Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 59. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na 59. sjednicu Predstavničkog doma, kao i na sve prethodne sjednice, redovno su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koje redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa ove sjednice su opravdali Milica Marković i Saša Bursać, a kašnjenje na sjednicu najavio je zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 33 poslanika u ovom trenutku. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kada je riječ o izmjenama i dopunama dnevnog reda želim napomenuti da je na dnevni red dodata Tačka 1. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije u BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Dakle, ne trebam ni podsjećati na poslovničke odredbe koje govore o tome, nadam se da smo ih svi dobro isčitali, koje se odnose na tome šta možemo i o čemu možemo govoriti dok traje rasprava o dnevnom redu. Za riječ o dnevnom redu se prva prijavila poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. U ime Kluba SDS-a tražim skidanje s dnevnog reda prve tačke dnevnog reda uz sljedeće obrazloženje. Naime, mi smo dobili neko pismo entitetskih premijera i Zakon koji je bio na Savjetu ministara. Iz tog se vidi da je riječ ovdje o jednom falsifikatu, da ne kažem možda čak s elementima krivičnog djela. Naime, entitetski premijeri su 07.11.2013. godine uputili jedan dopis Savjetu ministara u kome su izdiktirali ovaj član 17. koji se mjenja. Međutim, Zakon je Savjetu ministara uputio, evo ga, sekretar ministarstva, koji ja ne znam da li je ovlašćeni predlagač, i pri tom su uz taj Zakon u kome je ugrađen ovaj član 17. koji su izdiktirali 07.11., ponavljam, entitetski ministri, dostavljena su mišljenja, sad da ne nabrajam, Ministarstva finansija i trezora BiH, pravde itd. koja datiraju iz jula 2012. Ja pitam – kako ova mišljenja mogu biti unaprijed napisana, godinu dana ranije? I stoga predlažemo da se ova tačka skine s dnevnog 2 reda i da usvojimo zaključak da od Savjeta ministara tražimo da nam dostave i mišljenja svih relevantnih institucija na ovaj predloženi Zakon. Hvala.
Zahvaljujem poslanici Pandurević. Ona je iskoristila svoje vrijeme da predloži skidanje ove tačke s dnevnog reda, jedino molim, u skladu s Poslovnikom, da nam to dostavite i u pisanoj formi kako bi se Dom precizno mogao izjasniti o Vašem prijedlogu. Sljedeći za riječ o dnevnom redu javio se, dakle, poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, ja ću nešto reći u vezi naše pozicije i odnosa prema ovom zahtjevu. Dakle, tačno je da je Zakon jednostavan naizgled, jer se mijenjaju svega tri člana, međutim također je tačna i rečenica koja je također u obrazloženju navedena da ne usvajanje ovog Zakona može proizvesti vrlo ozbiljne posljedice po funkcionisanje sistema itd. Ali je također tačno da i usvajanje ovakvog Zakona po hitnom postupku također može proizvesti još gore posljedice po funkcionisanje ovog sistema. Naši razlozi su što ćemo biti protiv uvrštavanja u dnevni red po hitnom postupku i zbog našeg nedovoljnog informisanja u odnosu na potpisnike sporazuma na osnovu, na kojem je i zasnovan ovaj prijedlog, koji su praktično SDP i SNSD dogovorili ovo prije godinu i nešto dana i dostavili Vijeću ministara. Dakle, informisani su i oni poslanici koji imaju ministre u Vijeću ministara, mi nažalost nemamo. Očigledno je da nisu, barem onoliko koliko mi imamo uvida u taj sporazum koji je na neki način podržan i u EU, očigledno je da nisu ispunjeni uslovi, bez obzira što neki tvrde da jesu, da se dođe do razgovaranja, da se dođe do razgovora i dijaloga na ovako novo zakonsko rješenje. Osim toga moram komentarisati i ponašanje OHR-a u ovoj situaciji. Po našem mišljenju umjesto da poziva poslanike da ne usvoje zahtjev po hitnom postupku i ne usvajaju ovakav Zakon, OHR bi trebao da malo se pozabavi Aneksom IX Dejtonskog sporazuma pa da malo interveniše na drugačiji način. Hvala lijepo. Dakle, mi ćemo biti protiv.
Zahvaljujem. Dakle, gospodin Belkić je rekao zašto ovo ne treba biti takođe na dnevnom redu kad je riječ o prvoj tački koja je predložena. Replika, je li gospođa, izvolite.
Pa jedna vrsta replike, ovaj, možda samo jedna korekcija. Mi da smo sigurni da je vladajuća koalicija dogovorila ...
Izvinjavam se, samo kome replicirate?
Gospodinu Belkiću. 3
Belkiću. Izvolite.
Ako se to tako može nazvati replika. Ukoliko je vladajuća koalicija dogovorila da ovaj Zakon po hitnom postupku odbije onda ćemo i mi biti za hitni postupak, dakle da ga podhitno odbijemo. Zahvaljujem.
Malo i neobično da imamo replike unutar kluba, ali postoji i ta mogućnost. Za diskusiju o dnevnom redu prijavio se poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Mi smo pozvani danas na sjednicu da raspravljamo o Budžetu, Budžet je u Parlamentarnu skupštinu BiH dostavljen ili prispio u ponedjeljak, danas je četvrtak i taj dan smo saznali da je sjednica u četvrtak. Mi imamo svoj radni plan Doma koji predviđa sjednicu 30., ali u radnom planu stoji ukoliko bude bilo potrebe sjednice se mogu sazivati i ranije i ovo je jedna od tih potreba, ja mislim da je sjednica mogla i trebala da bude i ranije. Mogla je čak biti i 09. naveče naprimjer, ovdje 10., 11., a evo danas je 12. Dobro, dakle sazvani smo radi Budžeta i odjedanputa sada kada smo ušli ovdje u ovu salu na sjednici Kolegija mi vidimo da ste odlučili da proširite dnevni red sa tačkom dnevnog reda koja je stigla iz Vijeća ministara i čije se razmatranje zahtjeva po hitnoj proceduri. Trebate nam objasniti koji su razlozi pa da se onda u inače vanrednu sjednicu, jer tako to možemo tumačiti jel' današnju sjednicu, koja ima svoje opravdanje zbog Budžeta uvrštava i ova tačka koja je vezana za Kompaniju za prenos elektirčne energije, izmjene i dopune Zakona? Zašto se to čini, čemu žurba, zašto se ne čeka 30. kada imamo planiranu sjednicu? Jer da nije bilo danas rasprave o Budžetu vjerovatno bi ovaj Zakon čekao 30. U čemu je problem? Dakle, nešto moramo da znamo prije nego što uopće raspravimo treba li ovo biti danas tačka dnevnog reda ili ne, zaslužili smo neko objašnjenje. Mi ćemo dakle kao klub biti protiv uvrštavanja ove tačke u dnevni red, vi ste je već zapravo uvrstili, podržaćemo dakle njeno isključivanje. A kada budemo govorili o njoj govorićemo zašto smo protiv i koliko je to poguban zakon, sad nije vrijeme da o tome govorimo nego u okviru, ako dođemo do tačke dnevnog reda. Hvala vam.
Zahvaljujem poslaniku Džaferoviću. Repliku ima poslanik Šemsudin Mehmedović, izvolite.
Možda je malo neuobičajeno, ali da ne bi samo u Stranci za BiH u njihovom klubu bile replike, evo da malo to
Znači replicirate gospodinu Džaferoviću. 4
Da. Gospodin Džaferović je rekao da bi vi trebali objasniti, zapravo ja smatram da ne trebate ništa objašnjavati ovdje su stvari potpuno jasne, vi želite da podjelite 200 miliona od Elektroprenosa i zato ste izmjenili Zakon i evo predlažete takvu izmjenu Zakona. Prema tome stvari su potpuno jasne i vi imate broj glasova da to izglasate, ali vi, hoću da kažem to, nanosite štetu BiH i uništavate ovu javnu kompaniju, jedinu javnu kompaniju na nivou BiH i snosite političku odgovornost za to. Hvala lijepo.
Ovo baš i nije bila raplika gospodinu Džaferoviću, jer ste mu replicirali na stvari koje on nije govorio, ali poslanik Mirsad Đugum ima riječ.
Zahvaljujem predsjedavajući. Želim samo ispred Saveza za bolju budućnost reći da ne podržavamo hitni postupak i da nećemo glasati za hitni postupak iz dobro poznatih razloga, to su oni razlozi gdje EU, sa EU napravljen paket od tri koraka koja treba ispuniti da bi se neke stvari uradile. Razumijem potrebu entiteta za dopunskim finansijskim sredstvima, ali isto ta sredstva ne idu u razvojne planove. A ujedno i u predloženom dijelu izbacivanjem tačke c) tačno je da se ne zna apsolutno da li Upravni odbor predlaže ili kako djeluje po tačci 2. u donošenju svih prijedloga za raspodjelu dobiti. Iz tog razloga SBB neće podržati hitni postupak. Hvala.
Konstatiram da nema, imamo repliku gospodin Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara sa svojim saradnicima, kolegice i kolege replika gospodinu Mehmedoviću. Kad već tražite i kad kažete i vaše je pravo da nećete ovo podržati, šta predlažete vi za spas BiH? Gdje ćete vi naći pare, a evo baš u ovoj Kompaniji su zaleđeno ne znam 200 miliona i nešto, da se spase budžeti i entiteta i Budžet BiH i opština i bilo koga? Šta vi ako ovo ne želite, a naravno vaše je pravo da ne prihvatite, šta vi predlažete koji spas za BiH, a zalažete se za BiH? Daj jednom konkretno izađite sa prijedlogom i recite, treba li vam BiH, kakva vam treba, kakva je moguća i da li je moguća? Ako vi na svakom prijedlogu zakona
Kolega Jovičiću rasprava je o dnevnom redu, ne bi bilo baš primjereno da otvaramo na dnevnom redu pitanje – Šta predlažete za spas BiH?
Pa evo protiv je tačke dnevnog reda ... 5
.. pa recite ... nešto u vezi s tim, da.
To je spas, ja kažem u nastavku evo, ako neće ovo tačku dnevnog reda šta predlažu, to je samo pitanje.
Repliku ima poslanica Aleksandra Pandurević, izvolite.
Zaista moram reagovati na ovo, znači ja ne vidim da je spas ni RS-a, ni BiH da se zadužujemo koliko možemo, da raskrčmimo i potrošimo sve što možemo, čini mi se da se ponašamo, ova zemlja da se ponaša narkomanski, stalno joj je potrebna sve veća i veća doza. Ja hoću da znam, hoćemo li mi kroz deset godina, imamo li investicioni plan, hoćemo li kroz deset godina imati problema sa elektroprenosnom mrežom, je li treba da ovo raskrčmimo pa da poslije nemamo, da ostanemo bez elektroprenosne mreže uopšte koja će nam popucati, popadati? Hoćemo da znamo o čemu radimo, a to je druga stvar što vi imate problema sa krpljenjem entitetskih budžeta, ali ste o tom trebali razmišljati kad ... trošili pare i razbacivali od Telekoma. Hvala.
Replika poslanica Dušanka Majkić.
Poštovana kolegice Pandurević, da ste jednu rečenicu rekli u kontekstu toga da Elektroprenos kao firma već godinama bilježi sve veći prihod koji stoji na računu zaleđen i da se ništa ne radi da bi se ojačao energetski sistem i da su to blokirana sredstva i da je to Vaše lamantiranje nad tim, tom institucijom ja bih razumjela dobre namjere. Ali Vi ne lamentirate na tim, vi lamentirate na onim, na onom dijelu koje namjeravaju da se dodjeli entitetskim vladama kao dioničarima. Dakle, nad tim dijelom Vi samo sporite, Vi ne kažete ni jednu rečenicu, da vidimo šta će se to uraditi da se ta sredstva što prije ugrade u energetsku mrežu, da se pojačaju i da BiH dobije siguran i stabilan energetski sistem. Niko ni riječi, niko iz opozicije koje slušam, cijelo vrijeme ...., samo se na to koliko će dobiti entitetske vlade. To je u prirodi opozicije, oni bi voljeli da u ovome momentu se presahnu svi migući kanali koji bi rekli, evo postojeća vlast nije u stanju da to čini, evo čekate nas, a mi ćemo to potrošiti kad dođemo. Dakle, ja vas molim da budemo dosljedni i principijelni, govorimo o onome što je ključni problem, a to je problem 300 miliona zaleđenih sredstavan a računu Elektroprenosa koja će ko zna kada biti korištena.
Poslanica Aleksandra Pandurević, druga replika. Izvolite. 6
Nije sporno uvažena gospođo Majkić da se ta sredstva deblokiraju i mi smo za to, ali se mora znati kako će se ona trošiti. Prvo moramo znati je li imamo mi desetogodišnji investicioni plan, to je obaveza vlade, između ostalog i Vlade RS-a da kao jedan od akcionara kaže – toliki su nam troškovi u narednom periodu, ovoliko nam je viška. A ne da deblokiramo sva ta sredstva i pošaljemo ih u krpljenje budžetskih rupa. Po ovom se može sve, po ovom što ovdje piše se i određene obaveze i uvaženi ministar Kovačević se saglasio s njima na Ministarskoj konferenciji u Briselu, a to s čim se on saglasio ne vidim ovdje u ovom Zakonu.
Zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković, replika.
Uvaženi predsjedavajući kolegice i kolege poslanici pa evo očigledno je da SDS nastavlja prema agendi OHR-a da predlaže nelegalne, neustavne i protivzakonite projekte, podsjetiću da je to na prošloj sjednici traženo da se skine Zakon po 127. proceduri, da bi se Zakon izborni ovdje stavio na dnevni red na zahtjev OHR-a čime se poništio Zakon o teritorijalnoj organizaciji RS-a i Izborni zakon RS-a i prekršila dosadašnja praksa i procedura ovdje. Sada se isto po nalogu OHR- a traži da se skine ova tačka koja po 127., vi znate da po Poslovniku ne možemo obaveznu tačku dnevnog reda skinuta i nemojte da ispunjavate bezuslovno zahtjev OHR-a jer to poslovnički ne možete ovdje da uradite. Možete da otvorite ovo pitanje, da ne glasate za ovu proceduru i da zamolite gospodina Šarovića ovaj zakon koji je odnio ispod miške kada je izašao iz ministarstva, da ga vrati i da uporedimo sa zakonom koji ovdje imamo. Da onda raspravimo da li je taj zakon legalan, da li je taj zakon autentičan i da li ga je sekretar morao pisati kad ga je ministar odnio. Usput budi rečeno i Ustavni sud vam nije dao za pravo, tako ne znam s vama o čemu da raspravljamo. Hvala.
Prije nego što dam riječ sledećem prijavljenom za diskusiju, dakle podsjećam, rasprava se vodi u skladu s članom 65. Poslovnika i upozoravam na član 71. koji se odnosi na odstupanje od dnevnog reda. Poslanik Anto Domazet ima riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bi htio da istaknem da ovaj Prijedlog zakona ima punu opravdanost najviše u kontekstu mjera koje se poduzimaju za reaktiviranje ove organizacije. Ja ću podsjetiti na te tri grupe mjera na kojima upravo insistira EU i OHR i međunarodni zvaničnici. Prva od tih mjera je da se izabere novi kredibilni menadžment Elektroprenosa, ta mjera će biti realizirana već 18. decembra. Druga mjera je vezana za donošenje odluke o usvajanju finansijskih izvješća i reviziskih izvješća za period od 2007. do 2012. godine, ta mjera će biti realiziran 23.12. na sjednici Skupštine Elektroprenosa. I treća mjera vezana za investiciski plan biće realizirana od strane novog menadžmenta koji će se na ovim, o ovom pitanju angažirati već od početka, od početka prvog mjeseca 2014. godine, dakle ovdje je ključno pitanje u vezi sa ovim Zakonom, dakle da se potpuno restrukturira pozicija Elektroprenosa i u tom kontekstu treba promatrati i ovaj prijedlog kojim se omogućava da se dobit dijeli na osnovi, na osnovi odluka nadležnih 7 organa. Ja samo da podsjetim da postoje vrlo nekompetentna tumačenja i iznošenja u javnosti rezultata ove firme, naima kumulirana dobit firme period 2007. – 2012. je 130 milona maraka, a slobodna sredstva na računu ove firme su 301 miliona. Dakle, ona su kreirana najvećim dijelom iz neutoršene amortizacije. Prema tome u svakoj zemlji moderne demokracije, tržišne privrede u kojoj postoje javna poduzeća vlada i parlament regulira i koristi dividende, odnosno sredstva iz profita javnih kompanija za potrebe realizacije ciljeva ekonomske politike. Mi ne radimo ništa drugo i ovaj Zakon upravo omogućava da nadležna tijela djeluju bez ograničenja koje je prvobitno bilo utvrđeno na 10 godina, a sada se vidi, a iz analize ove situacije da taj rok nije nikakva zapreka da se svi planovi, sve ono što treba u ovoj organizaciji urade iz raspoloživih sredstava. Hvala lijepo. Klub SDP-a će naravno podržati prijedlog Vijeća ministara i hitnu proceduru za razmatranje ovog Zakona.
Dakle, još uvijek smo kod dnevnog reda. Gospodin Domazet je u ime kluga obrazložio zašto ovo treba danas da bude tačka dnevnog reda. Repliku, pretpostavljam kolegi Domazetu, ima poslanik Beriz Belkić.
Pa ona je u pravcu, ovaj, argumentacije da ova argumentacija koju je iznio poslanik Domazet ne stoji, dakle sve je tačno što je govoreno, međutim kad je riječ o rokovima i redoslijedu tu se ne slažem. Dakle, do decembra 2012. prije donošenja ovog Zakona trebalo je uraditi jedan, dva, tri, četiri, pet tačaka, između ostalog većina onih koje ste vi spominjali da će se uraditi poslije. Dakle, u tome je problem profesore, redoslijed, rokovi, dakle trebalo je prethodno uraditi pet poteza koji su potpisani i dogovoreni pa onda mijenjati Zakon, o tome se radi.
Poslanik Džaferović, replika.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo ja sam u svom prvom javljanju se misleći da ćete Vi predsjedavajući ustrajati na Vašem zahtjevu da se govori samo o dnevnom redu, govorio samo o dnevnom redu. Međutim, Vi niste bili dosledni, Vi ste pustili gospodina Domazeta da govori o stvarima koje se ne tiču direktno uvrštavanja ili ne uvrštavanja ove tačke dnevnog reda
Pa nije tačno, čovjek je govorio zašto ovo treba biti u dnevnom redu.
Vi ste pustili gospodina Domazeta da obrazlaže suštinu samoga Zakona i trebali ste i na njemu trenirati strogoću kao što trenirate na svim ostalima i ja Vas podržavam da poštujete Poslovnik, ali to radite i onda kada neko istupi i iz Vaše kluba. 8 I sad dozvolite meni da ja odgovorim gospodinu Domazetu, ja sad javno kažem da evo odstupam od
Je li ovo bila poslovnička ili replika?
Ovo je replika Vama i gospodinu Domazetu, dozvolite mi sad da repliciram, imam vrijeme osim ako me nećete prekinuti, ako ćete slobodno Vi kažite, nije problem nikakav. Niste dosledni predsjedavajući.
Gospodine Džaferoviću imate svoje vrijeme, ja ću Vam odgovoriti posoje. Izvolite.
Niste doslljedni, dakle ja Vam samo govorim da niste doslljedni. A Vama, gospodine Domazet, dakle zakon koji je donesen 2004. godine je jasno kazao – 10 godina dioničari nemaju nikakvog udjela u dobiti Kompanije ni u čemu, sve što Kompanija ostvari ide u njen razvoj. 10 godina se blokira razvoj te Kompanije, akumuliraju se po ovom ili onom osnovu na računu sredstva od 300 miliona i sad se osim što se ne čeka 2016. godina zadire u ono što je trebalo biti potrošeno od strane Kompanije u njen razvoj, u tome je problem. Mislite vi da mi ne vidimo taj, tu stvar, to vidi cijeli svijet, vidi Evropska komisija, samo vi to ne vidite.
Gospodine Džaferoviću poslanici diskutuju o dnevnom redu, jedni su diskutirali i predložili u vezi sa mogućim skidanjem tačaka dnevnog reda o čemu ćemo se tek očitovati, da vidimo da li je to moguće s obzirom da su obavezne tačke dnevnog reda. A drugi su govorili u prilog dnevnog reda. Prema tome nema tu nikakve nedosljednosti. Poslanica Azra Hadžiahmetović ima riječ.
Ma ja zaista imam jednu dilemu, prvo i jedno pitanje kolegi Domazetu – da li zaist stoji iza svojih riječi? I ja ću ponoviti ono što sam maloprije kao repliku, ustvari bio je dodatak jer nema poslovničke mogućnosti za nešto drugo, ukoliko je ova diskusija kolege Domazeta maloprije i argumenti koje je iznio i podrška hitnom postupku u pravcu hitnom odbijanju ovog Zakona, onda se mi potpuno slažemo. Hvala vam.
Repliku ima poslanik Zvonko Jurišić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo ovdje smo iznijeli u biti čuli nekoliko kolega koji su govorili u prilog za znači hitnom procedurom i protiv hitne procedure. Ja smatram da su izmjena i dopune ovoga Zakona u svakom slučaju potrebne, ali evo tu su predsjedavajući Ministarskog vijeća, ministar financija i 9 pojedini članovi Ministarskog vijeća, što po hitnom postupku, šta će se desiti ako eventualno bude postupak skraćen ili redovna procedura a da ne bude hitni postupak? Sve ovo što smo čuli, ovo stoje, obrazloženja ova stoje, znači ti novci stoje, potrebni su državi, ali sramota je da 301 milion stoji na računu neke od komercijalne banke gdje vjerovatno je kamata 0,5
Kolega Jurišiću o dnevnom redu razgovaramo, jesu ovo prilozi za skidanje ili za uvrštavanje te tačke?
Pa gledajte predsjedavajući vidim da danas pokušavate, što je dobro, da vodite ... rasprave i replike na ... to je dobor, evo to je dobro, jer prošli put i nije bilo baš tako. Smatram da nema niti jedan valjani razlog za hitnu proceduru što su predložili ovi ovdje pojedini kandidati i što je prijedlog Ministarskog vijeća. Jer ovo Ministarsko vijeće nije od juče, ono traje već evo i dvije godine, prema tome mogli su ovo predložiti i vidjeti već nešto unaprijed, a ne reći da je sad, sad neka teška situacija i da to trebamo napraviti po hitnom postupku, jer mislim da treba napraviti najprije raspravu o cijelom ovom poduzeću, jer ovo poduzeće ima svoj menadžment koje su imenovale, znači entitetske vlade zajedno sa Vijećem ministara BiH.
Zahvaljujem gospodinu Jurišiću koji je ipak konkretno govorio o tome šta raditi sa dnevnom redom danas. Repliku imamo, poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je upravo, što je gospodin Domazet rekao, onaj dio koji ide u prilog da i gdje mi nećemo podržati tu hitnu proceduru, apsolutno smo za proceduru koja treba ići u Parlamentu neka se raspravlja i razmatra ovaj Zakon po redovnoj proceduri, da se može amandmanski djelovati na ovo. Ali i dokaz je da apsolutno preduslova za hitnu proceduru nemamo, nemamo ovaj, jednostavno operativno tijelo, nemamo finansijske izvještaje, mi nemamo plan investicija. Ako se to treba uraditi i ako će se uraditi u toku ovoga mjeseca apsolutno nikakav problem nije da to ide u redovnoj proceduri i da se djeluje i da vidimo stvarno gdje je to. Mi sad ne znamo šta je to dividenda, ovo je regulatorna agenicja, ne znamo šta je to dividenda i u ovome momentu mi trebamo ipak ispoštovati i onaj dio koji je bio potpisan i prošle godine sa EU da će se red koraka napraviti prema dogovoru. Mi vidimo da to nije urađeno ovih godinu dana, apsolutno nemamo ništa protiv da ide u razvojni investicioni dio, sredstva koja imamo u dividendi da ih upotrijebi jedna i druga vlada. I mislim da je to upravo prilog onoga dijela gdje smo rekli da nećemo podržati hitnu proceduru. Hvala.
Poslanik Adnan Bašić želi govoriti o predlaganju novih i izostavljanju neobaveznih tačaka dnevnog reda. Izvolite. 10
Ma ne, iskreno da vam kažem ja se potpuno slažem sa predsjednikom svog kluba i mnogim drugim koji smatraju da ovo nije za hitnu proceduru. Sticajem okolnosti da sam ja i gospodin Lozančić iz Kaknja, a ovdje ima Tuzlaka, sistem kompletne elektroprivrede se ne može razdvajati a da ne utječe na tok, kompletan tok u čitavoj državi. To je vrlo fleksibilan sistem, znate on radi na principu spojenih posuda, proizvodite vodenom energijom ili kao kod nas što je slučaj ugljenom, proizvodite struju. Tu struju elektorprenosom šaljete dalje, elektrodistribucija je distribuira do krajnjeg potrošača, sve je to urzočno vezano. Veliku buru je izazvalo naravno negodovanje u javnosti koje se obično svodi, a posebno neki koje nazivaju žuta štampa, da se sav akcenat stavio na to da neko hoće da ukrade 100 miliona maraka. Znate već kako u ovoj državi to sve ide. I sad se mi svi optužujemo da dajemo podršku toj krađi, da vam i s tog aspekta ovo malo osvjetlim. Nije tačno ili točno mi želimo da se u redovnoj proceduri svi ovi segmenti razjasne, da vidimo o čemu se radi i da namiru, jer pazite mi smo vrh ove države u zakonodavnopravnom sistemu, radi se o jednom vrlo krucijalnom zakonu za svaku državu sa elektroprivredom jedne države nije se igrati, jer vrlo lako može da dođe do kolapsa, a vi znate šta to znači. Dakle, molim vas, evo ja sam za to da vas zamolim još jednom da ovo ne ide po hitnoj proceduri, da glasamo za redovnu proceduru i da sve razjasnimo što treba da se razjasni da bi naša odluka bila ona prava i da nas nebi i dalje pljuvali kao što nas pljuju po mnogim drugim zakonima koje nažalost donosimo kako donosimo. Hvala lijepo.
