeti u Hrvatsku, koji su ovdje putovali kao turisti, koji su ovdje htjeli kupiti nekretninu, koji su ovdje htjeli zasnovati neki novi život, koji su se ženili i udavali ali procedure koje prolaze su takve da se obeshrabre već od prvoga koraka. Dakle govorimo o duhu zakona koji je star i staromodan, pregazilo ga je vrijeme i mi moramo ako već hoćemo slijediti maksimu koju je predsjednik Vlade Plenković iznio ovdje da će demografska politika biti jedna od najvažnijih politika ove Vlade onda moramo promijeniti cijeli koncept zakona i drugačije razmišljati. Da li to znači spuštanje kriterija prema onima koji nose rizike prema našoj sigurnosti? Ma naravno da ne. Ali svakako znači promjenu retorike prema ljudima koji dolaze iz drugih zemalja i žele živjeti s nama. To svakako znači da nam se nikako ne smije dogoditi ono što se dogodilo jučer kad je predsjednica u Kleine Zeitungu rekla da smo primili pogrešne izbjeglice. Primili smo kaže muškarce u najboljoj snazi a ne žene i djecu iz Aleppoa. Zamislite primili smo izbjeglice koje su nam došle a nismo primili izbjeglice koje nisu. Pa nevjerojatno da političar u 21. stoljeću tretira muškarca kao topovsko meso oprostite to je ispod razine suvremene politike. Tako razgovaraju rati generali 1. i 2. svjetskog rata. To nije dobra poruka niti o našem imidžu, niti o tome kako ćemo tretirati situacije s izbjeglicama u budućnosti. Ako smo već proživjeli jedno sjajno iskustvo, sjajno utoliko što smo ostali čistoga obraza, što smo pokazali svoju ljudskost, što smo tamo gdje institucije prvih deset dana nisu mogle reagirati uskočili mi kao građani i nakon toga kad su se institucije potpuno pripremile, ekipirale, tehnički uspostavile mrežu, ako smo odradili posao do kraja čistoga obraza i humano zašto sada idemo u kriminalizaciju solidarnosti? Prema zakonu ovako kako ga postavlja ovaj prijedlog izmjena i dopuna svaka osoba koja na putu izbjeglicama koje su prešle a sve su izbjeglice prešle granicu ilegalno pruži jednu jedinu jabuku, pelenu, vodu ili bilo koji oblik pomoći uključujući i orijentaciju upućivanje prema prvoj mogućoj instituciji za prihvat, prema policiji, prema Crvenom križu, prema merhametu, prema bilo kojoj instituciji koja se brine o izbjeglicama prema dakle onima koji u sustavu tek trebaju doći u kontakt s izbjeglicom. Dakle, ako pružite bilo kakvu pomoć vi se prema ovim izmjenama zakona kriminalizirate, a to nikakve veze nema sa europskim direktivama. Dakle, onaj dio koji se ovdje implementira, a posljedica je triju direktiva nikakve veze nema sa izbjeglicama i osobama koje su otišle od kuće iz ljute nevolje. Malo tko ode od svoga praga i od svoje kuće samo zato što je sunce negdje ljepše. Najljepše je sunce tamo gdje si rođen. Domovina je tamo gdje se govori tvojim srcem i tvojim jezikom i nitko iz svoje Domovine ne ide a da ga nije stisla ljuta nevolja. I takvim ljudima ne pružiti ruku nije dobro, nije ljudski. Ostanimo ljudi, jer i naši su ljudi bili izbjeglice i naši su ljudi na žalost samo glavu nosili na ramenu kad su bježali od tamo gdje im života nije bilo, barem privremeno i hvala Bogu. U tome smislu razmišljamo kad donosimo nove zakone. Za koga ih pišemo? Koliko će vrijediti? Hoćemo li se morati sramiti ili je bolje da učimo i na tuđim greškama, ali da učvršćujemo svoj ponos. I zato što se nas tiče klub Hrvatske demokratske zajednice napravio je dobru stvar kad je predloži da se Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strancima s konačnim prijedlogom zakona vrati u redovnu proceduru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Goranu Beusu Richembergu na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo složio bih se sa kolegom Goranom da je nama potreban kompletno novi zakon o ovoj tematici, jer ovolikim izmjenama pruža se mogućnost velikim greškama koje će nas opet zakomplicirati cijelu situaciju sa strancima, sa stranim radnicima i sa onim što nam je dosta potrebno u našoj državi. Jer bez obzira što naši ljudi odlaze širom Europe trbuhom za kruhom postoji niz poslova koji na žalost u Hrvatskoj ljudi ne žele raditi, pa su to veliki problemi sa radnicima u poljoprivredi na stočarskim farmama, na povrtlarskim farmama gdje jednostavno naši ljudi ne žele ili raditi taj posao ili smatraju da je to premalo plaćen posao, a naši farmeri imaju velike probleme sa radnicima koji iz Republike Bosne i Hercegovine i iz Rumunjske žele raditi takav posao za cijenu koja im se ovdje plaća. Do sad su oni više puta pokušavali rješavati taj problem, no ni jedna Vlada nije imala sluha za to i ni jedan zakon to nije ozakonio. I onda dolazimo do toga da imamo ilegalne radnike koji dolaze raditi, jer farmeri sami ne mogu stići napraviti taj posao, a u Hrvatskoj takvih radnika ima vrlo malo. Potrebno je po meni napraviti novi zakon stručno napravljen i da bude fleksibilan, da bude u toku vremena u kojem se nalazimo. A što se tiče izbjeglica tu treba biti oprezan. Vidimo kakva je situacija u Njemačkoj, pa dobro je pružiti ruku svakome u nevolji i ja se slažem da svatko tko je u nevolji da mu treba pomoći. Međutim, među tim ljudima koji su u nevolji postoji jako veliki broj ljudi koji iz nekih drugih razloga kreću prema Zapadnoj Europi i sa nekim drugim namjerama i sa nekim drugim kulturološkim i vjerskim opredjeljenjima koji se jako teško uklapaju u našu kulturu i to je jedna opasnost o kojoj treba voditi računa, a koja bi kasnije mogla se obit svima nama o glavu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lenartu na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Lenart, počet ću od kraja. Ovo što vi zovete opasnošću ja ne vidim kao opasnost nego kao izazov. Ako smo mi već toliko bili čvrsti u svome uvjerenju da slaveći veliku obljetnicu proglašenja islama državnom religijom, odnosno religijom s pravom javnosti u Republici Hrvatskoj prošle godine, dakle ako to ističemo kao nešto čime se imamo ponositi onda se nemamo čega bojati. Osobito se čega nemamo bojati kad pogledamo zapravo tko su bili izbjeglice. Tamo Muslimana, ako su vam oni sporni nije bilo jako puno. Puno je više onih koji su samim svojim rođenjem bili ugroženi u Siriji Jezici, Kršćani, svi oni koji su zbog toga što nisu ni blizu isilovom modelu života na ovome svijetu u startu morali pobjeći jer sam susret sa teroristima je značio njihovu smrt. Ja se ne bih bojao toga. Nemojmo se bojati zbog toga jer imamo neposredno iskustvo života sa drugačijima. Ali ono kad ste već spomenuli poljoprivredu, ja ću vam reći, ja sam bio svjedok ponude nekih kompanija stranih koje su nudile Hrvatskoj da učetverostruče proizvodnju ovčjega mesa. Dakle, svih … [[Govornik se ne razumije.]] i ovaca i janjaca i koza i jarića i sve kupuju unaprijed. Nema šanse. To Hrvatska nije u stanju proizvesti unatoč svojih 400 tisuća hektara neobrađene državne poljoprivredne zemlje, jer tu vrstu posla mi nismo u stanju razviti. Šest ili sedam tisuća kuna za posao nekoga tko će se baviti ovcama je kod nas apsolutno ispod svake razine, pa nam onda taj posao rade useljenici iz stvarno dalekih zemalja koji nikad možda prije toga nisu ni vidjeli Hrvatsku, a ni ovce.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Beusu Richemberghu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Kolega Gorane, spominjete izbjeglice što se s vama u potpunosti mogu složiti da ljudima treba dati pomoć, da ih treba opskrbiti, da ih treba zaštiti u ovom dijelu, prehraniti, staviti u tople prostorije da žive kao normalni ljudi. I s tim bih se uvijek složio. Međutim, davati strancima prebivalište u Hrvatskoj državi na jednostavan način, smatram da to nije dobro. Vidite i sami da i u Njemačkoj imaju već probleme i sama kancelarska Njemačke već je dosta puta u svojim političkim, a i ostalim njemačkim medijima prozvana za taj dio koji je uradila, međutim to je tako. Sjetite se našega rata, naše izbjeglice koje su bili u Njemačkoj, smatramo Njemačku demokratskom zemljom koja je najmanje, svi ćemo reći 50 godina ispred nas, sve naše izbjeglice koje su otišle u Njemačku dobile su statut izbjeglice, dobile su pomoć. Kada se završio rat čak negdje gdje prestalo samo pucanje kada su došli bili oni su ih već vraćali nazad u svoje domove, smatrali kaže nema tamo više rata. Ja se slažem sa vama da bi takve ljude trebalo spasiti od pucanja i svega, a kada se završi lijepo rat nek se vrate svojim kućama. Hrvati iz svijeta ne mogu se vratiti ovdje i dobiti svoje dokumente. Svi dobro znate zašto su otišli i kako se osjećaju ti ljudi. Mi trebamo te ljude vratiti nazad, napraviti demokratsku zemlju i dobru zemlju da oni ulažu ovdje, ima i sirotinje koja bi se vratila, međutim i njima nije odobreno. Prema tome, slažem se da u Hrvatskoj državi demokracija treba krenuti, ali u jedan smjer, prvo za Hrvate koji su prognani, pa sve druge ljude koje treba spasiti kada su u nevolji ja se u potpunosti slažem. Ali dobiti lagano dokumente, to ne možete nigdje u svijetu ni u jednoj državi. Ako ste stranac ne možete nigdje u svijetu dobiti lagano dokumente. Prema tome, nemojmo Hrvatsku rušiti radi reći da nismo demokrati ako ne damo strancima dokumente. Dajmo Hrvatima i oni ne mogu dobiti u Hrvatskoj nažalost, a stranci svakako da trebaju biti provjereni i na kapaljku pušteni u Hrvatsku državu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Beus Richembergh. Izvolite.
Sva sreća da je HDZ nakanio vratiti ovaj zakon u prvo čitanje, inače ako bismo se morali opredjeljivati oko onog amandmana Odbora za Hrvate izvan Hrvatske onda jao i kuku jer ja se nadam da i vi znadete kada već govorite o tome da smo mi po nacionalnosti ono što mi smatramo da jesmo i što za sebe kažemo. Dakle svatko može od nas teoretski gledano već sutra postati Hrvat ako to već nije. I sada zamislite da svako živ na ovome svijetu tko kaže da je Hrvat automatski dobije pravo da uđe u Hrvatsku kao što hoće ovaj amandman. Recimo, kažu ljudi da su Hrvati porijeklom iz Irana, dakle načelno gledano to vam je zona sve do Afganistana. A znate koliko tih Haruhvata može doći sutra i reći mi smo vam Hrvati i to stariji od vas i na konto toga uđu bez problema i dobiju sve što im treba. Ali ono što sam zapravo htio reći, nemojmo se bojati stranaca, ajmo se mi više malo zamisliti nad činjenicom kako je moguće da od tih stotina tisuća ljudi koji su prošli kroz Hrvatsku samo njih čini mi se 40-ak je tražilo politički azil. Pa mene sram do Boga da nisu htjeli s nama ostati. Pa šta nam fali? I onda se pogledate u ogledalo i onda vidite šta nam fali, fali nam dobar Zakon o strancima između ostaloga, fali nam tolerancije, fali nam takva atmosfera u kojoj ćemo stvarati novu vrijednost, biti na ponos i sebi i drugim. Puno bolji, vrjedniji, zauzetiji nego što jesmo, manje lažljivi, više tolerantni i onda će nas htjeti pa će doći. Pa onda od tih silnih stotina tisuća ljudi bar će tristo htjeti živjeti s nama u Hrvatskoj. A ovako jadni ljudi vjetar pod petama i da odu što dalje. Mene je bilo sram, ja ne znam kako se vi nosite s tim.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Beus Richembergu na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina raspravu će podijeliti uvažena kolegica Ervina Lekaj Prljaska i uvaženi kolega Veljko Kajtazi. Izvolite uvažena kolegice Ermina.