Kolegice i kolege želim vam dobro jutro. Nastavljamo sa sjednicom. Mladen Novak, izvolite.
Hvala lijepo. U ime kluba Hrvatskih laburista tražim stanku od 15 minuta zbog stanja u Luci Ploče. Jučer je obustavljen sav promet u Luci Ploče. Predsjednik Uprave Luke Ploče se obratio vapajem s obzirom da u Luci Ploče se trenutno nalazi više brodova, velika količina robe a nijedna jedina sposobna lokomotiva nije na tom pravcu što znači uništavanje i Luke Ploče, cijelog tog kraja, ali isto tako i dodatno uništavanje nacionalnog prijevoznika. Hvala.
Jasen Mesić.
Poštovana gospođo potpredsjednice i klub HDZ-a traži isto tako stanku, vezano za istu temu da ne ponavljam što je kolega rekao. Ne samo zbog stanja u Luci Ploče nego i zbog drugih zakonskih prijedloga koji nam dolaze iz Ministarstva pomorstva, prometa i veza gdje vidimo da izazivaju ništa drugo nego nezadovoljstvo. Hvala.
Nema više zahtjeva? Dajem stanku do 9,45. STANKA U 9,32 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Vrijeme za stanku je isteklo. Sad ćemo čuti stajalište klubova. U ime Kluba Hrvatskih laburista Mladen Novak.
Kolege jučer se predsjednik uprave luke Ploče obratio sa jednim pismom koje je on nazvao protestom mada po mome to više vapaj. Situacija je takva, evo mogu i citirat ga. Situacija je takva da se trenutno u luci Ploče nalazi više brodova i velika količina robe ali trenutno nije na raspolaganju niti jedna lokomotiva u luci Ploče, što znači praktički da se svjesno uništava i luka Ploče i ta cijela lokalna zajednica i nacionalni operater iako smo na ovakvu situaciju upozoravali baš vam hvala kolega što ste kooperativni s puno razumijevanja. Situacija je isto takva bila ako se sjećate u siječnju 2012.godine kad sam sa iste ove govornice upozoravao za luku Bakar. U to vrijeme su četiri broda bila u luci Bakar, HŽ infrastruktura je zatvorila sve prometne pravce i to je bio početak kraja HŽ CARGO-a. Zašto se to radi stvarno ne znam da li je ikome jasno ali sad tvrdim odgovorno ovo nije slučajno. Ovo nije slučajno i ministar ima ne samo što ima odgovornost nego mislim da bi trebalo propitati i koja mu je uloga i koji mu je cilj u tome. Prije dva dana ovdje je bio gospodin Bajić. Ja vjerujem da bi našao ovdje materijala da pokrene istragu, da provjeri kojim motivima se netko vodi kad sustavno uništava sve što mu je u resoru, a bukvalno sve, od HŽ-a. Sjetite se situacije sa HAC-om, Autocesta Rijeka-Zagreb, zračni promet, pitajte za male zračne prijevoznike. Odbor za promet godinu i pol dana je trebalo za prvu sjednicu i to je prekinuta jer je ministar imao navodno neke obaveze, bit će nastavljena tijekom siječnja. Sad je već skoro evo polovica veljače. Ništa od toga. Obrazloženje je vjerojatno nema novca. Ali ja isto tako evo vam pokazujem i ovo, to je iz današnjeg medija, Jutarnjeg lista koji je prijateljski orijentiran prema našoj Vladi u kojem stoji da je EU blokirao milijardu kuna Hrvatskoj zbog Grčićeva softvera, znači zbog nesposobnosti članova Vlade i sad ja pozivam ministra Grčića nek preuzme odgovornost, ima očito organizatorske sposobnosti pa nek ode, nek riješi slučaj Ploče jer to već lagano postaje slučaj. A ministra Hajdaša Dončića koji je pred par dana rekao da bez grižnje savjesti će otjerat firmu HŽ CARGO u stečaj pitam dal mu je jučer bez grižnje savjesti prijao onaj ručak od 10 tisuća kuna. Koje je to licemjerstvo, prije dva dana smo imali aferu u kojoj se ovdje isto govorilo dok je bio gospodin Bajić, isto o bakanalijama, ljudi iz iste te stranke. Kakvi su to ljudi koji mogu u ovim trenucima da ne spominjem one famozne aute i ne znam šta sve nije bilo, kakav je to odnos prema vlastitim građanima? Koliko je, da li se uopće razumije situacija u kakvoj žive građani ili je, mi smo elita koja je jednostavno nedodirljiva. A kakav je odnos prema građanima podsjeća i nekoliko slučajeva, da ne kažem afera. Pa imate slučaj da se recimo u EPH-u oprašta odnosno prolongiraju dugovi pa opraštaju pa slučaj Šegon koji je povlašten. Imate slučaj zatvaranja slastičarne ako se ne varam za 12 kuna, gdje je tu ravnomjernost? Gdje je tu jednak odnos prema svima? Što radi ova Vlada, koji je cilj ove Vlade, da li je stvarno cilj uništiti sve što imamo. ako me netko uvjeri u nešto drugo evo ja skidam kapu ali dajte argumente, protuargumente za ovo sve i odavde pozivam gospodina Bajića da pročešlja ovaj resor jer ako negdje ima prljavog veša ima ga ovdje. Možda sam još i zaboravio spomenuti i Ris, motel Plitvice gdje isto su direktno kroz medije apostrofirani ministri iz Vlade. Hvala vam lijepo.
U ime Kluba HDZ-a kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovane kolegice i kolege. Pa najava gašenja HŽ CARGO-a još jedan primjer neznanja i nesposobnosti Hrvatske Vlade da riješi tešku gospodarsku situaciju u RH. Naime, gašenje HŽ CARGO-a kako je to najavio ministar Dončić ukoliko se ne riješi pitanje restrukturiranja vuči za sobom i ogromne problemu u funkcioniranju lučkog sustava u RH. Naime, bez sinergije svih vidova prometa nije moguće pokrenuti niti hrvatsko gospodarstvo niti iskoristiti sjajnu poziciju RH koja može predstavljati vrat Europe. Naime u ovom trenutku u cjelokupnom lučkom sustavu u Hrvatskoj gotovo u svakoj hrvatskoj luci odvijaju se ogromni projekti, od projekta u Rijeci, u Zadru, u Šibeniku, u Splitu, u Pločama i u Dubrovniku. No posebno je važno s ovog aspekta velika investicija koja se događa u luci Ploče. Naime, luka Ploče je u ovom trenutku jedini uspješni primjer javnog privatnog partnerstva gdje država kroz nadležnu lučku upravu ulaže negdje oko 120 milijuna kuna na izgradnju infrastrukture za izgradnju tri terminala, terminala za rasute terete, terminala za tekuće terete i kontejnerskog terminala. I s druge strane, luka Ploče kao koncesionar u toj luci ulaže dodatnih 100 milijuna na nabavci opreme, odnosno lučke suprastrukture. U tom trenutku, dakle dok se taj projekt realizira, ministar Dončić najavljuje gašenje Carga čime praktično tako velika investicija apsolutno dolazi u pitanje jer već i sada zbog neorganiziranosti HŽ-Carga nije moguće operirati sa teretom u luci Ploče i zbog toga što ne rade manevarske lokomotive nije moguće iz luke Ploče izvlačiti teret. A prošle godine iz te iste luke je preko 2 milijuna tona tereta HŽ-Cargo prebacio iz luke Ploče prema susjednoj BiH. I zbog toga jest i ovaj, rekao bih vapaj predsjednika uprave i luke Ploče kojemu jednostavno nije jasno da se u takvim okolnostima kada luka Ploče ima ogromne terete i ogromne investicije, gasi se jedini operater, željeznički operater koji prevozi teret iz luke Ploče i to jednostavno nije moguće shvatiti, to ne graniči sa zdravim razumom. Što se tiče samog restrukturiranja HŽ-Carga planirano je da se otpusti iz tvrtke 1100 radnika od toga upravo trećina radnika u luci Ploče, a sjedište HŽ-Carga u luci Ploče je najaktivniji dio HŽ-Carga na području jadranske Hrvatske. I tamo gdje HŽ-Cargo ima najveći posao, upravo tamo se planira ukidanje poslovnice i smanjenje preko 30% zaposlenika i sjedište HŽ-Carga više neće biti u Pločama nego se izmješta na drugu lokaciju, tamo gdje su tereti kudikamo manji, tamo gdje za to nema nikakvog opravdanja. Zbog toga mi pozivamo ministra da zaustavi ovakvu agoniju HŽ-Carga, da sjedne sa sindikatima, da pri tome valorizira značaj HŽ-Carga za cjelokupni promet u RH, kako za pomorski promet tako i željeznički promet i da se ozbiljno uhvate posla ne bi li svi ovi projekti koje sam maloprije spomenuo došli u pitanje. Prema tome kada se razgovara o HŽ-Cargu treba imati u vidu da posljedice gašenja HŽ-Carga će se itekako osjetiti na cjelokupni promet u RH, a posebno na pomorski promet, a posebno na pomorske luke u kojima u ovom trenutku se razvijaju investicije gotovo od 600 milijuna eura. Dakle, zbog ovakvog jednog nesmotrenog poteza mi praktički dovodimo u pitanje ogromne investicije koje se u Hrvatskoj događaju, a posebno u lukama koje pretežito operiraju sa teretom roba kao što je luka Rijeka i kao što je luka Ploče. Mislim da ovakav zahtjev direktora luke Ploče mi kao saborski zastupnici moramo podržati i da se čim prije nađe rješenje kako ne bi došlo u pitanje i poslovanje luke Ploče, a s druge strane kao što sam i rekao i ogromne investicije u tom sektoru. Hvala.
Pa i sami ste kolega rekli da se radi o restrukturiranju, a ne o gašenju HŽ-Carga pa ste malo u kontradikciji. Sad ćemo raspraviti - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Republike Bugarske, Republike Hrvatske, Mađarske i Republike Austrije o omogućavanju prekograničnog postupanja prema prekršajima počinjenim u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 595 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra unutarnjih poslova, gospodin Evelin Tonković. Izvolite.
Hvala potpredsjednice Sabora. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Ovim se zakonom potvrđuje sporazum između Republike Bugarske, Republike Hrvatske, Republike Mađarske i Republike Austrije o omogućavanju prekograničnog postupanja prema prekršajima počinjenih u cestovnom prometu kako bi njegove odredbe u smislu članka 141. Ustava RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Sporazum je sklopljen u Matrahaziju u Mađarskoj 11. listopada 2012. godine, a njime se uspostavlja međunarodno-pravni okvir za ostvarivanje suradnji država članica s Salzburgškog foruma na području cestovnog prometa u skladu sa nacionalnim propisima i međunarodnim obvezama. Suradnja ugovornih stranka u prekograničnom postupanju odnosi se na prekršaje počinjene u cestovnom prometu kako su navedeni u članku 2. Direktive 2011/82 EU Europskog parlamenta i vijeća od 25. listopada 2011. godine, a to su: prekoračenje ograničenja brzine, vožnja bez korištenja sigurnosnog pojasa, prolazak kroz crveno svjetlo, vožnja pod utjecajem alkohola, vožnja pod utjecajem droga, vožnja bez zaštitne kacige, vožnja kolničkom trakom u kojoj je zabranjena vožnja i nezakonita uporaba mobilnog telefona ili drugog komunikacijskog uređaja u vožnji. I prekršajima vezanim uz nesuradnju osoba za koje se sumnja da su počinile prekršaj u cestovnom prometu sa nadležnim tijelima počinjenja prekršaja. Sporazum ujedno predstavlja i elemenat daljnjih promicanja i produbljivanja međusobnih odnosa i suradnje među državama potpisnicima. S obzirom na prirodu postupaka potvrđivanja međunarodnih ugovora, te polazeći od zajedničke želje za produbljivanjem suradnje između država članica Salzburškog foruma na području cestovnog prometa, cijeni se da postoji interes RH za što skorim okončanjem svih potrebnih postupaka za stupanjem sporazuma na snagu. I stoga se predlaže ovaj prijedlog zakona raspraviti i prihvatiti po hitnom postupku objedinjavajući pri tome prvo i drugo čitanje. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Pa definitivno da su prometni prekršaji počinjeni temeljem ljudske pogreške, nepridržavanje prometnih propisa, pravila signalizacije sigurno veliki problem za sigurnost u cestovnom prometu i sigurno da je ovaj sporazum daljnji korak u suradnji između država koji će na neki način pokušati neutralizirati sve one posljedice koje dolaze kroz činjenje prekršaja, nepridržavanja prometnih pravila. Naime Europska komisija je izvijestila da je broj poginulih u cestovnom prometu u EU u 2012.godini pao za 9%. No i dalje na cestama Europe svakodnevno pogiba 75 osoba dok na svaku poginulu osobu dolazi još 10 teško ozlijeđenih. U RH bilježi se pozitivan trend smanjenja broja poginulih osoba u 2012.ili točnije 388 života je izguljeno u prometu što je otprilike razina stradavanja šezdesetih godina prošlog stoljeća, dakle u vrijeme kada je promet bio puno slabiji, puno manje vozila, puno manji intenzitet. Ovaj sporazum o omogućavanju prekograničnog postupanja usmjeren je upravo na uređivanje pitanja u području jačanja sigurnosti prometa, a s ciljam smanjenja broja nesreća, pogotovo onih sa najtežim dakle smrtnim posljedicama, teškim povredama ili materijalnom štetom, kako bi zadržali odnosno nastavili ovaj pozitivni trend smanjenja broja žrtava kao posljedica svega onoga što se događa nepridržavanjem prometnih pravila i svega onoga što nam nalažu prometni propisi. Uspostavljanje zakonskih propisa koji sadržavaju sankcije odnosno kazne moramo više nego ikada raditi kroz različite kampanje na promjeni svijesti vozača, potrebi pridržavanja prometnih pravila i preventivnom informiranju o posljedicama ne pridržavanja istih. U tom proširenom kontekstu treba promatrati ovaj Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Bugarske, Hrvatske, Mađarske i Austrije o omogućavanju prekograničnog postupanja prema prekršajima počinjenim u cestovnom prometu. Prekogranična suradnja je sastavni dio regionalne politike EU i njezin cilj je unaprijediti ekonomske i socijalne kohezije, smanjiti negativan utjecaj granica i razlika u stupnju razvoja različitih regija na području Europe, te obuhvaćaju suradnji na izradi i provedbi zajedničkih projekata dvaju ili više prekograničnih partnera s regionalne razine. Duljina granice RH definitivno uvjetuje da prekogranična suradnja kroz različite europske programe mora i zauzima značajnu ulogu. Države potpisnice ovog sporazuma dakle Bugarska, Hrvatska, Mađarska, Austrija su uz Češku, Poljsku, Rumunjsku, Slovačku i Sloveniju članice i Salzburškog foruma neformalne skupine koja razmatra pitanja od njihovog zajedničkog interesa u području unutarnjih poslova. Hrvatska je punopravnom članicom postala sredinom 2012., a promatrač je od 2006.godine. sporazum koji danas potvrđujemo potpisan je 11.listopada 2012.i njime su uređena pitanja o suradnji na području cestovnog prometa i prekršajima počinjenim prema Direktivi 82/2011 EU parlamenta i Vijeća od 25.listopada 2011.godine. Kako je zamjenik rekao prema toj direktivi vezani su sljedeći prekršaji i ograničenje brzine vozila, prelazak na znak crvenog svjetla, sigurnosna oprema, pojas za vozače, vožnja u alkoholiziranom stanju, uporaba mobitela tijekom vožnje, vožnja pod utjecajem droga, u zabranjenom smjeru. Ova direktiva je već integrirana u hrvatski zakonodavni sustav kroz posljednje izmjene i dopune Zakona o sigurnosti prometa na cestama sredinom prošle godine. Građanima su se tim izmjenama i dopunama zakona omogućila jednostavnija rješenja temeljem zahtjeva za izdavanje vozačke dozvole, ukinuta je knjižica vozila kao obvezni dokument, a te su informacije pridodane prometnoj dozvoli. Nadalje, građanima zemlja EU omogućeno je da njihova vozačka dozvola bude zamjena za hrvatsku vozačku bez polaganja itd. A o potrebi suradnje, možda samo dva mala primjera gdje možemo reći da su Hrvati odmah iza Rumunja upravo oni kojima je prošle godine … najveći broj kazni i to zbog prekršaja na slovenskim cestama ili u tom kontekstu može reći da je prema podacima iz 2007.najveći broj prometnih nesreća na hrvatskim cestama izazvali su državljani Slovenije i to upravo tijekom putovanja na more. Dakle suradnja mora postojati. Ali evo da se vratimo na temu, suradnja u prekograničnom postupanju u cestovnom prometu prema sporazumu uključuje prekogranična istraživanja počinjenih prekršaja ali i prekogranično izvršenje odluka kojima se propisuje novčana kazna za prekršaje počinjene u prometu odnosno razmjenu informacija o prometnim prekršajima. Države izvršenja odluke imaju pravo i odbiti izvršenje u određenim okolnostima npr. kada su podaci u odluci nepotpuni, kada je prema nacionalnom zakonodavstvu države izvršenja istekao rok za izvršenje odluke ili kada propisana novčana kazna prelazi iznos od 50 eura odnosno odgovarajući iznos u drugoj valuti. Država donošenja odluke dostavlja odluku i dodatne podatke ukoliko postoje državi izvršenja odluke na zahtjev. U cilju daljnjeg jačanja sigurnosti na cestama određenoj regiji, odnosno na području država članica EU potrebno je razmotriti mogućnost usklađivanja prometnih propisa koja bi vrijedila za sve države članice EU. Jednako tako bilo bi dobro osigurati jedinstveno postupanje prema počiniteljima prometnih prekršaja bez obzira na državu članicu u kojoj je vozilo registrirano i naravno raditi i dalje na jačanju i razvoju učinkovite razmjene informacija. Nova prometna pravila uključujući i ovaj Sporazum omogućavaju učinkovitije kažnjavanje vozača koji prekršaj počine izvan granica svoje države i olakšavaju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima a sve s konačnim ciljem smanjenja broja prometnih prekršaja, dakle najtežih posljedica po ljudske živote što je svakako za pozdraviti. U skladu sa tim klub HDZ-a podržat će ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Replika Frano Matušić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Milas, govorili ste o sigurnosti u prometu. Ja ću malo proširiti ovu temu kad govorimo o sigurnosti o prometu što mislim da je trenutak da se to pitanje aktualizira, a to je pitanje zatvaranja autocesta. Dakle, u Hrvatskoj imamo situaciju da se autocesta zatvara kod jače bure i da se zapravo prekida taj krvotok prometni prema Dalmaciji i iz Dalmacije prema kontinentalnoj Hrvatskoj, dakle prema Lici. Ali zašto se to događa? Zbog jakih udara bure se može zatvoriti za vozila koja su, sasvim sigurno koja su velika, koja imaju velike tende. To su kamioni, autobusi itd. koji doista taj udar bure može i prevrnuti i baciti sa strane ceste itd. Dakle, tu je opravdano. Međutim, potpuno je neopravdano zaustavljati, blokirati promet osobnim vozilima. Štoviše i da bude stvar još gora zatvaranjem prometnica najčešće od Maslenice prema Sv. Roku ti isti automobili se šalju na 10 puta goru cestu, na 10 puta nesigurniju, na 10 puta lošiju cestu u kojoj prometuju ti isti kamioni, ti isti automobili. Vrlo često se tamo događaju prometne nesreće. Ne postoji ni jedan slučaj, u EU također pušu vrlo jaki vjetrovi i preko 100km na sat tako da nigdje nitko ne zatvara autoceste. Upozoravaju naravno da treba usporit, prilagodit vožnju, pa čak možda i 20 na sat ili 40. Ali tjerati sa glavne prometnice, sa autoceste koja je najsigurnija u svakom pogledu i koja se najbolje održava, trebala bi se najbolje održavati tjerati putnike na sporednu cestu koja je daleko lošija, koja nije čak ni normalna za prometovanje doista je neprimjereno.