Zaključujem listu prijavljenih za raspravu o dnevnom redu. Dakle, rasprava o dnevnom redu je zaključena. Sazivam sjednicu proširenog Kolegija i dajem pauzu od 10 minuta prije glasanja o dnevnom, odnosno prije razjašnjenja glasanja o prijedlogu SDS-a. [[PAUZA]] ---11:00:16----------- 11:00:16. Dame i gospodo poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Nastavljamo sa radom 59. sjednice Predstavničkog doma. Dakle, održali smo kratku sjednicu Proširenog kolegija, pojasnili poslovnički određene stvari, tako da možemo sada konstatirati da 59. sjednica Predstavničkog doma ima slijedeći dnevni red: Dnevni red 1. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini po 11 hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-58/13, od 10.12.2013. 2. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-57/13, od 9.12.2013. (prvo čitanje). Prelazimo na dnevni red. Prva tačka dnevnog reda. Ad.1. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije u BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 127. Poslovnika
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ovom Zakonu nikako nije mjesto u Parlamentarnoj skupštini BiH i ne treba da bude usvojen, a pogotovo ne treba da bude usvojen po principu uzmi ili ostavi, dakle po hitnoj proceduri. Radi se o vrlo ozbiljnoj stvari za BiH. Nimalo stvar nije jednostavna i nije problem u 100 miliona, odnosno u 300 miliona maraka, koliko trenutno ima na računu Elektroprenosa. Ovdje je problem u budućnosti elektroprenosne mreže u BiH. U BiH se 10 godina od momenta osnivanja, donošenja Zakona 2004.godine, osnivanja kompanije pa dok danas, problematizira i blokira razvoj i rad, normalan rad ove kompanije. U kompaniju ništa nije uloženo, sredstva su akumulirana. Član 17. Zakona je problem u očima nekih u BiH i to stav 2. koji kaže da kompanija ne može vršiti raspodjelu dobiti akcionarima, dioničarima bilo putem dividendi ili na drugi način u periodu od 10 godina nakon registracije kompanije. Sav neto prihod koristiće se, dakle sav neto prihod koristiće se samo za potrebe rezervi, popravki, poboljšanja i proširenja prijenosnog sistema. 10 godina stav 3. nakon registracije kompanije, Upravni odbor može odobriti raspodjelu dobiti akcionarima u dividendama ilina drugi način, u iznosu i pod uslovima koji su u skladu sa ovim Zakonom, Statutom i sasvjesnim finansijskim upravljanjem kompanijom. Dakle, postojeći Zakon ne dozvoljava 10 godina od osnivanja kompanije, do 2016.godine, da se potroši marka iz tefirme u bilo koje druge svrhe, osim u razvoj kompanije, njenu obnovu i jačanje. 10 godina se blokiraju sredstva i ništa se ne radi.
Kolega Džaferoviću, evo vidite i sami da sam vam ostavio mogućnost da pričate a niste nijednu riječ rekli o hitnom postupku. 12
Elekropijenos propada
A hitni postupak je.
Mogli ste bar odšutit kao Domazet što ste odšutili, a ja imam puno razloga, ja govorim o tački dnevnog reda i govorim zašto
E u tom slučaju budite i vi dosljedni. Znači, pa kada pozivate na dnevni red, onda diskutujte o dnevnom redu.
Gospodine Bećiroviću, možda vama smeta ovo što ja govorim.
Naprotiv, Dom će se o tome izjasniti.
Vi ste predsjedavajući Doma i ja za vas treba da budem jednako vrijedan kao zastupnik ovdje, kao i svi, ove kolege u prvom redu ispred mene, iz vaše stranke i tako se odnosite. Vi niste ovdje moderator u okviru nekog panela, pa da se ponašate na način na koji se ponašate, vi ste ovdje predsjedavajući, prvi među jednakima.
Gospodine Džaferoviću, moji zadaci su precizirani članom Poslovnika 27. a vi se vratite na dnevni red.
I ja vas samo podsjećam na te odredbe Poslovnika, koje regulišu vaš rad. Ništa više ne radim. Dakle, 10 godina se blokira rad ove kompanije, blokira ulaganje. Sredstva se akumuliraju. Ovih sredstava, da je normalan odnos prema toj kompaniji bio danas ne bi bilo na računu, ona bi bila potrošena. Nakon silne blokade kaže se – hajmo sada da donesemo zakon da ovo promjenimo, da pobrišemo odredbu, da možemo da uzimamo ta sredstva sa računa i to se čini. Pored upozorenja Evropske komisije, pored upozorenja ljudi iz kompanije, dakle svih, ovo se čini. Zašto se ovo radi? Dakle, ja mislim da će ovo izazvati pogubne posljedice po ovu kompaniju i zato mislim da se ovaj Zakon nikako ne smije raspravljati po hitnoj proceduri. On može da ide pošto je došao, u redovnu proceduru i treba ga odbiti. Dakle, ovaj Zakon je štetan za BiH, štetan za ovu kompaniju i po mom mišljenju, ne može i ne treba da dobije zeleno svjetlo u ovom Parlamentu. Toliko, hvala vam.
Repliku ima poslanica, Dušanka Majkić.
Dakle, hoću da kažem, da se ne slažem i da ne stoji ništa od ovoga što je gospodin Džaferović rekao. Ali predlažem ovom Domu da omogući da opozicija istrese svu vatru koju je pripremila za ovu sjednicu i da poslije toga normalno nastavimo da radimo.
Prije nego što dam riječ slijedećoj poslanici, ja moram samo reći, dakle raspravljamo o hitnom postupku, ali svi ste svjedoci da je vrlo teško razgraničiti kada je rasprava o hitnom postpupku, a kada ulaženje i u suštinu problema, tako da ne očekujte, to nikada nismo mogli, niti ćemo moći napraviti neku oštru liniju. Plediram na malo više tolerancije i međusobnog uvažavanja, a manje optužbi tipa da li smo dosljedni ili nedosljedni. Poslanica Azra Hadžiahmetović ima riječ.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo ja ću početi sa replikom gospođi Majkić. Nije ovdje nikakva vatra opozicije, ali jeste visoki napon koji zaslužuje poseban oprez. A ja ću diskutovati o dnevnom redu, odnosno o postupku i to u prilog da se ne izjašnjavamo o ovom Zakonu po hitnom postupku ili da ga po hitnom postupku odbijemo. A, evo argumenata. Ja ću vas podsjetiti na zaključke sa sastanka ministara energije, zajedno sa gospodinom Stefanom Saninom iz novembra 2011.godine. Kada je utvrđen Prijedlog plana aktivnosti, sa datumom decembar 2012.godine, dakle prije godinu dana, na kojoj je trebala Skupština dioničara Elektroprenosa da utvrdi izmjene i dopune Statuta Elektroprenosa, da se imenuje privremena upravljačka struktura, da se ponovno raspiše konkurs, da se da nalog privremenoj upravi da u roku od 60 dana uradi konsolidovani finansijski izvještaj i da se da izvještaj o radu radnih grupa koje su formirane na prethodnoj Skupštini itd. Naravno, postavljeno je pitanje nezavisne revizije, dakle sve ono o čemu je govorio kolega Domazet. To je trebalo da bude završeno prošle godine u decembru 2012. Kao korak 2, u ovom planu aktivnosti, predviđen za februar 2013.godine, je usvajanje izmjena i dopuna Zakona o Elektroprenosu. Zatim je utvrđen korak 3, za mart 2013. itd. Dakle, mi ovdje idemo odmah na korak 2. bez izvršenih prethodnih radnji, bez obzira sad na kašnjenje od godinu dana, hoću da pomenem, nije slučajno da je usvajanje izmjena i dopuna Zakona o Elektroprenosu predviđeno bilo nakon Skupštine dioničara Elektroprenosa sa maloprije pomenutim, dnevnim redom. Dakle, ukoliko bismo danas usvojili ovaj Zakon, napravili bismo ne samo promjenu dnevnog reda i promjenu redoslijeda, nego drastično determinirali ono što je trebalo biti učinjeno kao prethodni korak. I to je razlogom zbog čega sam ja maloprije kolegi Domazetu rekla, da li je zaista uvjeren u ono o čemu govori. Ja hoću da podsjetim, dakle mi ćemo naravno biti protiv hitnog postupka, odnosno usvajanja ovog Zakona. Čak šta više, cijenimo da ukoliko bi Zakon išao u redovnoj proceduri, to bi ostavilo mogučnosti da se ostvare ove prethodne radnje i ispoštuje ovaj predloženi, odnosno usvojeni dnevni red i ono na što su se obavezali ministri energije, prije evo već skoro dvije godine ili ukoliko eventualno postoji zaista ovdje volja da se ovaj Zakon danas po hitnom postupku odbije, onda ćemo takvu stavku i podržati. 14 Hvala vam.
Za diskusiju o hitnom postupku se prijavila i polsanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Naravno da smo mi protiv hitnog postupka. Gospođa Hadžiahmetović je ovdje iznijela dobar dio toga što se tiče plana aktivnosti. Ja moram reći da je bio jedan sličan zakon nekada u proceduri i on je povučen zbog ovih zaključaka sa sastanka u Briselu u kome su učestvovali i entitetski ministri, nadležni za ovo pitanje, gdje date su neke preporuke i podsjetiću da je Savjet ministara jednoglasno na sjednici, na 41. sjednici održanoj 7. marta, usvojio redoslijed aktivnosti i rokove vezane za Elektroprenos i zadužio Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da u skladu s pribavljenim mišljenjima i predloženim redoslijedom aktivnosti, pripremi Nacrt zakona o izmjenama i dopunama ovog Zakona o kome danas ovdje raspravljamo. Taj Zakon je pripremljen u skladu sa zaključkom Savjeta ministara i 2. aprila 2013.godine, upućen entitetskim vladama da daju svoje mišljenje. Entitetske vlade nikada nisu dostavile svoje mišljenje i nije, žao mi je što uvaženi kolega Živković nije ovdje, da mu kažem, nema potrebe, nije ministar Šarović odnio pod miškom taj Zakon. Taj Zakom može naći u Vladi RS-a. Ovo što danas imamo pred sobom, ovaj tekst je sasvim u suprotnosti sa zaključkom Savjeta ministara za koji su podsjećam, glasali svi ministri u Savjetu ministara, a kasnije, kada bude u redovnoj proceduri, naravno pošto predpostavljam da će pasti hitni postupak, raspravljat ćemo i o tome, ako nemamo plan aktivnosti, plan investiranja, ako ga Skupština akcionara nije usvojila, kako znamo koliko se sredstava može podijeliti? Pa bilans stanja Elektroprenosa kaže da je on kreditno zadužen. Da li to znači, a vidi se da je pao dogovor dvije političke partije da podijele svih 100 miliona, kada podijele svih 100 miliona da će se Elektroprenos ponovo morati kreditno zadužiti, da li će on moći vraćati, jer sada ima kredit od 117 miliona maraka? Da vidimo koliko, da vidimo plan investicija u roku od 10 godina, koliko para treba, pa da vidimo. Ako ima nešto viška neka se podijeli, uopšte ne sporimo. Ali moramo znati, ne možemo da se uzima onoliko koliko se kome sviđa, da bi sačuvali entitetske vlade, da bi zakrpili rupe u budžetima, što je gospođa Majkić, iako se smješkate, ministar finansija RS-a je javno izjavio, gospodin Zoran Tegeltija da mu ovaj novac treba za javnu potrošnju, a ne za investicije u RS-u. Hvala.
Replika, poslanik Drago Kalabić, uz preporuku da pokušate ako je ikako moguće, personalno, da ne prozivamo jedni druge, jer znamo u kakvu onda poziciju dođemo, kad krene lavina replika. Izvolite kolega Kalabiću.
Razumijem vašu preporuku predsjedavajući, a vi ste isto tako i oko dnevnog reda trebali da upozorite neuke stranke da imaju pravni odjel, ako ne na Ustavnom sudu a onda u sarajevskom Vodovodu, da mogu da dobiju pravnu pomoć i da nas ne zamajavaju prijedlozima. Jer, pazite demokratsko je pravo svakoga od nas da govori, neću reći šta hoće, ali treba da vodi računa da time ne prisiljava drugog da sluša ono što mu se ne sluša. 15 Vitalni nacionalni interes RS-a i svih građana RS-a a predpostavljam i Federacije je da se ovaj Zakon usvoji. Ja predpostavljam da će svi razumni poslanici iz RS-a glasati za ovo, ovo nije Zakon za vladu, za političku partiju, ovo je opšti akt koji će primjenjivati sve vlade, sve vlasti nebitno koje političke partije. Ovo je pravo RS-a i Federacije, da upravljaju kako će i na koji način, to će ocjenjivati i revizori i građani na izborima i svemu ostalom. Krajnje je nekorektno, kranje nekorektno oduzimati alate onima kojima pripadaju, a istovremeno pokušavati na taj način, ali sam htio kazati oni koji su za blokadu, oni koji su za postojeći status kvo koji je takav, znamo kakav je, pokušavaju nekakvim nebuloznim konstrukcijama osporiti rpavo institucijama, sad govorim RS-a, a apsolutno mislim i Federacije, da raspolažu onim što su osnovali. O tome kako će i šta će i da li će zakonito-nezakonito, to će govoriti druge institucije, kao o svim drugim stvarima o kojima one rade. Tako da ja ne znam kako će ostali glasati, ali ovo je Zakon za budućnost i predpostavljam da će svi poslanici iz RS-a glasati za ovaj Zakon jer je ovo vitalni nacionalni interes svih građana RS-a a opet kažem mislimi Federacije, uz naravno poštovanje svih procedura.
Dakle, raspravljamo o zahtjevu za hitni postupak, replike koje se odnose na tačku dnevnog reda. Izvolite kolega Jovičiću.
Hvala gospodine predsjedavajući, podržavajući vaš stav da se stvarno izjasnimo i naše izjašnjenje i glasanje o tome ko je za hitnu proceduru 127. pokazaće i sve ostale stavove a ko je protiv, pokazaće sve ono drugo što danas neće moći da kaže, jer nije na dnevnom redu. U pitanju je hitna procedura. Da kolegici Pandurević kažem, samo kao digresiju, pa vi ste ovdje predlagali i nas ubjeđivali da mi ne možemo izabrati nove članove Savjeta ministara, da čekamo odluku Ustavnog suda, a mi vas uvjeđivali cijeli dan da SNSD zna proceduru, da Ustavni sud nije nadležan za to i čuli ste sinoć da nije nadležan. I sada nas ponovo ubjeđuejte u nešto da će neko potrošiti pare, eto Tegeltija onaj ministar finansija, on će to sam sebi zbrabiti ili Vlada RS-a. Pa od ovoga će svi imati koristi. I dajte, gospodine predsjedavajući, ne uzimajući pravo nikome da govori, ali podržavajući prijedlog Kolegija da se izjasnimo o 127. svako će svojim glasom pokazati svoj stav je li za sve ono što obuhvata ovaj Zakon, Prijedlog zakona, pa i dijeljenje tih para, pa i onog ko je protiv, pa i onih koji kažu da će biti uništeni, ona kompanija, ja kažem da neće, nego će se ojačati, da samo glasamo i kažemo, ide pok hitnoj proceduri. Večina će odlučiti je li za 127. ili je protiv. Ko bude u manjini, vidjeće zašto nisu ostali njihovi ciljevi i to je potpuno jasno. Nema druge priče.
Zahvaljujem gospodine Jovičiću. Repliku ima poslanik Mladen Bosić. Izvolite. 16
Pa znači nastavlja se diskusija diskvalifikacija i ličnim i kolektivnim. I hajde, neka je to manir, ja ću se na neki način osvrnuti na ovo što su rekle kolege iz SNSD-a. Nemojte iskrivljivati stvar. Znači RS je suvlasnik u zajedničkom preduzeću sa Federacijom u Elektroprenosu BiH. I to je činjenica. I ona ima prava na osnovu te suvlasničke, suvlasničkog uloga, ona ima pravo da odlučuje na koji način će se razvijati to preduzeće. I nije nikakav problem, mi nismo protiv toga da se sredstva od Elektropenosa vrate onom ko je vlasnik. Ovdje je drugo pitanje. Šta je razlog i šta je cilj da se to na ovakav način radi, po hitnom postupku u žurbi i bez plana investicija koje bi trebale da održavaju tu mrežu Elektroprenosa. Kada bi ta sredstva išla RS-u sa sanaciju i razvoj Elekroprivrede RS-a, za izgradnju novih elektrokapaciteta ili za održavanje prenosnih sistema, mi ne bi imali ništa protiv toga. Ovdje se radi o najmjeri koja nije uredu. Ovdje se radi o namjeri koja treba ta sredstva, koja treba da održe u budućnosti u životu energetski sistem i prenos u BiH u oba entiteta, potroše na druge stvari koje su stvorile rupe u budžetima, zbog neracionalnog trošenja i planiranja u prethodnom periodu. Znači mi sada ovdje trošimo ona sredstva koja bi u budućnosti trebala da ojačaju energetski sektor, na stvari koje nemaju veze s tim i ostavljamo taj sektor ne samo bez sredstava, nego i u gubicima, odnosno sa kreditima koji treba da vraća. Znači ja vas ovdje upozoravam naš stav je vezan za nepostojanje plana i nefunkcionisanje preduzeća u domenu održavanja sistema. Da je donesen plan investicija, da je jasno šta treba i koliko treba potrošiti na investicije, da bi sistem funkcionisao u budućnosti kako treba, mi ništa ne bi imali protiv. Mi ćemo rado uložiti amandman u ovom smislu, samo sa jednom ogradom, sve je ovo uredu, samo s jednom ogradom da to mora biti poslije donošenja plana i rezervisanja sredstava za održavanje funkcionisanja sistema.
Ispravak krivog navoda. Poslanik Drago Kalabić, izvolite.
Pa vidite gospodine Bosiću, napad je najbolja odbrana kada nemate argumenata za ono što treba da kažete, onda, ali dobro, evo ostavićemo to. Ako bi se, a apsolutno se slažem sa prve dvije rečenice vaše diskusije, ali da ste dosledni, vi biste predložili drugi način i vaš bivši ministar da ovo pitanje riješite i da RS-u omogućite to o čemu ste govorili. Nije tačno. Vi ne govorite istinu. Vi se dans čak trudite da ništa od ovog ne prođe i da dalje ostane ovo što i vi znate šta, a to je blokada. Vi da ste iskreni prema RS-u, vi biste imali bolji prijedlog sada. Imali ste ga za vremena vašeg mandata, vašega ministra. Ne, vi ste apsolutno protiv da RS upravlja sa ovim, a danas tražite isključivo načina da ovo ne prođe i da se bez ikakve alternative, vaše namjere prema institucijama RS-a nisu iskrene. A potpuno ne sporim vaš odnos prema političkim partijama koje su na vlasti i koje, špekulacija, špekulacija da će neko loše upravljati a oduzeti instituciji RS-a pravo na upravljanje je katastrofalno za, i takav način razmišljanja u ovom Parlamentu mi iz RS-a nikada nećemo prihvatiti i priznati, ne sporeći nikome pravo da kritikuje način upravljanja javnim dobrima, javnim resursima, do bola da kritički raspravlja o tome, da procesuira. Ali oduzeti nadležnosti, i te nadležnosti predati nekome drugome, što pripada RS-u a istovremeno i Federaciji, mislim da nije korektno. Mislim da ste upali u tu zamku OHR-a, čak ni OHR ne predlaže to što vi predlažete. Čak i OHR nas poziva da razmislimo. A vi dasnas eksplicitno, uporno, energično tražite da ovo srušite ne imajući nikakvu poruku građanima RS-a kako da dođu da upravljaju tim sredstvima. Koja vlada ili koji ministar će to, 17 oboriti ovu vladu? Dovedite drugu vladu, ali dajte institucijama RS-a, omogućite im da upravljaju onim što ste i vi maloprije kazali i niste sporili, da to njima pripada. Dajte ih pustite da upravljaju, pa da vidimo kako će, ali na špekulacijama raspravljati, mislim da nije korektno.
Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić.
Poštovani gospodine Bosiću, kada ste rekli samu suštinu, a suština je da ko će vama ponuditi investicioni program u momentu kad ova institucija godinama ne funkcioniše? Direktor Elektroprenosa može da potpiše naloge do 10.000 maraka, znači on ne može da potpiše nalog ni za šta. Ostale upravljačke strukture, istekao je rok i to je praktično firma koja jedva funkcioniše. To što ste rekli bi bilo sasvim ok. i za pozdraviti, kada bi to bilo moguće. Ali u ovakvom stanju u kome se Elektroprenos nalazi, sa strukturom koju posjeduje trenutno, kojoj su istekli svi rokovi, ne postoji jednostavno mogućnost za to. Dakle, u ovakvoj konstalaciji snaga, bilo je logično da se pitamo zašto ovaj Parlament nije pokrenuo priču i raspravu na temu razvoja Elektroprenosa prije nego što je došlo do dogovora dva akcionara unutar Elektroprenosa. Dobre namjere vidjele bi se po tome. Meni je jasno da opozicija ne želi da na tu stranu, kada je u pitanju potrošnja, bilo koji cent ode. To je vaše pravo, razumljivo i najveće stranke opozicione u Federaciji a i u RS-u. To je jasno. Ali nemojte da tražimo ono sve nemoguće. Dakle, amandman koji bi rekao, mi nećemo da to, da se saglasimo s tim sve do momenta dok ne budemo imali jasan investicioni plan, govori o tome da je to nemoguća misija. Ko će napraviti i ko će usvojiti taj investicioni plan? Vi znate da je godinama bio sukob i da odnos između dva akcionara je bio takav da je firma dovedena u poziciju u kojoj jeste. Dakle, ovo je jedan od pokušaja malog pomaka da se stvari počnu pomjerati. Nemojte da budemo nepricipjelni i da ne vodimo računa o tome šta je moguće u ovakvoj jednoj kompaniji u ovom trenutku napraviti.
Druga replika, poslanik Mladen Bosić.
Znači vidite, gospođo Majkić, sigurno nije pomak u elektroprivrednom sistemu i da vam kažem to je bio moje struke. Ja sam, prema tome znam o čemu govorim. Nije pomak ne uzeti u obzir da taj sistem traži razvoj i održavanje. Morate imati u vidu da to košta. To je skup sistem. I nije pomak uzeti ono što bi trebalo da ide za razvoj i održavanje i preusmjeriti na druge obaveze, zato što tvrdimo da nema ko da napravi plan investicije. Dajte da ne budemo licemjerni. Ako je ta organizacija zadužena da radi svoj posao, bez obzira što se to meni ne sviđa i što bih ja volio da to bude na entitetskom nivou, ali ako je već postoji i ako zadužena, hajte da vidimo ko je napravio opstrukciju, ko je kriv zašto ta institucija nije napravila plan razvoja energetskog ili prenosnog sistema? Ko je blokirao mogućnost da se to desi? Hajde da predložimo zakon. Da ste vi predložili zakon, pošto je ova institucija pokazala se nesposobna da uradi to. Dajte da napravimo zakon da se ta ovlaštenja izuzmu iz te institucije i prenesu na elektroprivrede entiteta. Zar to ne bi bilo dobro rješenje? Zar nije to rješenje o kome pričamo? Prema tome, ja govorim da je ovdje bila opstrukcija. Ja govorim da je zbog opstrukcije dovedeno u ovo stanje i to nije opravdanje da se ta sredstva preusmjere u druge namjere. Višak sredstava, ukoliko postoji, a postoji, treba da podijele dioničari i to nije sporno. Treba da podijeli 18 Federacija i RS, jer to su pare entiteta, jer su entiteti suvlasnici tog preduzeća. Ali treba rezervisati ono što bi trebalo da održi sistem u životu i da mu omogući budućnost. Mi trkošimo pare koje su namjenjene za budućnost.
Repliku ima poslanica, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Meni je žao što uvaženi kolega Kalabić nije tu, ali zaist amoram reagovati jer je on ovdje spočitao SDS-u zašto mi to nismo uradili. Evo ovdje akt 2. april, upućen Ministarstvu industrije i rudarstva RS-a, 2. aprila 2013. godine u skladu sa zaključkom Savjeta ministara. Urađene su ove izmjene i dopune. Od 2. aprila pa nadalje, nijedno entitetsko ministarsvo nije poslalo ni svoje primjedbe ni sugestije na Zakon koji je urađen u skladu s planom aktivnosti usvojenim na sjednici Savjeta ministara. Istina je, gospodin Kalabić nije bio na tom sastanku, predsjednik Bosić se toga sjeća. Na sastaku dvije političke partije o funkcionisanju naše platforme, gospođa Cvijanović je gospodinu Šaroviću rekla da je ovo dobar Zakon. Međutim, nešto se protivio kasnije ministar Kovačević, ali nikada znači, opet smo čuli ovdje neke lažne optužbe, kako SDS nije uradio svoj dio posla i bilo je dobro da je neko iz ministarstva, ja se nadam budući ministar da će potražiti ovaj stari Zakon i možda nam njega uputiti. Hvala.
Poslanik, Šefik Džaferović ima repliku. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, samo jedno upozorenje. Radi budućeg razvoja događaja, da se ne kaže da to nije izneseno ovdje u Predstavničkom domu. Dakle, cilj ovog Zakona je da se podijeli 100 miliona. Ne može se podijeliti svih 300. Dakle, eto da se podijeli dakle određeni dio ovih sredstava. Ja samo upozoravam, da se ovo ne radi po hitnom postupku, da ta sredstva nije moguće podijeliti i čak i da se donese ovaj Zakon, ta sredstva su danas sredstva koja su namjenjena za potrebe rezervi, popravki, poboljšanja i proširenja prijenosnog sistema. Nije moguće ovo promijeniti, a onda sredstva koja su namjenjena do momenta dok važi ovaj Zakon, upotrijebiti u druge svrhe. Ova sredstva čak i da promijenite ovaj zakon, moraju ostati za namjenu za koju su predviđena. Svako onaj ko se odluči da dirne u ova sredstva, u neku drugu svrhu, učiniće po mom mišljenju, ozbilju zloupotrebu službenog položaja i ja samo ovo ističem kao upozorenje, a vas molim da jedanput prestanete u sebi ili na glas, dobacivati dok ja diskutujem. E tako.