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, uvažena državna tajnice. Evo danas ću se osvrnuti o Zakonu o strancima. Što se tiče prvo bih rekla prijedloga prema kojem se za odobravanje privremenog boravka državljana trećih država koji su članovi obitelji hrvatskih državljana neće zahtijevati predlaganje dokaza o sredstvima za uzdržavanje, smatramo unapređenjem postojeće situacije. Ali svakako treba razmotriti i dosadašnju praksu MUP-a koja je pokazala da se u postupcima odobrenja i produžetka privremenog boravka osoba koje dugotrajno žive u Hrvatskoj, a mnogi su i članovi obitelji hrvatskih državljana, ne uvažavaju dostatno posebne životne okolnosti, te ni socijalne i humanitarne razloge. Zbog toga su se u nezavidnoj situaciji našle osobe koje dugotrajno žive u Hrvatskoj, a koje zbog tranzicijskih i drugih razloga na koje nisu mogli osobno utjecati, nisu regulirale državljanstvo neke od nastalih država na području bivše Jugoslavije pa samim time nisu mogle niti pribaviti nove putne isprave. Takva situacija osobito pogađa članove obitelji hrvatskih državljana kojima je prethodni boravak bio odobren radi spajanja obitelji ili iz humanitarnih razloga, a koji valjanu putnu ispravu nisu mogli pribaviti bez odlaska u matičnu državu što je nerijetko za posljedicu imalo razdvajanje obitelji, a osobito roditelja od maloljetne djece i to na određeno vrijeme. Iz navedenog proizlazi da je inzistiranje na formalnom uvjetu posjedovanja valjane putne isprave za osobe koje dugotrajno borave na hrvatskom državnom području ili su članovi obitelji hrvatskih državljana pretpostavljeno životnim i humanitarnim razlozima. Stoga smatramo da je u postupku izmjena i dopuna Zakona o strancima potrebno pri reguliranju privremenog boravka u svrhu spajanja obitelji ili iz humanitarnih razloga potrebno dodatno osnažiti poziciju stranaca koji dugotrajno žive na hrvatskom državnom području ili su članovi obitelji hrvatskih državljana na način da se propiše iznimka odnosno da zahtjevu za odobrenje privremenog boravka nisu dužni priložiti stranu putnu ispravu u slučaju kada se ona ne može pribaviti u diplomatskom predstavništvu strane države u RH ili kada pribavljanje valjane putne isprave ima za posljedicu razdvajanje obitelji. Jednako tako s obzirom da je nemali broj osoba regulirao privremeni boravak iz humanitarnih razloga i ako su članovi obitelji hrvatskih državljana jer u tom slučaju nisu morali ispunjavati uvjete osiguranih sredstava za uzdržavanje i reguliranog zdravstvenog osiguranja iz konačnog prijedloga proizlazi da će im u buduće biti moguće regulirati privremeni boravak zbog spajanja obitelji jer se neće tražiti uvjet sredstava za uzdržavanje ali ne i da će biti oslobođeni uvjeta reguliranog zdravstvenog osiguranja. Stoga da bi se doista svim osobama koje su članovi obitelji hrvatskih državljana a koje su prethodno privremeni boravak regulirale zbog humanitarnih razloga omogućilo spajanje obitelji potrebno je propisati i dodatnu iznimku prema kojoj ne trebaju imati regulirano zdravstveno osiguranje. Sukladno Zakon u o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u Hrvatskoj osobe kojima je određen privremeni boravak dužne su mjesečno plaćati doprinos za zdravstvenog osiguranje. I nemogućnost plaćanja traženog iznosa za zdravstveno osiguranje zbog loših materijalnih prilika pridonosi stvaranju poreznog duga a dugovanja po tom pitanju jedno obitelji predstavljaju značajan novčani iznos i često su neplativa. Dakle na taj bi način izjednačio status člana uže obitelji hrvatskog državljanina s podnositeljem zahtjeva za odobravanje privremenog boravka iz humanitarnog razloga te više ne bi postojala potreba da radi povoljnih uvjeta član obitelji hrvatskog državljanina regulira boravak iz humanitarnih razloga već bi boravak mogao regulirati upravo zbog spajanja obitelji. Kad se postavlja pitanje poznavanja hrvatskog jezika, pisma i pisma predlažem da se svakom strancu kojem je odobren stalni boravak osiguravaju besplatni tečajevi hrvatskog jezika a putem tih tečajeva bi se strancima pružila kvalitetna i pravodobna informacija o zakonima, tradicijama, kulturu i svemu što strancima olakšava ne asimilaciju već pozitivnu integraciju u hrvatsko društvo. Taj izdatak iz državnog proračuna bi bio, bio bi svojevrsni investicijski multiplikator koji bi donio višestruku društvenu dobit jer stranca koji danas bolje upozna sredinu u koju je došao sutra će lakše naći posao, podizati djecu i time biti vrijedan član društva. I na kraju bi rekla, osvrnula bi se nešto na godišnje kvote za zapošljavanje stranaca. Treba uvažiti prijedlog koji predviđa da će se godišnja kvota za zapošljavanje stranaca utvrđivati u skladu sa stanjem na tržištu rada gdje će se utvrditi nedostatak radnika određenih struka za koje postoji povećana potražnja. Predlažemo da se zapošljavanje stranaca omogućava prema potrebi poslodavca, npr. poslodavac koji ima potrebu za radnikom određenog zanimanja može se javiti zavodu za zapošljavanje koji u roku od 5 dana provjerava dostupnost radnika i o tome obavještava poslodavca. Ako zavod za zapošljavanje u navedenom roku ne uspije na tržištu radne snage pronaći radnika odgovarajuće kvalifikacije predlažemo da se poslodavcu za istog radnika odobri dozvola za boravak i rad stranog radnika na određeni rok. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici. Nastavak uvaženi kolega Kajtazi. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo državna tajnice Ministarstva unutarnjih poslova, poštovani kolegice i kolege. Imajući u vidu prijedlog zakona koji je pred nama primijetio sam baš kao Ured pučke pravobraniteljica da bi u određenim segmentima moglo doći do ugrožavanja prava socijalno ugroženih i da bi se mogao otvoriti prostor za arbitarno postupanje Ministarstva unutarnjih poslova i ostalih institucija prema pripadnicima Romske nacionalne manjine koji se vode kao stranci, a u suštini nemaju poveznice s bilo kojom drugom državom osim RH. Valja naglasiti kako Romi nemaju matičnu državu pa su određene odredbe prijedloga ovog zakona posebno loše prema Romima od kojih bi se tražilo priložiti valjanu stranu putne isprave koju nemaju i koju ne mogu pribaviti. Iznimke moramo uvesti za takve osobe koje kao što znate žive u nehumanim uvjetima, odvojenim naseljima, a od njih ovim putem tražimo i osigurano stanovanje. Iako nitko od njih nema navedeno oni su od rođenja tu s nama i bilo bi katastrofalno teretiti te osobe kao da su u RH došli jučer. Naime, radi se o vrlo konkretnom problemu jer postoji znatan broj Roma koji iz raznih razloga nisu pribavili državljanstvo RH a ovdje su rođeni, imaju užu rodbinsku povezanost, neku vrstu stanovanja itd. Znači da se ustvari ne radi o strancima nego o osobama koje su ovdje oduvijek a zbog posebno loših okolnosti nisu bili u mogućnosti ostvariti svoja prava. Dosadašnjom praksom se tim osobama odobravao privremeni boravak zbog humanitarnih razloga upravo jer nisu bile u mogućnosti ispuniti zakonske uvjete, poslovanja sredstava za uzdržavanje i reguliranog zdravstvenog osiguranja a pogotovo stranim putnim ispravama. Zašto je to tako ne treba posebno objašnjavati jer smo to odavno prepoznali Nacionalnom strategijom za uključivanje Roma Vlade RH. Amandman 1. i 2. kluba Nacionalnih manjina se upravo pokušava izjednačiti status član uže obitelji hrvatskog državljanina sa osobama koji su imali status privremenog boravka iz humanitarnih razloga, a koji imaju čvrstu poveznicu sa Republikom Hrvatskom ovdje su rođeni, imaju užu rodbinu i ovdje stanuju. Ukoliko se amandman 1. i 2. ne usvoje otvara se prostor da se bez obzira na izostanak potrebe za prilaganje dokaza o sredstvima za uzdržavanje osobama koji su Romi ili pripadnici bilo koje druge socijalno ugrožene skupine ili nacionalne manjine gotovo prisilno odvaja od obitelji ukoliko nisu u mogućnosti prezentirati stranu putnu ispravu koju ionako nemaju, odnosno osigurano stanovanje u kojem bi trebali proizvoljno odlučivati zaposlenici Ministarstva unutarnjih poslova. U tom smislu je apsurdno da se osobama koje su ovdje rođeni i od rođenja žive u RH izjednači status sa strancima koji su u RH stigli primjerice u zadnji izbjeglički val. U tom smislu tražim da se za te osobe propiše iznimka, odnosno da te osobe zahtijevaju za privremeni ili stalni boravak ne budu dužni priložiti valjanu stranu putnu ispravu osim ako je mogu dobaviti u RH i to bez odvajanja od obitelji posebno kad se radi o odvajanju roditelja i maloljetne djece. U to ulazi i formulacija ima osigurano stanovanje čije brisanje predlažemo jer se njime otvara prostor za odbijanje privremenog ili stalnog boravka osobama koje su kao što sam rekao od rođenja u RH, te nemaju poveznicu sa drugim državama. Mislim da se svi slažemo kako osobe u tim nezavidnim okolnostima ne treba dodatno kažnjavati i kako ćemo amandmani 1. i 2. kluba nacionalnih manjina u skladu sa preporukama Ureda pučke pravobraniteljice i mišljenjem Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina ojačati poziciju osoba koje su u stvari i naši sugrađani, a ne stranci. Predlažem kolegama i apeliram, imat ću u vidu navedeno da podrže naš prvi amandman kojim se mijenja predloženi članak 10. kako bi zaštitili osobe od mogućeg trajnog odvajanja od obitelji zbog toga što nemaju strane putne isprave nego su čvrsto povezani sa Republikom Hrvatskom. Odnosno predlažem i apeliram prema kolegama da podrže i druge amandmane kojim se mijenja članak 39. na način da se osobe koje su čvrsto povezane sa Republikom Hrvatskom zaštititi od diskriminacije jer nemaju osigurano stanovanje i jer su u posebno teškim životnim okolnostima. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Kajtaziju na ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio ispred Kluba zastupnika MOST-a uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo sad i dok sam sjedio tu i slušao raspravu, kad pogledam samo prijedloge koji dolaze ispred, ja ću reći najveća kluba, onda vidim da mi izgleda ovaj zakon ne bi trebali nikada donijeti. Ako ste vidjeli savjetovanje o ovom zakonu krenulo je još prošle godine u ožujku, mi smo sada u siječnju i ako dođemo treće čitanje, dobro možda ćemo smisliti u međuvremenu još koje, onda bismo vjerojatno završili u ožujku i tim tempom po godinu dana po svakom zakonu. Ja mogu shvatiti ono da ima različitih stajališta, međutim vidim ima samo, znači objavljeno je 2 seta amandmana koji ja vjerujem evo da i ministarstvo i državna tajnica da ih prouče ono da bi mogli u ovom hitnom postupku vjerojatno ono reći evo uvažavamo neka stajališta. Ovako bojim se da ćemo ipak to sve staviti malo ispod tepiha, da ćemo onda ministru u pozadini reći treba promijeniti to i to, a da nitko neće imenom i prezimenom stati iza amandmana kojega želi promijeniti i odrediti što je to u ovome zakonu što ne valja. Ili zapravo netko treba reći ono mi stojimo iza toga, izložit se javnosti, a vidim da ide to u smjeru da će na kraju biti da treba ministarstvo uzeti taj zakon nazad, pa onda može reći evo dobro je da to u Saboru netko predloži, pa da imamo zakone. Jer mi kad krećemo rasprave o strancima, zapravo šta je? Zakon o strancima je samo jedan dio širega problema, a to je problem zapravo demografije, nazadovanja kojega imamo u Hrvatskoj i mi se s tim borimo, stručnjaci nas upozoravaju i mi to rješavamo tako, uhvatimo malo jedan djelić, pa drugi djelić. Međutim, nemamo jednu cjelovitu politiku o tome. I ovo je zapravo pokušaj Ministarstva unutarnjih poslova, ja bih rekao čak i više tehnički iz one prakse koje ima iz potreba na terenu, iz okruženja koje se mijenja stalno da se prilagodi ovaj zakon da oni mogu lakše postupati. Jer vidimo i druge države te zakone donose, ja bih rekao puno restriktivnije nego što je naš. Puno su pod utiskom ove imigrantske krize i prilagođavaju se i na način koji je evo čak i instancama EU neprihvatljiv i o tom se raspravlja. Međutim, mi smo evo doći ćemo do toga, godinu dana ostavimo sve to skupa, nama nije bitno što god da se dogodi. Ali ćemo znati prozivati ministra unutarnjih poslova kada na granici se pojavi neki imigrant, kada ga se zaustavi u nekom kombiju da nisu postupili. Pa ne mogu postupati kada ni nemaju zakon po kojem će postupiti da znaju kako i ja vjerujem da njih neki detalji koji ovdje se sada iznose sigurno nisu bitni nego žele rješavati problem koji je nama na granici. To je problem evo i kod mene što se događa u općini. Ti ljudi tamo prolaze i nekako treba te ljude rješavati. Da li im pomažemo, da li im odmažemo ali moramo imati neko rješenje koje zadovoljava interes RH. Dosadašnja politika koja je bila vezana za problematiku stranaca je predstavljala određeni korak koji smo napravili. Ali evo ima netko tko hoće da sve to što se mijenjalo je zapravo više bilo u korist direktiva, znači idemo udovoljavati određenim naredbama hajde tako hajde da ih prevedemo direktno koje dolaze iz EU pa mi to ubacimo u naše zakone, onda nismo zadovoljni. Ali nemamo svoje stajalište, nemamo zapravo svoje rješenje za problem koji želimo riješiti. Ono što je kod nas je činjenica postali smo članica EU, nemamo prepreke više da to usvajamo, ali isto tako nemamo prepreke da ne donosimo svoja rješenja koja će biti da nemamo nad standard u odnosu na direktive ili će biti prilagođeni uvjetima u kojima su sada. Ali evo i sama istraživanja govore da bilo koja takva inicijativa u Hrvatskoj prvenstveno je određena našim društveno-ekonomskim prvenstveno uvjetima koje imamo i politika nema snage da se odupre. Mi ne možemo reći da velika nezaposlenost, ekonomska nesigurnost da to ne predstavlja značajan faktor koji se, zapravo faktor protivljenja i u okviru tog konteksta onda nastaju si ostali razlozi koji dominiraju i stvaraju se teme koje skreću sa puta rješenja problema. I uvijek ulazimo u neki novi kontekst i onda ovaj zakon više se ne bi trebao zvati Zakon o strancima nego bi trebao imati sigurno jedan puno veći, širi naslov koji bi obuhvatio sve probleme u Hrvatskoj jel ovakav kao što je sada prezentiran izgleda da nije nekome dobar i nećemo rješavati probleme koje bi trebali. Vidimo da što se tiče usvajanja određenih direktiva već sada imamo i pokrenut pilot, kada na nekom drugom zakonu dođe do pilota to znači ili mi ne želimo kao država, imamo stav državnički stav da ne želimo to prihvatiti da narušava naše interese, borimo se protiv komisije ili da se jednostavno ne možemo dogovoriti. Ja ne znam ovdje da li mi imamo taj stav? Ne vidim. Ja vidim da će prije biti da se ne možemo dogovoriti i to je poruka koju šaljemo iz ovog cijenjenog Doma. 20 pročitao sam evo i u uvodu što je napravljeno od ministarstva, 22 direktive, preporuke, odluke, rezolucije sve je to nešto i još brojni nedostaci koje su primijetili koje do sada nije bilo uvaženo su integrirani u prijedlogu ovog zakona i čak i tri direktive o upućenim radnicima. Dok sam bio ministar koliko sam imao i naših tvrtki koje dolaze i tu problematiku upućenih radnika