Hvala lijepa. Kolega Milas uopće o tome nije govorio. Odgovor na repliku, Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Matušić, ja se mogu s vama složiti. Činjenica da nisam prometni stručnjak i da struka uvjetuje vjerojatno takve poteze, odnosno zatvaranje autoputa. Sigurnost je prije svega najbitnija i najpotrebnija. Jedan ljudski život ukoliko strada sigurno da onda uzaludno je govoriti i o tome da li je bilo potrebno ili ne. Ali s druge strane, premještanje odnosno preusmjeravanje na ceste koje su još gore, još nekvalitetnije gdje se događaju opet prometne nesreće nije ni to rješenje. Dakle, vjerojatno bi morala struka malo poraditi i razmisliti što je najbolje rješenje u takvim slučajevima. Da li doista zatvoriti uslijed udara bure, a vi ste vjerojatno tijekom svojih putovanja s juga prema Zagrebu doživjeli puno. Da li je potrebno to zatvarati ili ne? Mislim da vrlo teško mi je odgovoriti kao čovjeku koji ipak ne bavi se, ali sigurno da treba naći neko rješenje jer vjerojatno nije ni poslati ih na još gore prometnice gdje se događa to što se događa. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HNS-a, kolega Igor Kolman. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, cijenjeni zamjeniče ministra gospodine Tonković. Ovo bi naravno mogao biti još jedan od onih sporazuma koje mi obično u Saboru vrlo benevolentno najčešće bez posebne rasprave i jednoglasno usvajamo. Ali ipak nekoliko nas je imalo potrebu nešto reći, pa onda dozvolite i meni nekoliko minuta u ime kluba HNS-a. Ovaj sporazum, dakle za svoj cilj ima razvijanje i jačanje suradnje u području cestovnog prometa tako piše u uvodnom obrazloženju, iako da si ne bi jedni drugima lagali, zapravo se suradnja svodi na prekograničnu naplatu novčanih kazni. Međutim, i gospodin Tonković i gospodin Milas su spomenuli o kojim prekršajima se ovdje radi i tu se zaista radi o najtežim prekršajima koji u svim statistikama prometnih nesreća se navode kao najčešći uzroci upravo onih prometnih nesreća koje za posljedicu imaju ranjavanje ili na žalost smrt sudionika. I dodatno se zakon, dakle odnosi i na onaj dio nesuradnje, odnosno suradnje vlasnika korisnika ili drugih osoba u vezi sa vozilom kojim je prekršaj počinjen. Temeljni posao koji se sporazumom regulira je utvrđivanje identiteta vozača i slanje odluke u raznim varijantama. Pretpostavljam da se tu zapravo radi, dakle o tim novčanim kaznama. Međutim, ima dvije stvari koje meni, nama iz ovog sporazuma nisu u potpunosti vidljive, a to je kako se ljudi štite. Meni nije sasvim jasno kako se mi kao građani u ovim situacijama štitimo. Drugim riječima kome se žalimo? Da li se žalimo sudu zemlje u kojoj živimo? Da li se žalimo sudu zemlje u kojoj je prekršaj počinjen? Kako nacionalno sudstvo postupa s obzirom da nisu prekršaji jednako regulirani u raznim zemljama. Uopće nije definirano, nisu iste stvari uopće prekršaji u raznim zemljama, a i ako jesu na drugačiji način se tretiraju, drugačije se kažnjavaju, drugačija im se ozbiljnost pripisuje. Tako da mi se čini da neke stvari koje bi možda trebale u ovakvom jednom sporazumu biti vidljive i jasne iz njega se ne vide. I u tom smislu generalno želim upozoriti i s time ću polako završiti da budemo racionalni sa vremenom, ali želim upozoriti na jedan nama se čini dosta ozbiljan problem. Europska politika i u tom smislu Hrvatska je još u boljoj situaciji nego dobar dio europskih zemalja. Sve više si uzima jedan smjer pritiska, raznih vrsta pritisaka, na vozače i vlasnike automobila. Ono što se događa je da pod izlikom sigurnosti, zdravlja i zaštite okoliša, što su da se ne bismo krivo razumjeli najviše vrijednosti koje svakako treba štititi, ali pod izlikom zaštite tih vrijednosti vozačima i vlasnicima automobila se kontinuirano nameću sve stroža pravila i sve sofisticiraniji sistemi njihove provedbe. A nažalost sve to skupa najčešće završava tako da vozači plaćaju sve više raznih nameta, poreza, trošarina, cestarina, vozarina, ekoloških poreza, naknada i renti, ulazaka u gradove, izlazaka iz gradova, skupih parkiranja pa sve do kazni o kojima je ovdje danas riječ. A ono što zapravo ne znamo je kuda taj novac odlazi i da li ono što je nama naplaćeno pod izlikom sigurnosti zaista odlazi u povećavanje sigurnosti, da li ono što nam je naplaćeno pod izlikom zaštite okoliša zaista odlazi u zaštitu okoliša? I meni se čini da su europski vozači zapravo postali neka vrsta krava muzara i pod krinkom uzvišenih vrijednosti sigurnosti zdravlja i zaštite okoliša se zapravo događa jedan vrlo prizeman proces neprimjetnog ali sustavnog povećanja poreznog opterećenja. Dakle da zaključim, sve ono što se odnosi na povećanje sigurnosti prometa na cestama, u tom kontekstu i ovaj prijedlog zakona, HNS će naravno podržati i podržavati. Ali, sve ono što počne u svojoj provedbi i primjeni ličiti i pretvarati se u dodatne načine potihog oporezivanja, u dodatne načine nepotrebne razmjene podataka o ljudima i njihovoj imovini i njihovom kretanju što je ovdje isto potencijalna opasnost i bilo kakvo ograničavanje sloboda ljudi HNS to neće podržavati niti u hrvatskim niti u europskim političkim okvirima. Zahvaljujem.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Pa kolega Kolman zapravo ste otvorili ključna pitanja koja su doista bitna za hrvatske građane, a tiču se ovog prijedloga zakona odnosno suradnje sa državama koje su navedene u prijedlogu. Naime, doista se stječe dojam da je u konačnici riječ o tome da će hrvatski građani puniti proračun tuđih država, a da neće imati mehanizme zaštite, pravne zaštite kakve imaju u Hrvatskoj. Stječe se dojam da je doista riječ o tome. Ja želim vjerovati da je riječ ipak o sigurnosti u prometu i u poboljšanju uvjeta sigurnosti u prometu. Međutim, ovo je doista široka tema i svi oni koji putuju po raznim zemljama EU znaju koja pravila vrijede pa recimo u Njemačkoj imate dosta dionica gdje uopće nema ograničenja, nikakvog ograničenja. I na tim dionicama gle čuda nema toliko puno nesreća ni poginulih ljudi na tim dionicama. Dakle, postoje puno opasnije dionice i o sigurnosti u prometu treba doista voditi računa jer svake godine u EU ja mislim da jedan grad srednje veličine ljudi izgubi živote. Dakle, to je doista prioritetno pitanje i treba se uskladiti ali doista treba voditi računa o onome o čemu ste vi zapravo ovdje govorili, a to je pitanje temeljnih sloboda ljudskih prava, pitanje zaštite prava. I u tom smislu evo podrška onome što ste izrekli.
Odgovor na repliku, Igor Kolman.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Matušić ja se u velikom dijelu slažem s vama iako mi se čini u jednom dijelu da niste u pravu, iz iščitavanja ovog sporazuma moj dojam je da se kazna uplaćuje u proračun zemlje izvršenja jel' tako, dakle zapravo ako sam ja građanin Hrvatske počinio vani prekršaj zapravo kazna ide u naš proračun. Međutim, načelno ono s čime se slažem s vama je da uvijek u ovakvim situacijama treba paziti na to da nam se pod izlikom jedne stvari, zaštite jedne vrijednosti zapravo ne dogodi ugrožavanje neke druge vrijednosti. Vi ste govorili o sigurnosti prometa, ja sam pred par godina vidio, nisam sad to provjeravao ali podatak od prije par godina je da najmanju stopu ili među najmanjim stopama smrtnosti u prometu u EU ima Velika Britanija koja vam recimo s druge strane ima dozvoljeni udio alkohola u krvi 0,8. Dakle, najveći u Europi. Koja ima među najgorim vremenskim uvjetima u EU, dakle pretpostavka bi bila. Ali svejedno ima najmanju stopu smrtnosti. To samo znači, ono što želim s time reći, je da sigurnost prometa na cestama nije samo [[Upadica: Voze naopako.]] Da, voze naopako. Sigurnost prometa na cestama nije samo pitanje naplate kazni. I u tom smislu ja uvijek upozoravam da ne trebamo mi koji donosimo zakone, koji donosimo propise uvijek moramo paziti da nam se ne bi pod krinkom kao sigurnosti prometa na cestama zapravo podvalilo recimo na neki način dodatno oporezivanje ili dodatno uzimanje novca građanima kroz te raznorazne modele, a sve je pod krinkom visoke vrijednosti koja sama po sebi nije i ne može biti upitna. Evo, utoliko se slažemo. I mislim da je naš posao uostalom da na takve stvari kod donošenja zakona uvijek i pazimo.
U ime Kluba zastupnika SDP-a Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Sabora, poštovani zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Da se ne ponavljam puno i poštovani zamjenik ministra i uvaženi kolega Milas i ostali kolege koji su sudjelovali u raspravi su već dosta rekli o nekim detaljima ovog sporazuma. Ono što bih htio posebno istaknuti još jedanput dakle da se ovaj sporazum odnosi na suradnju kad se tiče stvarno onih najtežih prekršaja kao što je već navedeno prolazak kroz crveno svjetlo, vožnja pod utjecajem alkohola, pod utjecajem opojnih droga, vožnja u zabranjenom smjeru. Dakle, radi se o prekršajima koji stvarno ozbiljno mogu ugroziti same vozače ili druge sudionike u prometu. Dakle, ne radi se o prekršaju poput krivog parkiranja ili ostalih prekršaja koji u biti ne mogu imati tako ozbiljnu posljedicu kao ovi navedeni. Naravno ovaj tekst sporazuma se može samo prihvatiti ili odbiti, nema nikakve mogućnosti intervencija zato što se prenose dakle prekršaji koji su navedeni u članku 2.spomenute direktive. Osobno ja bih volio da tu ima, da je tu i navedeni i prekršaj obijesne vožnje koji također može prouzročiti ozbiljne posljedice u prometu. Dakle, cilj sklapanja ovog sporazuma je razvijanje, jačanje suradnje u području dakle sigurnosti cestovnog prometa. Ta suradnja usmjerena je u prvom redu na to dakle da počinitelji određenih prekršaja u cestovnom prometu ne prođu nesankcionirano, da ne prođu nekažnjeno. Kako je danas prometna povezanost ovih zemalja koje su članice sporazuma prilično dobra, to sigurno počinitelj određenog prekršaja dakle koji mogu prouzročiti vrlo teške posljedice, mogu vrlo brzo napustiti državu počinjenja u jednom danu mogu čak prijeći više država potpisnica sporazuma. I bez sklapanja ovog sporazuma, bez prihvaćanja ovog sporazuma sasvim je razumno za pretpostaviti da bi i priličan broj tih osoba dakle koje počine prometni prekršaj na zemlji i onda odu u drugu mogu ostati bez sankcije. U konačnici mislim da bi to moglo dovesti do prilično ležernog možda i olakog shvaćanja zabrane određenog ponašanja u cestovnom prometu te ovaj sporazum mislim predstavlja priličan napredak na polju prevencije. Dakle, da se ne stvara dojam da se počinjeni prekršaj npr. u Sloveniji i prođeš dakle dalje prema Istoku i misliš neću više ići godinu dana u Sloveniju i dakle ostat ću nekažnjen pa mogu malo ili potegnut ili proć kroz crveno, žuri mi se pa nikom ništa, neće mi se ništa dogoditi. Mislim ipak da se u načelu svi možemo složiti da je prevencija najvažniji cilj bilo koje penalne politike. Dakle cilj bilo koje penalne politike pa ni ovog sporazuma sigurno mislim, nalazim da nije kažnjavanje dakle represija nego upravo djelovanje preventivno na potencijalne počinitelje da znaju da ovakvim shvaćanjem prometnih propisa neće proći olako već da će i kad dođu ili se vrate s ljetovanja iz Hrvatske u svoju zemlju ili prođu kroz Hrvatsku da se neće dogoditi da tek tako kršenje prometnih propisa prođe nesankcionirano. Ovim sporazumom se omogućava postupanje prema prekršajima počinjenom u cestovnom prometu u slučajevima kad nacionalno zakonodavstvo države počinjenja prekršaja zahtjeva dakle utvrđivanje identiteta vozača i kod nas je sve učestalije evidentiranje prekršaja video nadzorom. Jasno bez omogućavanja suradnje između država na polju utvrđenja identiteta počinitelja ne bi bilo svakako moguće sankcionirati prekršaj čije počinjenje je utvrđeno takvim video nadzorom ukoliko dakle počinitelj ima prebivalište na području druge države. Dakle i velik broj takvih prekršaja bi ostao nesankcioniran. Ovim sporazumom se i olakšava i omogućuje efikasnija dostava koja će moći biti sad i neposredna bez korištenja kako sam shvatio diplomatskih kanala kako je to uobičajeno kad tijela jedne države trebaju dostavljati dokumente građanima druge države. Dakle, ovaj postupak će se učiniti efikasnijim i bržim. Zaključno rekao bih da je cilj ovog sporazuma upravo prvenstveno očito potpora politici prevencije a to možemo mišljenja sam zaključiti iz odredbe kojom se predviđa da novčana sredstva pribavljena izvršenjem odluke pripadaju u prvom redu dakle državi izvršenja odluke. Dakle nema opasnosti da će netko vršiti represiju nad građanima druge države i zaustavljati samo njih da bi naplatio kazne a da bi sebi u proračun pribavio sredstva koja dobiva od prekršajnih kazni. Bilo je u prijašnjim raspravama izražena bojazan upravo od takve politike dakle da se kazne propisuju radi financijskih učinaka. Mislim da ovdje to nikako nije slučaj, a milim i da kad je bilo riječ i o dakle nametanju nameta koji se tiču zaštite okoliša i npr. nametanju nameta prilikom ulaska u gradske centre mislim da je u većini tih slučajeva kao i kad smo imali zakon ovdje u Hrvatskom saboru koji se odnosio na olakšanje obaveza odnosno politiku trošarina prema uvozu vozila. Dakle čime se htjelo olakšati uvoz vozila koje su ekološki prijateljskije prema okolišu, da je cilj povećanih nameta na ne ekološka vozila i ne ekološke načine prometa taj da se popularizira odnosno potakne građane da upravo koriste one načine prometa i ona vozila koja su, koja imaju bolje učinke na zaštitu okoliša. Nikako ne smije biti naravno politika ni na području sigurnosti prometa ni na području zaštite okoliša ni druge politike koje se tiču prometa punjenje državnog proračuna. Ali ako uzmemo ovaj primjer sankcioniranja prekršaja, jasno i u drugim politikama koje se tiču prometa bilo bi puno bolje da se djeluje afirmativno da se nekoga nagrđuje za određeno ponašanje. Jasno u području sigurnosti prometa to bi trebalo značiti da nagrađuješ ljude koji voze ispravno, bilo novčano bilo na neki drugi način, jasno ni jedna država to ne primjenjuje jer to bi jednostavno logički bilo neizdrživo. Također ni na području drugih politika koje se tiču prometa npr. da se nagrađuju ljudi koji kupuju ekološka vozila ili koji manje koriste automobile unutar gradskih središta ili tamo gdje postoji veća zagađenost zraka ili okoliša. Jasno za to država treba biti bogata, grad treba biti bogat da bi mogao na neki način nagrađivati i djelovati afirmativno prema takvim ponašanjima. Jasno, svakoj državi je lakše pa i puno razvijenijim i bogatijim državama i gradovima kao što su npr. London ili Velika Britanija ili Njemačka, da ipak djeluju penalno prema onima koji se ponašaju neracionalno ili koji ugrožavaju bilo promet, bilo okoliš. Naglašavam ako je to samo cilj skupljanje određenih fiskalnih inputa za državni proračun, to je onda promašena politika, to treba osuditi. Ali ukoliko te poluge, penalne poluge su samo instrument ka boljem ponašanju sigurnosti u prometu ili boljem ponašanju u zaštiti okoliša, onda ja mislim da su nužni i potrebni. Da ponovim, moj je dojam da cilj ovog sporazuma nije da se prekršajima priskrbi novčani prihod u proračun već da se upravo spriječi izbjegavanje, sankcioniranje prekršaja te sprječavanje olakog shvaćanja počinjenja prekršaja. Iz tih navedenih razloga klub SDP-a će podržati potvrđivanje ovog ugovora.
Replika Igor Kolman.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Vrlo kratko jer me već svi upozoravaju da je petak, ali kolega Pandek je govorio o trošarinama i to je nešto o čemu smo razgovarali, dakle to je taj cijeli sklop što je zapravo sigurnost prometa na cestama. Čuli smo danas u jednom od prethodnih izlaganja da EU bilježi pad poginuli. Jedan od faktora koji bitno utječu na to je sve veća sigurnost vozila, što su novija, to su sigurnija, novije tehnologije aktivne i pasivne sigurnosti. U Hrvatskoj imamo vrlo stari u odnosu na europski prosjek vozni park upitne tehničke ispravnosti i pitanje je bi li dugoročna korist i za sigurnost i za sustav zdravstva i za, na kraju krajeva, zaštitu okoliša i sve one druge sustave koji u tome sudjeluju, ne bi bilo smanjivanja trošarina na nova vozila da bi se ljudi vozili u sigurnijim i kvalitetnijim autima, nego ovi jednokratni, kratkoročno planirani, zapravo prihodi od trošarina koje je pitanje srednjoročno i dugoročno imaju li oni najbolji mogući i najučinkovitiji rezultat.
Odgovor na repliku Draženko Pandek.