Riječ ima poslanik, Salko Sokolović. A, sve ostale poslanike podsjećam da bi bilo u najmanju ruku red da saslušaju svoje kolege, ali kada to upozoravam, upozoravam zaista sve. Evo, kolega Sokolović izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve, pozdravljam
Kolega Džaferoviću, evo i sada omogućite kolegi da,
Samo da moja dvojica kolega malo. Dobro, dobro evo čekao sam i replike i neću nešto značajno novo reći, pogotovo kada je u pitanju stav SDA koji je iznio gospodin Džaferović, ali evo kada je u pitanju hitni postupak, samo da prokomentarišem par rečenica koje su ovdje iskazane u zahtjevu Vijeća ministara, da se ova materija raspravlja po hitnom postupku. Možda neke nejasnoće, evo da podijelim ovdje sa kolegama. Kaže se da se radi o Prijedlogu zakona koji nije složen i obiman i koji je formulisan na jedinstven način. I slažem se s tim da Zakon nije obiman, međutim nije samo to razlog da se Zakon, neko zakonsko rješenje razmatra u hitnom postupku. Moramo znati šta je suština materije koju to zakonsko rješenje i u hitnom i u nekim drugim postupcima riješava. I ovdje stvarno imamo jednu suštinsku stvar, i onda ne možemo sa dvije rečenice poistovjetiti da je to, da nije obiman, složen zakon. Jer u suštinsku stvar, o suštinskoj stvari moramo razgovarati. Ne možemo je uzmi ili ostavi, kako je ovdje predloženo prihvatiti a ne porazgovarati o tome, jer suština daje težinu nečega. Ovdje konkretno težinu ovog zakonskog rješenja. Dalje, ono što mene zbunjuje u ovoj ili mi jasno na neki način, u ovm kratkom obrazloženju Vijeća ministara se kaže da bi u konačnici, ukoliko bi procedura bila redovan put, moglo proizvesti negativne posljedice u radu preduzeća Elektroprenosa dd Banja Luka, i samim tim elektroenergetskog sistema u BiH. Ovo mi je smiješna rečenica. Znači ako danas to riješimo, nećemo imati negativne posljedice, ako to riješimo za 7 dana, imamo katastrofalno negativne posljedice ili kakve su posljedice, zato što to nismo riješili ovih 7 godina koje su iza nas. Mislim, kada se pišu obrazloženja za zakone u hitnom postupku, ipak se treba na jedan drugačiji način obratiti poslanicima. Mislim da ovo nije, nije pravi put i nije dovoljno ubjedljivo da bi evo mene, a vjerujem i sve nas ovdje poslanike, usmjerilo u pravcu da na ovakav način govorimo o potrebi da ovo zakonsko rješenje prihvatimo u hitnoj proceduri. E kada sada dalje uđemo u razdoblje za donošenje zakona, pa kada vidimo da kaže, premijeri vlada Federacije BiH i RS su 12.07.2013.godine, još jednom potvrdili neophodnost izmjene člana 17. Zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije u BiH u dijelu koji se odnosi na raspodjelu dobiti, što je od posebnog interesa za oba entiteta. Ono što evo konkretno ne znamo, ali što sam čuo iz sredstava informisanja, da su ova sredstva faktički već ugrađena u budžete entiteta. I možda je zato hitni postupak potreba da danas se na ovakav način riješava ovo pitanje. Dalje, evo moram ponoviti ovih par rečenica koje smo do sada pominjali, da je znači neophodan plan ivesticija. Ko je odgovoran zbog čega nismo imali taj plan investicija? Nije bitan taj, evo mi kritikujemo ovdje menadžment i upravo evo gospodin Bosić je prije mene diskutovao, a imao sam to namjeru reći, zato ću ponoviti. Znači, ko je odgovoran zbog čega tog plana investicija nemamo i
Kolega Sokoloviću, da me ne optuže, ovo što govorite možemo podvest kao razloge zašto protiv smo hitnog postupka, odnosno vi, je li tako? 20
Da, da o proceduri pričamo, i ja pričam o proceduri. Advokat je moj evo prihvatio da ja ipak pričam o proceduri. Znači zašto nismo prethodno riješili to pitanje? Zašto nismo prethodno prešli to pitanje, odgovornosti postojećeg menadžmenta, dobili plan investicija i vidjeli na koji način upravo ova sredstva treba usmjeriti u jačanje energetskog sektora. Procedura i jeste i moja zabrinutost jeste u tome, što hoću da u BiH imam stabilan energetski prenos, jer je to jedna od vrijednih roba koju ova država može izvesti vani i zaraditi pare. Zbog čega da ugrožavamo taj sistem ili što je neko rekao, da zbog tako lošeg kvaliteta Elektropenosa, sutra građani BiH ostanu u mraku? Uzeti ta sredstva, preneseno u život, znači pojesti sjeme, a ne posijati ga da u nekom vremenskom periodu imamo veću količinu od koje ćemo živjeti i prodati i opet to zadržati za život. Evo gospodin Kalabić je izašao, ja ću reći da je ova materijal vitalni interes naroda i građana države BiH, a ne naroda i građana u entitetima u BiH, već naroda i građana države BiH. Hvala.
Riječ ima poslanik, Beriz Belkić. Izvolite.
Ja ću se zaista potruditi da se ne ponavljam ili da ne ponavljam ovo što su ljudi izgovorili iako će to biti vrlo teško, ali ću biti kratak i u pravcu podvlačenja argumentacije koja govori da ne bismo trebali ovo po hitnom postupku razmatrati i usvajati, jer se zaista radi o važnim stvarima i sa ogučnošću posljedica, naravno ako imamo koncenzus o potrebi postojanja ove Kompanije i njezinom kvalitetnom radu u budućnosti. Ja se nadam da mi kao osnivači, odnosno oni koji su donijeli Zakon o ovom Kompaniji, imamo tu koncenzus da je ova kompanija potrebna ovoj zemlji. Dakle, ponoviću, ključni razlog za postojanje investicionog plana i nepostojanje onih izvještaja koji su trebali prije donošenja Zakona, biti razmatrani u upravi, novo-izabranoj upravi novoj Skupštini itd. Dakle, to su izvještaji koji se odnose, odnose se na 110 kilovatnu mrežu, odnose se na odnos sa operaterom itd. Ja nažalost nisam dovoljno stručan da znam o čemu se tu radi, ali evo ima ljudi koji se bolje od mene razumiju i oni to vjerovatno znaju. Sigurno da je to važno, ni toga nema itd. Investicioni planovi nisu donešeni zato što nisu prvi koraci ispunjeni. Dakle, nije održana Skupština, nije izabrana nova upravljačka struktura itd. koja je trebala da ovo napravi. Dakle, da zaključim, nije logično, dok nemamo sve ove informacije, da dijelimo na klasu. Ne znamo, jednostavno ne znamo bez tog investicionog plana, šta će i da li će uopšte ostati slobodno za podjelu. Šta ako taj investicioni plan i te analize i ti izvještaji koji su planirani u tim koracima itd. pokažu da je stanje mreže itd. takvo da i ni to ne može biti dovoljno da se ona dovede u normalnu situaciju, i da ugrozimo funkcionisanje energetskog sistema i naravno, ukupne privrede. Meni nije poznato, ali me po prilično zaokuplja i razmišljam o tome, nije mi poznato da li su entiteti, oni su donijeli svoje budžete, da li su oni u svoje prihodovne strane ukalkulisali ovo? Dakle, ako je tako, ako je to tako, mi ćemo izgleda ovu dobru kravu koja daje mlijeko, polako ugušiti. Hvala lijepo, i zato smo mi apsolutno protiv hitnog postupka i ovakvih rješenja, bez ostvarenja ovih prethodnih tačaka o kojim govorim. 21
Imamo još jednu repliku i jednu diskusiju, a nakon toga prelazimo na raspravu o Budžetu. Replika, poslanik Darko Babalj.
Pa evo ja sam mislio da će se gospodin Kalabić i kolega Živković, vratiti ali pošto vidim da neće, moram im reći. Znači ona stalna spočitavanja i veza sa OHR-om, misli da su krajnje nekorektna i licemjerna. Znači ove tvrdnje koje su moje kolege iznijele, više govore o njima, nego što govore o nama. Što se tiče dnevnog reda, ne bih želio znači da komentarišem, kolege su sve rekle ali sam ovo morao reći i mislio sam da će se vratiti, a pošto ih nema, trudio sam se da budem kratak i pristojan, da i ne izazovem još koju repliku.
Poslanik, Mirza Kušljugić ima riječ. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici. Prvo kratak uvod. Ako se sjećate, ja sam već prve godine tražio da u ovom Parlamentu imamo raspravu o energetici. To sam pismeno podnio inicijativu i to nije prošlo. Zatim sam nekoliko puta, kada je bio Izvještaj o DERK-u, inicirao raspravu i ovo je najmanji problem koji postoji u energetici BiH. Elektroprenos je najmanji problem. Tu ima 300 miliona maraka. Koji su drugi problemi? Mi smo imali priliku da organizujemo raspravu prije neki dan na kojoj je bio i direktor Energetske zajednice. Mi smo kao Komisija za vanjske poslove i uputili dopis svim ministarstvima da intervenišemo, da se napravi jedan dokument koji se zove Koncept razvoja strategije energetike, uostalom između toga i koncept razvoja prenosne mreže. Jer ako to ne uradimo 31.12. po riječima direktora Energetske zajednice, postoji opasnost da izgubimo 100 miliona eura grantova. Dakle, ovo je vrlo, vrlo kratak uvod. Ako je problem zabrinutost parlamentaraca, da li će Prenos moći opstati i dalje se razvijati, onda vam mogu dati nekoliko podataka koji su sasvim dovoljni da na osnovu zdravog razuma odlučujemo, da li je moguće po hitnoj proceduri donijeti odluke a da ne zavalimo Prenos, da budem pojednostavljen je li. Ko je kriv što ima 300 miliona? Nema političke partije ili jedna ili dvije su tu, koje nisu od 2006.godine bile na neki način vlasti i sve su krive što je bila blokirana. Da ne nabrajam, od sadašnjih ministara entitetskih, državnih ministara, dakle, nemojte da se bacamo sad, neko je kriv. Očigledno da je problem politički i suštinski bio, ne samo oko Elektroprenosa, nego oko uređenja elektroenergetskog sektora, oko nezavisnog operater sistema itd. Da li će se razriješiti, to je očigledno nešto što zavisi koliko političke volje ima, da se napravi kompromis i da se odustane od onoga što je ovdje sugerisano, a što je bio prvi problem da se Elektroprenos razdvoji na tri kompanije. Dakle, da se ide nazad. Mislim da to nije dobro i to nije prošlo. Drugi prijedlog je bio da se Elektroprenos 110 kilovatna mreža ..... Elekropirvrede, to je od prilike ovo što je gospodin Bosić govorio, da se jedan dio, ne može se dati čitava mreža. Ima i prihvatnih proizvođaća. Ni to nije dobar prijedlog. 22 Ali evo vam stanje u Kompaniji koja ima 300 miliona na računu. To je 120 zaposlenih, čiji je godišnji prihod 135 miliona maraka. Njihov prihod zavisi od marže koju definiše Regulatorna komisija. Znači Regulatorna komisija prati i Prenos ne može biti u gibitku. On ne smije biti u gubitku. Prenosna mreža ne može doći u gubitak. Prenosna mreža mora imati mogućnost svoga rada i razvoja. Od 135 miliona, 41 milion je radna snaga a svake godine 51 milion je alocirana amortizacija. Dakle, od prilike 200 miliona ili nekih 170 miliona je neutrošena amortizacija koja stoji i koju ne može dirati niko, po zakonu. Ako uzmemo da u Eletroprenosu trenutno ima započetih projekata od 2007.godine, 37 miliona, koje ne mogu da realizuju. Kompanija je očigledno blokirana, ne može da to realizuje. Vrlo kratka računica, ako ovakav ostane Elektroprenos, onda ovih 170 miliona koje ima na računu, neće moći realizovati slijedećih 10 godina. Dakle, cilj je vrlo jasan. Je li želimo da uradimo da deblokiramo Elektroprenos i pod 2. da, jeste i mislim da o tome treba otvoreno govoriti. Intencija dioničara da dio para koji je 130 miliona dobiti neto profita podijele, kao što dijele Telekom, kao što dijele druge stvari. I nije ni to tajna. To treba da pokriju lividnost u slijedeći mjesec-dva. Idemo od sebe, zato što da bi pokrili likvidnost, imamo problem sa MMF-om. Znači nemojte nešto u krug da pričamo. Tačno se zna šta se događa. Je li to da bi se sačuvale vlade ili da bi se sačuvala likvidnost čitave države. Obadva entiteta su u problemu. Da otvoreno razgovaramo o hitnoj proceduri. Dakle, evo, to su elementi koji idu u prilog da ćemo ovo ili u hitnoj ili u redovnoj proceduri morati razmatrati. Ne vidim veliku razliku, neće se ove cifre promijeniti one su ovakve kakve su. Jeste, ima 110 miliona kredit. I to je razlog zašto je međunarodna zajednica blokirala 10 godina. Nikakav razvoj, Elektroprenos, oni su blokirali pare, da bi bila dovoljna marža da se može kredit Svjetskoj banci, Evropskoj banci vraćati. Nije neki poseban razlog bio dalji razvoj mreže. Što se tiče razvoja mreže, o tome možemo diskutovati, ali da vas ne zamaram tim. Naša mreža, prenosna mreža treba da se modernizuje, ali ukupna vrijednost prijenosa je oko 900 miliona maraka. Šta god da radimo sa 300 miliona, na 900 miliona, pa vi tok ne možete raditi za 5 godina. Dakle, vremenski nemojte se bojati da će to, ako donesemo odluku da se 100 miliona podijeli dioničaraima, ugroziti dalji razvoj Prenosa. Evo to su valjda jednostavne cifre koje vam govorim, nisu puno komplikovane za shvatiti. Može se glasati protiv svega ovoga, ali nemojte da se krijemo iza nekih drugih stvari, onda se glasa protiv likvidosti obadva budžeta i ostavlja se da se vidi šta će biti sa situacijom u januaru i februaru. To, to, da se ne krijemo, to je to. Ja mislim da imamo dovoljno informacija danas, da kredibilno donosimo odluke. Nema potrebe, ne trebaju nam nikakve dodatne informacije. I na kraju, ne morate se uopšte bojati Elektroprenos ako dođe u probleme, Regulatorna komisija povećava maržu, nikada ne smiju biti u gubitku. Javna kompanija kao što je Elektroprenos ne smije, ne može doći u gubitak. Ona ne može doći, to nije Telekom, to je različita kompanija. Ona ne smije doći u gubitak. Ne zaboravite, najveći problem je blokada u kojoj smo svi učestvovali, svi entitetski ministri, premijeri i ministri na državnom nivou i nismo htjeli da se upustimo u riješavanje problema, misleći da će se moći energetika razvijati na nivou entiteta, gdje je nadležnost, čigledno da ne može. Valjda smo svjesni da moramo po pitanju toga donositi zajedničke planove. I ako iz ove diskusije, moja poenta je bila, ako iz ove diskusije shvatimo da do kraja godine treba da napišemo pet stranica u kojima ćemo reći šta ćemo da radimo u energetskom sektoru, da ne bismo došli u poziciju da izgubimo 100 miliona eura IPA fondova donacija, što su riječi Energetske zajednice, ja ću biti zadovoljan što sam danas slušao da diskutujemo, kako god vi glasali po pitanju Elektroprenosa. Ako nam je jasno da to moramo zajedno raditi, ja mislim da smo na putu da nešto počnemo i da riješavamo. 23
Zahvaljujem doktoru Kušljugiću i kao poslaniku i kao čovjeku koji je ekspert iz oblasti energetike. Repliku ima Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ja se ne bih u potpunosti složila s uvaženim kolegom. Znači nije sporno da je ono što je višak, bude podjeljeno. Ali mi moramo znati koliki je taj višak. Moramo znati koliko nam, neki nacrt postoji koji Skupština akcionara nikada nije usvojila, nacrt investicija koji kaže da u narednom periodu od 10 godina nam treba oko 800 miliona maraka. Ako pođemo od te predpostavke, znači ovo je bilans stanja na 31.12.2012.godine. I on kaže da je neraspoređeni dobitak, 122.895.000 Obaveze po, dugoročni kreidti pardon, 117.223.266 KM. I kao što ste rekli, amortizaciona sredstva godišnje iznose oko 51 milion. Znači, 51 milion puta 10 godina, 510 miliona, od kojih trebamo vratiti ovaj kredit i imamo ovu dobit od 100 miliona, treba nam, jedino što tražimo jeste, dajte da vidimo plan investiranja. Dajte da vidimo koliko možemo podijeliti, nije sporno. Ako se može podijeliti svih 122 miliona, da se ne moramo kasnije kreditno zaduživati, da ne moramo ulaziti u druge obaveze, neka se podijele, ali dajte da vidimo računicu, dajte da vidimo matematiku koliko se može podijeliti. I to je jedino što tražimo i očekujemo. Hvala.
Poslanik Salko Sokolović ima repliku. Izvolite.
Ma, uvažavajući ovo što je rekao gospodin Kušljugić, mene interesuje, drago mi je da je evo rekao suštinu gdje ta sredstva idu i da popunjavaju entitetske budžete, ali ko je krajnji korisnik, gubitnik, gospodine Kušljugiću, kada ste spomenuli ovu maržu? Znači povečaće se marža i ko je krajnji gubitnik u toj priči? Ko će namiriti to?
Poslanik Mirza Kušljugić. Izvolite.
Ne postoji Elektroprenos u Evropi koji svoj razvoj finansira iz keša. To su najpovoljniji krediti koje možete dobiti. To su krediti Ibiardia, to su krediti koje je ova kompanija i uzela i koje sada vraća. Ne ulazeći kako ste došli do 800 miliona, kako ste došli do cifre da kompanija od 900 miliona vrijednosti, treba u slijedećih 10 godina 800 miliona, ne ulazeći uopšte u tu matematiku. Ako napravite jednostavnu kalkulaciju, najveći problem i efikasnih kompanija kojaje javna i mora raditi po javnim nabavkama, će biti da u slijedeće 3 ili 4 godine uopšte potroši sredstva, na bilo koji tender. A jedna trafostanica od 110 kilovata, košta 3 miliona. Na bilo koji tender, neka vam se neko žali, tender propada. Hajmo donijeti odluku neka ostane svih 300 miliona, dok ne donesmo plan. Hajmo donijeti plan. Ja vam garantujem, ja vam garantujem da će priliv sredstava od amortizacije biti veći nego što je moguće trošiti u toj kompaniji koja se zove Elektroprenos. Sve u cilju, sve u cilju da se ta kompanija dalje razvija. Dakle, evo neka je 800 miliona u slijedećih 10 godina, 24 neka je. Ja neću da ulazim u tu analizu jer za vrijednost kompanije od 900 miliona malo je teško prihvatiti da bude 800 miliona .... pazite, tu nema zamjene dijelova, tu ima rekonstrukcija. Dalekovodi, evo i te informacije, 400, 220 dalekovodi u BiH su opterećeni 20%. 110 kilovotni dalekovodi uz nekoliko uskih grala koja imamo su opterećeni 20%. Tu je potrebna rekonstrukcija, tu je potrebna adaptacija, tu je potrebna izgradnja transformatorskih stanica, tu je potrebno izgradnja novih dalektovoda, koji treba da idu do novih proizvodnihobjekata o kojima se nismo dogovorili. I teško je to i napraviti. Do kojih objekata? Do vjetroelektrana u Hercegovini, za koje nisam siguran da će biti, do hidroelektrana, do termoelektrana, tako da nije stvar tako jednostavna, napraviti taj plan. Tamo stoje kompetentni ljudi koji su to probali da naprave. Normalno, problem je nastao politički. Problem je nastao politički koji ako ostane kao politički problem, neće se riješiti. Ako probamo tražiti kompromis, moguće ga je riješiti. Dakle, da zaključim, nisam siguran da će jedna ozbiljna uprava, nisam siguran da će jedna ozbiljna uprava u slijedećih 10 godina razvojne investicije novih, ne održavanje postojećih, nego razvojne investicije novih, bazirati isključivo na amortizaciji i da neće uzimati kredite koji su povoljni. Šta smo mi dobili? Imamo 300 miliona u bankama koje su oročene sa X% i tih istih 300 miliona i te banke daju vladama entiteta sa X plus 2%. Mislim, to je realnost. Možemo govoriti šta hoćemo, ali to je to što se s tim parama sada događa.
Repliku ima poslanik, Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici. Ne znam da li je ovo replika, pa može se reći da je replika. Prije svega, zahvalio bih se gospodinu Kušljugiću koji nam je na jedan vrlo kvalitetan način obrazložio kakvo je stanje sa Elektroprenosom. Ovo stanje već postoji 7-8-6 godina. I to je činjenica. Međutim, meritum našeg problema, po mom mišljenju je zahtjev Vijeća ministara BiH o razmatranju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije u skladu s tim i tim članom, po hitnom postupku. Mi o tome treba da raspravljamo. Ovaj Zakon se može uvesti na trinačina, hitni, redovni, ubrzani je li tako koliko znam. I već se vidi raspoloženje kako će ljudi glasati, kako će pozicija – opozicija glasati, kada je u pitanju ovaj Zakon. Ovjde je danas otkrivena jedna istina i zahvaljujem se gospodinu Kušljugiću koji je decidno rekao da trebaju te pare se usmjeriti u određene stvari. I ja mu se zahvaljujem, jer je on to decidno rekao. I svaka mu čast. Ovo nije nikakav cinizam. On je to rekao decidno, imamo 300 miliona, ne znam koliko, treba da se podijeli 300 miliona da bi se popunile budžetske, 100-130, dobro. Dobro 130 miliona, izvini, 130 miliona, da se popune određene budžetske rupe. I to je sasvim normalno i to je sasvim pragmatičan pristup. Bolje išta nego ništa. Ja sam samo zabrinut, nisam baš siguran da ako mi ovu usvojimo po hitnom postupku, da će nekakav grant od 100 miliona koji negdje postoji, koji je po mom mišljenju imaginaran, ja znam kako nas tretiraju u svijetu kada su u pitanju grantovi, da će se i on realizirati ako mi po hitnom postupku usvojimo. Sklon sam mišljenju da ga treba usvojiti, ako ćemo dobiti 100 miliona, ali ja nisam siguran da ćemo dobiti 100 miliona eura ili KM. Znači ovdje se radi o ja bih rekao, nekoj zamjeni teza, što mi se ne sviđa. Mi ovdje glasamo kako ćemo donijeti taj zakon brzo, usporenije ili redovno. I polako se prebacuje loptica na one ljude koji razmišljaju da trebamo uzeti te pare, što uopšte niko nije rekao da je protiv, ali smo rekli da to malo proučimo, da damo vremena i da u okvru nekog mjesca ili mjesec i po dana, usvojimo taj Zakon sa svim 25 onim stvarima koje sve poslanike na neki način intrigiraju, kao potencijalni problem. Ovdje se sada stvara jedna atmosfera, da ukoliko oni ljudi koji ne glasaju za ovu hitnu proceduru, defakto uništavaju likvidnost države. Ako je ova država sa dva svoja entiteta se može uništiti sa 130 miliona, ja sam u dubokom problemu. Ja imam veliki mentalni problem. Oprostite što govorim tako. Znači ja sam prvi čovjek koji je za, da se uzmu te pare, da ne stoje tamo bez veze. Ali, ljudi,
Vrijeme.
Evo završiću uvažavajući Poslovnik vaš. Molim vas da ovdje ne mijenjamo teze i da ne koristimo politikanske svrhe, da bi na neki način proglasili neke koji su za progres i one koji su za nekakve regresivne promjene. Hvala.
Repliku ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovani kolega Kušljugić, dakle ja sam vas pažljivo slušao i nakon vaše diskusije imam potrebu da kažem samo nekoliko rečenica. Dakle, tačno je da se Elektroprenos blokira već duginiz godina. Dakle, tu nema nikakve dileme, jer je to tako. Mi možemo da uđemo sada u razloge te blokade da je analiziramo, ali je on blokiran. I vi ste u vašoj diskusiji kazali da je cilj ovoga Zakona da se evo pomognu entitetski budžeti i kazali ste da se između ostalog, da je cilj da se i deblokira rad institucije, odnosno ove državne kompanije. Ali ja ne vidim iz ovoga Zakona da će biti deblokiran rad ove kompanije. I sav smisao i svrha prigovora koji se ističu u ovom Zakonu, pa između ostalog i iz Evropske komisije, pa i svrha onog plana koji je napravljen prije nekoliko mjeseci u Briselu, kada je ova problematika u pitanju, je da se zapravo deblokira rad kompanije. Donosi se Zakon kojim se praktično omogučava podjela novca koji se ne može dijeliti za ove svrhe za koje se planira. I ja sam na to upozorio. A što se tiče deblokade rada kompanije, o tome ćemo poslije. To je od prilike suština ovoga Zakona, ja ga tako vidim. Zato je vrlo važno da imate u vidu ovo što dolazi iz Evropske komisije, što dolazi iz Brisela. Dajte upravu, dajte menadžment, dajte plan ulaganja, dajte da deblokiramo kompaniju, pa ćemo onda da vidimo šta i kako sa sredstvima. Tako da ipak je smisao ovog Zakona je, njegov racio legis je isključivo u podjeli ovih sredstava. Toliko, hvala vam.
Poslanik, Bosić je imao dvije replike, tako da nema pravo na treću repliku. Da li ima još prijavljenih za diskusiju? Kolega Bosić se prijavljuje za diskusiju. Pravo na diskusiju imate, izvolite. 26
Pa pošto nemam repliku, da onda na ovaj način polemišem sa ovim što je rekao gospodin Kušljugić, čije izlazanje je vrlo jasno i nedvosmisleno stručno i ja ga ne osporavam s te strane. Ali, Elektroprenos je monopolista, državni monopolist. I sada ja postavljam pitanje, otkud tolike pare, višak para na računu Elektroprenosa? Ko je omogučio monopolist da ima toliko para, koje niko ne troši i koje slaže na kamaru? Od čega su, te pare su od računa građana. I na ovaj način, ako vi budete dijelili pare koje pravi profit monopolista, kome ste sami odredili cijenu kolika će biti i koliko će zarađivati, vi ustvari uzimate dodatni porez od građana. To je porez koji se ne vidi. Kako Elektroprenos može napraviti profit? On treba da radi u interesu građana, a državni regulator, on mora da odredi cijenu koja je realna za funkcionisanje Elektroprenosa i za pokrivanje dodatnih troškova. Prema tome, ovdje se radi o suštinskim pitanjima. I ovo, evo ova diskusija otvara niz dilema koje treba razriješiti po ovoj oblasti. I zato ja smatram da ovo ne treba da ide na ovakav način i u ovakvu proceduru i da to treba otvoriti kao veoma važno pitanje o kome treba duboko razmisliti i da Parlament zauzme odlučujuće stavove po tom pitanju.