komuniciraju kod nas imaju problem. Znači mi ne želimo kod nas rješavati, a i naše tvrtke kada negdje dalje imaju problem kako ćemo se pozivati kada nemamo ni nacionalno zakonodavstvo. A da se ne vratim na pitanje sezonskih radnika, evo imali smo sada da je isto tako kvote za radnu snagu, odmah će se svi toga dotaknuti, povećana je sa tri tisuće i nešto na sedam i to, ali ja ne govorim samo jel to tri tisuće stranih radnika ili je sedam tisuća stranih radnika nego ako pogledate u toj odluci zapravo koga mi dovodimo ovamo. Znači ja bi se složio da mi dovodimo inženjere informatike da dovodimo visokokvalificirane ono što svi želim. Nažalost izgleda da je postalo pravilo da ne možemo riješiti problem naših, koliko ima skoro nepuni 240 tisuća nezaposlenih, to ne možemo riješiti, al onda je lakše glodati se oko broja kvota koje smo dozvolili i pitanja da li mi imamo stvarno možda takvu da dajemo obrazovanje da ne možemo osigurati od naših mladih radnu snagu koja će biti u građevinskoj industriji, koja će biti u brodogradnji, koja će biti u turizmu. Dok sam koordinator bio kada mi je to došlo, nisam mogao vjerovati kada netko kaže turističkog animatora. Mi trebamo turističke animatore dovesti ovdje radi toga što su naši ljudi izgleda nesposobni da bi možda ih neko, poslodavac uputio na obuku da bi bili spremni za sezonu i da bi ovdje definitivno kod nas ostvarili mogućnost zapošljavanja. Ne, nama je puno jednostavnije pronaći jeftino rješenje, otići prema BiH, otići prema Ukrajini jeli tako i povući odande radnike. I onda dolazimo u paradoks, evo sada sam bio u Njemačkoj malo u posjeti pa i tamo, ljudi se ismijavaju kada neko dođe tko je stranac tko ne razumije i onda kaže to su vam oni najlošiji poslovi, to su oni koji se rade za 8,5 eura, to je ono što se nikako ne priznaje i mi zapravo degradiramo određene vrste poslova i degradiramo i te radnike koji dolaze iz drugih zemalja i dajemo im plaće ispod standarda kojega mi želimo i za nas. Kako ćemo se izboriti za naše minimalne plaće ako ćemo nekome drugome nuditi takve poslove? Ono što je jako bitno i ovim zakonom što treba uzeti u obzir i to treba samo primijetiti da je jedna od mjera ograničenja slobode kretanja, zapravo to je da se ne mogu prisilno udaljiti iz centra za zadržavanje stranaca. Ako se vratite samo na događanja koja smo imali na Adventskom sajmu u Berlinu, tamo isto tako slučaj koji opravdava zašto se ova mjera mora donijeti jer taj napadač Anis Samri on je imao kriminalnu prošlost, on je bio u Italiji osuđen za kriminalno djelo. Njega nisu mogli zadržati jel nisu imali zakonsku podlogu da ga zadrže dok mu njegova matična država nije namjerno, slučajno izdala dokumente ili odugovlačila i oni su ga pustili. Nakon što su ga pustili taj čovjek ode u Njemačku, tamo ubije čovjeka, uzme njegov kamion i još se zaleti u hrpu ljudi. I onda na kraju pitamo se, a tko je kriv? Da li ćemo se i mi pitati ovdje u ovome Saboru ili da li će narod nas pitati ako ćemo takve zakone ostavljati da se donesu u nekom budućem vremenu koje ne znamo kada se će se dogoditi, a u međuvremenu se događaju stvari koje ne želimo, koje osuđujemo kod drugih, a kod nas stvaramo pretpostavke da upravo takve budu. Prema tome, ako ne želimo takve Anise mi moramo dogovorit se koji je to minimalni standard kojeg želimo u ovome zakone, ako treba dogovoriti sa MUP-om i idemo reći oko toga imamo konsenzus. Oko onoga oko čega nemamo trebaju svi izaći i reći tu smatramo da je razlika i to predlažemo kao rješenje. Ovako ja ne vidim rješenje, vidim samo da je ajmo samo još jednom odgoditi odluku da se ovo rješava. I sad, ja sam mislio ono reći da ova rasprava će bit konstruktivna, da će ta rasprava biti od pomoći Ministarstvu unutarnjih poslova ali vidim da nakon ovoga izgleda da ministar ne da treba reći treće čitanje nego povući taj zakon i reći kad budete spremni za hitni postupak onda ćemo se ponovno pojaviti i to odraditi jer smatram da problemi koji nastaju neprovođenjem ovog zakona zahtijevaju upravo hitnu proceduru a ne drugo a ne treće čitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženim kolegi Tomislavu Paneniću na raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Panenić meni je jasno da vi branite svog ministra iz vaše kvote, ali nije vaš ministar kriv az ovakav zakon. A ovaj zakon je u principu trebao nastati u suradnji između Ministarstva rada i mirovinskog sustava i Ministarstva unutarnjih poslova. Jer to je prijedlog zakona koji ima samo jedan cilj prenijeti tri direktive EU u naše zakonodavstvo. Ministarstvo je iskoristilo priliku pa je krenulo u ovaj dio kriminalizacije solidarnosti, pa onda eto došli smo do toga da ljudi koji daju čašu vodu ili sendvič mogu biti uhapšeni ali ono što je osnovni cilj državna tajnice je prenošenje direktive EU u ovaj zakon. I bolje ga je dati u treće čitanje nego prenijeti direktive na ovakav način jer očito da su prenesene bez pomoći stručnih ljudi iz Ministarstava rada i mirovinskog sustava. Jer ako kažete u prijedlogu zakona da Vlada može donijeti kvote a ne kažete da Vlada mora donijeti kvote, ako u zakonu kažete da se mogu odrediti sezonski poslovi a ne kažete koji i na koji način onda jasno da ne štitite svoje tržište rada. I bolje je da ovaj zakon ide u drugo čitanje, da se konačno sjednu i Ministarstvo rada i Ministarstvo unutarnjih poslova i da iznjedre zakon koji će biti u skladu sa direktivom ali će zaštiti i naše tržište rada, naše građane koji u Hrvatskoj traže posao a ne da vam umjesto da nam visokokvalificirana radna snaga odlazi iz Hrvatske jer nemao za njih radno mjesto a da nam ulazi nekvalificirana radna snaga nekontrolirano. I to je cilj ovog zakona koji nažalost nije ispunio taj cilj.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Poštovani kolega Mrsiću naravno da borim se za svoga ministra i borit ću se jer s njim sam i proveo puno trenutaka zajedničkih u Vladi i znam kad je pokrenuta u ožujsku prošle godine ova inicijativa i znam koju on namjeru ima. A njegova namjera sigurno da ne radi tzv. gold plating da ovaj zakon mora biti do svakog detalja, da udovolji svakom detalju nego želi biti operativan da može ljudima na terenu prenijeti postupanje koje će biti efektivno. Ja osobno ne bojim se a živim u području gdje ti imigranti prolaze, vjerojatno prolaze i možda ovih dana i stalno prolaze i ne bojim se ako im pomognem da … onome osnovnom ako ih uputim u nekom smjeru i znam možda ću prekršiti zakon, kriv sam ali sigurno znam da neće policija doći tamo i da će me sankcionirati. Bila je jasna intencija kad se ovo navelo protiv onih koji strpaju u kombi na desetke izbjeglica i žele s njima onda manipulirat, žele na njima zaraditi. Pa imamo Srbiju cijelu državu, država koja funkcionira tako, koja prevozi organizirano, kako možete objasniti da se ne znam u Strošincima na granici pojavi 3 tisuće imigranata odjednom? Da li to može proći u Hrvatskoj da će 3 tisuće ljudi netko provesti kroz Hrvatsku i dostaviti ne znam na slovensku ili mađarsku granicu i da kaže eto to se dogodilo. Ne, upravo mora bit ovakav zakon i mora biti da se kažnjava upravo te koji žele ostvariti osobnu korist na nedaćama koje imaju ljudi. Prema tome, ovaj zakon, ja ću ga sigurno podržavati i ovim putem stojim i u ime kluba da gajimo onda da je to zakon koji moramo se usuglasiti i moramo ga donijeti što prije.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Slijedeći za repliku se javio uvaženi kolege Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo mi u prepisivanju tih europskih direktiva često puta od drveća ne vidimo šumu pa onda to tumačimo na razno-razne načine. Mislim da o ovom zakonu se već dugo raspravlja i da su se trendovi u Europi promijenili poprilično što se tiče zatvaranja Europe za one koji dolaze u ovom izbjegličkom valu. Pa smo primijetili da je Njemačka promijenila politiku u tom svom odnosu prema tim ljudima koji dolaze. Što se tiče tih izbjeglica i azilanata ja dolazim iz Kutine, mi već dugi niz godina živimo sa azilantima i ponekad je bilo i poprilično problema oko toga no međutim sada se tu isto promijenilo nešto. Tako da nisam taj koji diskriminira te sve ljude. No, moramo biti oprezni u izradi ovog zakona s te pozicije da se Europa zatvara a da se mi ne uhvatimo u tu priču da sa ovim zakonom ostanemo otvoreni pa ćemo biti slijepo crijevo u koje će se svi ti ljudi gomilati i nećemo moći dalje jer će Europa svojim zakonima zatvoriti. I ovdje baš upravo treba dobro proučiti direktive i naputke koje dobivamo iz Europe i prema tome pravilno postaviti taj zakon. Žao mi je što gospodina Richembergha nema, on je rekao da su Hrvati iz Irana, no jedna teorija kaže da postoje dvije linije ljudi jedni su krapinski pračovjek drugi baskijski pračovjek. Ovaj krapinski je otišao malo na Bliski istok dolje do Irana, pa se vratio nazad tako da mnogo više od nas je nego što mislimo Zagorci. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lenartu. Odgovor na repliku uvaženi kolega Panenić. Izvolite.
Ja ne bi volio da mi ostanemo samo pod utiskom da se tu radi o imigrantima sa područja Iraka, Sirije i onih država koje se pojavljuju. Mi ovim zakonom isto tako rješavamo i problematiku i ljudi, stranaca, nekad stranaca koje susretnemo koji su porijeklom Hrvati, mislim druge, treće neke generacije koji su izgubili hrvatsko državljanstvo a žive, dođu živjeti ovdje, imaju problema u rješavanju svojih problema ili isto tako rješavamo problema od Hrvata koji su u susjednim državama i žele u Hrvatskoj ostvarivati prava maksimalno. Prema tome, treba jasno razlikovati jedno je da kažemo takvo željeno useljeništvo i kojima želimo omogućiti, a s druge strane su problemi koji kad nam dolaze na desetke tisuća imigranata koje mi nemamo kapacitet riješiti ja bih rekao da to je ova loša situacija nam je zapravo pomogla da smo imali kod nas dobru situaciju da ti ljudi žele ovdje živjeti sigurno bismo ovaj zakon davno donijeli jer bismo bili prisiljeni. Ovako možda imamo vremena još mudrovati, pa stalno tražiti neka deseta rješenja. I naravno da se ja slažem da te direktive treba ih proučiti, treba ih implementirati kod nas ali svakako moramo imati i svoj doprinos tome. Jer i ministar isto tako i on je koliko puta bio odsutan i sa sjednica Vlade. Gdje je bio? Bio je na granici, vanjskoj granici EU gdje se rješava problematika. Prema tome, nećemo mi u Hrvatskoj riješiti probleme imigranata, nego ćemo riješiti zajednički ako je to politika EU, ona će biti zajednička i riješit će je upravo tamo gdje ih najlakše zaustavljamo, a to ja sam siguran i po onome što je bilo do sada neće se dogoditi da ti imigranti završe u Hrvatskoj i da stvore nama problem. Jer sigurno bi bio problem ako nemamo sposobnost donošenja ne samo zakona, nego i provedbe bilo kojeg drugog.
Zahvaljujem kolegi Paneniću. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, kolega Panenić. U svojoj raspravi izrazili ste nezadovoljstvo što dugo traje donošenje ovog zakona i što očekujete da ovaj Sabor bude efikasniji. I ja se tu sa vama slažem da moramo brže donositi zakon, da je predugo da godinu ili dvije dana donosimo jedan zakon. Međutim, od vas odnosno od ljudi u Vladi očekujemo da prouče sve detalje i da prouče direktive i da pred nas dođu sa kvalitetnim prijedlozima koji će onda biti prihvatljivi. I mislim da nitko ne bi imao ništa protiv ovoga zakona i mislim da nitko ništa nema protiv od nas ovdje da se ovakav zakon donese. Ali problem je što se mijenja 123 članka, što je niz amandmana, što je klub HDZ-a tražio da ide u redovnu proceduru. Pa dajte se dogovorite u Vladi na koji način ćemo donesti zakon i koji materijali dolaziti ovdje u sabornicu. A evo isto tako vidimo da je i SDP i HNS i mi iz oporbe protiv ovakvog načina donošenja zakona, a pogotovo u segmentu ono što mene i nas iz HSS-a smeta da nismo iskoristili sve elemente zaštite tržišta rada, zaštite domaćeg radnika. Po meni bi bio ovaj zakon alat da se riješi na određeni način i zapošljavanje u RH. Austrija može reći nema zapošljavanja dok se i jedan Austrijanac nalazi na burzi za nezaposlene. I ja mislim da to treba riješiti i u Hrvatskoj. Slažem se sa vama da treba šire priče o ovom problemu, da treba sjesti zajedno i Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo rada i Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo obrazovanja da vidi sa poslodavcima koji je to profil radnika koji treba našem i ugostiteljskom i turističkom sektoru i brodogradnji, na koji način i prekvalificirati da dođu do tih kvalifikacija, budu zapošljivi. I ono što je vrlo bitno da imaju plaće od kojih mogu živjeti. Jer neće turistička … [[Govornik se ne razumije.]] u Dubrovniku za 4 do 5000 kuna, jer dok plati smještaj, hranu, ostalo ništa mu ne ostaje, a ne da je nesposoban ili nešto treće [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Ja želim da svi naši radnici dobiju kvalitetne kvalifikacije, da dobiju kvalitetno radno mjesto i da imaju veću šansu nego stranci. To čine i druge države. Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću na replici. Odgovor, uvaženi kolega Panenić. Izvolite.