… [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica Zgrebec: Uključite mikrofon kolega. Uključite mikrofon.]] kad smo se dotakli pitanja trošarina koje su bile prije par mjeseci na raspravi ovdje u Saboru i ja osobno i dosta kolega se založilo, dakle da se sustav trošarina učini takvim da otežava kupnju vozila koja emitiraju velike količine CO2. Napominjem da su vozila koja emitiraju velike količine CO2, velika, snažna vozila s jačim motorima koja razvijaju i veće brzine i logički je da i one predstavljaju veću opasnost u prometu. Ako kupujete vozila koja imaju manju snagu, koja imaju električne motore i koja su manja kao takva, dakle te trošarine su usmjerene u biti na, dakle da spriječe ljude da kupuju npr. terence. Dakle i sigurnost vozila i sigurnost prometa nalazim se potiče uvođenju ovakvog sustava trošarina koji penalizira kupnju vozila koja emitiraju velike količine CO2.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Kolega Pandek, evo slično kao i kolega Kolman, mislim da je zapravo ovaj sustav trošarina isključivo usmjeren na to kako uzeti novac i napuniti proračun, a ne ka tome da se voze kvalitetnija vozila. Jer gledajte oslobođena su trošarina ona vozila koja su hibridna vozila, dakle ne električna vozila, koja su najskuplja, pa ta su vozila najskuplja na tržištu, puno su skuplja nego benzinska ili dizelska vozila. Dakle, ona su znatno skuplja. Druga stvar, kod trošarina, takav je zakon da vi ne priznajete cijenu ako recimo netko, hrvatski državljanin pođe kupiti automobil u Njemačku star godinu dana, koji je sigurno kvalitetan i odlično napravljen, Hrvatska država ne priznaje cijenu koju on tamo plati kod ovlaštenog distributera. Dakle, ne priznaje mu to nego kao obračun služi cijena koja je u Hrvatskoj. Koja je to logika? Dakle, vi platite normalno u EU, platite cijenu direktno u distributera, recimo BMW-a, Mercedesa ili Opela ili bilo koga i tu vam cijenu ne priznaje hrvatski proračun nego onu cijenu koja je na hrvatskom tržištu koja je 30% skuplja od te cijene koja je u Njemačkoj. Dakle, isključivo se ide ka tome da se uzme novac, a kakva je posljedica? Posljedica je da se kupuju manje novi automobili, pogledajte samo tržište automobila u Hrvatskoj koje samo u odnosu na prošlu godinu je palo 30-ak %. A u odnosu na prethodne godine da ne govorim, doveli ste do kolapsa sa takvim sustavom trošarina, doveli ste do kolapsa prodaje automobila, a samim time ste ugrozili sigurnost na cestama RH jer je točno, još je Ford rekao, najbolji auto je nov' auto. To je Ford rekao. Pogledajte prosječnu starost automobila u Hrvatskoj. Prema tome, to apsolutno je neprimjereno tvrditi da će to zapravo povećati sigurnost i da će zaštita okoliša biti bolja, to nije istina, u praksi je to sasvim drugačije. Riječ je o tome da se isključivo temeljem trošarina želi uzeti veći novac od hrvatskih građana, a samim time se guši prodaja automobila u Hrvatskoj.
Odgovor na repliku, Draženko Pandek.
Zahvaljujem. Ne bih se složio s vama da je sustav trošarina koji je uveden zakonom od prije par mjeseci bio usmjeren isključivo na punjenje proračuna. Čak i prije izbora bio sam uključen u neke inicijative koje su išle ka tome da se takav zakon donese, ali u još nešto čak rigidnijem obliku. Kako sam upućen u tematiku, imao sam prilike uvjeriti se na temelju nekih izračuna da i klasični auti srednje klase, dakle sa benzinskim motorom koji uvažavaju, dakle najmodernija tehnička dostignuća na polju zaštite okoliša su značajno, dakle pojeftinili uvođenjem ovakvih trošarina. A sustav trošarina u Hrvatskoj mislim da mora biti usmjeren prema tome da ljudi kupuju ovdje aute, nove aute, da nam ne uvoze stare ili loše aute koji često kako znamo iz novina može im biti manipulirano s brojem kilometara na brojčaniku, dakle da vozimo aute za otpad iz zemalja zapadne Europe. Ali treba napomenuti da sada ulaskom u EU da je ipak i olakšan donekle uvoz rabljenih automobila jer više nema carine, nema više ni obavezne homologacije za sva ta vozila koja su već bila registrirana u EU pa i s te strane mislim da ne stoji vaš argument da je otežan uvoz čak i ovih vozila iz EU sada po novim propisima.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Ja bih nastavio vezano za ovaj sporazum dvije vrsta pitanja. S jedne strane o formi u kojoj donosimo ovaj sporazum, a s druge strane pitanje vezano za provedbu. Čini mi se da se ovdje pokazuje kako je zakon o potvrđivanju sporazuma naprosto neadekvatna forma. Normalnom jednom rječniku i ponašanju to bi bila ratifikacija sporazuma. Prema tome to se vidi iz ovoga što je gospođa potpredsjednica rekla, amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. ovdje amandmana nema. Amandmani se mogu podnositi na zakon, a ne na sporazum. S druge strane potpuno je da kažem besmisleno ili suvišno prvo i drugo čitanje onda. Međutim to postavlja jedno drugo pitanje, kako se pripremaju ovi sporazumi? Bilo bi normalno da prijedlog sporazuma prije nego što se potpiše ministar ili ne znam tko ga već potpisuje, dođe na ili u najmanji na matični saborski odbor ili na plenarnu sjednicu ako se radi o nekim složenijim ili važnijim sporazumima. Prema tome, potpuno je po mom mišljenju krivo da ovdje govorimo o zakonima, pogotovo imate čak i u samom članku 15.ovog sporazuma gdje se traži od stranaka, od zemalja da podnesu ispravku o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju. Prema tome to se može zvati ratifikacija, može se zvati prihvat, može se zvati odobrenje, ali ne zakon. Koliko smo mi daleko u tome otišli u toj jednoj prenormiranju odnosno želimo sve proglasiti zakonom, uzmite samo ono što se je u prošlom tjednu razgovaralo o Prijedlogu Zakona o potvrđivanju pisma suglasnosti o provedbi zakona. Drugim riječima, donosimo zakon da ćemo provesti zakon. Ta prenormiranost je birokratiziramo Sabor, ove odnose i red bi bio da se već jednom dogovorimo da ova kategorija sporazuma ide kao ratifikacija, da ide po jednom kraćem postupku ako su svi klubovi u Saboru suglasni da se na predsjedništvu dogovore da će to ići po kratkom postupku i da naprosto štedimo vlastito vrijeme i budemo učinkovitiji. S druge pak strane kada se govori o provedbi ovog sporazuma, gledajte tu imamo niz problema o kojima na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost nismo dobili odgovore kada smo o tome raspravljali. Recimo treba odrediti po ovome sporazumu nacionalno središte za kontakt. Bilo je pitanje tko će to biti, e to će ministar odrediti. Primjena ovog sporazuma kreće za tri mjeseca. Nacionalno središte za kontakt će prihvaćate sve ove zahtjeve u elektroničnom obliku, razmjene podataka o prekršajima, identifikaciji vozila, vozača itd. i obveza je da se ti podaci primaju odnosno razmjenjuju putem Sigurnog interoperabilnog elektroničkog centra. Tko je taj centar? Gdje je taj centar? Ima li taj centar certifikat o sigurnoj komunikaciji? Nismo dobili odgovor. Nadalje, osobe na koje se podaci odnose koje su učinile te prekršaje, a moramo biti svjesni da će toga biti puno više, iz godine u godinu puno veći broj, po ovom sporazumu imaju pravo pristupa svim tim podacima radi ispravljanja, brisanja, blokiranja itd. Pitanje je bilo, dobro kome se osoba može obratiti? Znate koji odgovor, e pa postoji Zakon o pravu na pristup informacijama pa se možete tamo obratiti. Drugim riječima, odem u Austriju, načinim prekršaj, vratim se za 7 dana u Austriju onda će me oni, ja sam ovdje podmirio te dugove a tamo će me kačiti, a onda ću se ja pozvati na pravo na pristup informacijama pa ću onda to dobiti za ne znam 15 dana ili kada. Da ne govorimo o tome da nije napravljena procjena koja je to količina podataka, koji su potrebni kapaciteti, koja će to biti cijena koštanja, pa čak ovdje nema ni one formulacije koja obično ide sa time e neće biti dodatnih troškova za proračun ili ne znam šta. Bit će zato što ljudi u ministarstvima ili policiji rade svoj posao, imaju ga preko glave, a ovo će biti još jedan dodatni posao, a ne postoje uopće projekcija koliki će taj posao biti, koliko ljudi treba raditi, koliko će to koštati, kakva su im sredstva itd. Prema tome to su sve pitanja koja kada bi promijenili pristup tome, promijenili logiku kada bi se prije potpisivanja radile sve te pripreme i procjene onda bismo bili daleko efikasniji i učinkovitiji, a ovako ćemo donijeti jedan zakon koji će naprosto se izgubiti u masi drugih zakona i onda ćemo se žaliti da smo birokratizirani, neučinkoviti i ne znam tko će nam sve biti kriv. Tako da po mom mišljenju moj je prijedlog da se promijeni ova praksa donošenja Zakona o sporazumima jer to je ratifikacija, ratifikacija tih akata. I s druge strane da bi oni, da bi Parlament mogao sudjelovati i participirati u tome na pravi način potrebno je da i prije nego što se potpisuju da dođu na razmatranje u najmanju ruku na matične odbore, ako ne i na plenarnu sjednicu, te da se sve ove, da se ne prihvaćaju ovi sporazumi ako nemaju elaborate i odgovore na ove implikacije koje oni sa sobom nose. Evo hvala.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem kolega Tuđman. Mislim iz vašeg izlaganja se da lako zaključiti da zapravo u ratifikaciju ili potvrđivanje ovog sporazuma ulazimo nepripremljeni, očigledno nepripremljeni. Srljamo u jedan međunarodni sporazum koji će imati sasvim sigurno i financijskih posljedica kako za hrvatske građane, tako i za Republiku Hrvatsku. I u tom smislu doista mene zanima recimo da li su Austrijanci, njihov Parlament sudjelovao u pripremi teksta ovog sporazuma. U svakom slučaj točno ste primijetili da apsolutno možemo samo reći da je riječ o ratifikaciji, nikako o zakonu jer na njega ne možemo, instrumenti koji nam inače stoje na raspolaganju kod donošenja zakona kao što je amandman i ostale stvari. Dakle, ne možemo uopće primijeniti u ovom slučaju, dakle nije čak ni točan naziv točke. Ali još ću se jednom vratiti ja na sigurnost o kojoj sam govorio, sigurnost prometa i preusmjeravanje prometa sa autoceste A1 na promet državnom cestom prema Gračacu. Nije to moje razmišljanje, odnosno nije samo moje razmišljanje. Slušao sam i profesora Marušića sa Prometnog fakulteta u Splitu, dakle koji se apsolutno negativno izrazio po pitanju preusmjeravanja tog prometa sa autoceste, pogotovo osobnih automobila. Dakle, osobni automobili nema nikakvog razloga da ne nastave prometovati po A1 kad je i najjača bura, kad su najjači udari bure. Jer takvi udari vjetra se događaju na svim prometnicama, na svim autocestama u Europi i ne zatvaraju. U Austriji, u Austriji imate takve udare vjetrova kroz klance da je to jednostavno znatno jače nego što je to recimo nalet bure na A1 ispod Sv. Roka. Dakle, treba doista razmisliti, treba vidjeti na koji način zapravo poboljšati sigurnost u prometu. Kad se to napravi onda će se poboljšati sigurnost zato što osobni automobil neće ići na lošiju cestu, nego će i dalje prometovati boljom cestom.
Hvala lijepa. Kolega Matušić, već sam vam jedanput rekla da ste zlorabili repliku, jer niste, jer ste govorili o nečemu što nije bilo u osnovnom izlaganju. Ako želite raspravljati javite se za raspravu, a koristili ste repliku. Odgovor na repliku Miroslav Tuđman.
Hvala gospođo potpredsjednice. Što se tiče ovoga prvoga dijela kakvi su odnosi, na koji način su druge zemlje prihvatile ovaj Sporazum i u kojoj formi odgovor je ne znam jer takvu informaciju nismo dobili. Ali za pretpostavit je s obzirom da u sporazumu piše da se treba dati ispravu o ratifikaciji i prihvatu ili suglasnosti, za pretpostavit je da ne očekuje se zakon i zakonska forma. S druge pak strane vezano za ovo što je u vezi ovoga zakona ono što je na neki način dobro jeste da će to naplaćivati zemlja ne u kojoj se počinio prekršaj nego gdje je ovo prebivalište vozača ili onoga tko je počinio prekršaj. Ali tu ima jedan problem koji mislim da nije bilo riječi, a koje bi trebalo razmotriti što ako nastane utrka u naplaćivanju prekršaja. Jer za pretpostavit je da će Hrvatska kao turistička zemlja preko ljeta imati, u sezoni imati veliki broj stranaca i onda će i još tu svoju financijsku bilancu pokušati kompenzirati sa onim prekršajima koje će hrvatski vozači činiti vani. Tako da tu ima niz stvari o kojima treba voditi računa, a naprosto ulazimo u nešto a da ne znamo kakve su posljedice i sa kojim ishodima.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Bugarske, Republike Hrvatske, Mađarske i Republike Austrije o omogućavanju prekograničnog postupanja prema prekršajima počinjenim u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 595. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 114 glasova za donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Republike Bugarske, Republike Hrvatske, Mađarske i Republike Austrije o omogućavanju prekograničnog postupanja prema prekršajima počinjenim u cestovnom prometu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Sada ćemo raspraviti - Prijedlog odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja Parka prirode Telaščica Predlagateljica odluke je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ove odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, a izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedlog odluke obrazložiti ministrica graditeljstva i prostornog uređenja gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite ministrice.
Hvala lijepo. Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred nama je Prijedlog prostornog plana područja posebnih obilježja Parka prirode Telaščica. Riječ je o parku prirode koji je takvim proglašen 1988. godine kada je taj dio izuzet iz Nacionalnog parka Kornati. Riječ je o prostornom obuhvatu od 70 kvadratnih kilometara i riječ je o prostoru koji je u potpunosti prekriven, odnosno predstavlja područje NATURA 2000. Jednako tako na tom prostoru su područja očuvanja značajna za ptice, divlje svojte i stanišne tipove. Imamo 15 tipova staništa od kojih je 10 ugroženo i zaštićeno na europskoj ili nacionalnoj razini. A ono što se mora znati i da je od prapovijesti na području Telaščice imamo tragove da je koristio čovjek. To znači da je bila djelomično naseljena. '92. godine je napravljen prostorni plan koji nažalost nije prošao sve procedure i nikad kao takav nije bio donesen. 2010. je provedena prva prethodna rasprava na ovaj prijedlog prostornog plana. Druga prethodna rasprava je bila u ožujku 2013. da bi od 10. lipnja do 9. srpnja 2013. bila provedena javna rasprava sa javnim izlaganjem u prostorijama Općine Sali. U postupku javne rasprave je bilo 28 primjedbi od kojih je 6 prihvaćeno, 1 je djelomično prihvaćena, a za 11 je dato tumačenje. Niz podloga je od konzervatorskih do temeljnih ekoloških studija do stručnih podloga s prijedlogom uvjeta i mjera zaštite prirode koje zapravo su bile podloge za plan koji imamo prilike vidjeti i o kojem planu je riječ. Dakle, riječ je o prostornom planu koji je obuhvat 70 kvadratnih km kao što sam rekla, obuhvaća područje od 15 otoka i 4 hridi, podijeljen je u 3 otočne skupine. To je otočna skupina Uvale Telaščica, otočna skupina između otoka Kornata i Dugog otoka i otočna skupina prema otvorenom moru od Dugog otoka. Kad je riječ o zonaciji s aspekta zaštite prirode podijeljeno je u tri zone. Zona stroge zaštite, zona usmjerene zaštite i zona korištenja. Zona stroge zaštite jednako tako ima dvije podzone, podzonu A i podzonu B. Tu su dozvoljene aktivnosti samo vezane uz znanstvena istraživanja i praćenje biološke raznolikosti i riječ je otprilike oko 1,12% površine. Zona usmjerene zaštite to je 97,8% površine parka je predviđena za određene aktivnosti ali apsolutno pod strogim režimom i sukladno nadzoru javne ustanove. I onda imamo onu zonu korištenja, u postupcima to je ispod 1%, točnije 0,96%. Kad je riječ o zoni korištenja tada morate znati da su to prostori koji su namijenjeni za lokacije važne za upravljanje parkom. Jednako tako su to zone tradicijskih naseobina. Dakle, oni nisu klasična građevinska područja nego su zone tradicijskih naseobina gdje već postoje podaci i gdje su već zatečene gradnje koje se mogu rekonstruirati i mogu ostati u funkciji Parka prirode Telaščica. Ono što je izuzetno važno, napraviti dobar sustav posjećivanja koji je ovdje napravljen u ovom prijedlogu prostornog plana. Jednako tako posebnu pažnju treba dati i infrastrukturnom sustavu i tako s aspekta planiranja, odnosno kroz prostorni plan jasno određene odredbe koje su vezane uz vodoopskrbu, odnosno uz odvodnju. Riječ je o jednom vrlo osjetljivom prostoru. Dakle, evo po prvi puta imamo priliku predložiti prostorni plan Parka prirode Telaščica u površini od 70 kvadratnih km. To je prostor koji je izuzetno atraktivan u vezi turističkog korištenja, pogotovo uvala Mir koja je izuzetno posjećena u ljetnom periodu. A ovaj prostorni plan će biti osnov da sve djelatnosti koje se tamo dešavaju budu regulirane i budu adekvatne za takav prostor. Hvala lijepo.