Poslanik, Mirza Kušljugić ima riječ. 12:00:20-------- 59. sjednica PD _____12:00:20_____
Replika na diskusiju gospodina Bosića. Ne određuje ni jedna vlada cijenu marže koju uzima Elektroprenos. Cijenu marže koju uzima Elektroprenos određuje Državni regulator za koji smatramo da je nezavisan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Državni regulator je nezavisna agencija.
Molim vas nemojte s mjesta, da se saslušamo.
Državni regulator, ako hoćete da idemo po imenima ko u njemu sjedi u principu nema neke puno veze sa, barem što se tiče Federacije, sa vladajućom strukturom, ako hoćete da idemo po imenima. Prema tome, pretpostavimo da Agencija koja ovdje podnosi dobija pozitivne ..., nezavisno, mi smo joj na kraju dali pozitivan izvještaj. Ja sam diskutovao i ... upitno neke stvari koje su bile, ali ovaj Parlament im je izglasao pozitivno mišljenje. Odakle profit? Pa profit je zato što nisu prošli, profit je zbog toga što neko je rekao da mora da se vraća kredit i određen je nivo amortizacije koje Prenos nije potrošio. Uzmite koliki je kredit i vidjet ćete da je tu bilo upravo 20 miliona puta 6 godina jest jednako 120 miliona. Višak je nastao jer kompanija nije 27 trošila amortizaciju. To je taj višak, jer da je trošila amortizaciju ovaj drugi dio je međunarodna zajednica htjela sebi da rezerviše da i sa utrošenom amortizacijom postoji višak para da se vrati ... Dakle, nema tu u dosadašnjoj situaciji nejasnih(?) stvari zašto su pare. Međutim, problem je da mi govorimo da su pare tamo 4 godine, problem je da su te pare do prije 2 godine bile neoročene. I nije to teško sračunati da su to pare koje uzimaju vlade i opštine u BiH od banaka u kojima se te pare drže. To je problem, i to su prave stvari o kojima bi trebali da diskutujemo. Ja hoću samo da kažem da je meni drago da je ovdje upitna samo hitna procedura, koliko mi se čini, premda nisam siguran da je to baš to. Kod nekih je dovedena upitna, kao što je rekao gospodin Kabil da nema ništa protiv, međutim procedura je takva da njima ne omogućava da bolje sagledaju i analiziraju ovu diskusiju. Tako da u meritumu, mislim da meritum, mislim da se mi slažemo. A ja sam kontaktirao federalnog premijera i pitao sam ga – gospodine Nikšiću gdje ste te pare planirali, da li one idu na stavke na koje trebaju da se potakne razvoj ili idu, kako vi to zovete, u potrošnju, jer Federalni budžet je poprilično široka kategorija, ima socijalne komponente. Odgovor koji je bio da je najveći dio tih para planiran za razvoj malih i srednjih preduzeća.
nije uključen mikrofon
Planiran, gospodine Belkiću, planiran.
Molim vas nemojte s mjesta. Kolega Kušljugiću vrijeme je isteklo. Repliku ima još poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Pa upravo tako, mada je kolega Kušljugić na kraju rekao tu ključnu rečenicu zbog koje sam se ja i javio. Onaj ko posmatra današnju diskusiju došao bi do realnog zaključka da bi bilo fer da jednoglasno bude usvojen ovaj prijedlog. Tako izgleda kraj rasprave. Posljednja dva opoziciona poslanika, jer i SBB danas ovako više opoziciono nastupa, govore upravo u prilog tome. SDS je od žestoke odbrane Elektroprenosa došao na kraju do žestoke kritike i do logičnih pitanja kako i zašto, što ukazuje da treba deblokadu otkloniti. Kolega Kabil je pominjao nemojte nama prigovarati, ali notorna je činjenica ako se ovo ne pdorži da se podržava blokada, jer nema treće. Nema treće, bez obzira, čak i ako to niko i ne naglasi, to je matematički tako. Ako ne izglasamo danas i ako nema podrške ovaj Zakon, nebitno u kojoj formi, ostaje blokada. Mi nažalost smo dovedeni u tu situaciju da biramo između te dvije stvari. A i ja sam razumio ovo što je rečeno da je samo sporna hitna procedura. A niko ne kaže, nije ponudio nešto posebno šta bi u redovnoj promijenili, ne. I opoziciono mogu to da razumijem, kao što je, vlada treba da ima instrumente da raspolaže sa sredstvima tako je briga i opozicije da gdje može zatvori joj prostor da dobije te pare. Naravno da se s tim ne slaže, mogu to da razumijem, ali to je jedina namjera i to je jedini argument koji ima neko za opravdanje da opozicija na nekakav, evo demokratski način spriječi vlasti da ne dođu do nekih izvora prihoda. Ali ni jedan drugi argument ne stoji. Sve je ovo jasno na kraju da zaslužuje da se odblokira nešto što je teško blokirano, što ostavlja teške posljedice. Govoreno je ovdje i sa stručnog aspekta a vi ćete ... sa terena širom BiH na mnogo mjesta gdje Elektroprenos treba da interveniše – ne može da interveniše. To je potpuna blokada gdje ljudi čak imaju, da ne kažem, kućnih problema zato 28 što su odnosi sa tom kompanijom takvi kakvi jesu, gdje ne mogu riješiti ono što imaju u direktnim odnosima sa njima. Znači, uz puno uvažavanje da možda i ovo nije najidealnije naravno, ovo je i teško i stručna materija, ali u ovom momentu jedini logičan izlaz bi bio jednoglasna podrška Parlamenta ovome Zakonu i naravno hitnoj proceduri.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem. Odlučio sam se da se javim za repliku gospodinu Belkiću. Naime, on u više stvari istupa, izražava, prvo čuđenje pa onda i strah, bojazan, je li, kako to da sredstva budu planirana u budžetu. Pa ja bih htio da kažem da sve vlade na svijetu planiraju dividende iz javnih poduzeća u proračun i osiguravaju upotrebu tih sredstava, odnosno doprinos tih sredstava van onoga što fiskalni kapacitet zemlje omogućava za djelovanje u sferi budžeta. Zašto bi po tome bilo čudo da je entitetska vlada bilo Federalna bilo RS-a uključila, planirala sa tim sredstvima da djeluje? Zašto bi to bilo nešto neobično, nešto što bi trebalo da izazove sablazan, prvo nas ovdje u Parlamentu pa onda i javnosti? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zato i predlažemo izmjene Zakona da bi se to omogućilo. Ja ću vam samo navesti šta u proračunu Federacije BiH je uključeno za razvoj. 163 miliona je ukupna suma, 11,8% operativnog budžeta. Dakle, uspostavljanje garancijskog fonda za podsticaje izvoznim poduzećima 5 miliona, uspostavljanje garancijskog fonda za domaće, za poduzeća male privrede 2 miliona, za subordinirani kredit Unionbanke za mala i srednja poduzeća 10 miliona, za finansiranje aktivnih politika zapošljavanja 10 miliona, garancije za kreditno zaduženje Autocesta 6 miliona, subvencije za poljoprivredu 58 miliona, subvencije za Željeznice 22 miliona itd. Zar to nisu razvojna ..., i zar mi, ako upotrijebimo sredstva dividende iz Elektroprenosa za ove namjene, radimo nešto što je suprotno od javnog interesa. Dajte molim vas, nemojte tako da zavaravamo i sebe i javnosti šaljemo krive poruke. Na kraju, ovo što mi predlažemo kao izmjenu Zakona pa to je dobro svih nas, to je javno dobro. Dakle, Elektroprenos nije firma ovih političkih vlasti koje su danas, čine vladajuću većinu, pa to je javno dobro građana kome posreduju parlamenti, posreduju vlade i šta tu ima što bi trebalo da predstavlja sumnju u okviru ovog svega što je predočeno u pogledu mogućnosti razvoja, investiranja raspoloživog novca itd. Hvala lijepa na pažnji.
Zahvaljujem. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite. 29
Zahvaljujem predsjedavajući. Predsjedavajući Savjeta ministara, kolegice i kolege poslanici. S obzirom da smo obavili i većinu rasprava, ne sporim da su se još neke kolege javili za repliku, ali ne samo o hitnoj proceduri nego i o samom meritumu ovog zakona, a imajući u vidu i diskusije i sve što se dešava zamolio bih i resornog ministra i predsjedavajućeg Savjeta ministara da razmotre mogućnost da ovaj Zakon predloži na redovnu proceduru. Danas da glasamo u prvom čitanju jer koliko vidim svi su spremni da prihvate redovnu proceduru i da se o Zakonu glasa, a da, s obzirom i na to da o budžetu trebamo da raspravljamo u narednom periodu, se ostavi dovoljno vremena, makar to bio i skraćeni amandmanski rok, da se djeluje na ovaj Zakon, kako bi njega recimo u ponedjeljak razmatrali u drugom čitanju, pa svi oni koji imaju neke zamjerke na ovaj Prijedlog zakona i ko bi mislio da može amandmanski da se popravi da to uradi. Znači, ne predlažem da to Parlament uradi, predlažem da Savjet ministara o tome razmotri jer nisam siguran da imamo ni poslovnički kapacitete, a poslije toga ni dovoljno vremena da ovo ... na način na koji su oni predložili. Tako da sve ove diskusije bi išle u dio rasprave o meritumu Zakona, o njegovom prvom čitanju, a vjerujem da bi onda i kolege, koje smatraju da se može on amandmanski popraviti, dali podršku njemu u prvom čitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Poslaniku Domazetu. Dakle, hvala na pokušajima da me ..., ali me očigledno niste pažljivo slušali. Apsolutno je meni poznato da vlade finansiraju svoje aktivnosti iz dividendi itd., poznata je ta praksa ovdje, sve je raširenija, počev od Centralne banke, Regulatorne agencije itd. Dakle, nije to meni nepoznato ako ste pratili o čemu sam ja govorio. Ja sam govorio o sljedećem – redosljed je promijenjen, govorio sam o tome da mi ne znamo koliko se može dijeliti, ja barem ne razumijem. Jer, jednostavno nije napravljen taj trogodišnji investicioni plan, nisu pribavljeni ovi izvještaji o stanju ... kilovatne mreže itd. I ne znam kad se to sve jedno s drugim sučeli da li će ta akumulirana amortizacija pokriti te potrebe, jer ona je namijenjena za to. Dakle, za nas je i Zakon neprihvatljiv bez toga, da se razumijemo, da ne bude zabune. Mi smo ... diskutovali i o proceduri ali smo ukazivali na ove stvari. I kratak komentar o sljedećem. Dakle, Federalna Vlada je to uključila u svoj budžet, ok, i Vlada RS-a. Dakle, ne bih diskutovao način na koji oni kreiraju prihodovnu stranu, realnost itd., dakle očigledno su bili potpuno sigurni da će to proći ovdje. Zašto gubimo vrijeme, izvolite gospodo glasajte i donesite to, naravno bez nas.
Poslanik Mirsad Đugum ima repliku. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovdje nije upitno da li ćemo glasati ili ne za ono kada dođe na, u redovnu proceduru, skraćenu ili bilo šta. Ali princip ovaj koji je do sada, ovo govorim za gospodina Kalabića, mi 30 nismo informisani o ovome procesu, mi smo bili u toku, dobili smo onda kada je Vijeće ministara predložilo ovo, a na tom Vijeću ministara nije bio ni naš predsjednik. Mi apsolutno nismo bili upoznati sa ovim dogovorima. Jedna stvar. Druga stvar, postavljam pitanje – zašto se onda u proceduru, a budžet je ... planirao i jedan i drugi entitet, nije bar pokušalo ranije staviti u proceduru, ali prethodno ispuniti onaj dio i operativnog ... i finansijski izvještaj, reviziju izvještaja i plan investicija, da imamo preduslove sve one koji zahtijevaju promjene zakona. Apsolutno SBB ne želi ni u jednom momentu blokirati ni entitetski ni bilo koji drugi proces i da se ovaj dio koji treba da ide prebaci, ali trebamo regulirati prije svega ono što bi trebali ... da je to operativna upravljačka struktura unutar Elektroprenosa. Najgore ako novac stoji na bankama, najgore, a ne može ga koristiti ni entitet ni jedan ni drugi, ali hajmo bar između sebe, između partija, između stranaka pokušati poštovati proces koji je i dogovoren sa EU i pokušati poštovati jedni druge i da imamo svi informacije na vrijeme. Hvala.
Ispravak krivog navoda ima poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, ja bih u ovoj replici želio naglasiti, ono što se kaže, da nas se ovdje ne dijeli za one koji su za progres i razvoj BiH i za one koji su protiv progresa i razvoja BiH. Mi smo ovdje čuli da su do prije dvije godine ova sredstva na računu Elektroprenosa bila neoročena. Pa imaju tamo neki ljudi koji su mogli to oročiti ili neoročiti. Mi trebamo, ako već razgovaramo o nekome i o nečemu, onda trebamo o imenima govoriti onih koji koče razvoj BiH i oni koji su za progres. Ja nisam za hitnu proceduru ali jesam za progres. Ovdje uvaženi doktor Domazet je maloprije govorio o razvojnim programima unutar Federacije, pa kaže subvencija Željeznicama 22 miliona maraka. To je svake godine, evo ja pratim proračun Federacije, to je svake godine. To je bacanje para, tih 22 miliona to je bacanje, to nije investicija u razvoju. Ono da se, znači evo, ima četiri godine 100 miliona maraka se dalo Željeznicama a te Željeznice, ja mislim, jednu tonu ili dvije u ove četiri godine su prevezli nafte iz Luke Ploče u, eventualno diljem BiH. E dole imamo ..., ne nego Naftne terminale Federacije gdje Vlada Federacije iz ovih nekih dobiti koje su platili građani BiH platila nečiju zajebanciju 15 miliona maraka.
Molim Vas, vokabular da prilagodimo sjednici Parlamenta.
Oprostite molim vas. Ok, u redu vokabular, ovo građani razumiju, je li. Znači, treba građane po džepu i dole, znači neki koji su, a danas niko o tome ne ... znači samo to, nego imamo i najnoviju varijantu gdje isto tako još jedna kompanija prekinula ugovor a rukovodstvo tih Terminala kaže – na zanima ih taj milion i 800 tisuća eura, jel, hajde nek to ide, tim ćemo ih častiti. Pa kakvi razvojni programi. 31 Znači, ovdje mi jesmo za progres ali za progres, i za investiranje, znači u malo, srednje i bilo koje podzetništvo. Ali ovdje je riječ samo je li to da donesemo danas ili je to da donesemo unutar mjesec dana. Evo, ja sam na toj strani da to donesemo unutar mjesec dana. Hvala.
Za diskusiju se prijavio uvaženi poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvaženi predsjedatelju Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Ovdje imamo vrlo jednostavno pitanje, znači raspravljamo o proceduri, hoćemo li rješenja koja su ponuđena, koja su pred nama, prihvatiti po žurnom postupku ili ćemo ih prihvatiti, odnosno ili ćemo o njima raspravljati u redovitoj proceduri, ili nekoj drugoj. Ovo je najbolji primjer Zakona, odluke, koji se može raspravljati po žurnom postupku, nema boljeg. Znači, ovo su baš pitanja koja, drugo je pitanje našeg opredjeljenja, mi ovdje pričamo nadugo i naširoko. Neka mi ne zamjere kolegice i kolege što ću izdvojiti, po meni rasprava koju je uvaženi kolega Mirza Kušljugić imao je, i onima koji, evo bi pokušali da ne znaju o čemu se radi, dao odgovor na sva pitanja. I mi ovo samo možemo uzeti ili ostaviti, odbaciti, nema drugog rješenja. Kako mislite pod redovitu proceduru? Na šta mislite amandmanski djelovati? Ovdje se radi o nakani predlagatelja da se zakonska blokada raspolaganja sredstvima koja stoje na računu Elektroprenosa otkloni. Mi možemo biti za to da ostane blokada i možemo biti protiv toga. Znači, nema trećeg rješenja, nema modificiranog rješenja. Znači, ili ćemo ostaviti blokadu koja postoji u Zakonu, znači nećemo prihvatiti ovo rješenje ili ćemo prihvatiti ponuđeno rješenje pa otkloniti blokadu. Znači, to, nema, ovaj, ovi koji pokušavaju kroz nešto kao redoviti postupak da će doći do nekih dodatnih ..., nema. Ako mislimo da je dobro ja predlažem da pokušamo još u nekim oblastima blokirati nešto sredstava, neka stoje, ovaj. I kolega Kušljugić je stvarno prekorektno i preotvoreno rekao – ok, neka banke zarađuju na nama, nema nikakvih problema ..., ali trebamo to priznati. I na čiji račun banke zarađuju ..., mislim, pošto govorimo da štitimo interese građana ... istih građana .../vrlo teško se razumije/... opet, po ko zna koji put i ko zna na koji način. Znači, nemamo puno prostora. Konkretno se kaže – umjesto dosadašnje blokade, otklanja se blokada i umjesto dosadašnjeg nadležnog Nadzornog odbora kad se otkloni blokada sad o tome raspravlja, odlučuje Skupština. Skupština je valjda viši organ od nadzornog odbora, jer Skupština imenuje Nadzorni odbor. I ne znam što, ja ne znam ko će tamo iz Skupštine da ..., znači evo ne znam, ali ne znam što unaprijed imamo sumnju u sve organe koje imamo imenovane u skladu sa zakonom od naših ljudi u našoj državi. Znači, sumnjamo i u DERK, sumnjamo i u Nadzorni odbor, sumnjamo u Skupštinu, sumnjam, ne znam odakle toliko skepse u sve što je naše, bez obzira iz koje političke stranke. I opet ću, po ko zna koji put, pomenuti gospodina Kušljugića, ovo nije stručno pitanje, znači ovo nije stručna, nije na ekspertnoj razini blokada u funkcioniranju Elektroprenosa, čisto politička blokada. I ako je ovo prvi korak da se ta blokada otkloni i da Elektroprenos funkcionira i da i radi na onih poslovima za ..., mislim ovaj, jesmo li za blokadu ili smo za otklanjanje blokade. Ja sam za otklanjanje blokade, znači bez imalo, i protiv sam bilo kakvih i bilo gdje blokada. Ne vidim ni jedan razloga zašto ne bismo, znači pitanje je hoćemo li ili nećemo. Znači apsolutno mislim da je ovo pitanje za žurni postupak, jer evo ovo sve što sam pričao pričao sam 32 o tome i podržavam da bude žurni postupak, a svi koji hoće jedno ili drugo rješenje imaju mogućnost da se izjasne za ili protiv i tad ćemo imati riješeno pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netačnog navoda koji bi mogao biti uzrok nesporazuma, ima poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Preciznije možda malo pojašnjenje i još podcrtavanje pozicije SBB-a u ovom pitanju. Naime, mi govorimo o blokadama koje traju već 6 godina i sad treba da ih riješimo po hitnom postupku. Još zbog toga će navodno doći do toliko problema u BiH da će ova Parlamentarna skupština biti ponovno proglašena krivcem za sve probleme koji se u zemlji događaju. Ko je doveo do ovih blokada? Oni koji nisu upravljačko tijelo učinili potpuno operativnim, oni koji nisu finansijske izvještaje, koji su prošli reviziju, učinili dostupnim i oni koji, što je najvažnije, nisu napravili pouzdan investicioni plan i usvojili ga, i napravili one korake o kojima je gospodin Belkić pokušao u dva navrata vrlo jasno, vrlo precizno i tačno govoriti. Dakle, niti neko od nas treba da preuzme odgovornost za ovo, niti neko od nas treba da amnestira one koji su ove korake propustili da učine. Gospodin Lozančić kaže – zašto unaprijed sumnjamo. A zašto unaprijed neko misli da će Parlamentarna skupština BiH, kao što je to nažalost učinila u nekoliko navrata u posljednje vrijeme, ponovno prekršiti i zakone, i svoje odluke, i procedure, i sve ono na čemu treba da insistira. Ovo je zakonodavno tijelo koje donosi zakone, koje usvaja procedure, koje donosi zaključke i mi, dakle svojim primjerima pokazujemo da to treba upravo na ovakav način na koji se to radi 6 godina u BiH kršiti i ne ispunjavati. I pita gospodin, uvaženi kolega Lozančić – na šta amandmane? Amandmane na mogućnost da se ipak ne lomi preko koljena ono za šta neko treba da položi račune. Amandmane na to da se ne dozvoli da se na ovakav način blokiraju procesi u zemlji dvije godine, tri, šest, jedan mandat, dva mandata, i da zato onda treba da odgovara neko ko u ovoj Parlamentarnoj skupštini zaista pokušava da pragmatično, konstruktivno i u skladu sa zakonodavstvom BiH sudjeluje u procesima koji treba da dovedu do boljitka stanja u BiH. Dakle, mi želimo da se o svemu razgovara na način da mi svi apsolutno, bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo, poziciji ili opoziciji, brinemo za dobrobit BiH i građana BiH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Repliku ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Odgovor na repliku. Pazite, ja sam upravo govorio da je pravo svakog zastupnika da se opredijeli za ponuđena rješenja ili protiv ponuđenih rješenja. Uopće ne mislim nikog ja uvjeravati da se opredijeli za ova rješenja ili protiv ovih rješenja. To su ... odluke pojedinačno. 33 Ali sam isto tako konstatirao da je ovo najbolji primjer prijedloga koji se može i treba raspravljati po žurnom postupku. Znači, pošto govorimo o proceduri, još uvijek o proceduri govorimo, ja ne mislim nikog uvjeravati da podrži ili ne podrži ova rješenja. Znači, onda ste me krivo shvatili. A ako vi mislite da će te imati nekih saznanja više, boljih, pa da se ne možete odlučiti ... to je vaš problem, mislim ja moram reći, ovaj, jer ovo je prejasno pitanje, znači pitanje prejasno. Druga je stvar hoćemo li mi donositi odluke ili nećemo donositi odluke. Niko nama nije smetao i u ovom mandatnom razdoblju i u proteklom da pitanje Elektroprenosa razriješimo. Znači, nema ovdje, mislim, moram reći prečesto, prečesto spominjem diskusiju gospodina Kušljugića zato što je ona najkorektnija bila. Znači, nema nevinih, nema nevinih. Ali imamo u blokadi 300 miliona, mi imamo u blokadi 300 miliona, imamo u blokadi javnu kompaniju, znači i nećemo ni sada pokušati to riješiti. Ok, nema nikakvih problema. Ja ću se opredjeljivati u skladu sa svojom savjesti vjerujući, kakvu god odluku donesem, da ću donijeti odluku za dobrobit i ove kompanije i svih građana BiH.
Poslanik Boško Tomić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Ja lično mislim da danas treba da raspravljamo o hitnom postupku i zato se zalažem da se ovaj Zakon donese po hitnom postupku upravo nadovezujući se na ovo o čemu govori gospodin Lozančić – nisam siguran da ćemo bilo šta promijeniti ako idemo u redovnu proceduru, obzirom da se ovdje samo radi o jednoj stvari a to je deblokada sredstava. I ja ne mogu da nikako za one koji se bore da se sredstva ne deblokiraju, da ostanu tamo, mogu da shvatim opoziciju, to je tako logično da opozicija se uvijek bori da je što moguće manje sredstava vlasti kako bi ona na neki način bila u interesu onih koji su je izabrali ali da štiti njihov interes, a na drugoj strani u entitetima gdje se nalaze i razvojne i socijalna politika da ih dovedemo u poziciju o kojoj oni ne bi mogli da rješavaju probleme koji su pred njima. I ja to razumijem. A razumijem ljude iz pozicije koji kažu da je dobro da mi blokiramo 300 miliona sredstava bez kamata, bez ičega, čak i neke plaćate zbog toga što držite na računu, a na drugoj strani uzimamo kredite koji su po pet, šest, ili ne znam koliko posto kamate uzimaju. Sredstva od dividende su pravo raspolaganja građana BiH, odnosno kako građana Federacije tako i građana RS-a. I u tom smislu ta sredstva treba vratiti. Sredstva iz budžeta se izdvajaju u razvojne programe kroz finansiranje i privrede, privrednih projekata, kroz poljoprivredu, kroz podsticaje. Evo, mi smo juče u RS-u podijeli 19 miliona podsticaja za one izvozno orijentisana preduzeća. Prema tome, sredstva koja se iz ovoga programa dobiju sigurno neće završiti tek tako, nego će biti uložena i biti oplemenjena i vraćena u budžete RS-a, odnosno BiH. Iz tih razloga ne vidim uopšte potrebe zbog čega bismo ovaj Zakon išli u redovnu proceduru. Samo mi nije jasno kakav um i pamet donese da se sredstva blokiraju 10 godina pa nešto što je prije 10 godina koštalo desetak hiljada maraka danas je to 15 hiljada maraka. Samo inflacija je pojela ta sredstva. Potpuno nakaradno stvari postavljene, nismo postigli efekte. I da ne idemo dalje, da ne srljamo, da ne pravimo problem predlažem da se ovo rješava po hitnom postupku, na takav način da se skine blokada i da se sredstvima upravlja. Sredstvima će uvijek upravljati onaj ko ima većinu i upravljaće vlade. I ne treba na takav način da se plaše da će doći do neracionalnog i nerazumnog trošenja sredstava. Hvala. 34 _______12:29:33_______ 12:29:33
Poslanik Borislav Bojić ima repliku. Izvolite.