Hvala poštovani kolega Vlaović. Mislim da ste dotakli zapravo ono što je u pozadini toga. Evo mi želimo da imamo ljude koji će tvoriti tržište rada. To nije samo tržište rada, nego to je i nove potrebe, novi ljudi koji dolaze traže mjesto svog stanovanja, stambeni objekt. Oni traže određene druge stvari. Mislim da to Njemačka uspješno radi. Sve ove godine ona privlači na sebe nove ljude koji dolaze i dobro je dok je privlačila Hrvate ili ljude koji su slični nama koji smo se integrirali, koji tamo u drugoj generaciji postanemo njemački državljani koji govorimo perfektno njemački. I jedino možda evo treba promijeniti da nemamo ono Č u, nešto drugo pa da bi bili još prihvatljiviji. Onda možemo reći mi smo iz Austro ugarske. Evo to je, dobro ste zapazili, znači mi bismo to htjeli. Međutim s obzirom i na ono što sam i napomenuo teško je stanje. Znači još uvijek imamo veliki broj naših nezaposlenih ali vidimo da selektivno je možda to. Ako mi tražimo pastire onda vjerojatno podrazumijevamo da bi trebao doći netko iz Rumunjske. Ali ja vidim da se mijenja vrijeme, da jedna Rumunjska postaje razvijenija nego mi. I proći će to vrijeme kad ćemo mi moći uvoziti takvu snagu ako se ne vratimo upravo ovo što ste rekli na obrazovanje, na dualno obrazovanje, na potrebe koje imamo onda ćemo riješiti stvar. Ovako ćemo mi svake godine samo sanirati posljedice nedonošenja odluka. Zato kažem nemojmo se dovesti u situaciju da nedonošenje ovoga zakona isto tako kasnije rješavamo posljedicama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Za raspravu se javio uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strancima čiji je cilj u obrazloženju navedeno usklađivanje zakona sa direktivama EU. Međutim, mojih kolega zastupnika je argumentirano naglasilo da ovaj zakon treba još neke izmjene koje se ne tiču samo direktiva, pa dakle i amandman koji sam ja uputio, odnosno u ime Odbora za Hrvate izvan RH spada u tu kategoriju promjena. Naime, postojeći zakon je restriktivan ne samo prema strancima kao što je jedan prethodni diskutant naglasio već je restriktivan prema Hrvatima koji nemaju hrvatsko državljanstvo, posebice onima koji žive u prekooceanskim zemljama ili onima koji su iz bilo kojeg razloga življenja u svojim sadašnjim zemljama rada i prebivanja morale se odreći hrvatskoga državljanstva. Dakle, prema procjenama relevantnih institucija u RH oko 3 i pol milijuna Hrvata živi izvan RH, samo jedan dio njih ima hrvatsko državljanstvo. S obzirom da ova država i mislim da postoji konsenzus u Hrvatskom saboru oko toga da vodimo jednu aktivnu demografsku politiku pod čemu je useljavanje, onda i zakonodavstvo RH treba biti u skladu sa time. Dakle cilj mog amandmana, ako ovaj zakon bude ipak išao po hitnoj proceduri, ako ne onda kao materijal za predlagatelja da ovaj zakon uskladi je, da se pripadnicima hrvatskog naroda bez državljanstva omogući ista prava glede ulaska boravka, rada, zapošljavanja, školovanja u RH kao i hrvatskim državljanima. Naravno to je ustavna obaveza RH, naravno ona je pretočena i u Poslovnik ovoga Sabora. Jednom od prethodnih saziva Sabora, konkretno u pretprošlom sazivu Sabora na jedno zastupničko pitanje gospodine Ilije Filipovića da se promijeni Zakon o strancima i da se omogući Hrvatima bez hrvatskog državljanstva da rješavaju svoj status, tadašnji predsjednik Vlade, gospodin Milanović je odgovorio da će Ured za Hrvate izvan RH predložiti te izmjene i dopune tog zakona. Do danas to nije urađeno. Međutim urađeno je nešto drugo, usvajanjem Zakona o hrvatskom državljanstvu čak su otežana ostvarivanje prava hrvatskih državljana odnosno Hrvata izvan RH da budem konkretan, pa čak i nekih Hrvata iz BiH iz onih županija u kojima dokumentima koji se izdaju nema podataka o državljanstvu. Dakle sve su to razlozi da smo se mi u odboru odlučili da reagiramo amandmanom jer kažem zakon je bio predviđen u hitnoj proceduri. Amandman je također u skladu sa zakonodavstvom hrvatskim dosadašnjim jer je u Zakonu o zapošljavanju stranaca koji je važio prije usvajanja ovoga Zakona o strancima postojećeg, osnovnog na kojem izmjene danas diskutiramo je u članku 1. stavak 3. glasio: „Hrvati sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredbi ovoga zakona“. Prema tome ovaj amandman koji predlaže odbor, a koji glasi: „Hrvati sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredbi ovoga zakona“ je već bio sastavni dio zakonodavstva RH. Dalje, ovaj amandman je također u skladu sa obvezom usklađivanja zakonodavstva u kojima su relevantne odredbe za pripadnike hrvatskog naroda izvan RH sa Zakonom o odnosima RH s Hrvatima izvan RH. Nadalje, ovaj amandman i ova odredba je u skladu sa zakonodavnom praksom zemalja EU kojima se reguliraju statusna pitanja pripadnika matičnog naroda bez državljanstva i stranaca koji se kane useliti i zatražiti prebivalište i državljanstvo ili samo žele dozvolu boravka i rada u tim zemljama. Naime, njemački zakoni razlikuju stranca od etičnog Nijemca već u svom temeljnom zakonu. Pa u članku 116. stavak 1. glasi: „Zakoni razlikuju etičnog Nijemca i daju njemu i njegovoj supruzi odnosno suprugu prava koja ne daju strancima“. Talijanski zakoni također određuje „talijansko državljanstvo se temelji na načelu podrijetla po kojemu je Talijan rođen od oca i ili majke Talijanke“. Slovenija također etičnog Slovenca bez državljanstva razlikuje od stranca. Zakon o odnosima Republike Slovenije sa Slovencima izvan njenih granica u poglavlju status Slovenaca bez državljanstva Republike Slovenije određuje prava te kategorije Slovenaca. Pa u članku 58. određuje „Republika Slovenija je matična domovina svih Slovenaca zbog toga također Slovencima bez državljanstva na svojem području priznaje poseban status koji imenovanima osigurava posebna prava i pogodnosti“. U članku 60. stoji: „Slovenska narodnost (slovensko porijeklo) se dokazuje izvodom iz Matične knjige rođenih i drugim vjerodostojnim dokumentima“. U članku 1. se također kaže: „Nije uvjet da preci osobe koja želi dobiti status potječu iz područja na kojima danas leži Republika Slovenije, preci osobe koja želi dobiti status mogu potjecati izvan današnjih granica Republike Slovenije“ ili u članku 66. se „Slovencima bez državljanstva određuju prava pa među ostalim pravo dobivanja vlasništva nad nekretninama pod jednakim uvjetima koji vrijede za državljane Republike Slovenije, te prednost kod kandidiranja za slobodna radna mjesta ako ispunjavaju uvjete za obavljanje poslova pred ostalim strancima pri čemu se misli na strance koji nisu državljani EU. Pravo osoba sa statusom Slovencima bez slovenskog državljanstva iz 9. alineje 1. stavka ovog članka moraju poštovati svi poslodavci u Republici Sloveniji“. Dakle bez ovih popravaka koji se tiču prava Hrvat bez državljanstva i bez ovih promjena u zakonu posebice su pogođeni Hrvati koji žive u zemljama gdje nema hrvatskog konzulata. Hrvati koji su morali zatražiti otpust iz hrvatskog državljanstva da bi zadržali poslove u Austriji, Švicarskoj, Njemačkoj drugi i treći naraštaj Hrvata koji žive posebice u prekooceanskim zemljama, koji vrlo teško i sporo dobivaju hrvatsko državljanstvo, a ovdje je ukazivano više puta na te probleme. Hrvati iz BiH koji još nemaju hrvatsko državljanstvo, a dolaze raditi u Hrvatsku mnogi su prisiljeni raditi na crno jer im zahtjev leži negdje u konzulatu ili u nekoj policijskoj upravi u RH. Dakle da ovaj zakon kao što reče kolega Panenić, pored migranata rješava i pitanje Hrvata bez hrvatskog državljanstva onda ova moj amandman, naš amandman iz odbora ne bi bio ni potreban. Uz sve to kada sve to uzmemo u obzir pa i amandmane koje je predložila pučka pravobraniteljica, ukupno 11 amandmana i ove argumentirane rasprave koje smo čuli, ja istinski pozdravljam prijedlog Kluba zastupnika HDZ-a da ovaj zakon ide u drugo čitanje jer tu postoje mnogi drugi problemi. Ovdje netko od zastupnika ukazao na problem da ćemo supružnika koji su bili diplomati, ja ističem problem također hrvatskih državljana koji imaju članove obitelji suprugu, supruga, djecu koji nisu hrvatski državljani, a dugotrajno borave u Hrvatskoj iz bilo kojih razloga, posla, humanitarnog razloga itd., a ne mogu izvaditi valjane dokumente u RH zapravo što države dakle njihovog državljanstva nemaju u Hrvatskoj diplomatsko-konzularnog predstavništva dakle prisiljeni su na razdvajanje obitelji, djece od roditelja, suprug i supruga jedno od drugoga odlaziti u zemlje dakle svoje matične. Dakle sve su to razlozi koji zapravo motiviraju da to pitanje moramo rješavati i naravno zato ja kažem pozdravljam da ovaj zakon ide u drugo čitanje a onda ova moja rasprava i ovaj amandman koji smo mi priložili u ime odbora su zapravo materijal koji će pomoći ministarstvu ili nadležnim ministarstvima da pripreme odgovarajući prijedlog. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Boži Ljubiću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Ljubiću u vašem izlaganju sam čuo riječ restriktivna primjena zakona prema Hrvatima izvan Hrvatske. Da ja taj primjer mogu navesti evo javno, dešava se našim Hrvatima evo konkretno u Županji, čovjek koji je prijavljen na jednoj adresi ima hrvatsku osobnu kartu, živi u Bosanskoj Posavini, inače je iz Bosanske Posavine pozovu ga u MUP da dođe i lijepo kaže čovjek imate osobnu kartu Hrvatske, kaže imam, dajte mi je on je uzme i samo je presječe. I kraj, završeno. Ni objašnjenje gdje ste, što ste, zbog čega ste i tako. To se desilo jednoj isto djevojci koja radi u Bruxellesu, u Vukovaru ista stvar se desila jer nije bila kući, oni su njoj presjekli osobnu kartu. Međutim, na našim granicama, u našoj policiji u Vukovarsko-srijemskoj županiji rade Srbi koji spavaju u Srbiji, žive u Srbiji, vraćaju se na poslove hrvatske i ništa im se ne dešava. Ja opet postavljam pitanje da li se samo zakoni na Hrvate odnose da svaka sitnica mora se poštivati i da Hrvati ne daj Bože da dođu iz Amerike, iz Australije iz čitavog svijeta po 6 mjeseci ne mogu dobiti osobnu kartu u našim konzulatima, u našim predstavništvima. I to je ta sramota, mi se pod prvo moramo boriti za interese Hrvata van Hrvatske, njihove interese zaštiti, njih pokušati motivirati da dođu u hrvatsku državu da žive i oni koji nemaju novaca i oni koji mogu uložiti i sa vrlo, vrlo, vrlo laganim dobivanjima papira i ostalih dokumenata koje oni trebaju. Međutim, mi tu pravimo restriktivne zakone a htjeli bi ne daj Bože evo iz, čim je došao iz Sirije dajte mu, ili ne bitno žao mi je tih ljudi iz koje god države mi nismo onda dovoljno demokrati i istog trenutak treba im dati papire. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženi kolega Mišiću. Ja bi vas još jednom molio za vrijeme. Slijedeći put kad budete imali raspravu kompenzirat ćemo jednu minutu. Odgovor uvaženi kolega Ljubić. Izvolite.
Mislim, kolega Mišić mi se slažemo dakako u suštini ovoga problema. Dakle i ovaj osnovni zakon i dakle izmjene i dopune zakona koje je predložilo ministarstvo odnosno Vlada zapravo rješavaju problem ljudi iz trećih zemalja njihovog boravka, zapošljavanja itd. podrazumijevajući da je problem državljana EU riješen. A zapravo naš prioritetni zadatak treba biti riješiti dakle pitanja naših sunarodnjaka koji dakle kao što rekoh ima preko 3,5 milijuna u svijetu a samo jedan manji dio, dakle ima riješeno hrvatsko državljanstvo i neki ga neće nikada riješiti. Na kraju krajeva i kroz ovaj zakon, dakle ja ne želim reći da ćemo mi kroz ovaj zakon riješiti sve te probleme dakle hrvatskih, Hrvata izvan RH bez hrvatskog državljanstva ali dio hoćemo, ostali dio će se naravno morati rješavati kroz Zakon o državljanstvu i ostalim zakonima i regulirati ta prava da se državljanstvo dobije na lakši način. Jer zapravo mnog nas je ovdje više puta konstatiralo da je osnovni problem Hrvatske dakle problem demografske erozije koju evo trpimo godinama, a u zadnje vrijeme zbog evo i ekonomskih razloga. Zapravo naš cilj jeste uključenje Hrvata izvan RH u društveno, politički i ekonomski život RH i kroz ove zakone i kroz Ustav gdje ćemo, i kroz Izborni zakon gdje ćemo i pravo glasa, i elektronsko glasovanje, i dopisno glasovanje riješiti i na taj način zapravo motivirati te ljude da dolaze u Hrvatsku, da se useljavaju, da se školuju, da investiraju i na taj način doprinose ukupnom društvenom razvoju računajući tu i demografski i ekonomski i svaki drugi razlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženim kolegi Ljubiću na odgovoru. Slijedeći za repliku se javio uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Poštovani kolega Ljubiću, dotakli smo se teme Hrvata, prvenstveno evo možemo govoriti BIH i Srbije gdje nismo riješili problem. Nismo riješili znači otkad smo, evo 25 godina kako smo priznati i klub koji je sada ovo poslao u drugo čitanje koliko puta je imao priliku da to riješi? Ajmo se vratiti na to zašto nije nikada donesena odluka da se riješi kad su možda politički uvjeti bili bolji, kad je ekonomsko stanje bilo bolje, kad zbrajamo konsenzus ja mislim da stalno postoji i nitko da donese tu odluku. Ja ne znam ono jel su svi bili dosada antihrvati pa sad ćemo mi postati 2016. pravi Hrvati zato što imamo konsenzus ili je jednostavno to jedna dublja problematika kojom se nismo dovoljno pozabavili da tim ljudima nađemo rješenje za probleme s kojima se oni susreću u državi koju smatraju matičnom. I slažem se da ti Hrvati koji su evo sa svim svojim problemima smatraju nas matičnom državom i isto tako i slažem se da treba riješiti probleme. Ono da li je to Zakon o strancima, ja kad samo pomislim na to da ćemo mi Hrvata koji pripada hrvatskom korpusu proglasiti strancem onda bi rekao da on ne pripada pod ovaj zakon, on treba pripadati pod jedan poseban zakon i ja upravo i očekujem da će upravo iz vašega kluba doći prijedlog da se napokon riješit pitanje Hrvata koji pripadaju hrvatskom korpusu da jednostavno to ne moramo pod svakim zakonom koji dolazi razmatrati kao jednu posebnu odredbu koja će se negdje uglaviti. Da smo možda riješili jedan detalj i nikad nismo riješili pitanje koje muči te ljude cijelo ovo vrijeme. A vidimo evo pogotovo nakon pristupanja EU njima je sve teže i na kraju ono što su jučer prešli preko polja danas je granica preko koje ne mogu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću. Odgovor na repliku gospodin Ljubić.