Hvala lijepa vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, predsjednik Zdravko Ronko.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažena ministrice sa suradnicima. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora raspravio je na svojoj 28. sjednici 30. siječnja ove godine prijedlog Odluke o donošenju Prostornog plana područja posebnog obilježja Parka prirode Telaščica i to sukladno odredbi članka 93. Poslovnika kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnika predlagatelja, bio je zamjenik ministrice graditeljstva, dao je polazišne osnove za donošenje predloženog dokumenta istaknuvši da se predmetnom odlukom predlaže donošenje Prostornog plana posebnih obilježja Parka prirode Telaščica temeljem članka 188. Zakona o prostornom uređenju, a u svezi sa člankom 100. stavak 2. Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Elaborat plana sastoji se od tekstova, logigrafičkog dijela te će se radi opsežnosti materijala u Narodnim novinama će biti objavljena samo odluka o donošenju i odredbe provođenja plana, a ostalo će se čuvati u Hrvatskom saboru, u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja i Ministarstvu zaštite okoliša i prirode, Zavodu za prostorno uređenje Zadarske županije te javnoj ustanovi Park prirode Telaščica. Prijedlogom se utvrđuju osnove uređenja, korištenja i zaštita vrijednosti ovog prostora te mogućnosti turističkog korištenja i obilazaka parka prirode zasnovanog na analizi osobitosti i vrijednosti prostora, ocjeni mogućnosti ograničenja korištenja prostora podrazumijevajući i ograničenja u bavljenju određenim djelatnostima. Plan dakako obuhvaća i zaštitu od djelatnosti koje bi mogle narušiti vrijednosti prostora, također i zaštitu prirodnih kulturnih dobara po pojedinim dijelovima i u cijelosti a podrazumijeva i uređuje racionalno korištenje prostora predviđenog za gradnju, obnovu vrijednih zapuštenih građevina i građevinskih sklopova te provođenje nužnih zahvata u prostoru. Također i predstavnik Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj u uvodnome dijelu prezentirajući plan je naglasio da se područje parka nalazi unutar obuhvata ekološke mreže i predstavlja potencijalno područje NATURA 2000 na kojoj će se primjenjivati mjere zaštite utvrđene važećom uredbom o proglašenju ekološke mreže. Za područje unutar obuhvata primjenjuju se mjere zaštite sukladno kategoriji parka prirode. Prostorni plan parka prirode odnosi se na ukupnu površinu od 70 kvadratnih km i u granicama određenim Zakonom o proglašenju Parka prirode Telaščica i u granicama određenim Zakonom o proglašenju Parka prirode Telaščica i rezultat je niza stručnih i konzervatorskih podloga te studija i ishođena mišljenja nadležnih ministarstava te zaključno i ocjene savjeta prostornog uređenja država. Pri izradi predloženog plana, temeljno je polazište bilo poštivanje svih zahtjeva koji se odnose na zaštitu prirode, uvažavanje krajobraznih vrijednosti, organizaciju postojećih tradicijskih dijelova i naseobina, registraciju tipologije zatečenih zgrada i sidrišta s ciljem očuvanja kulturnog povijesnog nasljeđa u parku prirode Telaščice. Posebno su istaknuta razgraničenja prostora prema namjeni i načinu korištenja prostora te stupanj zaštite odnosno za naciju na zone kako smo već naglasili, na zone stroge zaštite, umjerene zaštite i zonu korištenja. U postupku javne rasprave trebalo je podmiriti zahtjeve koji proizlaze iz potrebe zaštite kulture i prirodne baštine i zahtjeve vlasnika zemljišta koji su iskazivali interes prema gradnji smještajnih kapaciteta. U raspravi koja je uslijedila postavljeno je pitanje sudbine privatnih zgrada koje se ne uklapaju u postojeću kulturnu baštinu i krajobraz parka prirode a slijedom brojnih primjera različitih stilova gradnje u priobalnom području. Prema odgovoru koji smo dobili ili koji je dan postoji stručna podloga i elaborat o svim postojećim građevinama koje su prošle vrednovanje a prema postojećim snimkama nema građevina koje odstupaju od postavljenih normi. I na pitanje o tome je li ovim planom predviđena zaštita prirode ograničavanjem broja posjetitelja s obzirom na neke endemske vrste u parku odgovoreno je da je planom nisu ugrađeni limiti broja turističkih posjeta ali se vrše intenzivna istraživanja i ta je odluka ostavljena u domeni uprave javne ustanove parka prirode Telaščica. I evo nakon provedene rasprave Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora jednoglasno je predložio Hrvatskom saboru donošenje ove odluke. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ante Jerolimov. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice. Uvažena ministrice, kolegice i kolege zastupnice. Evo pred nama je prijedlog Odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja parka prirode Telaščica i dopustite mi samo par riječi o parku. Kako je rekla ministrica, park je osnovan 88.godine i nastao je cijepanjem nacionalnog parka Kornati površine 70 km kvadratnih, jedna trećina obuhvaća kopno, a dvije trećine mora. Ima u svom sastavu 15 otoka i 4 otočića i hridi. Naime od svog osnutka park nažalost nema prostorni plan i upravlja se temeljem Pravilnika o unutrašnjem redu, Statutu javne ustanove, Zakona o zaštiti prirode, pomorskom dobru i Zakona o morskom ribolovu. Javna ustanova osim osnovne djelatnosti, očuvanja zaštićenog prostora i naplate ulaznica u park prirode bavi se i uslužno ugostiteljskom djelatnošću na način da gospodari bivšim kampom a sada restoranom u uvali Mir i signalnom postajanju Grpaščak koja je stara Austrougarska utvrda i koja služi za izletište i vidikovac. Tamo sezona počinje za Uskrs i traje sve do listopada a osim navedenih djelatnosti javna ustanova bavi se i prihvaćanjem turističkih brodova sa izletnicima kao i individualnih brodova na području cijele uvale. U sezoni zapošljava negdje oko desetak djelatnika a 2013.godine imali su 70 tisuća izletnika, organizirano na izletničkim brodovima i 30 tisuća posjetitelja koji borave na vlastitim brodovima što je povećanje od 8% u odnosu na 2012.godinu. Park prirode prošle godine je radio desetogodišnji plan upravljanja i svi pokazatelji govore da tim prostorom parka iz godine u godinu posvećuje sve veći broj gostiju i da je nužno povećati broj i prilazišta i popratnih sadržaja kako bi se mogli prihvatiti svi gosti i svi izletnici. Upravo je i to jedan od razloga zbog kojih se mora donijeti prostorni plan kao temeljni dokument upravljanja parkom prirode. Prostorni plan parka prirode ima više ciljeva, od očuvanja i promicanja autohtonih vrijednosti do očuvanja i zaštite staništa, divlje flore i faune pa do kvalitetnijeg i unosnijeg korištenja prostora na temelju održivog razvoja kao i mogućnosti koje otvaraju se javnoj ustanovi ali i svim mještanima da legalno rekonstruiraju svoje objekte i prilagode ih današnjim potrebama u turizmu. O samom planu važno je reći da je on donesen temeljem Zakona o prostornom planiranju i uređenju znači predmetni plan je prošao postupak javne rasprave, javnog uvida i javnog izlaganja i na njega je pristiglo 28 primjedbi od čega je 16 prihvaćeno, jedna je djelomično a 11 ih je odbijeno. U odredbama za provođenje plana, plan je podijeljen na tri zone i to zonu stroge zaštite, zonu usmjerene zaštite i zonu korištenja s tim da bi rekli da je ova zona korištenja kako je rekla i sama ministrica uistinu ispao 1% ukupnog udjela u površini cijelog parka odnosno 0,96% zone stroge i usmjerene zaštite u člancima od 11-17 dobro su definirane i dopuštaju razne aktivnosti kroz regulaciju i nadzor javne ustanove te obvezuju održavanje tradicionalne poljoprivrede i zabranjuju prenamjenu površine pod vinogradima i maslinicima što smatramo da je više nego dobro. Zona korištenja između svih ostalih zona jasno definira i zone tradicionalne naseobine, lokacije od važnosti za upravljanje parkom te propisuje opće uvjete za gradnju i uređenje prostora te ih dijeli na zatečenu gradnju i novu gradnju. U zatečenoj gradnji evo pohvala za članak 27.u kojem se kaže da je unutar obuhvata plana zadržavaju sve zatečene zgrade utvrđene odredbama ovog plana kao i za članak 28.stavak 2.gdje ste usvojili primjedbu i uvrstili da se dozvoljava izgradnja pomoćne građevine, cisterne za vodu kapaciteta ovisno o vrsti namjene zgrade, volumena maksimalno do 27 metara kubnih smještene u pravilu uz zgradu. Ono što imamo male zamjerke, a ne odnosi se samo na ovaj navedeni prostorni plan, nego na općenito Zakon o prostornom uređenju, to su možda kod nove izgradnje, članak 33. i članak 34. Naime ja ću citirati članak 33., kaže se da se planom dozvoljava građenje zgrade za potrebu obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva i pružanje ugostiteljskih i turističkih usluga u seljačkom domaćinstvu, obrta registriranog za obavljanje poljoprivrede ili pravne osobe registrirane za obavljanje poljoprivrede, udaljene od obalne crte najmanje 100 metara te koja ima prizemlje do 50 metara kvadratnih građevinske bruto površine i najveće visine do 4 metra i tu nema zaista ništa sporno, da se ne nalazi jedan članak koji kaže, ako se nalazi na zemljištu površine najmanje od 3 hektara. Smatra se 3 hektara u komadu što je, složit ćete se za Slavoniju jedna ozbiljna površina, a kamoli ne za jedan otok i mislim da na prste jedne ruke na svim Zadarskim otocima, a poglavito na Dugom Otoku bi se moglo naći vlasnika koji ima 3 hektara u cjelini i smatramo da bi možda bilo primjernije ostaviti da bude 3 hektara, ali ne u cjelini i da se onda na jednoj površini od 1000 kvadrata, jer su to rascjepkane površine može napraviti upravo jedna takav objekt. Ono što nam je još apsurdnije, to je u članku 34., ne znam dal on uopće treba ovdje biti, a to je planom se dozvoljava građenje zgrada za vlastite gospodarske potrebe u funkciji tradicionalne poljoprivrede na površinama pod maslinicima, poljoprivrednim površinama, površinama pod kamenjarom i pašnjacima. Znači, strogo za poljoprivredu i onda se navodi da mora biti površina najmanje 1000 metara, da maksimalna dozvoljena visina 3,5 metra, da mora biti kamena kučića i sve to stoji, ali se kaže da na korištenoj parceli izvan 1000 metara od obalne crte. 1000 metara od obalne crte s jedne strane, 1000 s druge, 1000 s treće, to je praktički više od 2 kilometra otoka, a sam otok se zove Dugi Otok, da ima više od 3 kilometra, onda bi se zvao široki otok. Prema tome mislim da nije, da je ovo prepisano iz Zakona o prostornom planiranju, ali da bi uistinu i to je poteškoća na svim našim otocima, da bi uistinu trebalo razmisliti da li je potrebno 1000 metara od obale sagraditi nekakav mali objekat koji služi upravo za poljoprivredni alat za bavljenje poljoprivredom, a znamo da na tim mjestima, da su to neprohodna mjesta, da su to mjesta s kojima se uglavnom u toj poljoprivredi služi i starije stanovništvo koje obitava i živi na otoku i mislim da bi ministrice trebalo razmisliti da se promjeni takva odredba. Tu također pohvaljujemo da ste i u tom dijelu članka, stavak 2 dozvolili gusterne ili cisterne za vodu što je jako dobro. Također, treba istaknuti da su posebno istaknuti uvjeti građenja i uređenja lokacija za upravljanje parkom prirode i to su Uvale Mir, Magrovica, Grpaščak, Otok Katina, Otok Vela Sestrica i Uvala Kobiljak i svi ovi drugi članci kad ih analiziramo koji govore o prometnoj, energetskoj, telekomunikacijskog, ugodnogosporadskom sustavu, mislim da su korektni, ali evo od svih članaka ja bih apelirao upravo na provođenje članka 82. i 83., koji govore o vodoopskrbi i gdje se konstatira da tamo nema tekuće vode, tekuće pitke vode već se ona dovozi cisternama ili vodonoscima i naravno da dolazimo u jedan apsurd da u parku prirode gdje 100 tisuća posjetitelja imamo godišnje sa tendencijom rasta u 21. st. da nemamo tekuće pitke vode. Ja znam da to nije vaš resor i da ne možete vi tu puno učiniti, ali evo, molim da apelirate na resorno ministarstvo jer većina Zadarskih otoka nema vodu, a svjedoci smo da u 2012. i 2013. godini ni jedna kuna nije izdvojena za vodovodizaciju tih područja. Pa evo, bar u tom djelu parka prirode, Općine Sali i Dugog Otoka vas molim da se zauzmete da se to napravi. I zaključno, da ne dužim jer je ministrica dosta dobro to objasnila. Unatoč ovim određenim primjedbama, ja se nadam da će se u budućnosti barem uvažiti nužnost donošenja predmetnog prostornog plana bez kojeg se ne može kvalitetno gospodariti ovim prostorom niti ga se može očuvati za buduća pokoljenja te klub HDZ-a će ostati dosljedan sebi i podržati svako dobronamjerno djelovanje vladajućih tako da će podržati i ovaj prijedlog odluke.
Hvala. Jasen Mesić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega, mislim da ste zapravo dali vrlo dobar presjek vezano za upravljanjem Parka prirode Telašćicom. Činjenica je i ono što ste vi naveli, da je jedan od ključnih načina kako učinkoviti obaviti zaštitu prirodnih vrijednosti, pogotovo u parkovima prirode naći način i određenu harmoniju između djelatnosti ljudi koji tamo žive i na koji način koriste određene prirodne resurse, ali na dopušten način da ih istovremeno očuvavaju i određenih zabrana i posebnih poslova zaštite. Pa s tim u vezi posebno me interesira stvarno koji će se to i na kojoj će se to točci moći izgraditi ovaj objekt koji treba biti 1000 metara udaljen od linije mora? Da li kad uzmemo jednostavno kartu i kad pogledamo Park prirode Telašćica, gotovo da imaju dvije ili tri točke gdje će se to moći učiniti i ovo što ste rekli vezano za površinu zemljišta od 3 hektara, evo svi znamo da je upravo tradicija poljoprivrednog poljodjelstva ako hoćemo na otocima bilo da se na jednom mjestu ima mali parcela vinograda, na drugom mjestu mala parcela maslinika, na trećem mjestu je bila mala parcela sa povrtnim kulturama itd. i gotovo je stvarno nemoguće ni na kojem otoku naši površinu veću od 3 hektara, čak možda i jednom od najvećih otočnih polja u Starigradskom polju su te parcele itekako bile manje, bile su zapravo 250 puta 900 metara to je stara antička mjera u vrijeme grčke kolonizacije. Tako da mi stvarno nije jasno kako će se to moći primjenjivati u realnom životu i stvarno bi bilo dobro da ministarstvo o tome još razmisli.
Odgovor na repliku Ante Jerolimov.
Pa kolega Mesiću u pravu ste, ja se isto tako nadam da će ministarstvo razmisliti i uviditi tu nelogičnost. Poglavito kada se radi o ovim poljoprivrednim malim kućicama koje niti nagrđuju niti smetaju bilo kome i s obzirom kako sam rekao da se radi mahom na otocima o starijem stanovništvu koje se bavi poljoprivredom, da su to često negdje u brdima te pozicije i da nema pristupnih i adekvatnih puteva jer nisu rađeni ni protupožarni ni pristupni putevi da im te nastambe služe za ostavljanje nekakvih alata da ne vuču gore, dolje. Nadam se da će ministarstvo to uviditi, poglavito iz razloga što ste sami rekli da možda osim 2, 3 točke na tom otoku na nekim drugim otocima poput Ribnjaka, Sestrunja, Ugljana, Pašmana i ostalih skoro da nema nijedna, onda je taj članak ili suvišan ili ga treba prilagoditi stvarnom životu i dopustiti ljudima da napravu to. A spomenuli ste naravno da u ovom predmetnom planu je bit očuvanje i zaštita prirode, ali i očuvanje i zaštita prirode na jedan adekvatan način i da uz to se inkorporira i život ljudi koji tamo žive, jer nažalost vidjeli smo ne živi se samo od ljepote, a ne treba tu ljepotu ni nagrditi ali treba izaći u susret ljudima koji tamo žive da mogu opstati živjeti na otoku da ne trebaju iseljavati i mislim da je to tendencija kada imate nekakvu sliku ili nekakav dijamant da ga negdje izložite u nekom muzeju, a ne da ga stavite u podrum da ga nitko ne vidi.
Damir Rimac, replika.
Poštovani kolega Jerolimov, vi ste u svojoj raspravi dali svojevrsnu kritiku o člancima 33.i 34.ako sam dobro shvatio. Predlažem da date amandmane na prijedlog prostornog plana upravo kako su dale kolege iz HNS-a. dakle to je legalan i demokratski način promjene nekakve procedure. Isto tako u svom izlaganju vi ste ustvrdili da je trenutan broj posjetitelja koji dolazi u Park prirode Talaščicu 100 tisuća što nije točno. Mi smo na saborskom Odbor za zaštitu prirode imali raspravu i bilo je izrijekom pitanje, odgovor je bio oko 70 tisuća. Prethodnih godina to se kretao negdje od 45 do 70 tisuća osim vidim da ne odobravate ovaj komentar, osim ako je osoba koja je bila ispred parka prirode nije raspolagala točnom informacijom. Dakle ona je rekla 70 tisuća utoliko sam ja u krivu. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Ante Jerolimov.
Kolega ili ste nešto krivo čuli ili niste dobro razumjeli ili je ta osoba nešto krivo rekla. Očito 70 tisuća izletnika na izletničkim brodovima koji organizirano dolaze u park prirode plus 30 tisuća posjetitelja na vlastitim brodovima koji se vežu na bove kako bi mi rekli ili plutače. Znači da vam je taj podatak sasvim točan, ja sam kontaktirao ove dane pošto dolazim iz tog kraja i ljude koji tamo rade i koji tamo žive i borave i oni su mi dali ovaj podatak. To je jedna stvar. Druga stvar što se tiče amandmana ne znam da li bi to bilo u kontradikciji sa Zakonom o prostornom planiranju jer je Zakon o prostornom planiranju naveo ove odredbe i one su prepisane u ovome planu pa iz tog razloga nismo ni išli sa amandmanom jer najprije treba promijeniti Zakon o prostornom planiranju pa sam zato apelirao na ministricu da sagleda taj zakon i da u nekoj idućoj raspravi, proceduri izmjene i dopune Zakona o prostornom planiranju uvrsti takve odredbe.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvažena ministrice sa suradnicom i suradnikom. Ja u ime kluba HNS-a bih rekao da ćemo u svakom slučaju podržati ovaj prostorni plan i ono što je najbitnije da u uređenju prostora u RH prostorni planovi su jedni od temeljnih dokumenata. Vezano uz ovaj prostorni plan bih rekao da u RH postoje 8 nacionalnih parkova, 11 parkova prirode i ono što mi smatramo u HNS-u o tim biološko-prirodnim-kulturnim rezervatima, zaštićenim prostorima premalo pričamo u javnosti, premalo informiramo i premalo na takav način vršimo određenu promociju ovih itekako vrijednih znamenitosti hrvatskog prostora. Ono što bih rekao da u samoj proceduri donošenja prostornog plana Parka prirode Telaščica da je on po onoj proceduri po kojoj zakon nalaže, da je on prošao kompletnu proceduru i javnu raspravu koja je trajala u mjesecu lipnju 2013.godine i nakon javne rasprave u Parku Telaščica da je bilo primjedbi 28 na predloženi prijedlog prostornog plana. Ono što je bitno da je 16 prijedloga prihvaćeno, 1 djelomično prihvaćeno, a za ostalih 11 je dano tumačenje. Ono što je bilo bitno da su u javnoj raspravi koja je bila završena da su usuglašeni svi stavovi ministarstva i izrađivača i da u ovom parku prirode riječ je o 70 kilometara kvadratnih i da je Park Telaščica kao dio bivšeg Nacionalnog parka Kornati od 1988. godine izuzet i promatra se kao park prirode sa puno blažim kriterijima zaštite. Ono što je također bitno napomenuti da je kompletan Park prirode Telaščica da je on svojih 70 kilometara kvadratnih u potpunosti je u NATURA 2000. Ono što je također bitno da kod Nacionalnog parka Telaščica i kroz sve ostale parkove prirode, a posebice kroz prostorne planove zaštite posebna pozornost se daje zaštiti i očuvanju prirodnih vrijednosti jer one su najbolje štite i što manjim utjecajem i prisutnošću bilo kakve izgradnje i ljudskog djelovanja. Ono što je također bitno da prostorni planovi moraju imati izuzetno osjetljiv odnos prema stanovništvu i naseljima stalnih stanovnika unutar parka prirode nije ugrožavajuće za vrijednosti parka prirode stanovništvo. Ono mora biti u uskoj svezi za funkcioniranje i za korištenje nacionalnog, zapravo parka prirode. Ono što je također bitno napomenuti kod donošenja ovog prostornog plana da na prostoru Parka prirode Telaščica u prošlom vremenu čovjek svojim djelovanjem nije narušio taj prirodni prostor i prema ocjeni i prema podlogama na prostoru Parka Telaščica ne nalaze se objekti koji su ugrozili taj prostor i smatram da je ovo bio zadnji trenutak da se na jedan posebno osjetljiv i kvalitetan način sa svim, sa korištenjem svih podloga ovaj park prirode i dalje zaštiti. Ono što smo mi kao klub Hrvatske narodne stranke primijetili iako je ovaj, sve podloge iako je prostor i plan izuzetan smatramo da u članku 34. da ne bi bilo drugih tumačenja mi smo predložili i putem amandmana izmjenu da uz sve one navedene elemente da se odredi i maksimalna količina tih objekata koji će se moći graditi. Ono što je također važno u ovom prostornom planu parku prirode da se cijeli prostor parka prirode dijeli na prostor zone stroge zaštite, zona umjerene zaštite i zona korištenja. Ovdje se govori o 98% prostora umjerene zaštite, o 1,12% stroge zaštite i za one korištenje 0,96. Mislimo da je ovo po pitanju i samog prostora i samih mjera po pitanju korištenja i pitanja zaštite da ovaj prostorni plan omogućuje Parku prirode Telaščica jedan normalan, nesmetani razvoj uz vrlo visoke stupnjeve zaštite svih onih dobara koji se nalaze u ovom parku prirode. Također ovdje se susrećemo u ovom prostornom planu Parka prirode Telaščica da imamo zatečenu gradnju. U zatečenu gradnju smatramo sve one zgrade koje su zatečene prije 15. veljače '68. godine. Znači, ti svi su objekti legalizirani. Imamo način nove izgradnje i posebni uvjeti gradnje i uređenje zona tradicijskih naseobina. Ovdje je također bitno da u ovom prostornom planu decidirano se govori o načinima izgradnje, visini objekata, tehnikama gradnje koje sve idu u korist da se ovaj prostor zaštiti na pravi, mogući način. Stav Hrvatske narodne stranke se razlikuje od stava kolega u Hrvatskoj demokratskoj zajednici gdje bi tražili određene pogodnosti po pitanju gradnje od pitanje od udaljenosti crte mora. Mi mislimo da ovdje u nacionalnim parkovima, parkovima prirode treba se strogo držati ovih pravila gradnje. Jer ako počnemo sa izuzecima onda taj prostor nećemo zaštiti, jer ovo sve što je vezano za maslinarstvo, stočarstvo i za poljoprivrednu proizvodnju ne vjerujem da će se u vremenu koje pred nama na otocima, a posebice u Parku prirode Telaščice da će ići u korist razvoja te proizvodne grane. A sve one, to bi išlo sve u korist turizma. A svi oni objekti koji su u vezi sa poljoprivrednom proizvodnjom i sa zaštitom ovog prostora i koje su u direktnoj vezi sa turizmom takvi prostori mogu. I zato mislim da je predlagač, izrađivač ovog prostornog plana napravio dobro i da ovakav prostorni plan treba prihvatiti. Ono što također ovim prostornim planom se štiti i vrijednost ovoga prostora parka prirode. U biti zašto je on i uvršten u park prirode. Ovdje govorimo o biološkoj raznolikosti, o geološko-morfološkoj strukturi područja, o kulturnim dobrima, etnološkim baštinama krajobrazne vrijednosti, vizure i maslinici. Smatramo ako se ne bude postupalo po tim pravilima da jedne od vrlo vrijednih krajobraznih vrijednosti će izgubiti na samoj vrijednosti. Zatim od vrijednosti parka tu se nalazi i kulturna baština sa arheološkim nalazištima, sakralnim objektima i ovdje možemo reći da u Parku prirode Telaščica spominje se i prvi spomen ribarstva na Jadranskom moru. Osim toga uz ove vrijednosti koje sam rekao prirodne, kulturne imamo i prirodnu baštinu jer prostor Parka prirode Telaščica odlikuje se sa vrlo blagom mediteranskom klimom gdje su temperature najniže od 7 do 24 stupnja što smatramo da je to idealna za život. Također, na ovom prirodne baštine možemo govoriti da je ovdje zastupljena i kopnena flora i fauna, morska flora i fauna i da u parku prirode imamo puno endemskih vrsta i bilja i životinjskih vrsta. Mislim da je to jedan od najvećih zadataka da se ovaj prostor kao takav i sačuva. Park prirode Telaščica nadaleko je poznato područje očuvanja jedinstvene prirodne kontrasta strmaca, mirnih uvala a posebno je bitno slano jezero Mir. Ljudi su na ovom prostoru uvijek se bavili tradicionalnim djelatnostima u skladu sa prirodom. Sam Parka prirode Telaščica dobio je ime po uvali Telaščica koja je jedna od najznačajnijih sadržaja parka prirode. U tom prostoru žive razne endemske vrste, kopneni puževi na strmcima, kornjaši u moru, cvjetnica, periska, dobri dupin itd. Hrvatska narodna stranka će poduprijeti u potpunosti Prostorni plan Parka prirode Telaščica. Mi smo uputili i u pisanom obliku i amandman na članak 34. gdje smo stavili da se u članku 34. u stavku 1. iza podstavka 4. dodaje novi podstavak 5. koji glasi: "Maksimalna građevina bruto površina građevine do 30 metara kvadratnih. Dosadašnji podstavci 5. do 11. postaju od 6. do 12." Hrvatska narodna stranka će poduprijeti Prostorni plan Parka prirode Telaščica.