Neću govoriti, ovo je replika kolegi Tomiću koji reklamira podršku privrede od strane Vlade. Morao sam da reagujem iz prostog razloga, čini mi se da je privreda na koljenima. Stanje obrtnog kapitala je katastrofalno. To je ono što, ... privredni subjekti. To, ako vi mislite da će sa tom subvencijom da procvjeta privreda u RS-u, imaćemo priliku da tu vrstu podrške Vlade podobro izanaliziramo. Vidjećete da to nije, ni izbliza nije, dakle ono što očekuje privreda i uzmite samo opterećenja kad su u pitanju izdaci koje privreda ima u smislu obaveza koje ima prema državi, uzmite neoporezivi dio o kome se govorilo, kada je u pitanju RS-a. Ono što smo imali ranije, ono što danas imamo, povlačenje poteza u kojima se taj neoporezivi dio, dakle skoro pa ukine, pa se onda vrati nešto, ne dođe se ni na nivo koji je ranije bio. Tako da Boško, ipak se ja ne bih složio sa ocjenom da ta vrsta subvencija može na bilo koji način pomoć privrednim subjektima, koji kad je u pitanju stanje obrtnog kapitala i njihova pozicija dok ovdje jurišaju velike moćne strane kompanije, čini mi se da naša privreda nije u stanju da odgovori tim izazovima. Ko god dođe u realan sektor i pogleda kakvo je stanje bilo prije nekoliko godina i kakvo je danas, rapidno stanje je teže i iz dana u dan je sve teže i teže u realnom sektoru. I pogledajte analize kada je u pitanju budžetska potrošnja i ono što BiH, kada je u pitanju trošenje tih sredstava na administraciju, srazmjerno onome što mi imamo u realnom sektoru, mislim da to nije dobro postavljeno Boško, realno govoreći. Sljedeće, kad govorite o ovim sredstvima Elektroprivrede, pa vidite ovaj problem nije postao juče, što reče kolegica 6 godina je ovaj problem prisutan. I kao sad, ako to danas ne riješimo mi ćemo napraviti ogromnu štetu, a 6 godina ovaj problem stoji, 5, 3, godinu dana taman da stoji. Pa valjda je red da mi poslanici, koji nismo upućenu u problematiku kao gospodin Kušljugić, konsultujemo one koji su dobro upućeni u ovu problematiku, kako bismo i mi imali određenu vrstu stavova u vezi s tim pa da vidimo na koji će način biti raspodijeljena ta sredstva. Da li je to sve onako kako je to prezentovano, kad je u pitanju donošenje entitetskih budžeta. I na kraju krajeva, da li će biti dovoljno za, prije svega amortizovana sredstva u Elektroprenosu, da li će on moći da obavlja svoju osnovnu funkciju, da na kraju krajeva konsultujemo one koji poznaju jako dobro stanje u ovoj oblasti, da vidimo da li je dovoljno sredstava ostalo za one potrebe koje su neophodne samom Elektroprenosu. Siguran sam da niko ne želi da napravi blokadu, kada je u pitanju razvoj. To dakle nije sorna stvar. Ali da odjednom danas, ova tema koja je jedna od, ja bih rekao, veoma, veoma važi, jer slobodno ne mogu da kažem da je najvažnija ali je vrlo važna tema, na ovakav način dođe u Parlament i kaže sad ako to ne donesemo propašćemo.
Vrijeme.
Danas ako ne donesemo. Hvala. 35
Poslanik Boško Tomić, replika.
Hvala na replici koju ste mi uputili gospodine Bojiću i uvijek rado na ovakav način želim da komuniciramo sa argumentima i to uvažavam i poštujem. Možda je to i sugestija i nekim drugima poslanicima koji pokušavaju na drugačiji način to da rješavamo. I vrlo rado želim da polemišem na ovakav način sa vama. Vidite, kaže nije ništa 19 miliona. Pitajte to male privrednike, odnosno pitajte one koji se bave tekstilom, kožom i td., šta njima znači taj podsticaj. To su firme koje rade na granici rentabiliteta. Svaki podsticaj njima, ostavlja ih u životu. Ne mora značiti da će doći do novog zapošljavanja, ali će spasiti otpuštanje već postojećih radnika. Iz tih razloga smatram to opravdanim, ulaganjem mislim da su to dobre stvari. Bez toga bi sigurno broj nezaposlenih rastao. Iz tih razloga je dobra to stvar koju treba podržati i svaka nova sredstva koja se mogu u tom pravcu usmjeriti, biće jako dobra. Evo vidite sad se i u Vladi RS-a uvodi neoporezivi dio, istina on je nekad bio veći, sad je on negdje na 200,00 čini mi se maraka. Ali evo da ne raspravljamo ovdje o Vladi RS-a i o Narodnoj skupštini, da raspravljamo ovdje u Parlamentu. Zbog čega se zalažemo mi po hitnom postupku? Pa neće se ništa promijeniti ni u narednih 5, ni 7, ni 10 dana, ovdje se samo radi o Zakonu koji će deblokirati sredstva. I mislim da iz tih razloga nema potrebe da odgađamo, treba čim prije ovo riješiti. Hvala.
Poslanik Borislav Bojić, replika.
Obzirom na intonaciju načina na koji ste kazali, tačno dakle, bar ste priznali da je neoporezivi dio bio veći. To je bila značajna podrška privredi. Kao što je značajna podrška bila privredi kada su u pitanju kvote i kada je u pitanju ono što je dobila obućarska industrija i tekstilna industrija, u vezi sa tim Zakonom o kojem ste vi napravili cijelu dramu, dakle neargumentovano. Dakle, činjenica je, pogledajte kako su reagovali upravo ove oblasti o kojima ste vi govorili, kada su u pitanju prije svega ona zakonska rješenja koja su omogućila našim privrednicima da mogu, između ostalog kada je u pitanju posebno dorada obuće pošto vi poznajete tu problematiku, da im se stvore uslovi da bolje rade. Kada je u pitanju ovaj dio sredstava, pa molim vas, već se budžetima praktično planiraju sredstva. Da li su dobro isplanirana ili nisu, valja to izanalizirati. Ne može za jedan dan. Pa ne mislite valjda da ćemo sa cijelom ovom problematikom, mi kao poslanici koji donosimo ovaj Zakon, da se upoznamo u detalje. Koliko ljudi u ovoj sali poznaje ovu problematiku, uvažavajući par kolega koji su poprilično upućeni zato što su sa svim tim sektorima vezani? Postoji li potreba da ja, prije svega kao neupućen čovjek u ovu problematiku, se konsultujem s nekim koji jako dobro poznaje ovu problematiku? I budite sigurni da taj konsultant, prije svega u SDS-u postoje komisije koje se bave ovim pitanjimaj, to bila prva adresa kojoj bi se ja obratio od koje bi tražio između ostaloga da više ljudi, a više ljudi više zna da ne kažem jednu izreku koju vi znate, pa bi 36 valjalo i te konsultovati. Oni bi sigurno bili od značajne koristi kako bi se prije svega stvari postavile na način koji će biti od koristi za privredne subjekte. I na kraju krajeva, gospodine Tomiću kada je u pitanju privreda i privredni subjekti i opterećenja privrednih subjekata i pogledajte samo porez na dobit, recimo i stanje u Federaciji privrednih subjekata i stanje u RS-u. Neću sada ovdje u ovom Parlamentu da tu diskusiju otvaramo, a jako dobro znate da to stanje je potpuno nepovoljno sa aspekta privrednih subjekata RS-a. Pogledajte samo porez i obaveze i pogledajte šta se zbiva sa privrednim subjektima u RS- u. I odgovorite mi zašto prenose sjedišta u Federaciju? Zašto? Jel' zato što im je tamo povoljan poslovni ambijent? I zašto ogroman keš, koji prolazi kroz rzne tržne centre koji su u RS-u a imaju sjedište u Federaciji, odlaze u Federaciju? Nemam ja ništa protiv toga, ali mi je dakle krivo zašto privredni subjekti, odnosno privredni subjekti iz RS-a nemaju bolje uslove za poslovanje, a mi pričamo kako smo bolji dio BiH. Pa nemojte bar da se lažemo, na kraju krajeva možemo i da ne pričamo pred ovim ljudima, svi znamo kako stvari stoje kad su u pitanju privredni subjekti u RS-u i u Federaciji. Daleko teže okolnosti funkcionisanja privrednih subjekata u RS-u, prije svega zahvaljujući lošem zakonodavstvu i poziciji u koje zakonodavstvo RS-a dovodi privredne subjekte u RS-u. Poslušajte na kraju krajeva prvog čovjeka Privredne komore RS-a koji će vam jako pomno da objasni stanje privrede u RS-u i samo neka napravi komparativnu analizu sa stanjem privrede, recimo na primjeru u Federaciji.
Poslanik Slavko Jovičić ima repliku.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa ja sam već nekoliko puta, ali izgleda bez uspjeha, upozoravao kolege iz SDS-a, pa nemojte atmosferu iz Narodne skupštine RS-a prenositi ovdje. Evo da odgodimo ovo za godinu dana, a ne po 127. Šta će se promijeniti i ko će to kakve amandmane uložiti koji će biti ovdje prihvaćeni? A vi govorite danas o privrednoj situaciji RS-a, pa neće se ova sredstva uložiti u vraćanje mikrofona koje ste počupali u Narodnoj skupštini, pa ne možete ni govoriti. Niste trebali čupati i sve tamo ste trebali ovo reći a ne ovdje. Ovdje govorimo o 127. o hitnom postupku. Ako to danas ne bi usvojili, a nadam se da ćemo usvojiti, šta će se desiti ako ovo usvojimo u februaru, u martu, ne znam kad? Hoće li ijedan amandman, koji bi bio najbolji, biti prihvaćen od opozicije? Evo ja unaprijed kažem neće. Jer vi ovdje ne ulažete niti tražite da se ovo odgodi i da ide u redovnu proceduru da biste konstruktivno uložili. Vi želite da nastavite blokadu i da oni koji bi još mogli da se spase, da propadnu prije nego što vi mislite da ćete doći na vlast. Niti će oni propast, niti ćete vi doći po hitnoj proceduri kako vi mislite, biće redovna procedura, neće biti tamo 127. I zato se vi borite i nemojte prenositi atmosferu više iz Narodne skupštine RS-a ovdje, glava me zaboli kad to čujem.
Poslanik Boško Tomić, ispravak krivog navoda.
Evo, mislio sam da gospodin Bojić neće ponovo da izazove repliku, ali evo tražio je odgovor, pa samo da kažem nije dobro pričati o seljenju firmi iz RS-a u Federaciju, to bi trebali da posjedujete podatke i kažete koliko je. Ovako paušalno je jednostavno to i lako reći. Ja se sjećam u jednoj, prije 10-tak dana je bilo objavljeno, ne znam Ruska kompanija preseljava svoje 37 kapacitete iz Banja Luke u Federaciju, da bi poslije predsjednik te kompanije ili ne znam neko iz menandžmenta rekao, ne to je samo registracija firme i u Federaciji, a da ništa se ne seli iz RS-a. Prema tome, evo u RS-u ako se stvara povoljniji ambijent onda je donošenje novog zakona gdje za 3 dana možete da registrujete firmu. I to su neke povoljnosti i td. Treba težiti ka tom smanjenju, smanjenju i poreza i doprinosa, koliko je to uopšte moguće. Ali nije dobro da ovdje paušalno ocjenjujemo kako se masovno firme sele, to nisu tačni podaci i trebate imati prave podatke i vidjeti da je to potpuno neznačajan i nebitan broj. A što se tiče distributivnih centara, pa distributivni centri su mnogo složeniji problem i o njima treba stvarno da sjednemo i da razgovaramo, jer nama i ono malo što stvorimo sredstava na nivou BiH, distributivni centri odvukoše i to uzimaju od naših građana robu pod svojom markom, plaćaju za 90 dana, moraju davati neke posebne uslove, plaćaju prostor u kojem su tamo, a ta sredstva završiće van teritorije BiH, ali to nije sad vrijeme za ovu raspravu. Hvala.
Poslanik Borislav Bojić ima diskusiju.
Da, obzirom da nemam repliku samo kratko da prokomentarišem. ____________(?) [[mirkofon nije uključen]] Ne, neću, zato neću izazivati repliku ali moram da kažem nekoliko stvari kada je u pitanju porez na dobit koji ste izbjegli da kažete. Pogledajte to stanje, dakle to nije paušalna ocjena. I ne možete da kvalifikujete paušalno ocjenu i kažete može se firma registrovati za 3 dana. A kažite vi meni koliko se firmi zatvori za dan u RS-u? Da li je i to paušalna ocjena? Koliko se zatvori? Ako želite te podatke ja ću vam obezbijediti? Sljedeće, gospodine Jovičiću kad kažete da ova pitanja treba raspravljati u Narodnoj skupštini pominjete mikrofn i td. Gdje god budem bio, ma gdje god budem bio, uvijek ću da govorim onako kako, stvari kakve i jesu, bez obzira ko to sluša i bez obzira gdje se nalazio. Ako je stanje dobro ja ću da ga pohvalim, a vi to jako dobro znate da sam spreman da određene stvari kažem, ovo je uredu, ali ono što nije uredu ono nije uredu, gdje god da se nađe. Na kraju krajeva, koje su to firme? Pa gospodine Tomiću, nije isto imati sjedište, znate u RS-u i u Federaciji. Pitaje registracije po sjedištu ____________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Nemojte s mjesta kolega.
Pitanje registracije po sjedištu pitanje je obaveza gdje ta formirana firma izvršava svoje obaveze, gdje plaća i na kraju krajeva mnogo su bolji benifite kad imate sjedište, na kraju krajeva vaš šef je davno prije ovog vremena mnoge firme su bile registrovane u Laktašima i 38 Laktaši su od toga imali benifit i od toga su živjeli. Pa pogledajte šta znači imati registrovanu firmu na nekom od tih mjesta. Na kraju krajeva želim da vam kažem da sam sa više privrednika razgovarao na ovu temu i moram da vam kažem da su nepovljniji uslovi za poslovanje. Nepovoljniji su uslovi za poslovanje ako hoćete realno da sagledamo stvari, meni je žao zbog toga. Ja želim da ujednačimo uslove poslovanja i na kraju krajeva treba raditi na tome da budu jednake mogućnosti i jednake šanse za sve, tako da bismo praktično imali priliku da naši privredni subjekti mogu da ostvare ono što oni žele da ostvare, tj. da dobro posluju u RS-u. Pitanje odnosa subvencija prema domaćim privrednicima, pogledajte molim vas koliko se daje za nova zapošljavanja u nekim kantonima, a koliko se daje u RS-u. Ja ću vam za sljedeći put pripremiti detaljne podatke u vezi s tim, obzirom da sada nemam prostora i mogućnost da to pitanje otvaram. I slažem se sa vama da ovo nije mjesto niti vrijeme, niti trenutak da ovo pitanje trebamo otvarati. Ali se ne slažem da ovako krupne odluke idu po hitnoj proceduri bez mogućnosti da se podobro informišemo o svemu onome što nam spremate. Na kraju krajeva da vam kažem zašto ovoliko nepovjerenje? Pa ko će vjerovati čovječe onima koji su napravili ovu koncepciju. Na koji način da vjerujemo, iz kog razloga? Kako mislite da povjerujemo onima koji su napravili ovu koncepciju vezano za donošenje ovakvog, ko kaže da u ovom grmu ne lež neki zec koji mi ne mžemo ovog časa da primijetimo, dok ste ovako brzo krenuli na donošenje ovog propisa. Ja samim postupkom odma sumnjam da iza ovog stoji nešto. Šta? moram podobro da se uputim da bi mogao da nešto suvislo kažem, a ne da kažem nešto pogrešno pa da mi se neko smije. Hoću da spoznam dobro problematiku da bi o njoj mogao da govorim i zato mislim da ovakva vrsta procedura, kad je u pitanju sam ovaj propis, nije nešto što je prihvatljivo za bilo kojeg parlamentarca, pa i za onoga koji je dovoljno informisan o samoj problematici.
Zaključujem raspravu o prvoj tački dnevnog reda. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda Ad.2. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 09.12.2013. godine. Istog dana, dakle 09.12. dostavljen je i upućen svim poslanicima kao i Ustavnopravnoj komisiji i nadležnoj Komisiji za finansije i budžet. Ustavnopravna komisija mišljenje o ustavnom osnovu dostavila je, kod mene ovdje piše 04.12.2013. godine, a (?) To je greška
Predsjednik Povjerenstva, pa ja dajem njemu prednost, može.
Zahvaljujem se gospodinu Lijanoviću, bio je nešto brži od mene. U svakom slučaju, poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici, želim da ukratko kažem koje su impresije nakon i jučerašnje sjednice Komisije za finansije i budžet. I da izrazim, hajde da kažem, na neki način i svoje žaljenje i nezadovoljstvo povodom neefikasnosti, ja bih rekao, instanci koje su ovaj Budžet, odnosno Nacrt ovog budžeta i Budžet uputili prema Komisiji za finansije i budžet. Mi smo juče uglavnom raspravljali o principima
Kolega Kabil samo sekunda, ja ću zamoliti sve poslanike i sve u sali da zauzmu svoja mjesta da uvaženi predsjedavajući Komisije i poslanik može na miru iznijeti svoje stavove. Izvolite.
Mi smo znači juče diskutovali o principima ovog novog Zakona o budžetu za 2014. godinu i naravno, kad dobijete kasno sve dokumente niste u stanju da ih pročitate i da jednostavno kompetentno diskutujete o svim tim principima. Ali obzirom da su ispoštovani neki osnovni okvirne stvari, a to je da je fiskalni okvir zadovoljen, da su, ja bih rekao, naše obaveze prema kreditnim zaduženjima ispoštovane u okviru koji je već zadat, da su budžetska sredstva koja su odobrena za institucije BiH takva kakva jesu, ja sam insistirao kao predsjednik Komisije da maksimalno ubrzamo ovaj proces obzirom na naše obaveze države prema MMF-u i da kroz amandmansku formu koja će uslijediti poslije ovoga, sve nepravilnosti koje su se pojavile u ovome Budžetu, popravimo. Ono što me najviše iznenadilo je činjenica da je predlagač u ovom slučaju Ministarstvo finansija, odnosno predstavnik Ministarstva finansija jasno ukazao da nakon redistribucije sredstava i promjena u redistribuciji sredstava u tom finansijskom okviru koji su se pojavili, može da ugrozi poslovanje određenih institucija BiH. I moram priznati da sam bio iznenađen da se čak može ugroziti svakodnevni rad tih institucija. Naravno, nakon toga predstavnik Ministarstva finansija je rekao da se kroz jednu kvalitetnu amandmansku formu to može regulisati. Ovdje ovom prilikom, nakon glasanja koje je bilo takvo kakvo jeste a to je da je 6 članova Komisije glasalo za principe ovog Budžeta, 2 su bila protiv i 1 suzdržan, moram da izrazim svoje nezadovoljstvo u odnosu predlagača, u ovom slučaju Predsjedništva i Vijeća ministara prema samoj komisiji, odnosno prema poslanicima. Nažalost, stvara se jedna atmosfera da zbog kašnjenja, ja bih rekao, u hodogramu koji se pojavio kad je Budžet u pitanju 40
Ja ću zamoliti sve poslanike da pokušaju, evo još jednom, da saslušaju uvaženog poslanika Kabila.
da se sva odgovornost za nedonošenje Budžeta i eventualne konsekvense, ako se ne donese, prebace na poslanike, odnosno konkretno na Komisiju. Mislim da to nije tačno i bilo mi je posebno zadovoljstvo što je juče predsjednik Doma, ovog Predstavničkog doma, participirao i ukazao na sav taj hodogram koji je urađen i sve manjkavosti i propuste u sistemu donošenja Nacrta i u prezentiranju, kako prema Komisiji tako i prema Parlamentu. Znači, kroz jedan zaključak smo mi formulisali naše nezadovoljstvo, svi članovi Komisije za finansije i budžet, i ukazali da se ove stvari ne trebaju da dešavaju ubuduće. Vjerovatno će u sljedećim mandatima biti neki novi ljudi u komisijama, novi ljudi u ovim klupama, ali u svakom slučaju moramo uozbiljiti taj odnos između Vijeća ministara, Predsjedništva i konačno Parlamenta koji donosi te akte. Moram takođe iskazati svoje žaljenje i tugu kada uporedim naš Parlament sa parlamentima susjednih zemalja kada se donosi tako kapitalan, ja bih rekao kapitalan Zakon, Budžet za 2014. godinu. Igrom slučaja na kablovskoj televiziji pratim i sve više sam zainteresiran za aktivnosti Srbijanskog Parlamenta kad je u pitanju budžet. U tom Srbijanskom Parlamentu vidio sam ministra koji je u izuzetno teškoj poziciji i sve poslanike koji tako detaljno i kvalitetno postavljaju pitanja po svakoj stavci institucija Republike Srbije, pa sam jednostavno postao malo i zavidan, kako ljudi analiziraju sve stavke budžetskih korisnika. Postavio sam pitanje da li takva jedna interaktivna komunikacija između izvršne vlasti i zakonodavne vlasti može ikada da postoji u BiH i da li ćemo uvijek biti dovođeni pred svršen čin. Kad kažem svršen čin, jer smo limitirani međunarodnim institucijama, limitirani našim neaktivnostima i što je najgore, prebacivanje uvijek svih odgovornosti na jednu grupu ljudi, a to su parlamentarci. Ja ne mogu prihvatiti tu odgovornost gdje se stvorio jedan spin da oni koji imaju najveće plate, a to su parlamentarci koji sjede ovdje, ništa ne rade, a ja puzdano znam da niti imamo najveće plate i da svoj posao, ja bih rekao, i suviše civilizirano odrađujemo. Gledajući Sabor Hrvatski, gledajući Crnogorskui Skuštinu, gledajući Skupštinu u Srbiji, mislim da poslanici koji se nalaze, pa i članovi iz raznoraznih komisija, moraju imati mnogo proaktivniju funkciju i moraju, ja bih rekao, na najbolji mogući način uticati da se određeni procesi, a to je u ovom slučaju Zakon, donese u najmanju ruku u pravo vrijeme. To bi ja, ja bih rekao, jedan kratak uvod, sigurno će biti jako puno diskusija, biće jako puno diskusija oko stavki koje su nekome skresane, nekome su vraćene i nadam se da ćemo u ovom cijelom interaktivnom procesu dobiti najkvalitetnije odgovore od ministra finansija i relevantnih ljudi institucija. Hvala.