Od početka vaše rasprave ja sam razumio jednu aluziju u stvari da je HDZ zapravo na neki način odgovoran što ovo pitanje danas mi rješavamo ovim prijedlogom, a što to nije riješeno ranije. Ja ću vas samo podsjetiti da je ovaj zakon o strancima, dakle ova osnovna verzija na koju danas, evo o kojoj razgovaramo, o izmjenama i dopunama donest će nam 2012. Ja sam u svojoj raspravi o tome i govorio. Međutim, nije to sad važno. I nije naravno samo uloga i misija i odgovornost HDZ-a ili kluba HDZ-a da ovo pitanje rješava. Na kraju konačno ovaj prijedlog amandmana koji glasi Hrvati sa stranim državljanstvom i bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredba ovog zakona je jednoglasno usvojena na Odboru za Hrvate izvan Republike Hrvatske gdje su da tako kažem sudjeluju pripadnici skoro svih klubova. Dakle i vašega kluba i SDP-a itd. itd. Prema tome, to treba biti, dakle odgovornost ili konsenzus hrvatske politike bez obzira tko je vlast, tko oporba jer su to interesi Republike Hrvatske. I ova moja rasprava i ovaj amandman koji sam ja u ime odbora obrazložio zapravo najmanje se tiču Hrvata iz Bosne i Hercegovine. Oni zbog blizine Republike Hrvatske, zbog nekoliko konzulata Republike Hrvatske u Bosni i Hercegovini mogu vrlo lako doći do hrvatskog državljanstva. Ovdje se u prvom redu radi o Hrvatima koji žive u zemljama i to u inozemstvu, u dijaspori i to posebice u prekooceanskim zemljama, a poznato je da u nekim južnoameričkim zemljama čak nema ni konzulata gdje mogu rješavati pitanje, pa čak ni predati zahtjev. Prema tome, o tome se radi da kroz Zakon o strancima samo riješimo dio tog problema da se tim ljudima omogući ulazak, boravak, zapošljavanje, školovanje. Naravno on neće imati automatski sva prava koja imaju hrvatski državljani, pravo glasa itd. itd. To će se rješavati kroz hrvatsko državljanstvo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ljubiću na odgovoru. Sa ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu. Uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo rasprava traje, ali mislim da se vrtimo oko problema kojima nije bio cilj izmjene ovog zakona. Dakle, ministarstvo je moglo krenuti onim putem koji bi vjerojatno bio jednostavniji jer onda ne bi bilo ovoliko rasprave. Jer očito da ova rasprava koja je danas bila zaslužuje jednu novu verziju Zakona o strancima sa svim ovim primjerima, amandmanima koje smo danas čuli. Međutim, spomenuo bih da je glavni cilj ovog prijedloga zakona implementacija tri važne direktive – Direktiva o provedbi Direktive o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga, Direktiva o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja u statusu sezonskih radnika i Direktivi o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u okviru premještaja unutar društva. To su tri direktive koje smo morali prenijeti u ovaj zakon, a očito da je ministarstvo već kada otvara problematiku zakona želi riješiti i još neke druge stvari, pa se upetljalo i u stvari koje nisu bile glavni cilj izmjena ovog zakona. Cilj da spomenem cilj spomenute tri direktive je: osigurati jedinstveni pristup svih država članica EU u uređenju emigracijske politike i njezinom utjecaju na politike tržišta rada država članica EU. Omogućiti slobodan pristup stranim državljanima zemalja izvan EU. Jer kao što znate za državljane EU je naše tržište slobodno osim za one koji su nam digli zabranu pa smo mi i njima. Direktiva vam omogućuje da prilikom transponiranja u nacionalno zakonodavstvo uvedete određena ograničenja kako bi zaštitile svoje tržište rada i osigurale prednost pri zapošljavanju svojih vlastitih državljana i državljana drugih članica EU. Dakle, direktiva nije samo za naše građane, nego i građane drugih država EU koji imaju pravo rada u Hrvatskoj po svim uvjetima kao i naši građani, te kako bi zaštitile radnike sprječavanjem zloupotreba. Znači radnike trećih zemalja ove direktive štite od mogućih zloupotreba. Dakle, to je bio cilj ovih direktiva i implementacije. Žao mi je što opet moram reći da ovaj cilj nije postignut zato što je sama direktiva implementirana by the book ne gledajući da unutra postoje određenje pravne finese kojima smo mogli bolje urediti naše tržište rada. Jer ako u zakon stavite da Vlada može donijeti kvote, a ne stavite da Vlada mora donijeti kvote, onda imate tu mogućnost da Vlade ide i ne donese, jednostavno pusti da na tržište rada nam uđu radnici iz trećih zemalja. U više navrata ovdje se govorilo o otvorenosti, ali to nije pitanje otvorenosti tržišta rada ili ne, nego je pitanje kako istovremeno provesti direktive, ove tri direktive EU, ali i zaštititi vlastito tržište rada i to je zadaća Vlade. Nije zadaća ovog Sabora. Nama je zadaća da kažemo da to nama odgovara, dignut ćemo ruku za to ali nije naša zadaća da i čitajući direktivu, implementiramo direktivu ali i zaštitimo naše tržište rada. Sezonci nisu stručna radna snaga i da to raščistimo. Ono što je više puta rečeno da stručna radna snaga iz Hrvatske odlazi 85 tisuća u godini dana, rekord, a s druge strane ovaj zakon ako ga ovako implementiramo bi omogućio da nam ulazi niskokvalificirana radna snaga. A Vlada istovremeno ne predlaže mjere za zadržavanje ovih stručnih, znači naših državljana koji nemaju radnom mjesto tu, odlaze van, a omogućava ulaz niskokvalificiranoj radnoj snazi koja će posljedično dovesti do obaranja cijene rada, a ne samo za njihova radna mjesta za koja se natječu nego i za cijenu rada za ove visoko stručne radnike. Prema tome, Hrvatska će imati radna mjesta malo plaćena i time nećemo moći privući ni onu drugu radnu snagu koja nam ne dostaje u Hrvatskoj. Ako nam je interes zaštititi vlastite nezaposlene i omogućiti da se oni zaposle, a ne stranci, svaka pametna Vlada iskoristila bi mogućnosti koje daje ove direktive. Ovaj zakon nije samo pitanje usklađivanja sa direktivama kako nam to evo i predstavnik kluba HDZ-a gospodin Bačić nam više puta pokušao to reći, već odražava politiku ove Vlade prema našem tržištu rada i zapošljavanju stranaca u RH. Primjer je, ovo masovno odobravanje kvota za zapošljavanje stranaca u RH. Nažalost, sama politika nije pametno osmišljena, nemam oni vizije, ni strategije kako urediti tržište rada tako opet napominjem mladi stručni nam odlaze, a mi otvaramo vrata za ulaz nekvalificirane radne snage. I na takav način i ono malo radnih mjesta koje bi mogli zaposliti naše sa Zavoda za zapošljavanje im to zatvaramo. O pitanju uređenja i razvoja našeg tržišta rada trebalo bi otvoriti široku raspravu i drago mi je da ovo ide u drugo čitanje, pa će Ministarstvo rada i mirovinskog sustava konačno se sjesti s vama i dogovoriti na koji način implementirati ove direktive jer nisam nigdje čuo da je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava bilo što reklo o ovim direktivama nego se istura MUP kojim to nije posao, nije cor biznis, vi nemate ljudi koji razumiju direktive i koji znaju te finese koje bi nam omogućile da zaštitimo naše tržište rada. Opet napominjem, ako ovako bude implementirano i u trećem čitanju otvaramo naše tržište rada za nekontrolirani uvoz radne snage, posljedice bi mogle biti katastrofalne, a ona koja je najgora je sniženje cijene rada da Hrvatska bude zemlja slabo plaćenih radnika, niskokvalificiranih radnika, zemlja u kojoj se pružaju usluge, a ne zemlja u kojoj se stvara nova dodana vrijednost, da Hrvatska bude bogatija zemlja nego što je. Ono što bih pitao državnu tajnicu pa kada bude završno da mi odgovori, jedno vrlo jednostavno pitanje. Imate li kakvih procjena koliko bi u Hrvatsku moglo ući ljudi kao sezonci, temeljem ovoga što ste u samom zakonu napisali? I jeste li uopće raditi ikakve procjene kada ste pisali ovaj zakon? Vrlo jednostavna dva pitanja. Da li postoji uopće ideja koliko će sezonaca ući i da li imate bilo koje procjene? Sam zakon nije dobro pisan i žao mi je što se ovdje vrtimo oko toga da li je to MOST-ov ili HDZ-ov ministar, sasvim je svejedno. Vrtimo se oko prava hrvatskih građana koji imaju državljanstvo ili nemaju državljanstvo, to treba jasno i pametno urediti, ali mislim da je MUP pogriješilo kada je htjelo riješiti sve odjedanput. Trebalo je riješiti samo direktive da nam EU ne pokreće pilote i da nas ne stavlja na stup srama jel evo kasnimo i to debelo kasnimo za pojedine direktive i moglo se to riješiti i na bolje načine. Draga gospodo, ako vi već ne želite javno otkriti namjere da potpuno uništite ovako krhko naše tržište rada koje se tek počelo oporavljati onda vam ovaj zakon otkriva kako pogodujete poslodavcima jer su poslodavci oni koji zahtijevaju potpunu liberalizaciju tržišta rada i otvaranje tržišta rada prema nekvalificiranoj, jeftinoj radnoj snazi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mirandu Mrsiću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pa htio bih reći da često puta se u ovom cijenjenom Domu bavimo posljedicama, a ne uzrokom problema. I sada što se događa? Mi imamo nekakve zakone koji reguliraju način na koji se u zemlju ulazi itd., međutim je evidentno je da se ti zakoni uopće ne poštuju, znači da mnogi ilegalni migranti jednostavno prolaze preko naše zemlje kao, kako bi to rekao, kao roba u tranzitu ili kažem dio se i zadržava, bez da se od njih traže valjane putne isprave, znači viza za našu zemlju ili ne znam schengenska viza ili što god već, što će reći da naša država uopće nije u stanju nažalost, čuvati svoje granice. O tom problemu ovaj zakon uopće ne govori. Znači mi sve zakone imamo na papiru, na papir je neisplate plaće kazneno djelo, na papiru je Ustavom RH zabranjena cenzura, na papiru imamo vladavinu prava, trodiobu vlasti itd., ali u praksi mi vidimo da nemamo ništa i da zapravo niti nemamo svoj novac zato jer je naša valuta samo bon za euro, sad žele i valutu ukinut. Znači mi se lišavamo iz dana u dan obilježja svih mogućih našeg suvereniteta. Ova politika koju trenutna Vlada vodi će voditi čemu? U konačnici bit će ukinute naše granice, znači recimo prema Sloveniji i Mađarskoj za početak, inače prva mjera koju je Hitlerova Njemačka napravila prilikom Anschlussa Austrije je bilo razbijanje graničnih prijelaza i to su oni prikazali kao trijumf, odnosno zauzimanje Austrije. Ta mjera uskoro čeka i nas, ukidanje valute, može u zemlju ulaziti tko god hoće bez ikakvih valjanih papira itd. itd. I na što će se naša zemlje na kraju svesti? Imat ćemo zastavu, imat ćemo himnu, imat ćemo zastupnike koji drže svoju desnu ruku na srcu a kojima zapravo do Hrvatske do njene suverenosti kao i do onih koji su dali svoje živote u obrani suvereniteta zapravo do njih nimalo im neće biti stalo, niti im jeste stalo jer da im je stalo borili bi se za suverenitet vlastite zemlje, za njen opstanak, za njen teritorij itd. Evo vam jedan bizaran primjer, apropo Zakona o strancima i slučaja Čeha Vita Jedličke. Mi na znači toj lijevoj obali Dunava postoji 10 tisuća hektara koji katastarski pripadaju Hrvatskoj, da li je Hrvatska ikada išla uspostaviti tamo suverenitet odgovor je nije. Zašto? Očito u Hrvatskoj za tim nema potrebe. Da li je Hrvatska uvjetovala recimo ulazak Srbije u EU time da se vrati Šarengradska Ada ili znači da se Hrvatskoj vrati njen teritorij koji joj pripada katastarski? Nije, nego se kao prijetnja suverenitetu hrvatskoj državi predstavlja tko? Vit Jedlička. Vit Jedlička je čovjek koji je kažem po Zakon o strancima, on je deportiran, on je prikazan kao izazov i prijetnja ne zna Hrvatsku u cjelovitosti što već, a nisu prijetnja za Hrvatsku cjelovitost oni koji podilaze stranim interesima, oni koji žele ukinuti vlastitu valutu naše zemlje jer to je dugoročni cilj, dugoročni cilj je ukidanje kune, uvođenje eura, ukidanje granica itd. itd. I ja si na kraju postavljam jedno pitanje ako će slobodno svi stranci znači moći živjeti u Hrvatskoj, njih pola milijarde iz cijele EU, ako ćemo doći u situaciju gdje ćemo imati jednu valutu euru, u situaciju gdje neće biti granica, u situaciju gdje može ući tko god hoće u našu zemlju bez valjanih putnih isprava, čemu je onda bio rat? Čemu su ljudi dali svoje živote? Jedini tko je profitirao od tog rata nažalost smo mi koji sjedimo ovdje u Saboru, nama je dobro, ali prosječan građanin naše zemlje koji preživljava iz mjeseca u mjesec, od kojih su stotine tisuća morale napustiti našu zemlju ti ljudi nisu profitirali. Oni su samo na gubitku, na gubitku su i ljudi koji su dali svoje živote za suverenitet zemlje čijeg su se suvereniteta kasnije oni za koje su se oni borili odrekli. Pazite u kojoj mjeri je naš suverenitet da tako kažem evaporirao ispario? Nama dođu direktive, to je dobro kolega Bulj primijetio. Kaže on što su to direktive? Je li demokracija kada iz Bruxellesa dođu direktive i kaže vi morate ovo ili ono? Je li to demokracija drage dame i gospodo? Da li u Hrvatskoj je narod nosioc vlasti ili vlas u Hrvatskoj imaju ljudi iz Bruxellesa, ljudi koji kažu Zakon o strancima će izgledati ovako i ovako. Imam osjećaj da mi ne donosimo ovdje uopće zakone, da se jednostavno nama određuju kojekakve kvote, primit će te toliko i toliko izbjeglica, ne znam ili čega god već, proizvodit ćete toliko i toliko toga, na kraju mi imamo direktive, mi imamo kvote kao i u doba socijalizma, kao i u doba socijalizma. Ništa se dame i gospodo nije promijenilo, na televiziji je i dalje jednoumlje državnoj i vode se ovakve rasprave kao što evo vidimo Zakon o strancima, a pitanje se postavlja da li je to zakon koji muči naše građane, da li naše građane više recimo muči iskapčanje struje i vode, gdje se čovjek u Splitu smrznu po ovoj zimi jer je njegov život bio ugrožen time što su ga ostavili zapravo bez uvjeta za život. Njegova vlastita država mu je iskopčala struju i vodu. Reći će neki to nije ljudsko pravo, nemaju svi pravo na struju i vodu, oni koji nemaju novaca neka žive u mraku i neka budu žedni. To je dame i gospodo politika koju ova Vlada HDZ-a skupa sa MOST-om nažalost vodi, vodila ju je i bivša SDP-ova i dok se ljudima blokiraju računi, dok se za 1 kunu duga uzima 500 kuna troškova, dok znači pravosudni sustav uopće ne funkcionira mi danas raspravljamo ovdje o čemu? O Zakon u o strancima, o zakonu koji se čak niti ne tiče državljana naše zemlje. Zašto je ovaj Zakon o strancima prioritetan, zašto je on došao na prvi red, zašto nije recimo neki zakon kojem bi se zaštitili ljudi recimo od iskapčanja struje i vode, osigurao im se zamjenski smještaj, pa koliko beskućnika spava po tramvajima? Uopće pitanje statusa beskućnika koji su hrvatski državljani mi se time ne bavimo mi se bavimo u hrvatskoj državi statusnim pravima stranaca, državljana EU i onih koji to nisu a u konačnici nikakvi problemi za naš narod, za našu državu se ne rješavaju. Ova rasprava neće ništa promijeniti niti će se što promijeniti za naše građane, a vjerujte mi neće mnogo niti za te strance jer je malo onih stranaca koji dolaze u Hrvatsku jer su ovdje pronašli obećanu zemlju, mjesto gdje će živjet i radit. Na kraju krajeva, čak i oni koji su otišli iz nje Srbi u doba rata, tj. tijekom Oluje ni oni se ne žele vratiti u Hrvatsku. Sad nalazimo se u zemlji, ovo je jedan paradoks. Kad su Srbi dobivali otkaze početkom devedesetih tada su njihovi suradnici u firmama mislili pa šta mene briga to su Srbi. E al' sutra je firma propala, onda su i oni kao Hrvati ostali bez posla. I kad su Srbi otišli, pobjegli iz Hrvatske i nisu se htjeli vratiti ljudi su, a nisu se htjeli vratiti jer se nemaju kamo vratiti, nema uvjeta za povratak, nemaju gdje raditi ljudi su odmahivali rukom i rekli pa šta, neka se ne vrate, koga briga za njih. Međutim, danas Hrvati bježe iz naše vlastite, iz svoje vlastite zemlje i zapravo nama prijeti nestanak sa ovih prostora. O tim problemima, o problemu odlaska u prošloj godini 82000 ljudi u ovom Saboru se uopće ne raspravlja. I postavlja se pitanje koji je zapravo smisao svega ovog. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na raspravi. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu. Prijavio se uvaženi kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Ovaj zakon ima tri bitne karakteristike. Najprije on je potpuno lažno obrazložen. Drugo on je sramotno nehuman. I treće on pokazuje jedno potpuno nerazumijevanje demografija. Pa hajde da obrazložim ove tri karakteristike. U obrazloženju ovoga razloga kaže se da Zakon o strancima počiva na 22 direktive EU, a ovaj se sada donosi zbog tri nove. I samo zbog toga. I zato ima oznaku P.Z.E. Ali klub HDZ-a znajući da se zakoni koji imaju oznaku P.Z.E. ne stavljaju u drugo čitanje, nego se naprosto direktive usvajaju jer se moraju usvojiti šalje i traži s punim opravdanjem da se ovaj zakon razmotri i u drugom čitanju. Ali to znači da je obrazloženje, da je jedini razlog što se ovaj zakon donosi primjena triju novih direktiva neistinit, lažan. On je pokriće da bi se u taj zakon uvalilo nešto što nema nikakve veze sa direktivama EU, što ima veze sa jednom ksenofobičnom politikom ove Vlade. Zašto je ovaj zakon duboko sramotan i nehuman? Kad govorimo o strancima onda moramo primijetiti da postoje dvije grupe stranaca. Jedno su izbjeglice i prognanici, drugo je nekakva ekonomska imigracija. Hajde da vidimo prvo ovu prvu grupu izbjeglice i prognanici. Hrvatska je na žalost imala takvu sudbinu da je i sama i primila velik broj izbjeglica i prognanika iz Bosne u Drugom svjetskom ratu, ali i da je jedan broj Hrvata izbjegao u treće zemlje, skandinavske zemlje na primjer. E pa da su skandinavske zemlje imali ovakav zakon kakav ovdje vi predlažete, ha naši sugrađani bi se tada jako loše proveli. I ironično je, ironično je da mi koje su drugi zbrinjavali kao izbjeglice predlažemo ovakav zakon. On predstavlja tu jednu kriminalizaciju solidarnosti. On kaže da će se kazniti osoba, kaznit će se ako primi na smještaj stranca, znači ako pomogne strancu osim ako se tu ne radi o svršavanju života, sprječavanju ozljeđivanja ili pružanja hitne medicinske pomoći. On predviđa da će se takvog stranca protjerati bez saslušanja, pa da su naši ratni izbjeglice koji su dospjeli u Norvešku protjerani bez saslušanja mi bi rekli da je to duboko nehumano, a danas mi, ne mi, nego vi predlažete takve zakone. Budu li ovakve odredbe donesene ja vam se kunem ja ću napisati pismo svetom ocu koji se stotinu puta zauzeo za prava izbjeglica. Ja ću mu napisati da ga upoznam što jedna Vlada koja inače sebe smatra kršćanskom, duboko kršćanskom, vjerničkom Vladom kakve zakone ona predlaže. Objasnit ću mu u tom pismu, podsjetit ga, zna on to naravno jako dobro da je svega obitelj bila izbjeglička obitelj iz Nazareta u Betlehem, da se Isus rodio kao izbjeglica. I sada jedna takva katoličko ili zemlja sa većinskim katoličkim stanovništvom predlaže ovakav jedan ksenofobičan šovinistički zakon. To je duboko sramotno, to je nehumano, to je neljudski. Toga se moramo stidjeti i to pokrivamo direktivama EU. Zašto je pak, da tu se radi zapravo o jednoj ja bih rekao etničkoj panici. Bojimo se tih stranaca koji naravno nisu Hrvati jer dolaze iz drugih zemalja, dolaze sa istoka. I narušit će tu našu etničku čistoću ove naše Hrvatske i to je jako opasno po nas i to je zapravo jedna etnička panika koju je jako teško opravdati. Htjeli bismo, govorimo treba pomagat ćemo tim ljudima, da treba im pomoći, a s druge strane strahujemo da nam etnički ne zagade prostor. Nekoliko puta je to ovdje iznešeno u ovoj raspravi, kolega Mišić barem deset puta. E sada zašto on predstavlja i potpunu nerazumijevanje demografije. 82 tisuće ljudi je prošle godine iselilo iz Hrvatske, dok smo mi bili na vlasti HDZ je za to krivio našu vladu, politikantski. Od kada ste vi došli na vlast to iseljavanje se ubrzava. Najviše se inače iseljavaju ljudi iz krajeva gdje je HDZ na vlasti, ali ja to neću koristiti politikantski kao vi, neću to koristiti kao argument jer ljudi odlaze iz raznoraznih razloga. Odlaze prije svega u potrazi za boljim životom, za boljom zaradom i to je legitimno. Pa između ostalog smo i ušli u EU kao jedno zajedničko tržište, veliko tržište radne snage. Rekao je predstavnik HDZ-a kolega Bošnjaković, hvali se time, da dok je on bio ministar u vladi nisu dopustili radne dozvole za čobane, za pastire, iako ih u Hrvatskoj nema. I oni koji se hoće baviti u Hrvatskoj ovčarstvom se ne mogu baviti jer u Hrvatskoj ljudi ne žele biti pastiri, ne žele. Radije odlaze u Italiju raditi neke druge poslove, u Njemačku, u Austriju ali ne žele. Znači on se hvali da je radio u vladi koja ali apsolutno ništa ne razumije. O tome da se mora dopustiti uvoz one radne snage koja je u Hrvatskoj potrebna. Pa naši varioci odlaze u škverove u Italiji, a kod nas će raditi varioci iz Rumunjske, ali to je tako, to je migracija radne snage. To treba shvatiti. Demografija nije samo rađanje Hrvata i ovo su demografska kretanja i njih treba razumjeti, ali jedino netko tko to ali apsolutno ništa od toga ne razumije može predlagati ovakve zakone. I na koncu, govori se o povratu Hrvata iz svijeta, o potrebi da na tome treba raditi, od Hrvatske je države HDZ je 18 godina na vlasti, pa gledajte ja da sam bez stranke sam pojedinac 18 godina bio na vlasti, sve jednog po jednog. Nazvao bih ih telefonom sve jednog po jednoga. Pa šta ste radili 18 godina da ih niste vratili, što ste radili? Samo u prošloj godini ih je iz Hrvatske otišlo 82 tisuće. Ali i tu se radi, ali o ni o čemu drugom nego o toj etničkoj paranoji. Ti su ljudi otišli iz Hrvatske trbuhom za kruhom, otišli su u potrazi za boljim životom i našli su ga tamo i tamo su već u drugoj, trećoj, u četvrtoj generaciji. Bulazniti o tome da će se oni vratiti ovdje u Hrvatsku na teže životne uvjete, oprostite je minus inteligentno.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Nenadu Staziću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega Staziću rekli ste šovinistički zakon, šovinistička vlada, kršćani, pa Hrvatska je pluralno društvo, ima ovdje ljudi u našem Parlamentu i u većini i u manjini ljudi koji su islamske vjeroispovijesti, koji su ateisti. Prema tome vrlo ružno ste govorili da šovinist, sada da ja vama kažem da ste vi šovinist. … da smo šovinisti. Gdje vidite šovinista? Ja živim u selu gdje sa mnom živi Srpska nacionalna manjina iznimno sam ponosan na te ljude i kao dragovoljca Domovinskog rata, kao ljude, domoljube, patriote i stvarno imamo dobar suživot i ponosan sam na te ljude, ali vaša sramotna izjava da smo mi šovnisti, da mi ne trpimo druge narode, druge ljude koji će dolazit ovdje to je u najmanju ruku mogu u istoj mjeri odgovoriti kada već predsjedavajući nije vas opomenuo jel nije lipa riječ šovinist. Ja ne vidim ovdje šoviniste, jedino vi možete okrenuti tezu da ja vama kažem da ste vi šovinist jer vrijeđate nečja vjerska uvjerenja ili ljudi ateista ili oni koji su islam štuju ili katolike ili ljude pravoslavne vjeroispovijesti. Jedna vrlo ružna priča gospodine Staziću. Hrvatski narod je pomogao Muslimanima, tj. Bošnjacima iz BiH, pola milijuna ljudi u Domovinskom ratu je primio. Hrvatski vojnik je u BiH četnički genocid spriječio nad Bihaćom, gore nego u Srebrenici. Hrvatski čovjek je human i naravno nacionalne manjine u Hrvatskoj državi i ovako teške kvalifikacije kazati da su šovinisti da etnička paranoja prema nekome je u najmanju ruku u ovome Parlamentu žalosna. Ali me više začuđuje predsjedavajući koji u najmanju ruku na te izjave nije dao bar nekakvo upozorenje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bulju na ovoj replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Stazić. Izvolite.
Kada se u jednom zakonu kaže da će se osobu koja prijeđe granicu Hrvatske protjerati bez da ju se sasluša, kada se u jednom zakonu predviđa da će se kazniti svakog hrvatsko građanina koji pomogne takvome koji je došao ovdje, koji mu pruži smještaj, a to kaže ovaj prijedlog zakona onda je to šovinistički. A kada ste se vi prepoznali u riječ šovinist e tu vam ja više ne mogu pomoći.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Staziću. Repliku se javio uvaženi kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] koji su otišli iz RH negdje varit valjda u Italiju u brodogradilište. I kad ste to rekli sjetio sam se jedne Vlade od prije par godina i žučnih rasprava o tome kako jedno brodogradilište ne perspektivno, kako ga se na silu moralo zatvoriti. Radi se o brodogradilištu u Kraljevici. Vi se toga vjerojatno dobro sjećate jer su u to vrijeme vaši bili na vlasti. Za razliku od tada to brodogradilište sada iako je bilo zatvoreno radi, proizvodi trenutno jedan trajekt iako su dizalice, dokovi sve je to bilo vučeno iz Kraljevice. Zatvoreno je nešto što je radilo stotinu i nešto godina i iskustvo i znanje se moglo vrlo lako izgubiti da se jedan poduzetnik srećom naš domaći nije uhvatio tog posla iako je premostit morao stotine barijera da bi se uhvatio posla. Ipak je nekoliko tih varioca koji su po vama trebali, da je ostalo zatvoreno skroz završili bi vjerojatno možda u toj Italiji. Želim reći da ne smijemo generalizirati i prozivati nego prihvatiti činjenice da su i vaši ministri donosili odluke koje su tjerali te naše ljude van.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klariću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Kraljevica je stala na noge i zamislite proizvela je jedan trajekt. Nemojte, nemam dvije, u dvije minute, u dvadeset minuta mi ne bi bilo dovoljno vremena da nabrojim sve privredne subjekte koji su ugašeni, koji su nestali, koji su uništeni za vrijeme HDZ-ove vlasti. Nemojte me tjerati da se zato sutra pripremim i da vam u nekakvoj replici na to odgovorim jer je taj popis ogroman, a broj ljudi koji su ostali bez posla i koji su zbog vaših Vlada morali napustiti ovu zemlju ime im je Legija. I bilo bi bolje da se u tom pogledu ušima po glavi.
Uvaženi kolega Stazić i kolega Klarić ja bi vas molio ubuduće da se držite teme jer ni Kraljevica i druge tvrtke nemaju veze sa temom Zakona o strancima i malo bi vas molio da birate riječi koje izgovarate u Hrvatskom državnom saboru. Hvala lijepo. Prelazimo na slijedeću pojedinačnu raspravu uvaženi kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, uvažene kolege ovdje ću se ja osvrnuti na jedan konkretna članak u konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima odnosno evo čujemo da vjerojatno neće biti konačan tako da ovo nije problem ovaj moj prijedlog kasnije uvrstiti u konačan prijedlog. Radi se o članku 18. odnosno o članku 56. koji se treba promijeniti. U tom članku 56. stoji „Članovi uže obitelji u smislu ovog zakona su bračni drugovi, osobe koje su u izvanbračnoj zajednici, zatim životni partneri ili neformalni životni partneri, djeca, roditelji i posvojitelji.“ U Obiteljskom zakonu nigdje se ne navode članovi obitelji, odnosno to uopće nije predviđeno tim zakonom. Doduše u nekim zakonima ja bi rekao nižeg reda, koji nisu organski, oni višeg reda kao što je Zakon o životnom partnerstvu stvarno se spominje da je životno partnerstvo zajednica obiteljskog života dviju osoba istog spola sklopljen pred nadležnim tijelom. Također, kao što postoji institut izvanbračne zajednice, postoji i institut neformalnog životnog partnerstva a ona se tu spominje da je to također zajednica obiteljskog života dviju osoba istog spola koje nisu sklopile životno partnerstvo pred nadležnim tijelom. Mislim da ovi zakoni ne smiju, da ovaj Zakon o strancima ne smije prejudicirati nešto što nije u onome organskom zakonu a to je Obiteljski zakon nije predviđeno. S druge strane ovdje moram se osvrnuti i na direktivu Vijeća Europe koju također moramo ispoštovati a radi se o direktivi Vijeća Europe o spajanju obitelji jer upravo članovi obitelji su navedeni u svrhu spajanja obitelji, članak prethodni to je članak 17. govori upravo o tome. Pa kaže članak 9. te direktive govori spajanje obitelji se odnosi na članove uže obitelji odnosno na supružnike i djecu. Ovdje mi stavljamo nešto u ovaj zakon što nije predviđeno direktivom a nije im predviđeno Zakonom o obitelji stoga evo moj je prijedlog da se ovo promijeni odnosno imamo sad vremena kroz dva čitanja da se ovo uskladi sa postojećom zakonskom regulativom. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Zekanoviću. Replika uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo ja ću pohvaliti Vladu što je evo što ste rekli stavila u prijedlog. A stavila je zato što je … [[Upadica se ne čuje.]] a stavila je zato šta da nije stavila ionako bi se moralo primjenjivati jer bi Hrvatska platila kao što je platila 40 tisuća kuna čini mi se po presudi Europskog suda za ljudska prava kada je diskriminirala osobu upravo iz ovog razloga kao što ste rekli. Prema tome, pustite ovu odredbu da stoji ovako kako stoji to nije razlog da bi kritizirali prijedlog zakona. Uostalom čini mi se da je ova odredba bila na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću negdje na početku mandata prošle Vlade. Ovaj zakon, to je gospodin Panenić govorio u ime kluba MOST-a i tada sam pohvalio Vladu gospodina Oreškovića zbog toga. Prema tome, vi vaše koalicijske probleme rješavajte unutar vaše koalicije a ono šta je dobro u prijedlogu zakona nemojte sad još i to tražiti da izađe van. I kažem dakle zbog ovakvog stava kakav ste vi iznijeli Hrvatska je već morala platiti mislim da se radi o 40 tisuća kuna po presudi Europskog suda za ljudska prava za istu situaciju dakle kada je diskriminirala osobe koje su u životnom partnerstvu, istospolnoj zajednici jer im nije dopustila spajanje obitelji po Zakonu o strancima.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bauku na replici. Odgovor uvaženi kolega Zekanović, izvolite.