Hvala lijepa. Sad ćemo čuti replike. Damir Rimac.
Poštovani kolega Mandić dakle vi ste dobro započeli vašu diskusiju spominjanjem koliko imamo nacionalnih parkova, koliko imamo parkova prirode i mislim da je to općepoznato. Dakle, radi se o 8 nacionalnih parkova i 11 parkova prirode. Ali ste trebali dovršiti tu vašu misao s jednom činjenicom, a to je da su prostorni planovi za nacionalne parkove doneseni u nekakvom obimu od 75 do 80%, dakle još uvijek Nacionalni park Plitvice nema prostorni plan, ima stari koji je na reviziji. Ali još je poražavajuća činjenica da od 11 parkova prirode u RH svega njih, sad sam si dao malo truda pa sam izračunao, 46 ima prostorne planove. Dakle, još uvijek 54 parka prirode nemaju prostorne planove i zapravo naglasak je držim trebao biti u vašoj diskusiji u tom dijelu da je previše vremena izgubljeno, 26 godina da se stvari u ovoj državi barem po pitanju prostornog uređenja riješe. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Ivica Mandić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Rimac pa sigurno kad sam govorio o Parku prirode Telaščica da sam se htio namjerno dotaći i ostalih parkova prirode. Prema informacijama koje imamo u dokumentu, statistički podaci za RH, imamo prostorni plan posebnih obilježja Parka prirode Biokovo koji je u izradi. To radi Zavod za prostorno planiranje Splitsko-dalmatinske županije. Zatim, prostorni plan prirodnih obilježja Parka prirode Medvednica. Plan je završen i prijedlog plana ide ponovno na raspravu. Slažem se ako želimo ove itekako važne prostore u RH zaštititi onda smatram da prostorni planovi moraju ići većom dinamikom i tu u potpunosti se slažem s vama. I to je velika obaveza i na zavode za prostorno planiranje u pojedinim županijama koji su nadležni za parkove prirode, a posebice i Ministarstvo prostornog planiranja i graditeljstva. Ono što je za pozdraviti je svakako da su oba matična odbora za ovu problematiku i Odbor za prostorno planiranje i graditeljstvo i Odbor za zaštitu okoliša da su jednoglasno prihvatili ove prostorne planove. Što znači da su izrađivači i sve one podloge koje su od prirodnih, kulturnih da su vrlo kvalitetne i da nakon javnih rasprava su svi ovi planovi i prihvaćeni i u ovakvom obliku su došli pred Sabor. U svakom slučaju pozdravljam brže donošenje svih ostalih prostornih planova jer to su temeljni dokumenti zaštite funkcioniranja i očuvanja parkova prirode.
Jasen Mesić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega vi ste vrlo iscrpno i nadahnuto govorili, čak ste spomenuli i dobre dupine što ja apsolutno pozdravljam, međutim podvukli ste jednu razliku između vašeg stava i stava HDZ-a. Dakle, ovaj dokument nije jedini. Možemo se složiti da je on temeljni ali isto tako postoji i Plan upravljanja Parka prirode Telaščica. A u njemu stoji da je Park prirode Telaščica nadaleko poznato područje očuvane jedinstvene ljepote, kontrasta strmaca, mini uvala i jezera Mir. Ljudi se ovdje bave tradicijskim djelatnostima u skladu sa prirodom, a zadovoljni posjetitelji uživaju u raznolikosti ponude i imaju priliku okusiti autohtone otočke proizvode. Kako temeljni dokumenti i ovi provedbeni dokumenti moraju biti usklađeni ako ne nađemo načina da odredbe ovog prostornog plana kojeg pozdravljamo apliciramo na stvarni život onda ti gosti neće imati priliku okusiti autohtone otočke proizvode iz jednostavnog razloga što ih neće biti. Zato što je populacije sve manje, ona je sve starija i ako im se ne omogući na neki način tradicionalna poljoprivredna djelatnost onda ova rečenica više ne stoji. Govorim zapravo o onome što podrazumijevam pod definicijom kulturnog krajolika s onim tradicionalnim suhozidima koje dijele otoke na jednu i na drugu stranu gdje se na neki način u skladu sa prirodom živjelo stoljećima a što je prepoznala FARO Konvencija koja tretira upravo ta područja i taj način. Zato smo to rekli jer kad stvarno uzmete mjere da mora biti tisuću metara od ruba mora onda vidite da u čitavom području imate, imate dvije točke gdje možete napraviti takvu zgradu, jer ako se tisuću metara odmaknete od jedne obale vi ste zapravo izašli na drugu obalu blizu druge obale na kraj. Dakle vidjeti tu gdje se može, ne kažem da se to može liberalizirati niti je to naš stav nego na neki način to je realno uklopiti u taj kulturni krajolik koji se slažemo i dobro da se ide s ovim dokumentom da se on zaštiti.
Odgovor na repliku, Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Mesić, pa ja razumijem dobre namjere Kluba HDZ-a u želji da se popravi. Ali znate vi onu izreku, znate to smo mi. Jer budite sigurni ako nisu ovako rigorozno postavljeni uvjeti da bi mi kao narod to prvi znali izigrati jer ovdje ni jednog trenutka ja ne sumnjam da predlagač i mi svi ovdje u Saboru ne bi pomogli obiteljskim gospodarstvima koje se bave poljoprivrednom proizvodnjom ali se bojim da će pod izlikom poljoprivredne proizvodnje da će doći turizam na velika vrata. Ovdje ide turizam uz ovo i po meni možda griješim ali mislim da mladi ljudi da bi došli živjeti na taj prostor, da bi se bavili poljoprivrednom proizvodnjom mislim da još uvijek nisu se stekli uvjeti i da će trebati još puno, puno vremena da ljude omogućimo da prihvate takav način života ali se slažem da sigurno treba respektirati tradicionalnu proizvodnju jer ono što ja smatram da svaki prostor bez ljudi nije prostor jer ljudi prostor obogaćuju a pogotovo određena poljoprivredna proizvodnja i mislim i sa prijedlogom ovog našeg amandmana smo mi ipak odredili da ti objekti ne mogu biti veći od 30 m kvadratnih. Znači tu može biti mali prostor za alat, za sjesti u hladovinu ali nikako ne više jer smatram da prostor po svom krajoliku, po svojim vizurama ako bi nastavili, ako bi previše toga stavili u park prirode mislim da ne bi bilo dobro. Ovo o čemu mi govorimo, govorimo o otocima a ne samo o parkovima prirode.
Hvala lijepa. Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Mandić kažete da se vi za razliku od Kluba HDZ-a zalažete da se očuva prostor parka prirode Telaščica i da se ne izlazi iz okvira zakona. Dakle ili nisam dobro čuli kolegu Jerolimova. On je rekao da se Klub HDZ-a zalaže za time da se u Zakonu o prostornom uređenju određen članak izmijeni jer ovakav članak 33.u kojemu je moguće graditi objekt za potrebe registrirane djelatnosti i jednostavno neće biti provedena. Naime, na tom prostoru jer on od tamo odlazi, on tvrdi da nema niti jednog vlasnika u parku prirode Telaščica koji ima tri hektara pa kako nema tri hektara parcelu, taj se članak neće moći sprovesti jer takve gradnje neće biti. Prema tome ako smo imali namjere omogućiti da se na tom prostoru gradi, ako vlasnik ima površinu tri hektara da mu se u ta tri hektara uračunava površina na cijelom prostoru parka a ne u jednom komadu. To je htio reći. Prema tome to je što se toga tiče. S druge strane vi ste upravo poslušali stav nas iz HDZ-a jer sam ja na Odboru za zaštitu prirode rekao da u članku 34.nedostaje površina i meni je tada rečeno da je to riješeno zakonom. Ja kažem nije i zato je gospodin Radoš, ne zbog toga jer je doista nedostajala površina u ovoj odluci i dao amandman da se utvrdi površina na 30 metara. A treća stvar što vam hoću reći i da ste išli sa ovim zakonom poprijeko u odnosu na Zakon o prostornom uređenju, to nije bila novost jer ste vi podržali Zakon o strateškim i investicijskima projektima koji je u suprotnosti sa Zakonom o prostornom uređenju.
Kolega Bačić, prošlo je vrijeme. Odgovor na repliku, Ivica Mandić.
Hvala lijepo. Pa točno je uvaženi kolega Bačić da se jedine moguće mijenjati Zakon o prostornom uređenju i gradnji. Znači to je temeljni zakon koji daje i ostale elemente i za donošenje ovih ali mi smo donijeli da bi upravo zaštiti ne samo prostore parkova prirode nacionalnih parkova već zaštiti i ostala područja otoka, znači da se ne dozvoli gradnja kako kome padne na pomet jer smatramo da je prostor jedan od najvažnijih bogatstava RH a posebice u ovom otocima i Jadranskom priobalju. Ako tu nema rigoroznih i čvrstih mjera mislim da tu ovoga će biti sigurno zloupotreba jer mi smo skloni na zloupotrebe. Što se tiče ovih dijelova vezano za i vašu raspravu na Odboru za prostorno planiranje i graditeljstvo i pitanje ono koje smo postavili mi po pitanju i dolaska i broja posjetitelja i način koji je to maksimalni broj to mislim da ipak nedostaje ovom prostornom planu jer prije ili poslije morat će se reći u takvom malom prostoru koji su kapaciteti. Jer ovo vidimo što se događa u prostorima urbanih središta, Dubrovnika, Splita, posebice Dubrovnika kad dođu veliki katamarani kad zapravo promijene cijeli život jednoga grada. Ako takva velika koncentracija ljudi dođe u ovakav zaštićeni prostor, mislim da tu treba voditi računa, a normalno to je briga i Parka prirode Telašćica i osobe koje rukovode s tim da vode brigu o takvom načinu korištenja jer ovo je prije svega prostorni plan koji dodatno zaštićuje itekako osjetljiv prostor.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Mandić, u raspravi ste kazali da HDZ u svojoj raspravi traži pogodnosti za razliku od vas iz HNS-a. Moram priznati da nisam razaznao da je kolega Jerolimov ičim tražio pogodnosti i nije dobro da itko traži pogodnosti, ali postoji jedan zakon sa čitavim popisom pogodnosti. Taj zakon se zove Zakon o strateškim investicijama, trebalo bi ga zvati zakonom o pogodovanju jer se upravo tim zakonom samo za odabrane pojedince skraćuje procedura i omogućuje čak i elitizam. Oni mogu čitav niz povlastica koristiti, samo odabrani, čak mogu i ograđivati pomorsko dobro i plaže, za razliku, i ako netko uloži 150 milijuna kuna, on to može činiti, ako netko uloži samo milijun manje, 149 milijuna kuna, onda on ne može koristiti popis tih povlastica, njega čekaju prepreke, a onda neće ni investirati. Onda je lako razlučiti tko traži pogodovanje i čije to stranke rade. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Marić, ne bih htio da i oko ovoga prostornog plana Parka prirode Telašćica da politiziramo. Ako govorimo već o strateškim investicijama, onda vi ste djelomično u pravu kad ste spomenuli 150 milijuna kuna. Ali također trebate i naglasiti da sve one investicije koje su vezane i na otocima i vezane za poljoprivrednu proizvodnju, smatraju se kao strateške investicije 20 milijuna. O tome i kod tih investicija nema nikakvog zaobilaženja i pravne procedure, jedino što se smatraju kao strateške investicije i gdje će imati maksimalnu podršku Vlade i smatraju se kao strateški i imat će olakšano. Mislim da sve te osobe koje će uložiti u poljoprivredu na otoke 20 milijuna kuna, mislim da treba imati prioritet i svi oni koji će omogućiti novi i kvalitetniji život trebaju imati posebne uvjete. A vidjet ćemo da li će i takvi privilegirani uvjeti donijeti nove investicije jer Hrvatskoj za bolje sutra trebaju nove investicije, trebaju novi poduzetnici i trebamo to svi podržavati. Ja se ne bojim da će tih investitora biti previše, ja bih želio da ih ima previše i da budemo u poziciji kao RH da biramo koja investicija je bolja i koja je kvalitetnija za bolje sutra i za generacije koje nam dolaze u Hrvatskoj.
U ime Kluba zastupnika SDP-a, kolega Damir Rimac.