Prije nego što bilo kome dam riječ u skladu sa članom 67. stav 3. prinuđen sam da dam pauzu, jer nemamo kvoruma za rad, tako da kad već dajemo pauzu iskoristite je možda i za ručak, 45,00 minuta pauza, a nastavak u 13,45. 41 [[PAUZA]] 14:11:35 -----14:11:35------------- Dame i gospodo poslanici, stručne službe i ostali prisutni molim vas da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo sa radom. Za diskusiju se prijavio poslanik Beriz Belkić, izvolite kolega Belkiću.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ne znam u ovako relaksiranoj atmosferi ima li smisla o ovim ozbiljnim stvarima govoriti, ali evo ima, što kažeš. Dakle, što se tiče poslanika SBiH mi nećemo podržati principe ovog Zakona iz sljedećih razloga, prije svega naravno to je ništa novo, standardna praksa, ne vidim predlagače, iako je vrlo teško utvrditi ko stoji iza ovog rješenja koje smo dobili. Naravno, poznato je da su predlagači, da je predlagač Predsjedništvo BiH, ali je nepoznato koja parlamentarna većina, odnosno ko daje podršku ovom Budžetu, tako da je vrlo teško dobiti odgovore, ne zna čovjek koga da pita za pojašnjenja i td. Ali evo da se ja vratim na ono o čemu mi danas raspravljamo, dakle o principima. Prvi princip koji bi trebao ispoštovati je princip blagovremenosti, on nije ispoštovan, ne trebamo o tome govoriti. Evo smo dobili i informaciju iz Vijeća ministara koje objašnjava kako je stvar tekla kod njih, međutim Ustav BiH jasno propisuje dva roka 15. novembar, 15. oktobar, odnosno 15. oktobar i 15. novembar, ni jedno nije ispoštovano. Drugi princip bi trebao da bude, da Budžet obezbjeđuje nesmetano funkcionisanje institucija koje se finansiraju iz njega, nepoznato je da li je ovaj princip ispunjen iz prostog razloga što se ne vidi uporedba programskih ciljeva, odnosno strateških ciljeva korisnika Budžeta i iznosa cifara. Iako smo kao novinu ovaj put i ja to pozdravljam, dobili kako se to stručno kaže, odnosno pravilno kaže, zahtjeve budžetskih korisnika u programskom formatu. Dakle, to je stvar koja je dobra i ja je poštujem, međutim bilo bi dobro da je Budžet koncipiran na ovaj način, odnosno da možemo vidjeti koliko on ide u pravcu valoriziranih programskih zadataka. Naravno, ovo je nova praksa pa ne treba se iznenaditi kad vidite da je strateški cilji ovog Parlamenta unaprijediti životni standard naroda i građana BiH, što je jako dobra stvar, ali bojim se da ovaj Parlament nema mehanizama, niti sredstava za bilo kakvu aktivnost koja bi poboljšavala standard građana, izuzev donošenje zakona i td. koji mogu pomoći, naravno, ljudima ali direktno ne. Dalje, transparentnost apsolutno je upitna i ona je u direktnoj vezi sa ovom blagovremenešću da ljudi nisu apsolutno bili u situaciji da stvari vide. Postavlja se pitanje šta su ustvari ciljevi Budžeta? Jednostavno preživljavanje koliko sam ja mogao razumjeti i na neki način dolazi pitanje i realnost planiranja, jer ako krenemo od toga da je nekoliko ljudi u ovoj zemlji nosioca funkcija ministar entiteta i td. utvrdilo Globalni okvir fiskalnog bilansa i politika za sredoročno razdoblje i tačno te granice utvrdilo, ovaj Parlament nema tu šta mnogo pričati. Ali i u toj cijeloj situaciji budžeti entiteta rastu, a državni Budžet na neki način ipak za nekih tridesetak miliona je niži i manji koliko sam ja mogao zaključiti u odnosu na prethodni. 42 I na kraju utisak je da ove godine nekakva filozofija ili principi ili koncept načina usvajanja budžeta, budžeta u BiH pa uključujući i ovoga mogao bi se okarakterisati na sljedeći način, da je on, da su budžeti ove države kreirani u cajtnotu, da tako kažem u cajtnotu, te dužničke, da tako kažem, ovisnosti i pokušaja da se ispune zahtjevi onih koji nam daju te stvari i da se koristi ona filozofija otvaranja dječije kasice drugog, trećeg januara nakon dočeka nove godine kad se sve potroši onda se pribjegava otvaranju i dječije kasice, što potvrđuje i ovo maločas o čemu smo govorili, dakle i ova akumulirana amortizacija. Evo, ovaj, to je ono zbog čega mi nećemo podržati principe ovog Budžeta. Hvala lijepo. I ja predlažem praktično, pošto je najavljeno da će biti od jedne političke partije devedesetak, stotinu amandmana, pa i drugi ne zaostaju za tom cifrom ja predlažem da, ali nemamo, ne znamo ko može, nemamo predlagača da se ovo povuče i da se brže bolje uz pomoć Vijeća ministara to sve što najavljujete ispravi i da za tri dana dobijemo ono za što ćete dići ruku kao parlamentarna većina. Teško ćete to amandmanima popraviti i sumnjam da bi država i ove godine mogla dobiti budžet, ali eto imamo privremeno finansiranje do konca marta pa može polako. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Amir Fazlić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo ja ću početi svoju diskusiju takođe sa jednim pitanjem a ono, a ono proističe iz diskusije ljudi ispred Ministarstva finansija koji su obrazlagali nama članovima Komisije za finansije i budžet predloženi Budžet, iako je formalni prdlagač Predsjedništvo, a znamo ulogu Vijeća ministara u predlaganju i znamo ulogu Predsjedništva u predlaganju budžeta. Tad je bila jedna konstatacija od kolega koga ne vidim ovdje danas, da jedno pitanje je bilo ovako, jedna sumnja, da predviđeni od 950 miliona neće biti dovoljan da isfinansira sve ono što je potrebno državi BiH, znači od institucija i svih onih nadležnosti koje država BiH ima. Tako da ja odma izražavam svoju zabrinutost i jednu sumnju da će Klub SDA ukoliko ne dođe do određenih korekcija u ovoj drugoj fazi podržati ovaj Budžet, s obzirom da je Globalni fiskalni okvir od 2012. do 2016. zamrzao rast državnog budžeta na ovaj, na ovu sumu od 950 miliona plus vanjski dug. A po zakonu znamo da se mora svake godine revidirati Fiskalni okvir i dobili smo informaciju da je revidiran, ali nismo dobili potvrdu da u tom revidiranju, revidiranju Fiskalnog okvira da je državni budžet išta povećan, a znamo da su budžeti entiteta rasli. Budžet Federacije je rastao za određeni procenat, ali i Budžet RS-a. Ono što mene ovako, što moram priznati kao poslanik i član Komisije za finansije i budžet to je, to je ovaj tajming koji imamo i evo na bazi toga ja sam i predložio na Komisiji za finansije i budžet da dobijemo jednu hronologiju dešavanja, putovanja ovog akta. Znači, kad je Ministarstvo finansija, kad je Fiskalno vijeće sjelo, kad je Ministarstvo finansija uputilo Vijećeu ministara, kad je Vijeće ministara Predsjedništvu i kad je Predsjedništvo vratilo u Parlament. Već se stvara jedna slika da je Parlament i poslanici da su jako odgovorni za nepoštovanje ovog roka koji je evo MMF zacrtao i o kome se ovih dana dosta govorilo, a to je taj 09. decembar, iako ja nisam vidio taj akt, jer po našem zakonu je to do 31. decembra. Znači, iz ove hronologije vidimo, a poznavajući i ... koje nam definiše Zakon o budžetima, vidimo da je odma od starta došlo do odstupanja ovih termina i normalno to je lančano se vezalo i na Predsjedništvo i na sve ostalo, tako kad bi utvrđivali lanac, ovaj lanac odgovornosti svi su pomalo odgovorni. Ali i mi iz opozicije bi mogli reći parlamentarna većina je ovo mogla malo bolje uraditi, mogla tražiti 43 odgovornost od svojih prvih ljudi, od entitetskih premijera, od Vijeća ministara, Ministarstva finansija, pa na kraju krajeva i Predsjedništvo je ga dobilo u zadatom roku ako je prekoračilo rok podlijegalo bi ovdje kritici kao i ovi prozvani koje sam ja ovdje nabrojao. Ono što moram također priznati i zamoliti, juče je na Komisiji za finansije smo imali primjedbu od jednog člana Komisije, koji je jako aktivan, na tekst na veličinu slova, na format kako je ovo rađeno, zaista kolega je donio lupu i pokazivao nam simbolički kako pokušava doći do određenih podataka, evo kolega je ovdje. Ovaj, vjerujte da ja ni s lupom nisam mogao ući u analitiku ovog Budžeta, a nismo imali ni vremena. I pazite, ovaj saziv se evo (?) nije uključen mikrofon pazi ne znam da li je s godinama, ali znam da je aktivan kolega i da ima dobre diskusije bez obzira što je iz stranke s kojom mi vrlo često ovaj, polemišemo. Ovaj, ali zaista, zaista evo ovaj četvrti puta mi dobijamo budžet i ne možemo kao poslanici da se uključimo u onom stepenu u kome je naš predsjednik Komisije Kabil, poredeći Parlament Srbije i kako to oni tamo rade i druge parlamente, da mi ne možemo kao poslanici da odgovorimo svom zadatku i da zaista analitički priđemo analizi ovog dokumenta koji je najbitniji za BiH. Stoga smatram da i pored amandmana koje će SDA usvojiti, a s obzirom na raspored i broj ruku koje ima parlamentarna većina, da mi nećemo moći nešto napraviti u konkretnom smislu na poboljšanju budžeta, ali me jako interesuje da li su ove primjedbe od strane Predsjedništva ugrađene u ovaj tekst Budžeta koji smo mi dobili. Znači, volio bih da znam da li jesu, da nam ministar finansija izađe i kaže tačno po primjedbama, ovako kako su nabrojane, da bi mi to mogli kod izrade amandmana pronaći, uvjeriti se i blagovremeno reagovati. Smatram, pošto je najvjerovatnije da će doći do izbora, jer mi u opoziciji smo se zalažemo za izbore, žalosno je što nećemo imati priliku da, ovaj saziv jel', možda će neko imati priliku da analizira ovaj Budžet, ali smatramo da je ovo jako neodgovorno, da se maltene za 48 sati traži saglasnost ovog Parlamenta, saglasnosti ovih poslanika koji sutra moraju odgovarati pred građanima zašto su digli ruku za neke stavke, a nismo u mogućnosti da ih izanaliziramo i čak da ih primjetimo, uporedimo, vidimo u izvršenju sa prošlom godinom. Takođe bih volio da znam kakve su posledice, jer kažu na Komisiji za finansije nam je rečeno što prije donesemo budžet prije će biti odblokirana ova sredstva MMF-a. Šta to zanči što prije? Volio bi odgovor od ministra finansija. I je smo li mi već zakasnili i ako smo, ako je odgovor da jesmo zakasnili onda to podliježe i odgovornosti. Građani ove zemlje moraju znati ko je odgovoran za kašnjenje u donošenju budžeta. Toliko.
Zahvaljujem. Diskusija uvaženi kolega Mladen Lijanović Ivanković, izvolite. 44
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo Proračun institucija BiH kronologija njegovog donošenja, evo ovdje smo dobili i dokument koji kaže da nije ispoštovana Zakon o financiranju institucija BiH i da je kašnjeno tu sa dostavom svega, pa tako da smo i mi sad tu dovedeni na svršen čin, ali mislim da mi ovdje u Parlamentu trebamo donositi strategiju i globalne, globalnu politiku a i, a ovim sitnim raspodjelama trebamo vjerovati ljudima koji su ovo radili a ima i revizija koja će nam to pokazati. Dakle, procedura je kašnjena, a principi Proračuna ovaj dio Fiskalnog okvira od 950 miliona je ispoštovan, zašto sam ja i glasao za Fiskalni okvir i da javna potrošnja na nivou države ostane na istom i s tim sam zadovoljan. Međutim, ono što jeste, nisam zadovoljan sa stanjem u BiH, rad institicije i firme, poduzeća se ogleda na kraju u rezultatima, ako nema rezultata sve je uzaludno. Nažalost BiH i njeni građani nemaju rezultata kad je u pitanju rast, razvoj i napredak, BiH kada je u pitanju vanjski svijet, dakle ne ispunjava uvjete preduzete i preduzete obaveze kad je u pitanju evropski put, NATO savez, kada je u pitanju unutarnji, unutarnja ekonomija država BiH, odnosno sve institucije na nivou države BiH glavne ekonomske politike, ekonomisti to vrlo dobro znaju, fiskalna, monetarna, vanjsko- trgovinska, politika dohotka i doprinosa tri su u rukama institucija države BiH, odnosno Vijeća ministara. Od fiskalnih politika ja sam samo za ...treću godinu jedna fiskalna politika je bila akcize na pivo, koliko se ja sjećam. Monetarna jeste takva kakva jeste, vanjsko-trgovinska pokušavalo je se zaštita domaće proizvodnje, međutim očito ništa se nije uradilo. Dakle, institucije države BiH nisu dale odgovore, tu najodgovornijim smatram Vijeće ministara i parlamentarnu većinu koja to podržava, jer alat u rukama je Vijeća ministara, mi bi to kao parlamentarna većina koje podržava trebali u tom pravcu da se vodi, a mi kao Parlament i ne možemo i nisam za to da mi vodimo ekonomske politike. Prema tome, posebno kad je u pitanju evo jedan segment, par puta sam ja tu ukazivao, poljoprivreda i ruralni razvoj zbog ne formiranja agencije za platni promet na nivou države BiH ili sustava za plaćanje na nivou države s kog možemo crpiti sredstva EU za poljoprivredu i ruralni razvoj u 2014. godini BiH je izgubila 25 do 30 miliona eura sredstava na koji ne može aplicirati, a imali smo pravo, sve zbog neodgovornog ponašanja prije svega Vijeća ministara, a dakle i politika na nivou države petorke, šestorke i onda smo izgubili 45 miliona sredstava iz evropskog fonda. I zbog toga ja predlažem u Proračunu zbog krivnje institucija BiH, dakle bruto plaće i naknade kod 161100 – 529.000.694, ja sam za to da se kompletno to umanji za 10%, taj segment neće ugroziti rad institucija BiH samo će ukazati na one koji su radili i dobijali plaću za ono što su trebali da urade da nisu dobro odredili svoj posao. A ova sredstva treba da se prebace u tabelu Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa poticaji za poljoprivredu i ruralni razvoj da se to realizira preko entitetskih ministarstava poljoprivrede, to je nekih cirka 52 miliona. Dakle, ono što smo oduzeli praktično poljoprivredi i ruralnom razvoju zbog čega smo u Parlament, Vijeće ministara a na neki način institucije ostale na nivou države direkt oduzeli da to vrate ljudima. E u tom pravcu ću ja i nastojati da podnesem amandman u narednoj fazi i zaključujem dakle da okvir koji jeste 950 miliona to je uredu, s tim što treba ovaj dio sredstava rasporediti na jedan drugačiji način. Još bi samo htio kazati da zbog ove odgovornosti BiH već duže vrijeme, aj u posebno u zadnje tri godine registrirana nezaposlenost Agencija za statistiku BiH 2011. – 529.994, 2012. – 545.508, 2013. – 554.000, dakle nezaposlenost nam raste, zaposlenost u realnom sektoru čak pada, a u ovim institucijama ostaje. I zbog toga isto predlažem ovaj dio, dakle da moramo tu dati oduška, izjednačiti odgovornost svih, a prije svega mi na državnoj razini smo odgovorni većim dijelom za ovaj dio jer ne koristimo alate i politike koje imamo u rukama na dobrobiti svih građana. 45 Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija, sljedeći se javio uvaženi poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo ja sam priliku da juče na Komisiji nešto detaljnije raspravljamo kada su u pitanju bili principi gdje smo mi iz SNSD-a podržali te principe računajući da ćemo kroz amandmane uticati na određene korekcije kako bi smo došli do što je moguće kvalitetnijeg budžeta. Prije svega moram reći da smo zadovoljni time što smo se zadržali u okviru koji je 950 miliona koji je ranije predviđen, zadovoljni u mjeri da se nije išlo i pored pritisaka pojedinaca koji su pokušavali da se to na neki način poveća nije do toga došlo nego se došlo, zadržalo se na tom okviru. U unutrašnjoj preraspodjeli sigurno da nismo zadovoljni zbog toga ćemo i uložiti određene amandmane. Ajde da kažem da je spoljni dug naš 846 miliona od čega na Federaciju otpada 555, na RS 285 što je za RS povećanje za samo 4%, dok je za Federaciju 9, a ukupno za BiH povećanje 7%, ovo govorim i zbog nekih drugih razloga da se stalno govori kako to drastično se povećava zaduženost na nivou, posebno na nivou RS-a, tako da ukupan budžet je povećan ipak za nekih 3%. Dobro je to što je zahvaljujući i revizorskim izvještajima i ovdje našim zaključcima Parlamenta što je Savjet ministara i Predsjedništvo predložilo da se smanje određeni troškovi, pa tu prije svega mislim na troškove i telefonske i poštanskih usluga, gdje su sad u odnosu na prošlu godinu 88%, putni troškovi su 91%, zatim izdaci za gorivo i mazivo 92, troškovi zakupa 88. Ovo govorim da ovdje još uvijek ima rezervi i da nije u dovoljnoj mjeri ovo išlo, išlo ka sniženju koliko je to objektivno i moglo, jer ovdje i postoje rezerve posebno kada su u pitanju zakupi prostora koji se kreću blizu 30 miliona. A to posebno sad kada posmatrate Ministarstvo odbrane ono za ovu godinu predviđa povećanje zakupa prostora za 181%, a ne vidim razloga čini mi se da ako iko onda Ministarstvo odbrane ima viška prostora kroz kasarne i kroz druge objekte i ja ne smatram da svi trebaju biti u centrima gradova, da se može obavljati, da svoje funkcije mogu obavljati i u drugim manjim mjestima. Prema tome takve stvari su neprihvatljive. Mislimo da, za nas je neprihvatljivo i povećanje Ustavnom sudu za 14%, Tužilaštvu za 25%, ovo oko Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice volio bi da mi se to razjasni, do 184% zbog čega je došlo, vjerovatno da je zbog nekih grantova, tako da pretpostavljam da je to jedan od razloga. Ili Agencija za korupciju povećanje za 20%, moram reći da kroz izvještaj ovih institucija koje sam nabrojao nisam primjetio da su nešto imali pojačane aktivnosti, da su obavljali svoje zadatke sa nekim posebnim naporima pa im je trebalo dodatna sredstva. Ono što se, u čemu se dalje mi iz SNSD-a ne slažemo to je povećanje broja zaposlenih, ovdje sa 30.06. na nivou institucija BiH zaposlene su 22.011 lica, dok je predviđeno za, sa 31.12. – 22.543 lica ili 532 lica više nego što je to u ovoj godini. Stalno govorimo o nekoj štednji, o nekoj vrsti smanjenja tih troškova, a na drugoj strani vidimo to zapošljavanje. Istina to kad posmatrate pojedinačno u 70 institucija negdje ima 1, 2, 3, 5 i td. a na kraju se ipak skupili da je to 532 lica i mi smo baš oko toga juče imali i žestoku raspravu kad je u pitanju da li je ovaj Budžet razvojni ili je potrošački. Ja i dalje stojim na tome da ovaj je Budžet u dobroj mjeri potrošački i da njega treba kresati, a da se razvojni budžeti nalaze na nivou entiteta i na, i zrazvojni i socijalni su na nivou entiteta. Rezerve postoje, posebno u Ministarstvu odbrane iako je manji budžet za 2%, ja mislim da se još tu može smanjivati, 10 hiljada vojnika smatramo mi u SNSD-u da je previše i da 46 to treba svesti na neku realnu mjeru, a te vojnike i kvalitetno obučiti i obući da budu sposobni da idu u mirovne misije. Zahvaljujem se. -----14:37:48-------- 14:37:48
Riječ ima poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Juče na Komisiji za finansije i budžet, poslanici SDA ili članovi Komisije ispred SDA precizirali su stav na način da neće podržati predloženi Budžet za principe Zakona o budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH za 2013. godinu u odnosu na Budžet za 2013. godinu nisu popravljeni u onom smislu o kojem smo mi sada govorili, a tiče se Globalnog fiskalnog okvira, odnosno zamrznutih sredstava za finansiranje države BiH na nivou 2008. godine. Mi smo tada, negdje lani u ova doba, istakli da je Globalni fiskalni okvir baziran na nezakonit i netransparentno usvojen za period 2012-2015. godina upravo samo iz tog razloga što su sredstva za finansiranje države BiH u narednm periodu zamrznuta na nivou iz 2008. godine. Posljedica takvog našeg principijelnog stava je bila da smo mi kao stranka faktički istjerani iz parlamentarne većine, smijenjeni su naši ministri i ista se stvar dešava i danas kad je u pitanju predloženi budžet, količina sredstava i mi mislimo da to nije dobro za državu BiH, da je ovaj Globalni fiskalni okvir donesen isključivo sa ciljem da slabi državu BiH, paralizira njen rad obzirom na obaveze koje BiH ima na evropskom i NATO putu. U istom periodu i prošle i ove godine rastu budžeti entiteta. Najmanje što je Fiskalno vijeće trebalo da uradi ove godine, to nije učinilo, jeste da koristeći član 11. Zakona o Fiskalnom vijeću revidira Globalni fiskalni okvir, vidi mogućnost proširenja i da na takav način stvori određene preduslove da u ovoj godini Budžet institucija BiH ima više sredstava i da može da faktički servisira sve ove obaveze koje treba da servisira kroz institucije države BiH. Budžet države se tada vratio na 2008. godinu iako smo i tada već imali u periodu znači od 2008. godine do danas već izgrađeni novih 15 institucija, a evo ponavljam još jednom, od tada pa evo do danas rasli su budžeti entiteta nekad ili često sa obrazloženjem da se isključivo taj rast ogleda u povećanju otplate vanjskog duga. Međutim, bili smo svjesni da su izdvajanja za plaće i naknade u vladama entiteta daleko povećane u odnosu na onu startnu poziciju što se evo nije dešavalo u Budžetu države BiH. Pa evo i prije nekoliko sati, jel bili smo svjedoci da kroz izmjenu Zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije pokušava se i na takav način da se dograde određena sredstva u budžetu entiteta i ne treba biti previše pametan pa vidjeti na koji se način ta sredstva u budžetima entiteta koriste. To je znači bio jedan od osnovnih razloga zbog kojih smo mi i prošle, a evo i ove godine na takav način ćemo postupiti i da nećemo podržati principe predloženog Budžeta. Kroz diskusije i na Komisiji, a i ovdje evo u par navrata, kad su entiteti u pitanju, govori se o prostoru u kome se odvija život. Evo izgleda u BiH da Vijeće ministara, odnosno ovaj Parlament nisu zaduženi za život građana, ne znam onda za šta su zaduženi, očito da se taj život odvija na nižim nivoima vlasti, pod znacima navodima, znači govorim, prenosi navode kolega koji su to govorili. Međutim, zaboravlja se reći da entiteti nisu zaduženi samo za servisiranje, da obezbijede 47 socijalne i druge kategorije kroz svoj okvir rada, već su zadužene i nisu zadužene da samo upošljavaju ljude u administrativnom sektoru, zadužene su i da poprave stanje u realnom sektoru. Evo ja postavljam pitanje šta je učinjeno od strane entitetskih vlada da realni sektor zaživi i da imamo investicije, da imamo nova radna mjesta koja bi punile, ne samo budžet entiteta već i Budžet države BiH. Znači, Parlament države BiH, odnosno Vijeće ministara stavilo se u ulogu servisa entitetskim vladama. Oni tamo zakukaju fali nam toliko miliona, de nam to malo iz države prebacite, parlamentarna većina se malo okrene oko sebe i pronalazi rješenja kako da taj manjak u entitetskim budžetima namiri. I onda kad počnemo priču, ovdje mi koji realno gledamo na jačanje države BiH odnosno kad pogledamo malo planirani Budžet, složimo se sa onima koji kažu da im fali sredstava da bi institucije države BiH mogle funkcionisati. Znači, nesporna je činjenica da bi Tužilaštvo i Ustavni sud izvršavali svoje obaveze u punom kapacitetu i sa kadrovski i materijalne strane mogli da odgovore obavezama, da im je ovo što je planirano nedostatno za jednu takvu aktivnost, Ministarstvu odbrane i da ne pričam. Znači, puna su nam usta priče o Ministarstvu, o Oružanim snagama, a kad trebamo iznaći sredstva da te Oružane snage funkcionišu na način kako funkcionišu u svim normalnim zemljama svijeta onda im uskraćujemo sredstva. Kada u ovom Parlamentu donesemo Strategiju o povratku onda zaboravimo obavezu da trebamo planirati određeni dio sredstava da bi se ta Strategija mogla implementirati na terenu. Da je Izborna komisija decidno rekla šta joj u ovom momentu fali da bi ona u punom kapacitetu mogla da provede izborni ciklus 2014 godine. I znači niz nekih drugih stvari koje, po mišljenju nas u Klubu SDA, ne može se iz unutrašnje rezerve preraspodjelom samo pokriti, već treba se proširiti budžetski okvir da bi sa nekih dodatnih 50-tak miliona mogli i ove obaveze da planiramo i da institucije s ovim budžetima, sa takvim budžetom, mogu da odgovore na način da ispune planirane obaveze, kako iz sada već, jel' sa novim uvećanim sredstvima za finansiranje. Iz tih razloga Klub SDA će takođe u ovom, u drugom čitanju, ukoliko nam to dozvolite prošli put smo imali tri sata, ja bih vas zamolio da sad barem imamo 4 sata da napravimo, napišemo amandmane, ali će ovi naši amandmani ići u tom pravcu da ovaj budžetski okvir bude proširen. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice. Htio bih na početku reći da makroekonomski okvir za Proračun institucija BiH, a i entiteta koji su već usvojeni ne nudi neka velika očekivanja u vezi sa ekonomski oparavkom za narednu godinu. Međutim, ono što je najvažnije trebalo bi osigurati koncept razvoja u kome reindustrijalizacija poprima značaj i rast, ekonomski rast vođen izvozom, postaje dominantan koncept rasta. Domaća potrošnja je niska, a jedino izvoz podstaknut ekonomskim oparavkom, prije svega u EU, trebalo bi da bude generator rasta u narednoj godini. U tom smislu je interesantno i pitanje kako se vode politike javne potrošnje u BiH čiji je koncept još započet u vrijeme eskalacije svjetske ekonomske krize, dakle još su vlasti 2008. i 2009. godine pokrenule aktivnost da to bude izbor ka stand by aranžmanu sa MMF-om. Pri tome svjesno ili nesvjesno zanemarene su druge opcije, odnosno njima nije dat prioritet, opcije npr. povećanja poreza, prije 48 svega PDV-a čemu su pribjegle mnoge zemlje u Evropi u okruženju. Dalje, nije dat prioritet prodaji državnog kapitala, čemu su takođe pribjegle mnoge zemlje koje su se našle u oštroj krizi u ovom periodu. Dakle, koncept izbora odnosno oslonca na stand by aranžman sa MMF-om bio je izbor ekonomskih politika koji se sve do danas provodi. I taj koncept proglašavati danas promašajem ili proglašavati dužničkim ropstvom i td., izgleda u najmanju ruku veoma, veoma adoloscentnim pristupom, pristupom dakle koji jednostavno nije zreo. Valjda nismo znali u šta se upuštamo pa sada kritiziramo to u šta smo došli. Ja i dalje i želim ispred Kluba SDP-a to da istaknem, smatram da je to bio najbolji izbor i da mi moramo istrajati na tom konceptu. Znači, strukturalne reforme, reforme koje su potrebne u okviru stand by aranžmana uz podršku kredita koji taj aranžman daje. To je za BiH kao malu otvorenu ekonomiju bio najbolji izbor. Mnogi bježe od aražmana sa MMF-om zbog toga što ih on prisiljava na reforme i praktično im daje određeni diktat. Ja smatram da zadržavanje aražmana sa MMF-om predstavlja jednu snažnu garanciju da će u BiH biti provođene reforme kontinuirano u okviru tog aražmana. I mislim da je to dobro za razvojne potrebe BiH, za stvaranje ambijenta u kome će se poboljšavati poslovno okruženje, investicije, radna mjesta i td. I u tom kontekstu promatram i ovaj Proračun institucija BiH. Mislim da smo imali baš na liniji tog aražmana dobre javne politike Proračuna i da smo imali posebno na nivou institucija dobre osnove i dokumente za stabilan Proračun institucija BiH. Tu prije svega mislim na dokument Okvirnog budžeta DOB. To je dokument koji je davao sigurnost, stabilnost Proračunu institucija BiH i dok su entitetski proračuni opterećeni velikim deficitima, Proračun na nivou institucija BiH je pokriven, mada nema rasta rashoda odnosno prihoda, ali je za to stvoren dovoljan prostor da se racionalizacijama, prije svega na liniji nalaza Ureda za reviziju i naših preporuka, koje su na osnovu toga uslijedile, osigura razvoj institucija BiH. I mi pokazujemo, evo protekla godina 2013. godina, pokazala je da je Proračun iz 2012. godine za 2013. godinu bio dovoljan za razvoj institucija i da nije bilo razloga za onakva pesimistička gledanja i na zahtjeve za proširenje tog okvira. Mislim da je situacija i danas slična.
Kolega Domazet, samo da dam jednu instrukciju. Dakle, svi oni koji nisu poslanici molim da napuste poslaničke klupe. Izvolite.
Dakle, mislim da u daljem povećanju efikasnosti korištenja javnog novca u institucijama BiH imamo dosta prostora, a i ovaj Proračun je veliki doprinos tome jer je zasnovan na načelima strateškog planiranja. Mi imamo ovdje dakle i ciljeve koje pojedine institucije nose, imamo programe, imamo resurse za to ljudske, finansije i druge, i mislim da je to korak dalje u napretku u vezi sa pripremom Proračuna institucija BiH. Želim da izrazim žaljenje da ovaj Proračun nije donesen u rokovima koji su utvrđeni sa MMF-om za, kao rokovi za doznaku 5. tranše stand by kredita i mislim da je tu Predsjedništvo trebalo mnogo više da bude na liniji udruženih napora da se održi rok od 09. decembra, jer pored toga što su rokovi za dostavu Nacrta proračuna bili probijeni, u Predsjedništvu je bilo dovoljno vremena da se u ovim rokovima obave sve aktivnosti za pripremu Prijedloga i da na taj način izbjegnemo teške posljedice koje se sada mogu očekivati zbog probijanja ovih rokova. Ne vjerujem i nisam siguran da je vrijeme utrošeno rezultiralo nekakom dodanom vrijednošću, čak mislim da je onaj koncept koji je Vijeće ministara utvrdilo sada poremećen i da će ga trebati kroz 49 amandmane jako redigovati, korigirati i dovesti ga na nivo onih potreba, onih rješenja koja su bila data u Nacrtu koje je utvrdilo Vijeće ministara. Dakle, govoreći o načelima Zakona, vrlo teško se držati nekih standardnih putokaza šta su načela i kako se njih pridržavati, mi smo se zadržali na ovom nivou i kao Klub SDP-a mi ćemo podržati, dakle načela ovoga Zakona, a u amandmanskoj fazi ćemo biti vrlo aktivni u predlaganju amandmana kojima ćemo rješenja Proračuna u maksimalno mogućoj mjeri približiti Nacrtu koje je dalo Vijeće ministara BiH. Zahaljujem na pažnji.