Kolega Bauk, danas sam upravo pročitao, evo opet ću ponoviti prema Direktivi Vijeća Europe u članku 9. spajanje obitelji se odnosi na članove uže obitelji, odnosno na supružnike i djecu, tako da ovim, ovdje se nešto prejudicira i ovdje je moj prijedlog također da se u Obiteljskom zakonu stvarno definiraju što su članovi obitelji jer to tamo nije navedeno. Doduše onako indirektno se spominje na nekoliko mjesta roditelji i djeca, ali nisu u Obiteljskom zakonu navedeni članovi obitelji, pa bi eto to trebalo zapravo konačno i uvesti da nemamo ovih dilema.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Zekanoviću na odgovoru. Replika uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Zekanović, direktiva ako niste znali postavlja minimalne standarde. Ni jednoj zemlji EU nije, dakle to je ono što mora staviti ali nije nedozvoljeno da postavi veće standarde od onoga što direktiva predlaže. Prema tome, potpuno ste u krivu, jer direktiva opet napominjem postavlja minimalne standarde za sve zemlje EU, a na svakoj zemlji EU je da prihvati te standarde ili ih podigne na veći nivo. I ovo što je napravljeno u zakonu mislim da je pohvalno i da treba ostati, nemojmo se spuštati ispod one razine koju smo postigli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću. Odgovor uvaženi kolega Zekanović, izvolite.
Uvaženi kolega, kad već spominjete minimalne standarde ja ovdje moram spomenuti još jednu stvar, a to je referendum za ustavno definiranje braka. U tom referendumu je 65,9% građana Hrvatske glasalo za da je brak institucija između žene i muškarca. Međutim, onda kasnije ste vi uveli onaj novi Zakon o životnom partnerstvu, gdje ste zapravo na jedan perfidan način izigrali cijelu priču. Ispalo je kao da se referendum odnosi na riječ „brak“, ta četiri slova je li brak, a ne na instituciju braka. Tako da kada govorimo o ovome moramo prije svega imat na umu ono što je želio hrvatski narod, a naš hrvatski narod je želio da se zaštiti brak, onda da se zaštiti institucija obitelji, a kasnije se kroz ovaj zakon na jedan perfidan način stavlja izraz obiteljski život, da bismo mi kasnije i u zakone ja bih rekao nižeg reda uvrstili da su članovi obitelji i neformalni životni partner, odnosno životni partner odnosno nije obvezujuće po direktivi Vijeća Europe.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Zekanoviću na odgovoru. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu prijavio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Evo čuli smo iz rasprava o Zakonu o strancima. Naslušali smo se priče o brojnim direktivama. Svjedoci smo neumornih ovdje i prijedloga o šovinistima, etničkim paranojama. Zaista kad govorimo o ovome zakonu on se događa u vremenu kada imamo eksploataciju resursa i ljudskih potencijala iz Republike Hrvatske, kada nam sve što vrijedi mlado zbog loših politika, zbog Domovinskoga rata odlazi u treće zemlje. To je činjenica i vidljivo je koliko je u posljednjih petnaestak godina ljudi otišlo iz Hrvatske i kakva je demografska slika. Posljedica toga su kao što kažem 2/3 Hrvatske su doslovno prazne, Slavonija, Lika, Gorski kotar, Dalmatinska zagora. I naravno da danas kada imamo krizne situacije u svijetu, a poglavito u sjevernoj Africi i Aziji, a to se proširiva. Vidimo kao što sam i malo prije rekao da su izbjegličke krize tolike da ti ljudi bježe u epskim razmjerima. Znači, pojava je kao da je seoba naroda. Jednostavno su države sa karte prebrisane. One još vidimo i na karti jednostavno, više na tim područjima brojne države ne postoje i naravno da tu nema više, tu se pojavio terorizam, tu se pojavilo ono što ugrožava egzistenciju tih ljudi. Međutim, među izbjeglicama se događa da naseljavajući određena područja imamo i one koji su, koji nanose veliko zlo zapadnoj civilizaciji, tj. današnjem zapadnom svijetu, a to je vidimo opasnost od terorizma. U ovoj raspravi je vidljivo da se gledalo iz humanog aspekta da određeni ljudi koji su u teškoj situaciji da im se treba pomoći. Međutim, treba dobro razlučiti šta je pomoć, a šta je iskorištavanje žrtava ljudi i naplaćivanje tih ljudi da bi ih se prebacilo jer imamo brojne poglavito izbjeglice, imamo brojne situacije gdje su ljudi doslovno u kombijima u razno raznim vozilima, kamionima jednostavno umirali za suverenu Republiku Hrvatsku koja je međunarodno priznata prije 25 godina demografska slika je katastrofalna, a politike nisu odradile ono što trebaju odraditi. Tako da ovi zakoni koje mi donosimo o strancima po direktivi EU prije ulaska u EU s tim narod nije upozoren. Mi moramo poštivati kao i brojne druge zakone koje sad Hrvatska mora jednostavno poštivati. Mene kad dođem u Sabor svaki dan dočeka nekakva direktiva. Meni još nije jasno jesu li to smjernice da li je to direktiva ili nekakva naredba, naređenje. I zamislite u Parlamentu u kome se mi ovdje nalazimo u tome trenutku jednoglasno je bilo se glasalo za ulazak u EU ili tj. referendum kad u jednome selu želite cestu pomaknuti metar u nogostup, onda kad raspisivate referendum triba vam 50 plus 1 glas. A to je bio takvi marketing da nije bilo potrebno ni toliko. Nije bilo javnih rasprava relevantnih, istinitih za i protiv. Ja istovremeno vraćam se u to vrijeme kada sam bio obični građanin, nisam bio, i sada sam ali sam u ulozi zastupnika, zvjezdice su sjale. Hrvatska će procvjetati, Hrvatska će biti dovedena, znate vi gdje je dovedena Hrvatska? Istraživanja, govore da milijardu ljudi, to sam rekao, želi doći na područje EU, a mi smo ostavili prazne, nezaštićene prostore kako u Hrvatskoj tako i u BiH gdje su naseljeni Hrvati, nezaštićene. To su sve politike ove ovdje koje su se provodile, to je činjenica. Govorili smo malo prije o Splitskome škveru, ajmo malo na radne koji se liberalizira ja sam osobno da se zaštiti hrvatski radnik, aki šta smo mi napravili? Nama je otišlo stotine tisuća ljudi, sada nema tko raditi. Ali uvođenjem zakona i tih direktiva EU koje se spominje ovdje liberalizirajući se svaki put, povećava se broj pa tako dolaze ljudi iz drugih država raditi u Splitski škver, pa tako i druge koji su puno jeftinija radna snaga od hrvatskih radnika koji su puno kvalitetniji, iskusniji i odlaze u treće zemlje, u Vijetnam. Ili stočari naši su otišli živjeti na koji su se bavili poljoprivredom u Slavoniji otišli su na zapad. E sada nije problem više kupiti stoku, ali tko će čuvati stoku? A imamo puste hektare i brojne štale ili farme prazne. I kada govorimo o ovome zakonu, Hrvatska tu mora biti jasna i treba biti jasno politikama da je hrvatski teritorij prazan osim područja Zagreba i još par većih gradova. To je vrlo jednostavno provjeriti, samo proći kroz Liku, Gorski kotar. I politike su strašno loše po tom pitanju, svi se pozivaju na regionalni razvoj, na ravnomjeran razvoj ali je činjenica da je država centralizirana, da se živi dobro oko Zagreba i nažalost biti će pritisak stranaca na Hrvatsku ogroman. Bit će ogroman pritisak na ta prazna područja, ako želi milijardu ljudi doć živjeti ovdje. Smatram da zakon … liberalizacije zakonodavstva liberalizacije tržišta tj. radne snage koja će dolaziti ovdje, kod kvota koje se dižu i spuštaju da treba zaštititi hrvatskoga radnika. A puste i brojne direktive koje su bivše vlade i vidim bivši ministri se dosta javljaju pa i danas to nastavljamo, ja mislim da treba pod hitno zaštititi i mijenjati. Neće nama EU puno toga dati, možemo se smijati. Uzdajmo se u se i svoje kljuse to svaki seljak kaže, najobičniji seljak. Akademski obrazovni građani su vodili ovu državu Hrvatsku posljednjih 20 godina, elita, krema doveli su državu u ovu situaciju. To je činjenica. I nitko ne odgovara za situaciju, možda je netko gulio krumpire dan, dva, tri. Moramo biti ozbiljni oko ovih zakona, Hrvatska država je sve praznija, demografski je eksploatirana maksimalno, ono što vrijedi odlazi u treće zemlje i ja mislim da kod ovoga zakona trebamo biti puno krući, poglavito kod radnoga nego za radnike, radnu snagu, a zaštititi hrvatskoga školovanog čovjeka i običnoga radnika. Ali to ti je sve posljedica loših politika u poljoprivredi, pogodovalo se tajkunima, energetici u svemu se pogodovalo i nažalost oni koji su po nekim kriterijima trebali biti na vrhu nisu imali šansu, svoju šansu su potražili u trećim zemljama i sada se moramo štititi, zaštititi i pokušati vratiti taj hrvatski narod i ljude koji su otišli vanka da se vrate. Budemo li se liberalizirali tom brzinom svjetlosti, doći će cijena rada na dno dna. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju na raspravi. Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bulj. A baš nemamo puno mogućnosti da ispravljamo direktive EU potpisom pristupnog ugovora smo pristali i na to da implementiramo direktive, to su naredbe. Dakle naredbe da zakonodavstvo EU transponiramo u naše zakonodavstvo. … su preporuke i to je nešto o čemu se može razgovarati, ali direktiva je direktiva i ona se mora primijeniti u naše zakonodavstvo. Ali opet je tu stvar znanja, mogućnosti i načina kako implementirati direktiva, jel ova direktiva ostavlja mogućnost zemljama EU da svoje tržište rada prilagode direktivi, ali da naprave i određene sidra da ne otvore tržište rada za radnike trećih zemalja. Ovdje nisu radnici EU. U Hrvatsku može doći i Rumunj i Bugar i Poljak i Čeh doći ovdje i zaposliti se kao i naš radnik, dakle tu smo vrlo jasni. Međutim ovdje se radi o radnicima trećih zemalja koje bi trebalo zaustaviti da poslodavci masovno ne eksploatiraju tu radnu snagu. Napominjem da i u vrijeme HDZ-ovih vlada radnih dozvola bilo između pet i deset tisuća, u vrijeme SDP-ove vlade samo sa dvije tisuće spustili na tisući. Evo opet prošle godine ili ove godine dakle za ovu godinu imamo sedam tisuća radnih dozvola, vjerojatno sa tendencijom još povećanja i tu je mudrost Vlade, da za ona radna mjesta gdje nemamo našu radnu snagu omogući da ju imamo jel moraju poslodavci funkcionirati ali da to ne bude stihijski. I na ovakav način kao što je implementirana direktiva u ovaj zakon, otvaramo tržište rada da uvozimo jeftinu radnu snagu što će dovesti do još većeg egzodusa mladih ljudi iz Hrvatske.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću. Odgovor na repliku uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala kolega Mrsiću na replici. Znači kao što sam rekao sada je eksploatacija resursa kako gospodarskih, prirodnih tako i ljudskih potencijala što je najgore, ljudski resurs je najvredniji. To je činjenica da se događa u Hrvatskoj, ljudski resursi i potencijali koji su sposobni novu vrijednost u Hrvatskoj donijeti. Oni su otišli u treće zemlje iz razloga kao što sam i rekao zbog direktiva ili naredbi. A ja sam i rekao da 25 godina prošlo od, proslavili smo od međunarodnog priznanja. RH međutim RH sad bi bilo nezgodno … naredba EU, pa da mi smo republika gdje bi trebalo slobodno, mi smo izgubili dio suvereniteta a narod je odlučio nenatpolovičnom većinom nego je odlučio na referendumu koji je bio protuustavan da uđemo na ovaj način u EU. To je činjenica, u zadnjih godinu dana je mijenjan Ustav, bez obzira kako se glasovalo je to činjenica da je smanjeno ispod 50% jedan glas a napomenimo ovo što ste rekli da ljudi odlaze, naravno a jeftina snaga dolazi. Problem nije u tome kaj se splitski škver ili neki škver raspao, varioci, radnici, stručni ljudi su otišli u druge zemlje. Sad mi ne znam koju energiju da mi vratimo škver, mi ne možemo jer smo te ljude izgubili to je problem. Mi imamo sad ogroman problem u tim ljudskim potencijalima koje nam druge države crpe ali to je zbog politika, zbog politika hrvatskih. Hvala lijepa.