Poštovana potpredsjednice, poštovana ministrice sa suradnicima. Dakle, u svome izlaganju morat ću preskočiti nekakve dijelove iz razloga što su prethodnici govorili o općenitim generalijama pa nema razloga da to ponavljam jer potrošit ću samo vrijeme. No, svoje izlaganje u ime Kluba zastupnika SDP-a započet ću sa jednom konstatacijom koju sam rekao i u replici replicirajući kolegi, a to je da je previše vremena izgubljeno i da prostorni planovi za brojne zaštićene dijelove RH nisu donešeni. Iskreno se nadam da će dinamika donošenja ostalih prostornih planova za parkove prirode biti takva da će do kraja 2015. godine zapravo biti donešeni apsolutno svi jer imamo problem i o tom problemu trebamo govoriti. Dakle, u pripremi rasprave za analizu prostornog plana poslužio sam se podacima iz Izvješća o stanju okoliša u RH za 2004. i za razdoblje 2005. do 2008., ali isto tako koristio sam Izvješće o stanju u prostoru RH koje je ovaj Sabor nedavno od strane ministarstva i usvojio, dakle za razdoblje 2008. do 2012. godine. I ono što je vrlo zanimljivo, to je činjenica koja je u Izvješću o stanju okoliša koje je prvo napravljeno, dakle citirat ću rečenicu, upravljanje zaštićenim područjima stagnira i do dana današnjeg objektivno nije se značajnije promijenilo. Izvedba nekih planova upravljanja je započela u sklopu međunarodno financiranih projekata i mene zanima da li su oni dovršeni ili nisu? Dakle, sve ovo uvodno što sam rekao ukazuje da prostorno planiranje i zaštita u nekoliko proteklih godina ili da kažem u proteklom razdoblju bilo je apsolutno nezanimljiva, neuređena ili da se poslužim narodnom frazom, zadnja rupa na svirali i to treba mijenjati. Dakle, vratimo se na temu, a to je predloženi prostorni plan Parka prirode Telašćica. Dakle, uz 70 kvadratnih kilometara o kojima su prethodnici govorili tu je vrlo bitno naglasiti i 68 kilometara morske obale kao osjetljivog ekosustava, a samim planom utvrdilo se ili se utvrđuje dugoročna osnova uređenja, korištenja i zaštita vrijednosti prostora, sustav i način posjećivanja parka prirode odnosno mogućnosti turističkog korištenja i obilazaka. Sve se to temelji na analizi osobitosti i vrijednosti prostora, ocjeni mogućnosti, ali i ograničenja prostora, podrazumijevajući ograničenja u bavljenju određenim djelatnostima. Naime, nitko od govornika nije detaljnije spomenuo pa ću si dati za pravo da nekoliko riječi kažem o tri posebna prirodna fenomena koja karakteriziraju Park prirode Telašćicu, a za koje držim da u prethodnim godinama niti su marketinški dovoljno iskorišteni niti se u turističkom smislu dovoljno o njima u RH govori. To je prvenstveno uvala Telašćica koja je najbolja luka u RH jer štiti i od juga i od bure, mislim da je to na ovome mjestu to iznimno važno za naglasiti, ali tu su i strmci dakle jedine hridi nazovimo ih tako ili klifovi u RH visine preko 200m i dubine negdje 85 do 90m. I naravno Slano jezero Mir koje ima svoja ljekovita svojstva zbog povećanog udjela salinizacije uslijed povećane evaporacije. Naravno konzultirajući se sa obzirom da nisam Dalmatinac, s Dalmatincima da li u tom jezeru postoji i nekakav mulj, rekli su mi da. Naziv tog mulja, zapisao sam si, Fanga, da je naglasak upravo u tom dijelu. Kada se govori o Parku prirode Telašćica mora se naglasiti da je status zaštićenog područja dobiven još davne 1980l.godine dakle u prošlom stoljeću. Kolege su govorile o iznimno vrijednoj i bogatoj flori i fauni dakle preko 100 različitih vrsta, fenomenima geoloških i geomorfoloških osobina itd. i naglasak je bio da je na tome području ljudski rod se nastanio davnih dana. No međutim držim da je na ovome mjestu iznimno važno reći da je proglašenje parka prirode uslijedilo '88.godine nakon izdvajanja iz Nacionalnog parka Kornati, a da se prostorni plan donosi 2014.godine dakle svega 26 godina kasnije. To je to izgubljeno vrijeme za koje držim da smo svi kao političari i sadašnji i oni prethodni koji su sjedili u ovim sazivima odgovorni jer je apsolutno prostorno planiranje i zaštita čovjekovog okoliša i zaštita vrijednih dijelova teritorija RH bilo zanemareno. No vratimo se činjenicama iz prostornog plana. Prostorni plan obuhvaća zaštitu od djelatnosti koje bi mogle prvenstveno narušiti vrijednost važnog i vrijednog prostora, zaštitu prirodnih i kulturnih dobara, po pojedinim dijelovima i u cijelosti, uređenje i racionalno korištenje prostora predviđenog za gradnju, obnovu vrijednih zapuštenih građevina jer takve su tamo i građevinskih sklopova te pružanja nužnih zahvata u prostoru. Temeljito polazište pri izradi plana ja sam ga svrstao u nekakve 4 kategorije, to je pod 1 poštivanje svih zahtjeva koji se odnose na zaštitu prirode, pod 2 uvažavanje krajobrazne vrijednosti, pod 3 registraciju postojećih tradicijskih dijelova i naseobina, pod 4 registraciju tipologije zatečenih zgrada i sidrišta, a sve sa očuvanjem kulturno-povijesnog nasljeđa. Prostornim planom kao građevine od posebne važnosti za državu Hrvatsku definirane su luke posebne namjene, maskirno pristanište u Uvali Mir i maskirno pristanište u Uvali Čuška Dumboka. Istaknuta su i razgraničenja prostora prema namjeni, načinu korištenja i stupnju zaštite ili tzv. zonaciji koja je određena Stručnom podlogom zaštite prirode iz 2008.godine i dodatno razrađena u Planu upravljanja parkom prirode iz 2012.godine. Mislim da nema razloga da sada detaljiziram i govorim koje su to zone podjele ali generalno postoje tri zone podjele, svaka u svojim okvirima ima određenu vrijednost, a prostornim planom je dopušteno da li građenje u određenoj zoni, da li ribolov, da li iskorištavanje odnosno u turističke namjene. Kolege diskutanti ispred mene su spominjali ključne članke 33.i 34.površine od 3 hektara itd. ja ću ispred kluba zastupnika reći da i u svoje osobno ime, vjerujemo struci da ukoliko je struka predodredila ovakve normative mislim da je to u skladu i sa zakonom i sa stručnim aspektima. Ono što mislim da je osobno vrlo bitno u raspravi istaknuti to je činjenica da je u postupku javne rasprave trebalo pomiriti zahtjeve koji su proizlazili iz potrebe zaštite kulturne i prirodne zaštite i zahtjeva vlasnika zemljišta koji su iskazali interes prema gradnji, nazovimo ih to tako smještajnih kapaciteta. Prvenstveno ovdje mislim na odredbe članka 27. Sudbina privatnih zgrada koje se ne uklapaju u postojeću kulturnu baštinu i krajobraz parka prirode slijedom brojnih primjera različitih stilova gradnje u priobalnom području duž naše Jadranske obale. Stručna podloga je elaborat o svim građevinama koje su prošle vrednovanje utvrdila je da nema građevina koja odstupaju od postavljenih normi i mislim da je to bitno za naglasiti. Ali isto tako mislim da je bitno za naglasiti da je na ovaj način i da se ovim planom pokušalo izaći ili se izašlo u susret onima koji su gradili, a možda i nisu smjeli graditi na području parka prirode. Podsjetit ću u ovoj svojoj raspravi kada smo raspravljali o Prostornom planu Sjevernog Velebita čak ja i na prostorima sjevernog Velebita pojedinci su gradili vikendice što je apsurd. Ponavljam, u proteklih 26 godina. Dakle potrebno je naglasiti da se sve građevine zadržavaju u prostoru mada u području parka prirode nema klasičnih naselja. Od strane ministarstva je izdan nalog da se uklone jedino zatečene montažne kućice ili montažni objekti i to prvenstveno u Uvali Mir. Kolega Jerolimov, žao mi je što ga sada nema tu ali imao je dobru raspravu u kojoj sam se javio za jednu repliku. Dakle tu je bilo dvojbeno da li 70 tisuća posjetitelja, da li je 70 tisuća onih koji dolaze svojom barkom ali ajmo zaokružiti neka je to 100 tisuća turista koji će biti u parku prirode. Taj podatak me osobno zabrinjava, a objasnit ću i zbog čega. Naime, prije nekoliko godina u park prirode dolazilo je svega 40 do 50 tisuća posjetitelja ukupno. U vrlo kratkom vremenu, a vratit ću vas na početak svoje rasprave, dakle da pojedini vrlo bitni dijelovi parka prirode nisu niti marketinški, niti turistički iskorišteni. Do tog dijela će u sljedećim godinama sigurno doći. Odvodnja sanitarnih otpadnih voda na području parka prirode planira se riješiti zasebno za svaku zgradu putem nepropusnih sabirnih jama ili primjenom suvremenih uređaja za pročišćavanje. Osobno držim da su suvremeni uređaji za pročišćavanje u ovome trenutku i u ovoj ekonomskoj situaciji iznimno skupi kao rješenje i da oni u skoro vrijeme neće biti riješeni. Ukoliko u sljedećih 5 godina dođe do povećanja posjetitelja na preko 150 tisuća ili 200 tisuća dao bog, tada će doći do velikog ekološkog onečišćenja i mogli bi biti izloženi određenom riziku. Dakle, s ovog dijela apeliram da se i o tome povede računa kako od strane ministarstva, dakle graditeljstva ali isto tako i Ministarstva zaštite okoliša. Jer ukoliko ta brojka dođe do 150, 200 tisuća posjetitelja a nemamo kvalitetno rješenje tada ćemo biti u velikom problemu. Na kraju stav Kluba vijećnika SDP-a da će se izraziti pozitivno i da će podržati ovakav predloženi prostorni plan Parka prirode Telaščica.
Kluba zastupnika kolega. Jasen Mesić, replika.
Uvaženi kolega. Da niste spomenuli onih prvih pet rečenica izlaganje bi vam bilo fenomenalno, jer slažemo se u puno toga što ste rekli. Ja sam isto osobno zabrinut za neke ove fenomene koje ste rekli, spomenuli vi. Zabrinut sam recimo o očuvanju podmorja, pitanje sidrenja, eventualno širenje … [[Govornik se ne razumije.]] što će dodatno ugroziti specifikume podvodnog svijeta. Ali što se tiče prostornih planova rekli ste da je previše vremena izgubljeno. Ma je, svi bi mi voljeli da je to moglo biti i prije doneseno. Doneseno je za sve nacionalne parkove. Neki su pod revizijom kao što ste spomenuli. Nije za sve parkove prirode. Ali kolega morate znati da i danas još imamo i nacionalne parkove i parkove prirode di još imamo minska područja, di je bilo gotovo nemoguće na neki način ne samo ići u izrade planova nego na neki način i uopće gospodariti tim područjem. Posebno je problematično bilo na dijelovima Velebita, na dijelovima Kopačkog rita, a i danas imamo velikih problema na području Nacionalnog parka Krka upravo zbog ovih razloga. Tako da i to što je proteko određen dio vremena ne možemo to računati 20 i nešto godina od samostalnosti, od proglašenja samostalnosti Republike Hrvatske nego ipak tamo od onog vremena '98., '99. a zasigurno znate i vi da je bilo upravo tih problema takve vrste. Hvala.
Odgovor na repliku, Damir Rimac.
Pa kolega Mesić, moram konstatirati da mi je drago da se slažete sa velikom većinom mog izlaganja osim sa prvih pet rečenica. Ali to je bilo ne izlaganje, to je bila nada da će se svi prostorni planovi riješiti do kraja 2015. godine što u konzultacijama i sa Ministarstvom zaštite okoliša i sa Ministarstvom graditeljstva izgleda kao jedna realna opcija. Isto tako moram reći da me veseli činjenica da i HDZ u svojim raspravama evoluira i da se zapravo slaže sa velikim postotkom izlaganja pozicije u ovom Visokom domu.
Ivica Mandić, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Rimac, vi ste u svojoj raspravi dotakli se broja posjetitelja koji je gledajući unazad desetak godina u stalnom trendu porasta. To smo i mi kao klub konstatirali i izrazili smo veliku zabrinutost po pitanju kapacitiranosti, dolazaka na Park prirode Telašcia, s obzirom na to da na prostoru parka prirode nema pitke vode. Kod ovog svega je ipak najveća odgovornost na upravu Parka prirode Telaščica koja na vrijeme mora signalizirati određene trendove i da bi se na takav način, na kvalitetan način zaštitio i na opet na jedan funkcionalan način gospodarilo sa parkom prirode. U potpunosti se slažem sa vama da će vrlo brzo taj broj posjetitelja organiziranih sigurno doći preko 150000, a onda ćemo doći u probleme. Jer ako jedanput zagadimo jedan prostor teško da ćemo ga poslije vratiti na ono što je bio. A cilj je ovoga prostornog plana da se Park prirode Telaščica zaštiti.
Odgovor na repliku Damir Rimac.
Poštovani kolega Mandić, dakle iz ovih naših rasprava bi trebalo izvući ono najbolje i najkvalitetnije. Ono što mene osobno zabrinjava u toj cijeloj priči je da moderni sustavi, a javna ustanova, odnosno Parka prirode Telaščica bi trebala imati praktički ne postoji hrvatski jezik, prijevod za ove dvije riječi ali to je … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] Dakle, mora se predvidjeti nekakva nelogičnost u sustavu i mora se znati odmah plan postupanja po svemu tome. Kamo sreće da sve naše rasprave idu oko toga da li je 100 tisuća ili 150 ili 200 tisuća posjetitelja. Jer turizam kao važna gospodarska djelatnost Republike Hrvatske u ovome dijelu ima ogroman potencijal.
Kolegice i kolege, molim vas da uđete u dvoranu jer ćemo u 12,00 sati početi sa glasanjem, a nakon što izglasamo raspravljene točke nastavit ćemo sa raspravom. STANKA U 11,55 SATI
Idemo u raspravu pojedinačnu o materiji koja je već bila. Nisam vidio, oprostite. Poštovani zastupniče nisam vidio. Dragutin Lesar je digao ruku.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora i danas a i često se događa da na dan glasanja tek na kraju glasanja možemo ustanoviti o kojim točkama koje su raspravljene … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Ovi nervozni nek' prestanu isključivati mikrofone. Pa bih vas ljubazno molio da uvedete praksu da na početku glasanja uvijek navedete koje točke nisu spremne za glasanje. Ali bih vas molio da doista objasnite koji uvjeti nedostaju da Hrvatski sabor odlučuje o Izvješću o radu Državnih odvjetništava Republike Hrvatske za 2012. Mišljenje Vlade, mišljenje radnih tijela postoje, rasprava je završena i koliko je meni poznato nikakvih novih dokumenata za to nema. Amandmani se ne mogu podnositi na izvješće i ovaj vaš odgovor da nisu stečeni uvjeti ja ne razumijem. Inzistiram na pojašnjenju koji uvjeti i kojem članku Poslovnika nedostaju, citirajte mi članak Poslovnika koji nedostaju da se o njima glasa danas.
Poštovani zastupniče, sve što sam mogao, znao i trebao rekao sam. Nema, ne možete cijediti nešto čega nema. Nema uvjeta, to sam vam rekao. Nastavljamo sa raspravom. Nema. Nastavljamo sa raspravom o Prijedlogu odluke o donošenju Prostornog plana područja posebnih obilježja Parka prirode Telaščica. Molim vas dozvolite da se čuje rasprava poštovane zastupnice Mirele Holy. Poštovane kolegice i kolege, nastavite razgovor vani, a dozvolite sa Sabor nastavi sa raspravom. Malo uvažavanja, molim vas. Kolega Mandić, molim vas. Molim vas da nastavimo plenarnu sjednicu Hrvatskog sabora sa točkom dnevnog reda koju sam već pročitao i raspravom poštovane kolegice Mirele Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Evo na samom početku rasprave želim reći da ću podržati ovaj prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana područja posebnih obilježja Parka prirode Telaščica zbog toga što smatram da je izuzetno važno da za sva zaštićena područja donesemo prostorne planove s obzirom na to da su prostorni planovi u stvari strateški dokumenti koji omogućuju jedan dugoročni razvoj tih zaštićenih područja. I jako je loša situacija u kojima se godinama, da ne kažem desetljećima ne donose prostorni planovi. Oni onemogućavaju i jedno kvalitetno upravljanje, odnosno donošenje kvalitetnih planova upravljanja tih područja i onda imamo probleme kakve recimo imamo na već spomenutim tijekom ove rasprave Nacionalnom parku Plitvička jezera, gdje bez obzira na činjenicu da se to radi o jednom od najposjećenijih parkova. Mislim da su Nacionalni park Krka i Nacionalni park Plitvička jezera tu negdje po broju posjetitelja. Nemamo riješene neke temeljne preduvjete koji su izuzetno važni za funkcioniranje zaštićenih područja poput kanalizacije, poput riješene vodoopskrbe, poput samih standarda koji vrijede u ugostiteljskim objektima koji operiraju na tom području odnosno hotela, restorana koji ne posluju prema kriterijima održivosti, nemamo obnovljive izvore energije da se recimo uz pomoć biomase griju ti hoteli i slično. Zbog toga je izuzetno važno da donesemo prostorne planove za sva zaštićena područja. I ja mislim da će se i predstavnici ministarstva složiti sa mnom da je gotovo 20 godina ne donošenja ovog prostornog plana izuzetno dugi period. Na početku bih željela samo i spomenuti da mi je pomalo bila i neobična odluka da se ovaj izuzetno vrijedan prostor izdvoji iz obuhvata Nacionalnog parka Kornati, ali pretpostavljam da je temeljni razlog tome bio da se na neki način malo fleksibiliziraju uvjeti za život ljudi na tom području zato što je u okviru nacionalnih parkova ipak daleko stroži režim za određene potencijalne gospodarske djelatnosti nego u okviru parkova prirode. Dakle, mislim da je ovo izuzetno važno upravo zbog građana koji žive na tom području. I vlasnici privatnih parcela zauzimaju više od 90% prostora Parka prirode Telaščica, te je njima najviše stalo da se ovaj prostorni plan donese i kako bi mogli na kraju krajeva započeti sa realizacijom vlastitih razvojnih planova ili nekih projekata, te da na kraju krajeva i te projekte pokušaju ili čak i uspiju dobiti sredstva, odnosno financijske poticaje iz europskih strukturnih fondova. Tu bih samo spomenula i načelnika Općine Sali, gospodina Morovića, koji je rekao povodom ovog dokumenta da je potpuno suludo inzistirati da se na otoku u poljoprivredne svrhe poljske kućice grade na udaljenosti od 1000 metara od obale kada ta udaljenost ne odgovara udaljenosti koja se nalazi s druge strane otoka i takva nefleksibilna odredba ne pruža mogućnost gradnje uopće te na taj način za posljedicu ima stanovništvo koje se neće moći baviti turističkim djelatnostima čime će se, oni smatraju, ekonomski status tog dijela ljudi koji je ionako težak dodatno otežati. Ja sam apsolutno svjesna činjenice da se u okviru zaštićenih područja moraju poštivati svi zakonom predviđeni standardi i na kraju krajeva oni moraju biti i viši od zakonom predviđenih standarda koji vrijede za druge otočne zajednice ili obalna područja, ali ne mogu se ne složiti u određenom dijelu sa primjedbama lokalnog stanovništva. I nadam se da će se lokalno stanovništvo ipak baviti sa ekstenzivnom poljoprivredom, odnosno s ekstenzivnim stočarstvom ako ništa drugo zato što su takvi projekti kao i projekti održive poljoprivrede izuzetno važni i za očuvanje biološke raznolikosti prostora u samom parku prirode. Naime, ja pretpostavljam da možda kolegama koji su još evo ga malobrojni ostali do kraja poslušati raspravu oko ovog prijedloga zakona nije poznato da upravo ekstenzivno stočarstvo odnosno napasanje stoke na terenima ne da djeluje loše na biološku raznolikost nego djeluje upravo jako pozitivno i da je jako veliki dio naših područja u kojima se više ne napasa stoka zbog toga izgubilo one prirodne vrijednosti koje su prije imali kada je tamo bilo prisutno ekstenzivno stočarstvo. Osvrnut ću se na članak 33. koji govori o izgradnji zgrada namijenjenih za obiteljska poljoprivredna gospodarstva, odnosno OPG-ove, na površini zemljišta od minimalno 3 hektara. S obzirom da trebamo imati na umu da je velika rascjepkanost terena na otocima ponovno se može steći dojam da se ne ide u prilog domaćim investitorima nego se može govoriti da se možda više ide u prilog onim investitorima koji nisu domaći stanovnici koji imaju možda veća sredstva na raspolaganju da okrupne malo te zemljišne površine kako bi se onda bavile sa njima. Iako je i o tome možda pogrešno govoriti s obzirom na to da se sigurno nitko neće baš baviti sa ozbiljnije poljoprivredom u okviru parka prirode nego to treba biti jedan doprinos održivom razvoju općenito funkcioniranja tog zaštićenog područja. Smatram da minimalne korekcije u ovom dijelu koje bi išle više na ruku domaćem stanovništvu ne bi u velikoj mjeri ili uopće ne bi degradirala ili devastirala, rezultirala devastacijom ovog zaštićenog područja i ne bi sigurno dovelo do nikakve masovne izgradnje, a opet bi se možda omogućila realizacija većeg broja projekata koji su izuzetno važni za zadržavanje lokalnog stanovništva u okviru parka prirode, a to bi trebala biti i nekakva temeljna svrha. Jer nije svrha da promatramo te prostore kao nekakve konzervirane cjeline nego da omogućimo da ljudi u okviru takvih cjelina žive i to žive na temelju projekata održivog razvoja jer se i na taj način stvara određena ravnoteža. Osvrnula bih se i na članak 98. koji se odnosi na postupanje s otpadom. Potpuno odobravam inicijativu ovog prostornog plana koja se odnosi na sanaciju nelegalnog odlagališta otpada na lokalitetu Veli Dočić te općenito na generalno sprečavanje svih aktivnosti koje se odnose na onečišćenje tla, zraka, voda i ostalih vrijednosti. A znamo na koji način kontaminacija otpadom može loše utjecati na određene prirodne vrijednosti. Međutim, nije mi jasno zašto se u priopćenju koje je išlo javnosti govori o zabrani ne samo trajnog nego i privremenog zbrinjavanja, odnosno odlaganja otpada na području na koje se ovaj plan odnosi s obzirom na to da u članku 98. upravo to privremeno zbrinjavanje nije spomenuto, odnosno ono se i omogućava što je na kraju krajeva i logično jer dolazi jako velika količina turista koji stvaraju otpad i taj otpad treba privremeno odložiti na lokacijama u samom okviru parka prirode. I zbog toga smatram da je u priopćenju došlo do određene nepreciznosti i da je bilo potrebno ustvari se držati onoga što piše u samom članku zakona, odnosno članku 98. ovoga prijedloga zakona. I na samom kraju rasprave htjela bih naglasiti da smatram da je izuzetno važno da donesemo i sve ostale prostorne planove zaštićenih područja koji još nisu doneseni kako bismo ta područja iskoristili za održivi razvoj jer oni imaju jako veliki potencijal.