Zahvaljujem, tri replike. Prva, poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Vrlo kratko, jer poslanik Domazet je na neki način dobar dio svog izlaganja posvetio komentaru argumentacije koju sam ja ovdje iznosio.Tačno je da smo mi u mandatu 2006.-2010. u situaciji o kojoj ste Vi govorili, pribjegli ovoj varijanti, dakle od prihvatanja podrške MMF-a i u izbornoj godini mi smo žestoko kritikovani zbog toga i budući izborni pobjednici su najavljivali da će oni prekinuti te aranžmane i tu praksu. I naravno sada je i SDP sazreo u međuvremenu i prihvata ovo kao jedno od mogućih rješenja. U većini diskusije se potpuno slažem. Međutim, ovaj put želim i za buduće replike i za buduće, različito gledanje na neke stvari, istaći jednu činjenicu. Dakle, Stranka za BiH koja je učestvovala u vlasti u mandatu 2006.-2010. je kažnjena od strane građana i mi smo izgubili izbore i vjerovatno i zbog nekih stvari o kojim se ovdje govori. Pobjednici su najavili apsolutne promjene, programsku koaliciju, novi duh i td. Izvolite gospodo to uradite. Ja se samo iskreno nadam da birači i građani će se isto ponašati kao što su i 2010. godine prema Stranci za BiH, da će se tako ponašati i prema izbornom pobjedniku iz 2010. godine SDP-u. Hvala lijepo.
Poslanik Amir Fazlić, replika.
Pa evo pod okriljem replike, uvaženom profesoru Domazetu, mada se u mnogim stvarima slažem sa nekim njegovim konstatacijama, ali neke mi nisu jasne i želio bih da repliciram i da dobijem pojašnjenje. Prvo, da je ispravna politika zaduživanja kod MMF-a, profesor je to objasnio, pojasnio u ime SDP-a zašto, kako, a u nas se vode dileme, polemike, polemike su u svijetu, u svjetskoj ekonomiji, u evropskoj ekonomiji, da li je to ispravno ili ne, pa profesor je malo više u tim vodama, volio bih malo pojašnjenja tu. Da li je to baš ispravno i u uslovima kad u BiH imamo veliki procenat sive ekonomije, znači uz jednu finansijsku disciplinu, disciplinu svih nas u BiH, može se doći do sredstava i do povećanja Budžeta i neke stvari oko zaduživanja, vjerovatno i otlonuti. 50 Druga konstatacija, kaže Budžet je zasnovan na načelima strateškog planiranja. Ovako lijepo zvuči strateško planiranje, kad mi kažemo, ali Bogami su u BiH, kantonima, Federaciji, entitetu RS-u i mnogim drugim, mnoge strategije pale. Zato me interesuje, znači nisu uspjele te strategije što mo planirali. Zato me interesuje ovo strateško planiranje, šta je profesor na tome mislio. I ovdje se slažem s njim, kaže Predsjedništvo je trebalo malo više aktivnosti da ispoštujemo ovaj rok do 09. Ja baš u svom izlaganju sam naveo, jer smo dobili ovdje akt gdje se vidi odgovornost svih, da je Vijeće ministara kasnilo prema Predsjedništvu 35 dana, da je i samo Ministarstvo kasnilo i kad pogledamo taj lanac kašnjenja i kad vidimo da je Predsjedništvo dobilo ovaj akt tamo negdje 20.11. da je već 05.12. imalo sjednicu, znači u roku od 15 dana, ne bi baš svaljivao svu odgovornost na jednu instituciju. Moja konstatacija je bila da smo ovdje zakazali u ovom lancu svi, ali osim ovo što kolega kaže, osim nas Parlament ima najveću odgovornost ali smo zaista mi dovedeni u ovu sitauciju. Mi smo dovedeni zbog ovog lanca koji sam ja prozvao u svom izlaganju. Zato ne bi ovdje profesoru ovo replicirao da je ovako kritički, negledano ko je iz koje partije rekao, od samog Fiskalnog vijeća, tamo od premijera se počelo kasniti u programu donošenja Budžeta.
Poslanik Salko Sokolović, prva replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa gledajte, replika je gospodinu Domazetu. Znači, mi koji živimo u BiH sa svojom djecom, mi koliko-toliko moramo voditi računa o tome koliko će biti to dužničko ropstvo. Ne možemo mi tek tako teoretski napisano, pa to je to. Teorija se u mnogo slučajeva pokazala kao nepraktična u praksi. Knjige trpe sve. Život trpi nešto sasvim drugo. I zato naglašavam, svi oni koji sa svojom porodicom žive u ovoj državi, moraju voditi računa na koji način ući, pa dijelom u tom dužničko ropstvo? Ja bih volio da smo ovdje čuli priču kako 1.800.000.000 zaduženja za koje nemamo programe, za koje smo počeli plaćati i penale, uključiti u proces dobiti, pa da otvorimo neki kapacitet, krenemo u neku infrastrukturu koja će donijeti dobit, a ne šta će nam MMF u koje doba dana i noći dati i uvesti nas u dužničko ropstvo. Znači, ona jednim dijelom koliko je potrebno, ali nemojte ovo zaboraviti mi koji živimo sa svojim porodicama u ovoj državi moramo posebno o tome voditi računa. Hvala.
Poslanica Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane koleginice i kolege, kad bi smo samo neke od ovih diskutanata koji su maloprije govorili poslušali, rekli bi da se radi o novim političkim partijama, koji nemaju nikakvu memoraju vezano za donedavno učešće u vlasti i da svi problemi potiču onog momenta kad je konstituisana ova vlast i jedino su tu nevolje koje potiču, sve ostalo je zaboravljeno. Pa tako je jedan iskrivljeni podatak koji nisam ni imala dok maloprije neko iz Savjeta ministara nije donio jedan dokument koji jasno i precizno kažu kako je išla hronologija donošenja Budžeta. Dakle, vidimo u ovome da je tek 23.10. završena priča oko Globalnog okvira fiskalnog bilansa i politika i da na tu, konačan taj dogovor i usvajanje je Ministarstvo finansija pozivalo u nekoliko 51 navrata. I u nekoliko navrata su entiteti, polazeći od nekih svojih obaveza, odlagali to zasijedanje. Nema priče o Budžetu bez definisanja Fiskalnog okvira. I ne može se praviti Budžet prije toga, ma šta piše u našem Poslovniku. A ako u jednoj zemlji imate toliko aktera, onda je jasno zašto se nalazimo u situaciji u kojoj se nalazimo. Dakle, Savjet ministara je tek poslije 23.10. mogao da pristupi izradi Budžeta. I šta se desilo? 14.11. Savjet ministara je dostavio Prijedlog, odnosno Ministarstvo finansija je dostavilo Prijedlog Savjetu ministara, koji ga je usvojio 19.11., a već 20. je Nacrt budžeta dostavljen Predsjedništvu. Dakle, postoji jedna hronologija od koje se ne može pobjeći i tu Savjet ministara nema kašnjenja, ima opravdanje koje je evidentno napisano hronološki šta je urađeno u kom momentu. E sad ćemo o Predsjedništvu. Prvo, ako je Predsjedništvo predlagač, gdje su ovdje članovi Predsjedništva, naročito oni koji su se latili dobro zašiljene olovke i predlagali ovdje? I na kraju, ako postoji jedna relevantna činjenica, a to je da Budžet nikad ne prihvata opozicija, kako je moguće da ga predlažu opozicione političke partije, odnosno jedan član koji je opozicija, drugi koji ne znam šta je. Od 3 člana Predsjedništva samo jedan je relevantan sa aspekta pozicije i on nije (?) mikrofon nije uključen Molim da oni koji drže pridike drugima sad zadrže za sebe misao. Dakle, nevjerovatno je da opozicija predlaže Budžet i da bi napravila haos kompletan, morala je postupiti onome što je radila. Na osnovu kojih kapaciteta je Predsjedništvo uradilo to što je uradilo? Kojim saznanjima je raspolagalo Predsjedništvo da bi moglo, recimo da Ministarstvu odbrane poveća njegov Budžet? A samo radi informacije oko ministarstva odbrane, u 2008. godini Ministarstvu odbrane je ostalo 13,65 miliona, 2009. godine 30 miliona, govorim o neizvršenju Budžeta, znači toliko je Budžeta ostalo neiskorišteno. 1020. godine 10,5 miliona, 2011. godine su pokrili jer je Budžet usvojen na osnovu izvršenja, 2011. godine 7 miliona, vidjet ćemo kako će biti 2013. godine. E u takvoj konstalaciji kod Ministarstva odbrane, koji ne uspijeva nikako da potroši ono što mu se da, bez obzira na sve probleme koje ima, mi dolazimo u poziciju da neko predlaže da se izvrši i to je kao kontra prijedlog Nebojši Radmanoviću koji kaže da treba izvršiti redukciju broja vojnika, za što ne postoji, opet opozicije spremnost da se uopšte pokrene razgovor na tu temu. Vojska koja 90% budžeta pojede, to nije vojska koja treba nikome pa ni BiH, ali nema spremnosti da se na tu temu otvori rasprava. Druga priča je vezana za bezbjednosni sektor. Šta će, to je priča koju treba otvoriti, ne govorite o tim stvarima, Ministarstvo bezbjednosti sa 200 ljudi koje je zaduženo samo za koordinaciju. Šta koordinira Ministarstvo bezbjednosti sa 200 ljudi? Ili bezbjednosni sektor koji uključuje više od 5.200 ljudi. Šta smo dobili time, vidjeli smo i kod napada na Američku ambasadu i kod blokade Parlamenta, gdje nam je bezbjednosni sektor? Ali ni tu nije kraj apsurda o kojima se trebamo baviti. Očekivala sam da će kolege na tu temu da govorimo. Gdje su ti resursi koji bi trebali da budu podsticaj razvoju? Nego neke političke partije koje su naglo prešle u opoziciju, oni ne gledaju na taj način to. Sve što se može zadržati gore, funkcionisalo ili nefunkcionisalo neka ostane, a ostalo ćemo uzimati od entiteta da bi pravili razvoj BiH. E ta priča je davno ispričana i ona ne može više da počiva na tome. Od 4 nove institucije bezbjednosne koje smo osnovali za njih dajemo oko 35 miliona novog Budžeta, 52 trebali bi da dajemo, i one zapošljavaju oko 1.000 ljudi. Kakvu korist od njih imamo? Evo gradimo zgradu za institucije koja se zove Agencija za školovanje i stručno usavršavanje, a ona je za 6 godina iškolovala svega 60 ljudi, jer entiteti, RS-a ima svoju školu, Federacija ima svoju školu, ne znam za koga se školujemo ove. Agencija za forenzička ispitivanja, bili smo 2 dana sad na raspravi oko odbrambeno- bezbjednosnog sektora i vidjeli da Agencija za forenzička ispitivanja i vještačenja pokušava da kupi novu laboratoriju za DNK iako ih u BiH već ima 17. Pa je li to racionalnost budžeta o kome trebamo govoriti? To je stvar koju treba ovdje prvo isdiskutovati dobro i naložiti da Savjet ministara se pozabavi tim, nego pričati ove bajke koje smo u dosadašnjem toku sjednice čuli. Dakle, smatram da principe Zakona treba podržati i smatram da Prijedlog ovog zakona treba vratiti na nivo koji je prije otišao da, masakriranje Predsjedništvu i time završiti ovu priču oko Budžeta.
Poslanik Belkić Beriz, imao je diskusiju i repliku, ima pravo na repliku. Izvolite.
Evo da potrošim i ovo što imam, dakle replika je poslanici gospođi Majkić.
Zar meni.
Ja, ja. Dakle, premda je na kraju rečeno da je rasprava bila o principu racionalnosti, poslanica Majkić je govorila o konkretnim stvarima, stavkama, iznosima i td., s čim se ja ne slažem iz sljedećih razloga. Dakle, Budžet BiH je nešto ispod 8%, čak ni 8% ukupne javne potrošnje u BiH. Trenirat strogoću i pokušavat princip štednje na 7,8% ukupne javne potrošnje, ne obećava baš neke posebne rezultate. U tom kontekstu i troškove pojedinih struktura, uključujući i strukturu Ministarstva odnosno Oružanih snaga i odbrane treba, iako svjetska praksa, evropska praksa to poredi sa bruto racionalnim dohotkom. I koliko ja znam, mi se vrtimo tu negdje. Nije jednostavno izaći i reći mi ćemo i treba smanjiti 1.000 vojnika. Možda treba 3.000 vojnika smanjiti, ali prije toga treba napraviti pregled odbrane, prije toga treba proučiti regionalni sporazum o balansu snaga i niz drugih stvari. Dakle, možda ćemo trebat smanjiti za 5.000-6.000 možda da napravimo demilitarizaciju regiona, pa da dobro uštedimo i td. Dakle, jednostavno ja sam se javio korektnosti radi da pokazatelje posmatramo u ukupnoj javnoj potrošnji, jer Budžet BiH je svega 7,8% javne potrošnje i osim toga polako postaje prelazni tranzicioni račun za servisiranje dugova, odnosno kredita entiteta i Brčkog, jer se je skoro izravnala pozicija servisiranje međunarodnih obaveza i Budžeta BiH. Mislim da treba o tome voditi računa. Hvala lijepo.
Dušanka Majkić, replika. 53 15:13:04 15:13:04--------
Poštovani kolega Berize Belkiću, meni je drago da je vaše mišljenje u među vremenu evoluiralo i da ste vi došli dotle da bi najbolje bilo izvršiti demiitarizaciju. Ja sam veoma zadovoljna da naš dugogodišnji rad na tu temu je urodio plodom i da vi to sve više prihvatate kao jednu realnost. Ali nemojte govoriti da je to procenat za to, pa ne treba više. Ja od vas, kao starog parlamentarca očekujem, kao dugogodišnjeg parlamentarca, oprostite evo, očekujem da ćete racionalni kod toga biti i reći – nema veze što je institucija BiH, ako se ne ponaša racionalno. Ja sam to očekivala. Nema institucije za koju bih odigla ruke, ako ona to ne zaslužuje. A vi kažete, sve što je BiH, zaslužuje da postoji zato što je to 8%... Nemojte, pa jeste tako rekli. Vi se uvijek .....ne, ne to je institucija BiH, nemojte to dirati. Neće nas to dovesti nigdje. Mi moramo ovoliko novca koliko imamo, stvoriti uslove i za nekakav razvoj. Držanjem ovakvog stava, da sve što je BiH, ne može biti kritikovano i komentarisano, neće nas nigdje dovesti.
Prva replika, poslanik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja nisam namjeravao govoriti u okviru ove tačke dnevnog reda. Moje su kolege iz kluba kazale sve što mi imamo da kažemo, ali ipak ne mogu a da ne dam odgovor na stalne nasrtaje na institucije BiH, od pojedinih koleginica i kolega. Gospođa Majkić ne bira priliku, pa evo i prilikom rasprave o Budžetu, da pokuša da umanji značaj, minimizira značaj i istakne zahtjev za smanjenjem broja institucija BiH. Ja sam ustao da kažem da je Budžet ozbiljan dokument i da se o njemu ozbiljno treba raspravljati i da ne treba koristiti priliku da bi se istakli neki drugi i postigli neki drugi ciljevi. Neće niko umanjiti broj institucija BiH i neće niko smanjiti broj npr. pripadnika Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH i nemojte to više opetovati, jer to vam nikada neće poći za rukom. BiH neće biti izuzetak u odnosu na sve zemlje regiona. Zna se da su naše Oružane snage skrojene po NATO standardima u odnosu na veličinu teritorije, u odnosu na broj stanovnika isto kao što su to u Srbiji, u Hrvatskoj, u Sloveniji, Makedoniji i Crnoj Gori i svim drugim državama. BiH neće biti izuzetak ni BiH neće biti demilitarizirana gospođo Majkić, koliko god se vi upinjali da to postignete i koliko god vi to željeli. Mi ćemo i onda kada imamo problem sa fiskalnim okvirom o kojem su govorile moje kolege, evo ovaj put u funkciji člana Predsjedništva BiH iz reda SDA boriti se da se te institucije finansijski dovoljno pomognu, da mogu da funkcioniraju. I intervencija gospodina Izetbegovića u Predsjedništvu BiH je i išla u tom pravcu. Vi najavljujete i ja sam to vidio, ne samo iz vaše diskusije, nego iz mnogih drugih diskusija onih koji namjeravaju podržati Budžet u prvom čitanju, da ćete vi to vratiti u početno stanje. Vi ćete to uraditi i, i to je razlog između ostalog, što mi najavljujemo da ćemo glasati protiv Budžeta i u prvom i u drugom čitanju. Toliko, hvala vam. 54
Replika, poslanica Dušanka Majkić.
Ja razumijem da ovo što ste rekli je u domenu opozicionog poslanika, čije su mogućnosti tolike kolika je snaga njegove političke partije, unutar miljea koji trenutno postoji. Znači skromno. A jednu informaciju koju još niste imali, da vam kažem da je novi pregled odbrane koji je urađen i dostavljen Predsjedništvu, sadrži upravo element smanjenja Oružanih snaga o kojim vi toliko brinete. Dakle, nećete vi uopšte odlučivati o tome. Doći će vrijeme kada tamo gdje član Predsjedništva neće biti taj koji će moći da pravi ovakav haos kao što je napravio sa Budžetom. Vjerujemo duboko, da tragove koje su ostavila vaša politika i vaša vlast do nedavno, su takvi da će se teško moći popraviti, ali ne brinite, biće popravljeni.
Riječ ima poslanica, Aleksandra Pandurević.
Hvala vam predsjedavajući. Zaista se moram osvrnuti na riječi uvaženog kolege Džaferovića i reći da sam prilično iznenađena, jer mislim da je on uvijek racionalan čovjek. Kolega Džaferoviću, snaga ili kako vi kažete, kako god hoćete, BiH se ne mjeri snagom njenih institucija, već time kakav je njen privredni ras, kakav je njen realni sektor i kako žive njeni građani. Ako vi mislite da se snaga bih broji tim što ćemo imati na nivou BiH 30-40 hiljada zaposlenih, imati Budžet i dvostruko veći od ovoga, grdno se varate. To je najbolji put da građani ustanu protiv takve BiH. Meni je žao što ove institucije ne dijele sudbinu ostatka zemlje, što smo postali otuđeni. I na vas i na mene i na sve nas ovdje su građani čitave BiH uvaženi kolega, kivni i posmatraju nas kao političare koji tamo troše novac, koji razbacuju, dok oni nemaju šta da jedu, dok ostaju bez radnih mjesta, dok je u ovoj zemlji 550 hiljada nezaposlenih. Ja ću vam reći i meni zaista nije jasno kako su predstavnici RS-a uopšte pristali na ovaj globalni fiskalni okvir iz prostog razloga zato što je u ovoj godini u prvih 11 mjeseci neto prihodi od indirektnih poreza su bili manji za 88 miliona. Vjerovatno do kraja godine će biti 100 miliona. U RS-u u Budžetu za iduću godinu je manje prihoda od PDV-a nego 2012.godine. Isto je tako i u Federaciji. Opštine, oni niži nivoi vlasti, u prosjeku imaju oko 11% manje prihoda od PDV-a. Samo ovdje sve ostaje na istom nivou. A građanima su, složičete se, najbliža njihova opština koja im daje razvojne projekte, najbliže su im njihovi republički i opštinski budžeti, odakle su usmjerena i socijalna davanja i od čega žive, a šta mi radimo ovdje? Usvajamo jedan Budžet da Predsjedništvu ćemo tamo dati nekih 60 ljudi još koji će, konobara, kafe kuvarica itd., to piše ovdje da Služba za zajedničke poslove treba dobiti još 60 zaposlenih. Da li nama treba, evo vam primjer Komisija za koncesije BiH od 2005.godine do danas, potrošila je oko 8 miliona maraka. Znate li koliko su slučajeva riješili? Slovom i brojem 4. Oni kažu 4, eto ja da im vjerujem, neka su 4. Pa zar ne mogu zajedno entitetske komisije za koncesije se u ta 4 slučaja sastati i riješiti ih, umjesto što nekome dajemo 8 miliona maraka? Pa evo vam tih 8 miliona maraka, ako treba neka ide i u Budžet Federacije za onaj narod tamo koji nema šta da jede. Bojim se da se ponašamo kao megalomani, da ovdje gomilamo administraciju, da se ne ponašamo racionalno. Niko ne kaže ovdje 55
Vrijeme.
Evo završavam. Ima institucija koje odlično rade svoj posao. I ima institucija koje bih ja još povećala budžet jer dobro rade. Ali isto tako, budimo objektivni, ima institucija koje nisu odgovorile zadatku koji je pred njih postavljen.
Poslanik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Neki čudan dan, moram priznati kolegici Pandurević, 10 i za suštinu i za umjetnički dojam, za ovo što je maloprije rečeno. I ja stojim iza toga. A javio sam se uvaženom kolegi Džaferoviću, vjerovatno, predpostavljam neću ja upotrijebiti ovaj izraz koji je rekla kolegica Majkić, nije on stari parlamentarac, on je provjereni parlamentarac. I ne vjerujem da je on mislio da niko to neće promijeniti. Ja vjerujem da je on ostavio zarez. I ja vjerujem da je on ostavio, on možda misli ovdje na nas, ali on zna, podržavajući neke centre moći van ove zemlje, da ako oni kažu, da će se sve promijeniti do kraja. Znači postoje institucije van i centri moći koji se bezpogovorno slušaju i koji kad kažu, biće .... jest kapetane. I to mi znamo. Ali dok se to ne desi, evo ja ako ne možeš nekoga ubjediti u nešto, onda mu se možeš i pridružiti. Ako ovo, ova podrška Oružanim snagama BiH ovako žestoka od strane Džaferovića, predpostavljam da bi onda u ovoj budžetskoj stavci trebao da stoji i ovaj sirijski aneks. Da je to produkt sve te priče i da ne bi trebali ti ljudi sada da se snalaze po nevladinim organizacijama i ne znam kako da se finansira taj njihov put, a ljudi se bave oružjem, oružanim akcijama, aktivnostima. Pa kada ide, neka ide, kud ide pita neka ide i depsija. Dajte smjestito i to onda u Oružane snage i da to ide u tom pravcu.
Hajde da ipak usmjerimo raspravu, to ipak nema veze s ovim.
Javio sam se uvaženi predsjedavajući zato što, nemam potrebe da govorim pozitivno o diskusijama kolega i kolegica iz svog kluba, ali ako neko sasvim racionalno kaže i dokaže i ubjeđuje ljude da ne trebamo razbacivati pare i trošiti pare i danas je tema na to, ne treba to skretati na sasvim drugu političku diskusiju, jer i gospodin Džaferović je potpuno ubjeđen u ono što je rekla kolegica Majkić, potpuno ubjeđen. Ali ima naravno, ima problem da to javno saopšti i ovaj stav brani bezrezervno koji je više nebranjiv u koji niko više ne vjeruje. I regionalni odnos se promijenio od vremena kada su uspostavljeni temelji onoga o čemu je on govorio, u međuvremenu se mnogo, mnogo toga promjenilo i brzo se mijenja. I ovdje smo u nekoliko navrata konstatovali da samo mi ovdje to ne primjećujemo, da se sve oko nas mijenja i u Hrvatskoj i Srbiji i ne znam ni ja, ali mi bi sjetili se nekoga vremena koje eto stoji na tom tako da apsolutno podržavam ovu priču i ona će kad tad doći na podršku svih i BiH.
Poslanik Salko Sokolović, ispravak krivog navoda. 56
Da završim s ovim replikama. Pitao sam dragog Šefika, ne misli isto tako, samo mi je rekao, samo da znaš pošto neće on odgovarati repliku. Drugo, šteta je stvarno što su se SNSD i SDS razišli, to je velika šteta. Joj kako bi sada ovo jedinstvo bilo, kakvo je to jedinstvo bilo, pa to je. Ali a .... iz SNSD-a, iz SDS-a gospođo Pandurević, đaba je cijeloj ruki, ako glave nema, a Bosna je glava. Znači morate tu glavu sačuvati. Pa ne mislim .... glava koordinira pokrete i to je BiH i to je ovo zakonodavno tijelo i to je ono Vijeće ministara i sve ono što je državna institucija u BiH. Ali kao da ste na ušima sjedili. Pa maloprije je gospodin Belkić govorio, šta je to finansiranje države u tih 12 milijardi svih novčanih tokova u BiH, od opština, kantona, entiteta itd. 630 miliona je za plate čini mi se predviđeno u godini dana, kada su državne institucije u pitanju. Preko 4 milijarde trošite tamo negdje. Tamo vi krešite i štitite ovu državu i tamo tražite lopove, ne mogu ovdje plaho ukrast. Ne vidim ja .... A hajmo smanjiti plate. Je li to problem ikakav? Ali da ih damo Ministarstvu odbrane, samo pod takvim okolnostima. Vi iz SNSD-a, nemate načelnika u Trebinju i vas Trebinje ne interesuje. Mene interesuje i Konjic i Jablanica i Trebinje i sve. I zato bih volio da u ovom Budžetu stoji i Kanader. Pa gospodin Bevanda će jedno jutro nazvati Milanovića a Milanović će ustatina lijevu nogu i neće nam dati Kanader da gasimo požar. Što malo o tome ne porazmislimo, kada pravimo Budžet države BiH? Do sada čovjek ustajao na desnu nogu i davao nam. Ja kontam da će u julu ustati na lijevu i neće nam to jutro dati. Izgoriće nam Trebinje, izgoriće nam Jablanica i Konjic i ne znam odakle je gospođa Majkić i sve su to dobra BiH, ljudi koji stradaju u tim požarima itd. Mi pravimo Budžet, nikada se ne sjetimo Kanadera. Isto kao što se onaj domaćin kada mu je vlaga u kući, sjeti zimi da će je eliminisati, kad ljeti ugrije zaboravi na nju. Zbog toga ovaj Budžet nije dobar. Zbog toga treba probiti budžetski okvir i treba za ove bitne stvari za koje će država BiH moći efikasno pomoći narodima i građanima u datom momentu. A ukolikok ne budemo se na takav način ponašali, ukoliko nam ona bude problem, nećemo moći riješavati te probleme. Hvala.
Poslanik Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda.