Hvala lijepo uvaženom kolegi Miru Bulju na ovom odgovoru. U ime predlagatelja uvažena državna tajnica Lidija Pelivan Stipetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kao prvo bi se htjela svima zahvaliti na ovoj konstruktivnoj raspravi. Jako je teško osvrnuti se na sve istaknute stvari. Pitanja koja se odnose na Zakon o hrvatskom državljanstvu i Zakon o prebivalištu ostavila bih za neku drugu raspravu. No na neke stvari ipak imam potrebu osvrnuti se a to su stvari koje su u više navrata istaknute u ovoj raspravi a koje naprosto nisu točne, a to je da se izmjenama ovog zakona htjelo progurati nešto što nije u duhu europskih zakona ili dobre prakse europskih država a to se radi o kriminalizaciji solidarnosti. Dakle, prvo treba razlikovati zakonite i nezakonite migracije. Dakle ova odredba se odnosi samo na one strance koji su kao takvi nezakonito ušli, borave ili prolaze kroz ovu državu. Za zakonite migrante postoji Zakon o međunarodnoj zaštiti, znači tražitelji azila imaju sva prava i oni su zbrinuti. Vezano za ovu odredbu, zabranjeno je pomaganje odnosno ono što se sad uvodi zabranjen je i pokušaj pomaganja. Važno je napomenuti da postoji direktiva o pomaganju koja kažnjava pomaganje nažalost. Dakle taj okvir je nama zadan. Pomaganje se kažnjava, isto tak se mora kažnjavati i pokušaj pomaganja. Dakle na taj dio mi ne moramo, na taj dio mi ne možemo utjecati. Primjedbe Europske komisije smo upravo zbog toga i dobili a to je da pokušaj kažnjavanja, pokušaj pomaganja nije kažnjen. Dakle, ne radi se o nečemu što smo mi htjeli provući ispod žita. Ono što smo mi dakle u ovim zadanim okvirima koje imamo a to je da se pomaganje odnosno pokušaj pomaganja mora kazniti je ovaj članak koji smo sada fakultativno uveli a to je što se smatra odnosno definicija što se ne smatra pomaganjem a to je upravo pomaganje počinjeno iz humanitarnih razloga. Dakle nitko ne može reći da će se kazniti osobu koja migrantu pruži čašu vode, nahrani ga, osigura mu smještaj, odvede ga kod doktora. A da smo tumačili ovaj zakon na taj način onda cijela, sveukupna aktivnost ove države u toku migrantske krize podlijegale bi nekakvom kažnjavanju. Dakle o tome nema govora. Jasno se, mislim da je svakome jasno što su to humanitarni razlozi. Za one ljude kojima to nije jasno upravo smo onda u zagradi i za te odredbe pojasnili što se smatra humanitarnim razlozima. I to isto tako da budem jasna ove razloge nije Ministarstvo unutarnjih poslova izmislilo već su to preporuke Agencije za ljudska prava. Tako da nikako ne možemo govoriti o kriminalizaciji solidarnosti. Štoviše ovdje se još pozivamo dakle na dekriminalizaciju pomaganja sukladno posebnim propisima. Postoji niz drugih propisa po kojem pomaganje nije kazneno djelo. Vezano za onaj dio koji se odnosi na tržište rada, bitno je reći ukoliko to nije jasno, dakle tržište rada ne radi se o tržištu rada samo RH već se radi o tržištu rada RH koja se nalazi unutar EU gdje kao što znamo postoji sloboda kretanja i sloboda pružanja usluga. Odredbe koje se odnose na radno zakonodavstvo stranaca, dakle odnose se na strane radnike, državljane trećih država. Vezano za navode uvaženog zastupnika gospodina Mrsića da je ovaj zakon proizvod ove Vlade i njezine sramotne politike doista smatram da je nužno napomenuti da je ovaj zakon proizvod Vlade kojoj je uvaženi zastupnik bio član. Zakon o strancima je stupio na snagu 1.1.2012. kada ste vi bili na čelu Ministarstva rada. Da ste doista htjeli provesti sve ovo za što se sada zalažete imali ste vremena to i napraviti. Vezano za vašu sugestiju da radno-pravna materija ne bi trebala biti u nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova u potpunosti podržavam taj vaš prijedlog i mogu vam reći da je s ministrom rada načelno postignut dogovor da se ova materija izdvoji i vrati u Ministarstvo rada u koje ona prirodno i spada. Tako da što se toga tiče taj dio će biti reguliran na novo. Netočan je navod da su sezonske djelatnosti preširoke odnosno da nisu nigdje definirane. One su naime definirane u članku 2. točci 13. ovoga prijedloga zakona poljoprivreda, šumarstvo, turizam i ugostiteljstvo. Također je netočan navod da se ne štiti hrvatsko tržište rada, ono se štiti upravo kroz kvote koje se utvrđuju prema stanju na tržištu rada, odnosno vodeći računa o broju nezaposlenih hrvatskih državljana ali također upravo vodeći računa o hrvatskom tržištu rada a tu spadaju i poslodavci moramo voditi računa o njihovim potrebama. Ukoliko se te potrebe ne mogu zadovoljit sa hrvatskim radnicima potrebno je pomoći u smislu da pronađu te radnike među stranim državljanima. Navod da sezonski radnici nisu zaštićeni netočan je jer članak 25. ovog prijedloga propisuje na koji način su ta prava zaštićena, tako da se na njih primjenjuju odredbe o minimalnoj plaći i svim drugim uvjetima rada kao što se primjenjuje na hrvatske radnike. A vezano za onaj vaš izričaj može odrediti kvote što to znači? Pa to znači upravo to da Vlada to i ne mora, a ne mora u onim situacijama kada ocijeni da na našem tržištu rada ima dovoljno sezonskih radnika, onda neće donijeti kvotu i strani sezonski radnici se neće moći zaposliti. Zaključno bih voljela napomenuti da ove izmjene doista premašuju opseg onoga što zovemo izmjena zakona i da je zakon zbog širine tematike koju regulira postao teško primjenjiv i ne predstavlja najbolji mogući proizvod. Ova Vlada je svjesna te činjenice i iz tog razloga oformljena je radna skupina koja će tijekom ove godine izraditi novi zakon koji će bit jasnije strukturiran i razdijeljen u tri odvojene cjeline, a to su cjelina radno-pravnog zakonodavstva, državljani država članica EU i stranci, odnosno državljani koji nisu državljani članica EU, te bi kao takav trebao bit primjenjiviji. No, s obzirom na pokrenute postupke zbog proteka roka za usklađivanje sa pravnom stečevinom EU smatramo da je za RH oportuno da ovaj zakon stupi na snagu, a paralelno da se radi na izradi novog, odnosno boljeg zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Lidiji Pelivan Stipetić. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažena gospođo državna tajnice, vaše ime sam čuo Lidija, prezime sam nekako preskočio, nisam ga uspio razumjeti. Htio sam reći, slušao sam sa pozornošću vaše predavanje i moram reći da mi se sviđa vaš pristup i da mi se svidjelo kada ste spominjali riječi solidarnost i pomaganje u vršenju kaznenog djela ilegalnog prelaska državne granice. Vidite kada se pomaže bez naknade, bez osobne zarade ilegalni prelazak državljana trećih zemalja kroz Hrvatsku onda se smatra da to ne bi trebalo kažnjavati, da treba biti human. Ali kada sam ja osobno i moje kolege iz Živog zida bez naknade pomagao, odnosno solidarizirao se sa obiteljima u Hrvatskoj koje ostaju bez krova nad glavom, koje se tjera na ulicu, pa i u ovim zimskim uvjetima bit će jedna deložacija 31.1. na Črnomercu 105 tada iz Ministarstva unutrašnjih poslova nitko neće doći i reći ti ljudi su pomagali, bili su solidarni. Neće biti boraca za ljudska prava koji će reći, a gdje će ti ljudi živjeti. Neće biti ustavnih stručnjaka koji će govoriti da dom treba zaštititi, da obitelj treba zaštititi itd. itd. Hoću vam reći da je ovim Zakonom o strancima se čovjeka koji pomaže u ilegalnom, u kršenju zakona njega se abolira, a vidimo i dan danas koji pomažu, koji se solidariziraju sa obiteljima koje ostaju na ulici po ovoj zimi njih se i dalje kažnjava, njih se izvodi na sudove i za njih ova vlast kao ni Bruxelles nema milosti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na replici. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo uvažena državna tajnice. Da, mi smo donijeli zakon 2015. i tu di je implementirana i direktiva o pomaganju ali opet napominjem da direktiva daje minimalne standarde koji se implementiraju u zakonodavstvo i da ovo što sada radite sa kriminalizacijom solidarnosti nema veze sa direktivom nego ima sa vašom interpretacijom kako kazniti ljude koji pomažu onima koji su u potrebi. Prema tome, imate puno više i nevladinih udruga, a i javnosti koje je to shvatilo na način kao što je shvaćeno. Prema tome, dali smo amandman gdje mislimo da je to bolje i jednostavnije riješeno čišće nego na ovakav način. Prema tome, nadam se da ćete to uvažiti i kad dođe konačno zakon da ćemo zakon imati pregledniji i bolji. Posredno ste se i izjasnili da u radu nije sudjelovalo Ministarstvo rada i mirovinskog sustava jer će to biti izdvojeno u poseban dio i ono konačno ćemo i implementirati ove tri direktive. Sezonski rad, ono što ste vi naveli da je definiran nije definiran. On je nabrojen što se smatra sezonskim radom, ali nije definirano koliko dana u godini, koji period, gdje i što. Nije s druge strane kada kažete da Vlada može donijeti kvote, umjesto da Vlada mora donijeti kvote, a kvota je i da Vlada donese da je kvota nula to je isto donošenje kvote. Prema tome, ako pogledate kvote koje su bile dos ada donošenje u hrvatskim Vladama za pojedine dijelove, na pojedina zanimanja je bila kvota nula. Prema tome, niste definirali, niste zaštitili tržište rada i niste mi odgovorili na vrlo jednostavno pitanje. Jeste napravili izračun koliko sezonaca, u kojem periodu i jel' imate te podatke, pa mi ih recite.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mirandu Mrsiću. Odgovor na repliku, uvažena državna tajnica Lidija Pelivan Stipetić. Izvolite.
Dakle, vezano za ove primjedbe koje se ponovno odnose na direktivu, ja i dalje ne razumijem koji dio vi ne razumijete uz svo dužno poštovanje zato što pomaganje strancima je bilo zabranjeno i do sada. I unatoč tome što je bilo zabranjeno do sada u cijelom ovom migrantskom valu u kojem je kroz Hrvatsku prošlo preko 650 tisuća ljudi nitko, ali baš nitko nije kažnjen. Vi znate i sami da je Ministarstvo unutarnjih poslova uložilo ogromne napore da se svi ti ljudi zbrinu. Dakle, taj dio ostaje neizmijenjen ali zbog primjedbi koje smo dobili iz razloga što ovaj pokušaj pomaganja nije kažnjavan smo i taj pokušaj morali uvrstiti u zakon. Dakle na taj dio mi nemamo utjecaja koliko god vi možda mislili da je drugačije. Vezano za kvote ono što sam napomenula odnosno što sam zaboravila napomenuti da su kvote primjerice za ovu godinu određene za 15 sezonskih radnika. Znači 15 cjepara voćaka i vinove loze za cijelu 2017. godinu. … [[Upadica se ne razumije.]]
Uvaženi kolega Mrsić molim vas, imali ste priliku dozvoliti državnoj tajnici da odgovori na vašu repliku. Izvolite.
Kao što znate tržište rada je vrlo fleksibilno i potrebe za radnikom odnosno podložne su promjenama iz mjeseca u mjesec. Dakle simulacije se vrlo teško mogu raditi na ne znam koliko unaprijed. Znači godišnje kvote kao i svake godine kada se one definiraju Ministarstvo rada sa predstavnicima svih ministarstva, poslodavaca i sindikata definira stvarne potrebe sezonskih radnika, dakle sukladno stanju na tržištu, a ne možemo, mislim da ne bi bilo svrsishodno raditi simulacije za par godina unaprijed. A vezano za onaj navod da Ministarstvo rada nije sudjelovalo u implementacijama, ovih direktiva je sudjelovalo je, samo što je MUP nositelj ovog zakona tako da je odgovorno za konačni prijedlog.
Zahvaljujem uvaženoj državnoj tajnici Lidiji Pelivan Stipetić na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja se pridružujem kolegi Pernaru pohvalama pristupa, ali ću ja izreći nekoliko stvari s čime ja nisam bio u potpunosti zadovoljan u vašem pristupu. Vi ste dosta detaljno odgovorili na primjedbu o raspravi osim na dvije koje su baš meni te dvije najzanimljiviji. Jedna je primjedba kolege Zekankovića o životnim partnerima, a druga je primjedba, dva najveća parlamentarna kluba da se zakon uputi u sljedeće čitanje, sada hoćemo interpretirati treće, drugo već nije bitno, pa bi nam dosta olakšalo glasanje da znamo stav Vlade, ako imate ovlasti iznijeti stav Vlade o tom drugom prijedlogu. A što se tiče kolege Zekanovića i njegove primjedbe krivo sam rekao nije 40 tisuća kuna nego deset tisuća eura. Dakle državljanka BiH tužila je RH Europskom sudu za ljudska prava jer joj prema Zakonu o strancima 2011. godine sisačka policija odbila molbu za dozvolu boravka u RH u svrhu okupljanja obitelji se željela pridružiti svojoj partnerici u Hrvatskoj, 2011., dakle tada se još nije o partnerstvu uopće govorilo kao o mogućnosti. Policija je tvrdila da njezinim zahtjevom nisu ispunjeni uvjeti o Zakonu o strancima, onda se ona žalila MUP-u koji je žalbu odbio, pa Upravni sud u Zagrebu je žalbu odbio odnosno upravni spor, pa je onda Ustavni sud odbio ustavnu tužbu dakle pet institucija Hrvatske prije donošenja Zakona o životnom partnerstvu je odbilo zahtjev i Europski sud za ljudska prava je prihvatio zahtjev. Kaže da su joj prekršeni članak 14. zabrana diskriminacije, članak 8. Konvencije o ljudskim pravima i Hrvatska je morala isplatiti 10 eura odštete i 5.690 eura sudskih troškova, tako da ovo je samo što su oni stavili u zakon je samo provedba presude Europskog suda za ljudska prava. I bez da to piše u zakonu morali bi po tome postupati, pa onda nije dobro se s rogatima bosti. Zahvaljujem.
Hvala kolega Bauk. Replicirate državnoj tajnici, a ne gospodinu Zekanoviću, a objasnite mu kasnije kada završi sjednica. Izvolite uvažena državna tajnice.
Pa ja bi voljela samo kratko vezano za navod o stavu Vlade. Ova Vlada je ovaj zakon uputila u hitnu proceduru i kao takav ostaje u ovom trenu. No iz svega iznesenog razvidno je da će zakon ipak ići u jednu dulju raspravu tijekom koje se onda možemo osvrnuti i na vaše pitanje. Samo ukratko bih voljela napomenuti da se ne radi o redefiniranju pojma obitelji, već se samo proširuje kategorija osoba koje imaju pravo na boravak, a kojim se bavi ovaj zakon. Dakle, intencija ovog zakona nije da se redefinira pojam obitelji, ali u nekim stvarima se moramo uskladiti sa nacionalnim zakonodavstvom, a i sa zadnjom sudskom praksom.
Zahvaljujem uvaženoj državnoj tajnici Lidiji Pelivan Stipetić na odgovoru. Ovime smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem se predstavnici predlagatelja državnoj tajnici Lidiji Pelivan Stipetić na ovim obrazloženjima i odgovorima. Nastavljamo sjednicu sutra u 9,30 točkom dnevnog reda Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća tijekom 2016. Zahvaljujem svima na sudjelovanju u raspravi i ugodan ostatak dana. Živjeli! SJEDNICA PREKINUTA U 18,45 SATI.
Sljedeća točka je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 59. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Klub zastupnik HDZ-a predložio je Saboru donošenje sljedećeg zaključka: 1. O Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 59 provedena je rasprava u prvom čitanju. 1. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave bit će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade konačnog prijedloga zakona. Želi li se predstavnik predlagatelja očitovati o predloženom zaključku? Izvolite.
Prihvaća se prijedlog.
Hvala. Molim uključite se i glasujmo o predloženom zaključku. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo većinom glasova 121 za, 2 suzdržana i 2 protiv donijeli zaključak u tekstu predlagatelja. Sljedeće je što se tiče predloženog zaključka od strane Kluba zastupnika SDP-a bespredmetno glasovati budući da smo usvojili prethodni zaključak. Poštovane kolege, kolegice zastupnice nastavljamo sa radom s točkom dnevnog reda, zastupnik Aleksić.