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicima. Klub HDZ-a je podržao donošenje Odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja Parka prirode Telašćica i ja također podražavam donošenje prije svega da se uredi prostor koji je predviđen za posebnu zaštitu. No htio bih istaknuti tri elementa koja sam dijelom spomenuo i na Odboru za zaštitu okoliša i prirode a koji se odnose na potencijalnu gradnju u ovom parku prirode. O tome je već tijekom rasprave bilo riječi. A ja bih izdvojio evo te tri bitne stvari. Prvi dio odnosi se na definiciju i pojam zatečene izgradnje odnosno zatečenih zgrada. Vi gospođo ministrice jako dobro znate da hrvatska pravna terminologija koja je regulirana zakonima iz područja prostornog uređenja i gradnje ne poznaje pojam zatečena zgrada. Naime,struka često rabi pojam zatečene zgrade. Međutim u javnosti upravo zbog nedefiniranog pojma zatečene zgrade bilo raznih nedoumica i onda je Zakon o prostornom uređenju i gradnji iz 2007.godine uveo pojam postojeća zgrada koja je definirana kao objekt koji je građen temeljem građevinske dozvole ili drugog akta za građenje ili je sagrađen prije 15.veljače 1968.godine. Onda smo Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama u tu pravnu terminologiju uveli i pojam nezakonito izgrađene zgrade koja je upravo obrnuto dakle građena je bez odgovarajućeg akta za građenje a građena je nakon 15.veljače 1968. Zašto ovo govorim? Naime, ovako kada nismo do kraja razriješili pojam zatečene zgrade da se iz članka 32.ovog zakona zaključiti kako smo na prostoru parka prirode omogućili opću legalizaciju. Ja ne znam da li ima objekata na području parka prirode koji su građeni nakon 15.veljače 68.a nemaju akt za građenje. Da li takvih objekata ima? Ako ih ima onda ih mi ovakvim izričajem ove odluke praktično legaliziramo iako je to kao što znate u suprotnosti sa Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama jer nije moguće na prostoru parka prirode osim u zoni tradicijske naseobine legalizirati zgradu. Prema tome, trebali smo do kraja utvrditi, definirati što to znači zatečena zgrada jer vi ste u članku 37.spomenuli suho zidne zgrade, to su višestoljetne zgrade i one se jasno prema Zakonu mogu legalizirati jer su prije 68. Nadalje su zgrade s etnološkim obilježjima koje su od 18. kraja prve polovice 20.stoljeća, prema tome i one su samim time zakonite odnosno postojeće zgrade. E međutim pod pojmom zgrade nove izgradnje ovaj plan podrazumijeva zgrade izgrađene rekonstrukcijom starih zgrada ili novom izgradnjom u drugoj polovici 20 stoljeća. Prema tome s obzirom da je druga polovica i 1980., 81., 78. i tako dalje, negdje 32 godine nakon 68. onda mi ovim prijedlogom odluke u parku prirode ovakvom koncipiranom odlukom legaliziramo ako ih ima, legaliziramo zgrade koje čak nismo legalizirali ni zakonom o lex specialis dakle niti Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama. Prema tome ovdje je po meni do glasovanja, Vlada bi trebala propisati do kraja da zatečena zgrada nije i ona koja se ne može ozakoniti jer inače na ovaj način kažete da čete, zatečene zgrade u funkciju obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva mogu se omogućava im se korištenje, dakle omogućavamo korištenje potencijalno nezakonito izgrađenim zgradama koje se ne smiju legalizirati u parku prirode. To je mislim, da evo ako možda vi kasnije možete u svom ako ćete završno obratiti to obrazložiti ali zakon kako sam ga iščitao omogućuje nešto što zakon o postupanju s nezakonito, ova odluka omogućuje nešto što je zapriječeno Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama. Druga primjedba koju sam izrekao na odboru odnosi se upravo i na ono što je gospođa Holy rekla a to je da članak 33. ide u pravcu restriktivnijem od onoga što matični zakon propsiuje i to pozdravljam, to je jako dobro da se na ovim prostorima zaštićenih parkova prirode restriktivnije uvode elementi za gradnju od onoga koji matični zakon propisuje. To je dobro, to pohvaljujem ali se ta situacija ne može dogoditi. Zbog toga što u prostoru parka Telaščica niti jedan vlasnik zemljišta nema tri hektara prema mojim saznanjima a kada nemate tri hektara onda tamo ne možemo nikome ni omogućiti građenje. To se možda dogodi u budućnosti pa će netko uspjeti ukrupniti tri hektara dakle 30 tisuća kvadrata u prostoru gdje su parcele vrlo male od par stotina kvadrata, to je jedan zahtjevan posao, ali ono što je i gospođa Holy rekla, slažem se s time, ne idemo li s tim možda u favore nekim stranim investitorima a ne domaćim, domicilnom stanovništvu. Prema tome, ta odredba koliko god je dobra jer je restriktivnija od važeće zakonske odredbe, s druge strane ne provedljiva barem kako je sada situacija i stanje stvari na tom prostoru. I treće, članak 34. ja sam to također na odboru upozoravao, s obzirom na obuhvat plana, s obzirom na površinu i izgled tog prostora je suvišna u ovoj odluci jer vi jednostavno ne možete pronaći prostor u parku prirode koji je tisuću metara udaljen od mora a da je još uvijek na kopnu tako da mi se čini jer to smo gledali kad smo razmatrali obuhvatnost prostornog plana, odredba je dobra, ona je definirana, ali se ne može prevesti. Dakle, ona je, vi ste s njom propisali objekte kakvi bi se mogli graditi kad bi bilo terena za tu gradnju, ali jednostavno vi na tom prostoru ne možete pronaći centimetar kvadratnog zemljišta gdje biste ispunili ovu odredbu. Evo, pa sam u tom smislu, ja ne bih uložio amandman jer mislim da kroz raspravu sam dovoljno jasno rekao što mislim o tome, ali svakako s obzirom na činjenicu da je sve ostalo što je ovdje napisano u ovoj odluci, podržavam i dobro je da se ovaj plan konačno donese, da i na taj način dodatno štitimo prekrasan prostor toga arhipelaga Dugog Otoka i Kornatskog otočja. Mislim da je to jako dobro i u tom smislu ja podržavam zakon, ali ja vas molim evo da radi pojašnjenja pa radi i možda špekulacija koje se mogu pojaviti u tumačenju ovog zakona, propišete ovim zakonom jasnu odredbu da se zatečenom izgradnjom ne smatraju objekti koji se temeljem osnovnog zakona koji priječi legalizaciju u parkovima prirode, da se ova odredba ove odluke i ovog plana na takve objekte ne odnosi, da ne bi došli u jednu čudnu situaciju da zaštićeni prostor štitimo lošije od svog ostalog prostora u Hrvatskoj. Jer ono što nismo propisali ovim zakonom, propisano je kažem, osnovnim Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama pa evo na tom tragu mislim da se slažete sa mnom da bi bilo dobro da se pojasni što se u smislu ove odluke smatra zatečenim objektom, zatečena zgrada, a to svakako ne može biti zgrada koju je zakonom, osnovnim zakonom zabranjeno legalizirati. Hvala.
Hvala i vama. Iscrpili smo listu prijavljenih. Da li će predstavnica predlagateljice dati završnu riječ? Poštovana Anka Mrak Taritaš, ministrica graditeljstva i prostornog uređenja. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo zastupnici, ja bih u ovoj završnoj riječi o tri teme. Prva tema je tipologija zatečenih zgrada pa upozoravam na članak 37. gdje kaže da su konzervatorskom podlogom utvrđene koje su to zatečene zgrade. Dakle, u postupku planiranja vrlo osjetljivih prostora kao što su parkovi prirode i nacionalni parkovi, jedna od podloga su konzervatorske podloge. U konzervatorskoj podlozi koja je kao podloga sastavni dio ovog plana su točno definirane i označene koje su to zatečene zgrade, definirali su ih konzervatori i definirali detaljne uvjete pod kojim se te zgrade, riječ je o starim zgradama, mogu zadržati u prostoru, dakle oni su prva polovica 20. st., dakle pretpostavka da su svi prije 15. veljače '68. i samo se na njih odnosi, a pojam zatečenih, evo upozoravam na članak 37., pojam zatečenih je točno ono što su konzervatori u podlozi koja je sastavni dio plana rekli i jednako tako u grafičkim dijelovima plana su one označene. Dakle, ne mogu biti nikakve druge nego one i za njih će biti potrebno još detaljnija analiza da bi mogli dobiti svoje dozvole. Dakle to je kad je riječ o zatečenim zgradama. Kad je riječ o 3 hektara, dakle, u našem zakonodavstvu 2004. godine kroz izmjenu i dopunu Zakona o prostornom uređenju i donošenjem uredbe je uveden normativ o 3 hektara u 1000 metara od obalne linije, da se može graditi izvan građevinskih područja, OPG na površinama koje su 3 hektara. 3 hektara su i u zakon 2007. godine, kad je Zakon o prostornom uređenju i gradnji jednako tako bio, kada smo mi radili Zakon o prostornom uređenju, Zakon o gradnji i Zakon o građevinskoj inspekciji u raspravi se je otvorio problem 3 hektara. Dakle, bilo je onih koji su se zalagali za opciju da smanjimo tu površinu, za opciju da ona u određenim slučajevima bude i manja od 3 hektara, bili su oni koji su se zalagali i za još restriktivnije, kroz javnu raspravu koja je bila u trajanju od mjesec dana kroz sudjelovanje sa svim drugim tijelima odlučili smo zadržati 3 hektara jer je u tom času bilo puno više onih koji su smatrali da smanjenje 3 hektara će dovesti na neki način do devastacije i da još uvijek nismo spremni u tom smislu da učinimo nekakve promjene i nekakve u zakonodavstvu, dakle da budemo nešto liberalniji nego što smo to odlučili se 2004. godine kroz ovih desetak godina. Dakle, 3 hektara je u zakonu od 2004. godine pa na ovamo. I kroz diskusiju svih se je otvorilo zaista pitanje zašto tako sporo idu prostorni planovi područja posebnih obilježja? Treba ubrzati, treba ići nešto brže. Svi mi koji na tome radimo znamo da postupak kad krenete sa prostornim planom posebnih obilježja, to je nacionalni park ili park prirode, da je tada riječ o nizu studija, nizu analiza koji traži jedan dugi, dugi put i jedan dugi postupak. Nekakva procjena je da od časa od kada donesete Odluku o izradi prostornog plana posebnih obilježja, da vam je potrebno dvije do tri godine za sve te analize, studije sa spektra zaštite kulturne i prirodne baštine. Dakle, jedan duži vremenski period je u pitanju, ono svakako ne opravdava nikog od nas da to traje desetak godina ili u ovom slučaju '88. godine je proglašen prostorni plan, proglašen obuhvat parka prirode, evo a mi smo u 2014. Ono što, evo ja koristim priliku možda da iskoristim bez obzira koliko nas je malo, ali dobro je za znati. Imamo 8 nacionalnih parkova i 11 parkova prirode. Od 8 nacionalnih parkova, svi prostorni planovi su donešeni. Prostorni plan Plitvičkih jezera je provedena i druga javna rasprava, on idući tjedan ide u proceduru prema Vladi tako da će u ovom sazivu, dakle ja očekujem kroz jedno dva, tri tjedna da se ponovo vidimo na prostornom planu Plitvičkih jezera koji je bio najstariji od te generacije. Iza toga imamo Krku koja je iz '90. i tu su određene pripreme da li ga treba revidirati ili ne. Ovi drugi prostorni planovi su početkom, dakle 2001., 2002., 2003., evo mi smo već u ovom sazivu Sabora, 2012. odnosno ovaj saziv Sabora je donesao prostorni plan Nacionalnog parka Sjeverni Velebit 2012. Kada je riječ o parkovima prirode od 11, 4 je donešeno od toga je Vransko jezero jednako tako 2012.donešeno. Sada je u tijeku Telašćica, imamo amandman pa očekujem da i svi su se klubovi zastupnika i pojedinačno izjasnili pozitivno, dakle očekujemo idući petak da od idućeg petka imamo i taj prostorni plan. Kada je riječ o Žumberku obavljena je javna rasprava, pripremaju se odgovori i objašnjenja iz javne rasprave i ide na suglasnost. Dakle Žumberak je zasigurno pred ovim uvaženim Domom do ljetne stane osim ako se ne otvori neki veliki problem kojeg ovog časa ne vidimo. Kada je riječ o Medvednici javna rasprava je bila 2004.od 2004. Medvednicom se dešava neke malo ide u javnu raspravu, malo ne. Mi smo ažurirali Medvednicu, uskladili i Medvednica je u javnoj raspravi od 10.veljače do 11.ožujka, dakle očekujemo da će i ove godine Medvednica doći pred ovaj uvaženi Dom. Ostaje nam Biokovo koji je u fazi prethodnih rasprava. Dakle mi očekujemo apsolutno ako se ne otvori neki veći problem 2014.imamo još uz Telašćicu Plitvička jezera, Žumberak i Medvednicu, od nacionalnih parkova Plitvička jezera od parkova prirode Medvednicu i Žumberak, očekujemo 2015. Biokovo, a za Papuk, Velebit i Lastovsko otočje je u fazi izrade konzervatorskih podloga i podloga sa aspekta zaštite prirodne baštine. Dakle ako te podloge budu do kraja 2014.pripremljene, a moglo bi se očekivati da budu onda nam je 2015.prethodne rasprave i javne rasprave. dakle to je nekakav hodogram koji bi onda bio zadovoljavajući onda bi mogli reći da su nam ti prostori koji su sa aspekta zaštite prirodne baštine izuzetno vrijedni i najvrjedniji u odnosu na prostorno-plansku dokumentaciju pokriveni. S tim kada je riječ o Papuku i Velebitu budući da tu nemamo stanovništva koje stalno živi nego povremeno, za očekivati je da to bude jedan lakši put. Kada je riječ o Lastovskom otočju budući da tamo ljudi žive uvijek je pretpostavka da tu morate jednom do dva puta ići u javnu raspravu, a iz stanovišta je da je bolje da nekoliko puta raspravljamo i da donesemo čim bolji plan nego da to tako ne učinimo. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana ministrice. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice. Predlagateljica ovog zakona je Vlada RH, a u ime Vlade je Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva izgradilo i nacrt prijedloga i sam prijedlog zakona. Svaka čast konzervatorima no Ministarstvo graditeljstva iza ovog zakona stoji i ne može konzervatorska podloga vi to jako dobro znate mijenjati odredbe Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama. Vi ste rekli da u konzervatorskoj podlozi piše koje su to vrste zatečenih zgrada i među njima spomenuli zgrade novije izgradnje, čini mi se da ste rekli koje su izgrađene početkom 20.stoljeća, a ovdje piše u drugoj polovici 20.stoljeća dakle vrlo vjerojatno nakon 15.veljače 1968. Ja ništa drugo ne želim reći nego da provjerite zbog toga što može dovesti u neravnopravan odnos druge bespravne vlasnike u Hrvatskoj koji bi onda ovakvom jednom formulacijom koja je napisana u članku 37.bila u neravnopravnom položaju. Ne može konzervatorska podloga biti ispred Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama pa sam samo molio do glasovanja provjerite ima li toga kako se ne bi doista stvorila jedna nezakonita i neravnopravna situacija u kojoj bi vlasnici bespravno izgrađenih zgrada u parku prirode mogli legalizirati svoje zgrade. Evo to sam htio reći.
Odgovor na repliku poštovana ministrica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče gospodine Bačić, zaista nekoliko puta je izvršene već provjere. Provjere su izvršene na temu koje su to zgrade i koje su to nekretnine i to samo one koje se već nalaze u prijedlogu prostornog plana jer prostorni plan osim plana namjene površine ima i one kartograme i oni su tamo već i označeni. Prema tome, najmanje je interes ovog ministarstva da na bilo koji način dovedemo upitan cijeli postupak legalizacije, a najmanje bi htjeli mi da bude bilo kakva legalizacija moguća u području nacionalnog parka i parka prirode jer je to najvrjedniji prostor. I sami znate da su to ograničenja u odnosu na legalizaciju najstrožija moguća. Hvala.
Hvala i vama. Time je rasprava o tekstu prijedloga odluke završena. Sada ćemo zastati. Najavljujem nastavak plenarnog zasjedanja Hrvatskog sabora 11.veljače u utorak sa 1.točkom Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u RH za 2012.godinu. Sretno. Dobar provod za vikend. Vidimo se u ponedjeljak na sjednicama klubova i radnih tijela. Hvala.
Prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana područja posebnih obilježja Parka prirode Telaščica. Rasprava o tekstu prijedloga odluke je završena. Amandman je podnio Klub zastupnika HNS-a. Molim zamjenika ministrice graditeljstva i prostornog uređenja Željka Uhlira da se očituju u ime Vlade.
Zahvaljujem. Amandman se prihvaća.
Amandman se prihvaća. Znači postaje sastavni prijedlog odluke. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Molim rezultat. 106 glasova za. Jednoglasno je donesena odluka.
Idemo na izbore, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim predsjednika Odbora za imenovanje i upravne poslove poštovanog Šimu Lučina da podnese izvješće. … [[Upadica se ne razumije.]] Što je? Izvolite.
Ne, samo me živo zanima zbog čega smo preskočili točku 4., 5. i 6. Radi se o zakonu o izmjeni i dopuni Zakona o područjima i sjedištima sudova, zatim o područjima županija, gradova i općina, odnosno zašto smo preskočili Izvješće o radu Državnog odvjetništva RH za 2012.
Nije spremno za glasovanje, poštovani zastupniče.
Ni jedna, ni druga, ni treća?
Ni jedna, ni druga, ni treća.
A što to znači?
A nije spremno, što bih vam rekao, nije spremno. Hvala lijepa.
Ja mislim da veliku većinu zastupnika zanima.
Hvala vam lijepa. Poštovani predsjedniče izvolite.
To je da se čovjek prekriži i da ode.
To nije loše uvijek činiti.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prijedlog odluka koji slijede Odbor za imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora utvrdio je na 29. sjednici od 5. veljače 2014. godine. Prva odluka jeste prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora bira se Jadranka Kosor. Dana 1. srpnja 2013. dužnost članice Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ruža Tomašić zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege ja moram reći da čisto sa ljudske strane mi je neugodno raspravljati o ovoj točki, međutim s obzirom da želim da se u ovom Saboru radi po principima i pravilima i uopće nije sporno ovdje ime, međutim iz razgovora sa kolegom Šimunovićem iz HSP-a dr. Ante Starčević kojoj pripada gospođa Ruža Tomašić s njim nitko nije razgovarao, sa najvećim klubom oporbe HDZ-om nitko nije razgovarao. Ovo je mjesto koje pripada oporbi i dakle na načelnoj razini, mi se sutra možemo dogovoriti da imenovanje bude ovakvo kao što je predloženo to uopće nije sporno ali ne možemo prihvatiti kolegice i kolege da netko, da li je to predsjednik kluba najveće stranke u vladajućoj koaliciji tako predloži, i da se imenovanja vrše na takav način. Dakle, ovo su čisto principijelni razlozi. Mi se sutra možemo dogovoriti i dapače mi u Klubu HDZ-a nemamo ništa protiv da bude ovakvo predloženo rješenje kao što je predloženo samo je ovo stvar principa i u ime Kluba HDZ-a ja izražavam oštri protest jer sutra će se opet napraviti nešto slično kada nekome ne bude pasalo. Mislim da je bila elementarna pristojnost ako se već nije željelo razgovarati sa predstavnicima klubova oporbe da je netko razgovarao sa kolegom Šimonovićem i ponavljam, meni kao predstavniku HDZ-a i kao čovjeku vrlo je nezgodno raspravljati u ovoj točki. Međutim ovdje se radi o principa. Isto kao što je bio princip kad sam raspravljao o amandmanima Vlade jer je naprosto kao oporba koja je pripadala ovom mjestu moramo upozoriti na ovo. Ja ne znam da li je netko razgovarao sa Laburistima i HDSSB-ovcima ali nitko nama nije dao informaciju i kolega Dragovan kao predsjednik kluba ili netko drugi iz vladajuće koalicije naprosto nema na takav način davat prijedloge za kvotu koja pripada oporbi.
U ime Kluba SDSS-a poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kao predsjednik Odbora za vanjsku politiku htio sam reći dvije riječi povodom ovog prijedloga. Odbor za vanjsku politiku Hrvatskog sabora već prilično dugo djeluje bez jednog člana odnosno jedne članice. Ja se slažem s kolegom Šukerom da se treba držati principa ali isto tako pretpostavljam da se slažemo da principe ne treba opstruirati i da odbori zbog opstrukcije tih principa ne bi smjeli bez obzira da li je to namjerna ili nenamjerna opstrukcija, bez obzira da li je ta opstrukcija rezultat nezainteresiranosti ili nekog drugog razloga ali odbori moraju djelovati u punom sastavu zbog velikog broja aktivnosti zastupnika i zastupnice često nam se događa da se borimo za kvorum. Iz tog razloga je jako važno da imamo puni sastave odbora. I ja vas molim da vodim računa dakle o tome da zaštitimo principe bez obzire kojem momentu se to radilo, da li se radilo o tome da li principe treba poštivati u konzultacijama ili treba principe zaštititi i time što nećemo djelovati dok se provede, da ih se ne primjenjuje. Dakle, odbor je djelovao bez jednoga člana već jako dugo. A ako je posrijedi gospođa Kosor nije moje da ja budem advokat gospođe Kosor ali jeste moje je kao zastupnika u Hrvatskom saboru da kažem kako je sramota da bivša premijerka i bivša predsjednica jedne od vodećih hrvatskih političkih stranaka nije članica ni jednoga odbora ovoga Sabora. Ne prigovaram nikome ništa nego govorim samo u ime svoje savjesti i svojeg osjećaja i u ime poštivanja ovoga Sabora. Prema tome ako nema nikakvog razloga da se bude protiv prijedloga gospodina Lučina, ja vas molim da onda ovu činjenicu u kojoj smo svi zakazali kad je posrijedi poštivanje principa stavimo na stranu ili da glasujemo ovaj prijedlog kako treba.
Imamo dvije replike. Prva replika poštovanog zastupnika Davorina Mlakar.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče evo javio se predsjednik Odbora raspravljajući o nečemu što uopće nije bila suština naše primjedbe. A kolega Šuker govoreći u ime kluba je izričito rekao da se mi ne protivimo i ne razgovaramo o osobama koje bi trebale biti imenovane u pojedine odbore. Govorili smo o principu dogovaranja zastupljenosti svih parlamentarnih stranaka u saborskim odborima. I do sada smo se tog principa držali. Mjesto o kojem se radi je mjesto koje po dogovoru i s vladajućom koalicijom pripada oporbenim strankama i ne može si vladajuća koalicija uzeti za pravo da umjesto oporbe određuje tko će sjediti u ime oporbe u saborskim odborima. Prema tome, problem rada Odbora za vanjsku politiku uvaženog kolege Pupovca je hvale vrijedno da se nastoji riješiti ali je njegova odgovornost kako će odrediti većinu potrebnu za donošenje odluka ne na način da uzima pravo oporbenim strankama da imenuju svoje predstavnike u saborski odbor.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ponovit ću još jedanput mi smo suglasni oko toga da je potrebno zaštititi osnovan princip u radu Sabora kada je posrijedi konzultacija između vladajuće većine i opozicije odnosno saborske manjine i tu nema nikakve sumnje. Ali isto tako je potrebno otkloniti smetnje koje mogu nastati bilo nenamjernom bilo namjernom opstrukcijom kao da je posrijedi ova konzultacija. Ovdje se dogodilo da se više od pola godine, gotovo ne više od pola godine nego preko godinu nije imalo puni sastav odbora za vanjsku politiku i slažete se valjda da je to isto tako važan element poslovničke aktivnosti ovoga sabora kao i princip međusobne konzultacije. A jednako tako, valjda je jasno da bivša premijerska koja je vodila vanjsku politiku RH u svojem mandatu i predsjednica jedne od vodećih stranaka koja je vodila vanjsku politiku ne bi smjela biti povodom za ovu vrstu rasprave ali ako je vi želite možemo i o tome raspravljati.
Hvala lijepo. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Dragutin Lesar u ime kluba. Povukao je.
Poštovane kolegice i kolege. U pravu je i kolega Mlakar, ali ja vas podsjećam da je raspodjela kvota popuna radnih tijela na početku mandata bila rađena prema broju zastupnika odmah nakon izbora i po kvoti obračunati mandati tada. U međuvremenu u ovom Saboru nastala su dva nova kluba zastupnika, neke stranke imaju manji broj mandata nego su imali tada kada se taj obračun radio i onda moramo biti korektni do kraja i zatražiti novi obračun svih kvota i vladajuće i oporbene i unutar … i onda ćemo moći biti sigurni kome koje mjesto pripada. I drugo, neka nas ovo iskustvo nauči da prilikom popuna radnih tijela se uvijek poštuje isti pristup i isti princip. Matični odbor za predlaganje je poznat i on se mora prilikom traženja kandidature obratiti klubovima, bilo vladajućim, bilo oporbenim kako bi do kraja poštivali proceduru koju smo dogovorili na samom početku mandata. I prilikom prestrojavanja ili prelazaka zastupnika iz oporbe u vladajući ili vladajuće u oporbenu kvotu to podrazumijeva i kontrolu kvota koje su na početku bile utvrđene i onda ćemo biti do kraja onome što se uvijek do sada i radilo. Postoji i ljudska dimenzija ovog prijedloga i točno je da kolegica Kosor kada je kvota bila, usput budi rečeno računana je bila zastupnica HDZ-a kao i još dva zastupnika koji više nisu u istom klubu pa možda nova matematika pokaže nešto drugo. Kolega Šuker, nisam vas dobro razumio [[Upadica Šuker: Razumjet ćete.]] Dobro. I ljudska dimenzija toga je da doista imamo situaciju bivše premijerke koja nije ni članica niti jednog radnog tijela u Parlamentu i ako ovo ne prihvatite, ako se ovo ne prihvati, ja ću se osobno povući iz jednog radnog tijela i ustupiti to mjesto gospođi, kolegici Kosor kao znak poštovanja prema osobi koja je bila na čelu Vlade.
Hvala lijepa. Replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, naprosto je prekrasno slušati ovdje principijelnosti i kolege Lesara i kolege Pupovca. Ja sam zato na početku rekao da mi je s ljudske strane izuzetno neugodno raspravljati i to ću sada reći, a ovdje se radi o principima i ovdje jasno hrvatska javnost je imala priliku vidjeti koliko se pojedini zastupnici koji drže ovdje moralne lekcije zalažu o principima. Pogledajte Poslovnik, nemate mi pravo dat repliku, bar ste to mogli naučiti za sve ove godine. Koliko se zalažu za principe kada njima to paše, a ja sada gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, stvarno mi sad nije jasno i neugodno mi je, ispričavam se kolegici Kosor, tko je predložio gospođu Kosor za ovaj odbor? Doveli ste gospođu Kosor u jednu užasno neugodnu situaciju, ja sam predložio da se, samo malo, samo malo, ja vas lijepo molim. Pa čemu nervoza, kolegice i kolege? Čemu nervoza? [[Upadica predsjednik: Nastavite s replikom, a pustite mene da…]] Ali ja bih vas samo molio, dakle ja sam lijepo rekao da mi, što se nas osobno tiče nemamo ništa protiv ovakve rasprave, ali kolegice i kolege, ovdje se kaže da nitko nije predložio. Da li je predsjednik odbora, novog zastupnika, kolegu Šimunovića koji ne zna za pravila, došao je friško u Sabor, da li je netko pitao tog zastupnika hoće li on doći u taj odbor umjesto svoje predsjednice? Pa budimo principijelni do kraja, najlakše se je ovako nabacivati kad komu kome paše. Dapače, kolega Lesar, ja sam spreman da izračunam o tome, samo ćemo onda vidjeti kako tko u kojim klubovima nastupa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Šuker, princip kojega sam iznio i kojega se zalažem je uvijek kada dođe do promjena, se radi novi izračun i onda smo principijelni do kraja. Nadam se da protiv toga nemate ništa jer HDZ tada je izgubila, ako se ne varam, odnosno klub HDZ-a, 3 saborska zastupnika, 4.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a, poštovani zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, sasvim kratko s obzirom da je toga dosta već rečeno. Dakle, mislim da kad je riječ o Odboru za izbor i imenovanje, obzirom na posao koji taj odbor obavlja da smo se maksimalno u protekle dvije godine trudili i da de facto nikad nismo iznevjerili princip dogovaranja. Evo, najbolji je ovaj zadnji primjer da nam je trebalo više od 3 tjedna, odnosno 2 tjedna klubovima oporbe da se dogovore recimo oko vanjskih članova za dva odbora, za Vanjsko politički odbor i Odbor za europske poslove. Međutim, ako vi na odboru dobijete prijedlog od kluba, piše vam u materijalima tko je koga predložio, uvijek za svakog člana ili prijedlog koji ide prema odboru, piše tko ga je predložio, dobijete prijedlog u ovom konkretnom slučaju za gospođu Kosor. Imate odbor gdje 7, pa piše vam klub, oporbeni klub,… piše vam tu. … [[Upadica se ne razumije.]] Hrvatska građanska stranka. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa većinu, molim vas lijepo. Gospodine, vidite, vidite. Ajde možemo i drugačije. Ja moram priznati da sam bio iznenađen kad sam vidio, ja sam mislio da je to usuglašeno, ali je činjenica gospodine Šuker, ako ćemo sad dobacivati, da ste vi kad ste izbacili gospođu Kosor iz stranke, izbacili je i iz svih odbora. E sad držite ovdje nama principijelne propovjedi. Pa dajte, molim vas. Uopće se tu ne radi o principima. I molim vas lijepo, dakle, ono što mene brine, a to je da vaša 4 člana, odnosno na sjednici odbora je bilo 5 oporbenih članova kad smo o tome raspravljali. Nitko nije ništa primjetio. Ne mogu ja znati da li se u svakom slučaju konkretnom, vidite koliko tih imenovanja ima, uvijek dogovore oporbeni političari, odnosno zastupnici. Prema tome mi ćemo i dalje nastojati raditi, a to da li ćete se vi u svakom slučaju moći u oporbi dogovoriti ili ne morate priznati da nije naš problem. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Branka Vukšića. Izvolite.
Kolega Lučin u potpunosti se slažem sa jednom vašom konstatacijom. Jedna stranka koja nije smjela u ovom slučaju govoriti o principima je upravo HDZ.
Hvala lijepa. Da nastavimo sa radom. Najprije da se izjasnimo tko je za prijedlog odluke odbora. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 113 glasova za donijeli odluku predloženu kako je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Idemo na broj 2 odluku.
Hvala lijepo. Druga odluka je odnosno prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za zdravstvenu i socijalnu politiku Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora bira se Marija Ilić. Dana 13.prosinca 2013.dužnost članice Odbora za zdravstvenu i socijalnu politiku Hrvatskog sabora prestala je obnašati Višnja Fortuna zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje odluku odbora. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za donešena predložena kako je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Molim broj 2.
Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora Silvano Hrelja. Za članicu Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora bira se Lijana Cvjetović.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 11o glasova za donešena predložena u tekstu kako je predložio Odbor. Broj 4.
Prijedlog odluke o imenovanju člana i prestanku mandata člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. Za člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe imenuje se Goran Jandroković. Dana 18.rujna 2013.dužnost člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe prestaje obnašati Božidar Kalmeta zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova i donešena kako je predložio Odbor. Idemo na broj 5.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora. U Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora imenuje se za članove iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika dr. Goran Bandov, Ana Gruden, Zlatko Komadina, dr. Višnja Samardžija, Nikolina Klajić i Natko Vlahović.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 106 glasova za i 1 glasom protiv donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Idemo na broj 6 poštovani predsjedniče.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. U Odbor za vanjsku politiku Hrvatskog sabora imenuju se za članove iz redova javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika dr. Branko Caratan, dr. Vesna Crnić-Grotić, dr. Ivica Maštruko, Zvonimir Majić, dr. Tonči Tadić i dr. Mišo Munivrana.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izglasavanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je donešena predložena odluka većinom glasova 104 glasova za i 1 glasom protiv. Time smo iscrpili izbore, imenovanja i razrješenja za ovu sjednicu. Vidim ruku poštovanog zastupnika Gordana Jandrokovića.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa već je kolega Kajin postavio to pitanje s njime se vrlo teško složiti, ali evo ima situacija kada mislimo isto. Dakle i nas isto tako zanima u ime kluba HDZ-a postavljam pitanje zašto danas nećemo glasovati o Izvješću o radu Državnog odvjetništva za 2012.godinu? Da li ima neki objektivan razlog? Što se je u međuvremenu promijenilo? Da li je možda razlog tome ono što se događa u Sisačko-moslavačkoj županiji i ne djelovanje Državnog odvjetništva u toj županiji po pitanju Lovrić-Merzel? Dakle, zanima nas koji su razlozi, vi imate poslovničko pravo reći onako kao što ste i rekli da se nisu stekli uvjeti. Ali zbog interesa javnosti na koji se vrlo često pozivate mislim da bi bilo vrlo korektno da nam kažete zašto i zbog čega danas ne glasujemo o Izvješću o radu Državnog odvjetništva za 2012. godinu.
Uistinu se nisu stekli razlozi za odlučivanje jednog drugog i trećeg materijala. Rekao sam vam sve što znam. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Naredne prijedloge odluka Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora utvrdio je na 30. sjednici 27. veljače 2014. godine. Prijedlog odluke o izboru potpredsjednika i prestanku mandata potpredsjednice, izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Prvo, za potpredsjednika Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora bira se Ivan Šimunović. Drugo, dana 1. srpnja 2013. dužnost potpredsjednice Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ruža Tomašić zbog mirovanja zastupničkog mandata. Tri, za članicu Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora bira se Vesna Škare-Ožbolt. Četvrto, dana 18. veljače 2014. dužnost članice Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ivanka Roksandić zbog prestanka obnašanja zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za predložene odluke? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno, sa 98 glasova za, donijeli predložene odluke u tekstu kako je predložio odbor. Dva, poštovani predsjedniče.
Hvala. Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora bira se Ivan Šimunović. Drugo, dana 1. srpnja 2013. dužnost članice Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ruža Tomašić zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na odlučivanje, tko je za predloženu odluku? Hvala lijepa. Ima netko protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donešena jednoglasno sa 101 glasom za. Treće poštovani predsjedniče.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora bira se dr. Goran Marić. Drugo, dana 18. veljače 2014. dužnost članice Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ivanka Roksandić zbog prestanka obnašanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da smo predloženu odluku donijeli jednoglasno sa 101 glasom za u tekstu kako je predložio odbor. Četvrto.
Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Prvo, za članicu Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora bira se Nada Murganić. Drugo, dana 18. veljače 2014. dužnost članice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ivanka Roksandić zbog prestanka obnašanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izglasavanje tko je za predloženu odluku? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo predloženu odluku donijeli jednoglasno sa 102 glasa za. Peto, poštovani predsjedniče.
Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora. Prvo, za članicu Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora bira se Nada Murganić. Drugo, dana 31. siječnja 2014. dužnost člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora prestaje obnašati Damir Jelić zbog prestanka obnašanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje tko je za predloženu odluku? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo predloženu odluku donijeli jednoglasno sa 102 glasa za u tekstu kako je predložio Odbor. Šesto, poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Prvo, razrješuje se član Nadzornog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije Dragutin Lesar na osobni zahtjev. Drugo, za članicu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije bira se Nansi Tireli.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo. Tko je za predloženu odluku? Hvala. Ima li netko protiv? Da li je netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da smo predloženu odluku donijeli jednoglasno sa 102 glasa u tekstu kako je predložio Odbor za izbor, imenovanja. Sedmo, poštovani predsjedniče Odbora.
Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade "Vladimir Nazor" i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora nagrade "Vladimir Nazor". Prvo, za predsjednika Odbora nagrade "Vladimir Nazor" imenuje se akademik Milivoj Solar. Drugo, za članove Odbora nagrade "Vladimir Nazor" imenuju se: akademik Krešimir Nemec, akademik Frano Parač, Miroslav Gašparović, Verica Robić-Škarica, Helena Buljan, akademik Luko Paljetak, Milko Šparenblek i Zoran Zidarić. Treće, predsjednik Odbora nagrade "Vladimir Nazor" akademiku Milivoju Solaru i članovima Odbora nagrade "Vladimir Nazor", akademiku Krešimiru Nemecu, akademiku Frani Paraču, Miroslavu Gašparoviću, Verici Robić Škarica, Heleni Buljan, akademiku Borisu Bučanu, Milku Šparenbleku i Zoranu Zidariću koji su imenovani odlukom o imenovanju predsjednika i članom Odbora nagrade "Vladimir Nazor" protekom zakonskog roka od dvije godine 24. veljače 2014. istekao je mandat za obnašanje dužnosti na koje su imenovani.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na odlučivanje tko je za predloženu odluku? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da smo predloženu odluku donijeli jednoglasno sa 101 glasom za u tekstu kako je predložio Odbor za izbor i imenovanja. Čestitam izabranim kolegicama i kolegama, želim im uspjeha u radu u korist nas sviju i građana Hrvatske. Sada smo završili sa odlučivanjem. Molim predsjednika Odbora za izbor i imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće odbora.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na svojoj posljednjoj sjednici utvrdio sljedeće prijedloge. Prvo je Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se članica Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora Natalija Martinčević. 1. Za člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora bira se Milorad Batinić.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 107 glasova za. Broj dva poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri Interparlamentarnoj uniji. 1. Razrješuje se članica Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri Interparlamentarnoj uniji Natalija Martinčević. 1. Za člana Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri Interparlamentanoj uniji bira se Marijan Škvarić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Ima. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 106 glasova za i jednim suzdržanim glasom donešena predložena odluka kako je predložio odbor, u tekstu kako je predložio odbor. Broj tri poštovani predsjedniče.
Hvala. Prijedlog odluke o razrješenju zamjenice člana i imenovanju zamjenika člana Nadzornog odbora Hrvatske banke za obnovu i razvoj. 1. Razrješuje se zamjenica člana Nadzornog odbora Hrvatske banke za obnovu i razvoj iz redova zastupnika Natalija Martinčević. 1. Za zamjenika člana Nadzornog odbora Hrvatske banke za obnovu i razvitak iz reda zastupnika imenuje se Ivica Mandić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 107 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Čestitam ljudima koji su izabrani sada u ova radna tijela, želim im uspjeh u radu. Time smo iscrpili i listu za glasovanje za danas. Predlažem da nastavimo raditi u plenarnom zasjedanju sljedeći tjedan i zakazujem plenarnu sjednicu u srijedu 9. travnja. Molim da se odrade sjednice odbora, klubova ako treba u 9,30. Srijeda u 9,30 sa prvom točkom Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2012. godinu. Hvala lijepa. Svako dobro! Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, nastavljamo s plenarnim zasjedanjem Hrvatskog sabora i to po utvrđenom dnevnom redu. Sada je na redu za raspraviti i odlučiti - Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u Republici Hrvatskoj za 2012. godinu Izvješće je dostavila Vlada Republike Hrvatske. Raspravu o izvješću proveli su Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za obitelj, mlade i sport. Izvješća ovih radnih tijela Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice Vlade Republike Hrvatske dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministra zdravlja Marijan Cesarik. Izvolite.