... netačnog navoda za uvažene kolege Šefika Džaferovića, potom Aleksandru Pandurević i Salku Sokolovića. Prvo, Šefik Džaferović je govorio o broju pripadnika Oružanih snaga i rekao da mi želimo kao ..... tačno, BiH želi da ima sastav pripadnika Oružanih snaga kao Slovenija, jer je ona od rijetkih zemalja bivše Jugoslavije koja ima svega 3.000 pripadnika. Nešto neracionalniji pristup prema broju pripadnika Oružanih snaga ima Hrvatska, Srbija još više, Crna Gora odličan pristup u tom smsilu ima. Šta to znači? Mi bismo sa smanjenjem Budžeta od 100 miliona, ukupno od 75 institucija 950 miliona, svega 24 ima budžet veći od 10 miliona KM. 650 miliona KM ide za Oružane snage, Državnu graničnu službu, ove različite policijske strukture i uglavnom Ministarstvo spoljnih poslova itd. Dakle, mi bismo bili u situaciji da sa smanjenjem broja pripadnika Oružanih snaga, dakle standardizirani prema standardima NATO-a budemo u stanju da uštedimo jedno 100 miliona KM i da budemo u situaciji da zajednički razgovaramo. Ja se potpuno slažem da nam treba Kanader recimo za gašenje požara i to nije problem da ga ima BiH. Treba region da ima jedan centar u tom smislu. 57 Drugo pitanje koje govorite, dakle u tom smislu smatram da bismo napravili značajan pomak. Drugo pitanje koje ste rekli, da mi ne brinemo, da, SNSD brine o svakoj opštini u RS-u. Investicije u svakoj opštini u RS-u su veće, dakle veće nego što su u bilo kojoj situaciji lokalne zajednice ustanju da investiraju. I jedna ispravka krivog navoda za koleginicu Pandurević, odosi se na Komisiju za koncesije, da ne denzinformišemo javnost. Budžet Komisije za koncesije je 978.000, odmah to moram reći, jer smatram da institucija na nivou BiH ne treba da postoji. I jedva čekamo inicijativu da pokrenete da glasamo za ukidanje Komisije za koncesije. Ali ja ću vas napomenuti, vaš ministar je raspisao konkurs za izbor članova Komisije za koncesije i to samo u jednom listu u BiH i samo po jednim uslovima, iako je toj, nekoliko godina toj Komisiji istekao mandat. Dakle, zalažem se u principu da se ovo 978.000 budžeta a ne 8 miliona, da ne bi javnost bila dezinformisana, ali to su,
nije uključen mikrofon
Niste, to sada, hvala ako se ispravljate sada, ali rekli ste ... ali to su nepotrebna sredstva i ogromna, jer ta Komisija ima samo svrhu postojanja samoj sebi i ona ne treba da ima 7 ili 8 članova, već ako treba može da ima 1,2 odnosno 2 ili 3 člana, izvinjavam se, koje bi predložili entiteti. Hvala.
Poslanica Aleksandra Pandurević, replika.
Hvala. Ja htjela replicirati kolegi Sokoloviću, ali izgleda prvo ću morati kolegi Prodanoviću. Rekla sam gospodine Prodanoviću puta 8 godina. Mislim, možda niste dobročuli, pa je to od prilike taj iznos. Što se tiče tog da je raspisan konkurs, Komisija za koncesije je nazavisno tijelo koje nije pod okriljem Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i taj konkurs je samo Ministarstvo formalno raspisalo na osnovu zaključka jednoglasnog Savjeta ministara, za kojeg su glasali ministri iz SNSD-a. Uvaženi kolega Sokoloviću, kažete koliki ostali imaju budžeti, ali zaboravljate pri tom da se iz tih budžeta ide dio i zdravstvenom sektoru, penzijskom, socijalna davanja, podsticaj privredi, koga nažalost nema, najmanje se tu daje. Da odatle idu razvojni projekti, da odatle, hajde da kažemo odakle bi asvaltirali sve ove silne puteve, pa makar u predizbornim kampanjama, da nije tih budžeta. Odatle žive građani, odatle su socijalna davanja. Zar nije sramota da socijalne kategorije stanovništva imaju po ne znam ni ja, 140 čini mi se maraka, da je socijalna pomoć u RS-u a da ovdje u institucijama imamo ovoliki broj zaposlenih i to ne zato što trebaju, nego zato što se sistematizacije, uvijek prave nove sistematizacije kada se treba zaposliti neki ne znam, kum, rođak, sin. Pa imamo, ja znam evo jednog od bivših kolega ovdje iz vaše partije, kada naiđe kroz Parlament i kaže dobar dan rođak, pola Parlamenta se okretalo. Nije to rješenje. Rješenje je da imamo funkcionalne institucije, da imamo stručne ljude koji rade u tim institucijama. I kada govorite o našem slaganju odnosno neslaganju s SNSD-om, ja moram reći 58 sinoć sam slušala predsjednika Radmanovića u intervjuu RTRS i u potpunosti se slažem s njegovim stavovima. U potpunosti se slažem, a rekao je znači čovjek je lijepo rekao da Predsjedništvo nije informisano o kreditima i aranžmanima s MMF-om iako je moralo biti. Znači, neko iz ovih entitetskih vlada i jedne i druge, nije informisao Predsjedništvo. Dalje, predsjednik Radmanović je sinoć rekao da je o tim aranžmanima i rokovima saznao iz medija. Takođe predsjednik Radmanović je rekao da je apsolutno u pravu predsjednik Komšić što se tiče ustavnosti aranžmana sa MMF-om. Evo ako treba i citiraću čovjeka – kaže neko iz BiH nije važno ko, potpisuje Sporazum sa MMF-om, to je međunarodni ugovor između BiH i MMF-a, bez obzira da li to rade entitetske vlade ili neki drugi to potpisuju. Po zakonu, sve mora da prođe kroz Predsjedništvo. Nema važećeg međunarodnog ugovora između bilo koje institucije u BiH i međunarodne institucije, ako Predsjedništvo to nije usvojilo a Parlament dao saglasnost.
Vrijeme.
Evo završavam. I na kraju, predsjednik Radmanović tu kaže, da će on kao član Predsjedništva insistirati na vladavini prava, kako unutar zemlje tako i onih spolja. Ja ne znam koji je oficijelni stav SNSD-a, da li ono što kaže predsjednik Dodik ili predsjednik Radmanović, ali ja u potpunosti podržavam stavove predsjednika Radmanovića.
Replika, zamjenik predsjedavajućeg, Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Prvo netačan navod uvaženom kolelgi Džaferoviću koji je rekao da je član Predsjedništva iz reda SDA. Kako Ustav trenutno glasi, član Predsjedništva koliko ja mogu da pročitam Ustav, iz reda bošnjačkog naroda a da slučajno pripada kao član partije SDA. Ne mogu reći za drugoga člana iz reda hrvatskog naroda, da li uopšte pripada hrvatskom narodu i kojoj stranci pripada, ali sam siguran za člana, da je član bošnjačkog naroda. Druga stvar, mi ovdje gledajući kako je Budžet došao, od koga je došao, ko ga je predložio, ovaj Budžet nije ni stranački, ni pozicioni, ni opozicioni, nego podanički. I ovaj Budžet, ako mi poslanici ovdje trenutno koji sjedimo, ne pretvorimo u budžet koji će odgovarati svim građanima BiH, ostaće na tome dijelu. Moj prijedlog i mislim da je najbolje rješenje, da bude privremeno finansiranje, kako bi i MMF-u ali i svim ostalim, koji stalno špekulišu sa time šta u ovoj BiH treba da se uradi, kako treba da se ponaša, ko treba da poštuje rokove, kažemo da ne može više u ovoj zemlji takod a se radi. A vi kolege koji mislite da treba amandmane da predlažete, razmislite kakvo je to povećanje Tužilaštvu BiH, koji, bili bi mazohisti kada bi to predložili, i ovaj Parlament i sve lidere i sve u BiH proziva, obrađuje, ispituje, zbog raznoraznih stvari. Hvala.
Replika, Danijela Martinović. 59
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa replicirala bih uvaženim kolegama iz Kluba SDA. Dakle, postavlja se pitanje, stalno postavljaju pitanje i dovode dakle, pod znak pitanja, visinu Budžeta od 950 miliona KM. To nije dovoljno. I zaista da imamo sredstava, ja bih bila da bude ne 950 nego po potrebi i 2 milijarde. Međutim, u situaciji kada je došlo i do pada PDV-a, kada naši entiteti moraju servisirati vanjski dug koji iznosi više od 800 miliona maraka, postavlja se pitanje, gdje ćete naći ta sredstva? Koliko mi je poznato, i članovi su vaše Vlade u Federalnom Parlamentu, dakle iz SDA, koliko mi je poznato i članovi dakle, SDA, čolanovi Kluba SDA su takođe glasali za Budžet Federacije koji je u iznosu, veći od 2 milijarde. Prema tome, trebali biste biti dosljedni po tom pitanju, ili niste trebali glasati za onu visinu Budžeta, ako vam je predimenzioniran ili dakle, ne glasati za ovaj Budžet. Dakle trebali ste naći tu neku sredinu. A kada je riječ o ekonomskim reformama šta je urađeno. Dosta je zaista urađeno, ali mislim da biste trebali pitati ipak vaše ministre koji su ključni u sektorima zaduženim za ekonomske reforme i razvoj, na nivou entiteta a to je Ministarstvo preduzetništva i obrta i Ministarstvo industrije i energetike. Hvala lijepo.
Poslanik Dragan Vrankić, diskusija.
Hvala lijepo poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti. Skoro sam izgubio volju više za javljanje, odnosno za raspravu koliko sam čekao kod ovih replika, ali evo, to je, još jedanput se potvrđuje ono gdje se nalazimo i kakvi su naši odnosi. Odmah da kažem u ime Kluba HDZ-a da ćemo mi podržati principe ovoga Zakona a da kroz amandmansku fazu ćemo popravljati ono što mislimo da trebamo popraviti. Ovdje se danas često puta postavilo pitanje ko je pozicija, ko je opozicija. Ja bih rekao da su rijetki oni koji bar evo u ovoj prošloj godini nisu bar bili malo pozicija ili opozicija, takok da se malo ko može oprati vodom da nije učestvovao a da ne govorim o jednom duljem periodu, od kada se radi ova problematika. Kada vidimo Proračun institucija BiH, onda mi samo kažemo da je to Proračun institucija BiH, onda sama riječ ili činjenica govori, naravno i vanjskog duga, a taj vanjski dug je dug entiteta. Evo skoro da su se izravnali. 950 miliona naspram 846 miliona, znači samo vanjski dug entiteta je skoro koliko državni Proračun ili što je kolega Belkić rekao, 7% ili negdje tu od prilike svih javnih prihoda ili 15% prihoda jedinstvenog računa. Mi o svemu tome možemo govoriti sa više aspekata. To je relativna stvar usporedbe. Međutim, ako se prisjetimo da smo na zadnjoj sjednici ovog Parlamenta raspravljali o revizorskom izvješću, pa smo onda rekli da je .... osnovnih naših problema jer nemamo utvrđene standarde, kriterije, da bismo mogli na bazi tih standarda onda reći je li nekom nešto pripada i da li je to urađeno onako kako je trebalo napraviti. Ovako ostavljamo poziciji da paušalno sve drugo raspravljamo. 60 Mislim da se može i postaviti i jedno i drugo pitanje vizavi ovoga je li Proračun mali. Pa ja bih rekao koliko se mi uspijemo dogovoriti, da je on i prevelik i da je on prerealan i da on i previše nam daje, koliko mi malo ostvarujemo napretka unutra. Evo prethodna ili prva točka današnjeg dnevnog reda, mi se nismo ustanju dogovoriti bar za one diskusije koja je bila, vidjećemo kada bude glasanje, kako da potrošimo 350 miliona, čini mi se 1.200 ljudi je uposleno u tom Prenosu a mi bi trebali kao energetski sektor da razvijemo kao nešto što je najbogatije u BiH, da stime izađemo, rekao je profesor Domazet, da potičemo ..... jedan od načina i puteva izlaska iz ekonomske krize. Znači evo samo nekolikok sam činjenica usporedio, da pokaže koliko je li, mi se često puta i demagoški ponašamo i kolike su suprotnosti unutar BiH. Nisu one stvar pozicije – opozicije, već nečega drugog. Mislim da u samoj strukturi u donošenju Proračuna, dolazi do izražaja je li, ta jedna složena struktura, evo da budem malo, biranim riječim govorim, strukture BiH. Mi imamo Fiskalno vijeće koje kada smo usvajali taj Zakon, ja sam učsetvovao u tom, veselio se tom Zakonu, tom Fiskalnom vijeću. Ja sam očekivao da će mnoge ove dileme koje mi danas otvaramo, se riješiti kroz Fiskalno vijeće i da ovi odnosi koji stoje unutar Zajedničkih institucija BiH, entiteta i nižih razina, županije i općina, da će riješiti te odnose, da vidimo kako ćemo praviti razvoj, gdje su najveća zaduženja i kako ćemo podijeliti prihode i kako ćemo imati najbolji učinak, ja mislim da za to nije dat odgovor. Dokument je donio raspodjelu prihoda sa jedinstvenog računa, gdje za, kako to ide, za naredni period od 3 godine zacementirao BiH na 750 odnosno 950 miliona maraka i ja se sada pitam zašto smo trebali ovoliko čekati da usvojimo Proračun kada je ovo isti proračun kao prošle godine? To je 2% . Od ljetos se ne može ne znam usvojiti dokument Okvirnog proračuna, pa ne znam Predsjedništvo treba da reagira kako reagira, pa smo sada došli u poziciju da to vraćamo ili ne vraćamo. Ja mislim da je ovdje stvar vrlo jednostavna i da ovdje faktički ne vidim šta bi se i moglo toliko raspravljati u ovo 2% što eventualno neko treba promijeniti, jer je to i preklani i ove godine i biće dogodine isto. Kada su u pitanju evo osnovne stvari oko, ili neki od principa ili standardnih pristupa, kada pogledate Zakon o izvršenju Proračuna, onda vidite da je potrošnja, kada je ovaj Proračun u pitanju, pod izuzetnom kontrolom, a to je naravno zasluga i onog rada koji smo radili kroz analizu, koji smo radili sa našom revizijom. Jedan od osnovnih principa da je Proračun uravnotežen, evo vidimo da je uravnotežen. Ono što meni nije jasno, ovih 15 miliona deficita, odnosno zaduženja, da li je ovo domaće ili vanjsko zaduženje i da li BiH se može zaduživati, jer smo ono rekli jedinstven račun, pa se uzme šta treba državi, onda ne vidim ovu potrebu za ovim zaduženjem ali evo, nemam dovoljno informaicja da bih mogao reći je li, o čemu se radi. Kada je u pitanju planiranje, isto možemo vidjeti da je to prilično na solidnoj razini. Procedure stvaranja obaveza isto tako da su vrlo procedure dostigle jedan standard koji može proći. Kada je u pitanju zapošljavanje, isto tako smo se ograničili. Nema zapošljavanja, postoji Odluka na Vijeću ministara i određena sredstva, ukoliko bude trebala neka institucija itd. Međutim, ima jedna stvar koju ću sada reći. Možda bi o njoj bilo dobro i razmisliti, da se rasteretimo ovakvih rasprava kakve danas imamo. Mi imamo ovdje jednu stavku iz Zakona o izvršenju Proračuna koja se zove prestruktuiranje, znači određenih pozicija koje stoje, što daje operativnost i to je dobro i treba biti. Kada ima povjerenja, ja kao evo, koji mogu .... sa pozicije i izvršne i zakonodavne vlasti, dao bih vrlo visok stupanj te mogućnosti, zbog pragmatičnosti i boljeg utroška sredstava i 61 riješavanje problema koi se dešavaju. Ako sada vidimo da nam je Proračun isti ili 2% razlike nego što je bilo prošle godine, ove, pa predpostavljam naredne godine, ja vidim da odmah možemo usvojiti Proračun za narednu godinu i samo ovlastimo Vijeće ministara za eventualno prestruktuiranje. I ako bude negdje malih nekih potreba, to se svodi na to. I mislim da je to nešto o čemu se može raspravljati i da smo se mi sveli faktički na tu poziciju. Ono šta ja mislim da je za mene najveća primjedba ovoga Proračuna je kada je u pitanju određena ekonomičnost koja se može vidjeti kroz zakup prostora. Ja mislim da mi neiskreno pričamo već dugo godina kako trebamo opremiti institucije BiH, trebamo kupiti prostor, ne plaćati zakup, to košta puno 20-30 miliona maraka .... ne znam koliko to točno košta, mislim da je 20 miliona maraka. Ako se samo jedne godine zadužimo, kupimo te sve prostorije, napravimo, izgradimo, mislim da skoro sa ovim zakupom možemo vraćati anuitete. To od prilike traje 10 godina a narednih 100 godina ostaju prostorije institucija i mislim da je to pristup koji moramo raditi i da, ne vidim ja razloga da neko i u političkom msilu može ovome naći zamjerku i da mislim to, na jedan takav način moramo gledati. Ja ću još jednu rečenicu reći, pošto se ovdje govorilo o vanjskom dugu, pošto se govorilo jako puno o MMF-u i o ovome roku koji je dao MMF. Mislim da je profesor Domazet to rekao, ja to podržavam apsolutno u potpunosti. Mi smo se obavezali kroz ovaj program na strukturalne reforme. U tim reformama koje su često puta i bolne, mi smo dobili jednu mrkvu koja se zove pozajmica. Nije to kredit od Međunarodnog monetarnog fonda, vrlo jeftino, vrlo kratak rok. Ali ono što je u nama problem. Mi zbog naše nemogućnosti postizanja konsenzusa, ne možemo da provedemo te reforme. I sada smo došli u poziciju da nam reforme nisu dale rezultate a došao kratkoročni, kratkoročna pozajmica se mora vraćati. I mi već u ovoj poziciji koja se nalazi ovdje, 846 miliona, mislim da ima nekih ne znam, možete reći 15-20 miliona već ima prve rate, koja je pristigla, koje smo uzimali prije tri godine iz istog ovog aranžmana ili prve faze aranžmana, da sada moramo da vraćamo. Pa bih onda i rekao nemojmo se sada puno brinuti ni s MMF-om, sada je on zainteresiran da nam produži rok, jer postali smo njegovi dužnici i on će nam sigurno izaći u susret u tome dijelu, ako je pitanju 5 ili 10 dana, ovi rokovi koji su zadani. Ali ja mislim da je ključna stvar strukturalne reforme koje moramo napraviti u BiH i da to nema alternative, a onaj drugi dio koji nam isto tako pravi problem, to je dogovaranje unutar BiH, postizanje konsenzusa. To je ključ uspjeha. Ukoliko to budemo mogli, onda ćemo manje raspravljati o političkim stavkama, o Proračunu a više ćemo stvarno raspravljati o standardima i onim elementima koji su neophodni u analitičkom pristupu, kod svake potrošne stavke. Hvala lijepo. 15:46:22------- ---15:46:22--------
Poslanik Borislav Bojić diskusija.
Evo ja ću pokušati nekoliko stavova da iznesem u vezi sa ovim prijedlogom, prije svega polazeći od nekoliko činjenica koje se odnose prije svega na prihodovnu, a naravno i na rashodovnu stranu, polazeći od one činjenice koju je kolegica Pandurević iznijela, a ona bi trebala da bude prije svega osnova za planiranje samog budžeta, a ona polazi od Fiskalnog vijeća i Fiskalnog okvira koji je utvrđivan i nije uvažio nekoliko činjenica, a osnovna činjenica koju nije imalo Fiskalno vijeće u vidu to je pitanje pada indirektnih prihoda. Takva vrsta činjenice trebala je da opredjeli između ostaloga potpuno drugačiji pristup u izradi ovoga Budžeta. Naime, 62 pad prihoda sigurno do kraja ove godine biće veći od stotinjak miliona kako to reče kolegica, i tu je potpuno u pravu, i apropo te činjenice ta vrsta, dakle, podatka koje trebalo da ima Fiskalno vijeće kao osnovu ili ta glava koja je trebala da vodi računa o tome da li su noge u blatu, trebala je da ima prije svega kao rezultat činjenicu da će entiteti i lokalne zajednice, dakle tu vrstu tereta da nose, a oni objektivno to niti mogu, niti onaj ko je pravio ovaj plan nije uvažio činjenicu da će praktično entiteti i lokalne zajednice dobiti na teret ovih stotinjak miliona koje praktično nemamo od indirektnih poreza. Takođe kad je u pitanju planiranje rasta tzv. neporeznih prihoda, a to se odnosi na ove takse, na lične karte, na pasoše, na registarske tablice, na sve ono što je planirano čini mi se da tu ima jako mnogo novca i da se uopšte ne vodi računa o standardu građana. Bilo bi dobro da Savjet ministara podobro razmisli o tome da građanima omogući da kad su u pitanju zamjena ovih dokumenata da to bude nešto što će između ostaloga pratiti stanje ekonomske moći građana i tu činjenicu treba prihvatiti, jer se ovdje radi zaista o ogromnim povećanjima kada su u pitanju tzv. neporeski prihodi koji se odnose na lična dokumenta, tablice i sve ono što je planirano. O spoljnom dugu je ovdje bilo riječi, jer zaista ovaj značajan dug spoljnog duga od 7% je nešto što je činjenica i na kraju krajeva sami izvorni prihodi su u padu i kad se uzmu praktično ove činjenice u obzir, čini mi se da na takav način se nije prišlo izradi ovog Budžeta, jer u osnovi oni elementi koji su trebali da budu prije svega vodilja izrade samog budžeta nisu bili uvršteni i iz tih razloga jednostavno ovaj dokument nije napravljen po mjeri prije svega moći finansijske u BiH. Kada su u pitanju troškovi za nabavku materijala koji je ovaj, između ostaloga planiran do 2014. godini planira se utrošiti 64 miliona KM, mi mislimo da je ovo vrlo visok rast ovih planiranih sredstava i da bi to trebalo u svakom slučaju umanjiti i ovaj iznos sredstava treba usmjeriti u daleko važnije i značajnije stavke. Složio bih se s onim ocjenama svih onih koji su između ostalog ukazali na jedan pristup koji je neprimjeren od strane budžetskih korisnika koji ne vode računa o činjenicama koje sam samo napomenuo na samom početku, između ostaloga treba tu istaći svakako Ministarstvo odbrane koje i druga ministarstva i druge agencije koje su planirale povećanje izdataka. Između ostalog ovaj 21 milion KM je zaista nešto što je, nije samo previše polazeći i od one činjenice koja se odnosi u vezi sa potrebom smanjenja broja pripadnika Oružanih snaga, na kraju krajeva uopšte kada je u pitanje zapošljavanje treba poći od činjenice da u BiH u njenim institucijama ima zaposlenih 22.367, a kada je u pitanju 2014. godina planira se praktično 22.543 što je za 176 novih radnika više. Jednostavno ovako stanje privrede ne može da podnese ovakvu vrstu odnosa ovih agencija, ministarstava i td. Mislim da postoji potreba i da bi svakako trebalo izanalizirati rad svake od agencije pojedinačno, utvrditi zaista opravdanost ne samo njenog postojanja već realno šta to ona u smislu, funkcionalnom smislu obezbjeđuje BiH, a apropo toga ovaj, ići ka izradi budžeta kako bi se jednostavno realno planirao sam budžet. Što se tiče opravdanosti troškova, jedino mislim da su opravdani troškovi koji su predviđeni za Izbornu komisiju, jer se stvaraju uslovi praktično za provođenje izbora, svi ostali troškovi koji su planirani unutar samog Prijedloga budžeta mislim da nisu dovoljno realno isplanirani. Sve u svemu i ova ocjena koju je kolega Belkić ukazao i mislim da zaista ovakva vrsta izrade samog ovog dokumenta treba nam svima podjeliti ove, ova neka povećala kako bi se ovo moglo vidjeti, ova ocjena koja govori o Parlamentarnoj skupštini gdje se kaže – kao strateški cilj je unaprijediti životni standard naroda i građana BiH i uspostaviti sve neophodne uslove za ulazak BiH u EU putem efikasnog i td. i td. i td. Pa ja nisam baš uvjerenja da ovakva vrsta strateškog cilja Parlamentarne skupštine, ovdje se odnosi ovaj stav na Parlamentarnu skupštinu BiH, da je takva vrsta strateškog cilja prosto moguća da se nađe u ovakvoj vrsti dokumenta, a to je kolega Belkić dobro primjetio i ja želim da ukažem na ovu vrstu anomalije. Sve u svemu ovo su neki od elemenata koji za nas potpuno nisu prihvatljivi, a posebno na jedan vrlo bahat način budžetskih korisnika koji ne uvažavaju činjenicu stanja u realnom sektoru, stanja u lokalnim 63 zajednicama koje jednostavno imaju ozbiljne probleme u samom svom funkcionisanju, a mi bi smo praktično da i dalje imamo potpuno jednu situaciju u kojoj će se obezbjediti sredstva za funkcionisanje institucija BiH ma kako prošle lokalne zajednice i na koji način one rješavale probleme sa kojima se suočavaju, a posebno sami građani. Ja se zahvaljujem.
Poslanik Zijad Jagodić diskusija, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti sve skupa vas pozdravljam, ja bi se želio da obratim i da iznesem svoje stavove vezano na bilans rashoda i prihoda koji smo dobili u današnjem ovom materijalu Prijedloga budžeta. Ono što je, mogu istići da se slažem sa dijelom govora dijela prethodnika, međutim ono što je posebno jasno za nas, a moguće za javnost nije, vrlo je dobro da narod zna, da kapitalni izdaci u ovim dokumentima su za 14% manji i iznose 63 miliona maraka ili 9 miliona manje u odnosu na 2013. godinu. Nabavka materijala je 32% veća u odnosu na 2013. godinu ili za 20 miliona maraka. Međutim, treći dio iz bilansa rashoda se odnosi na tekuće grantove koji su za 81% veći ili nešto za 8 miliona maraka, prethodno su bili 19, odnosno 10 sada su 19,5 to upućuje da upravo tekući grantovi moguće zbog 2014. godine oni koji se boje da li će biti odgođeni izbori, ja mislim prema ovome da sigurno neće i da će se to sigurno upotrijebiti za pripremu birača. Kada su u pitanju bilansi prihoda, prihodi Uprave indirektnog oporezivanja su praktično 10% ili iznose 750 miliona KM. Ja ovim želim istaći da vjerovatno mnogi niste ili moguće nisam ja čuo da je neko iznio, da praktično porezi od Uprave indirektnog oporezivanja u proteklom periodu su, odnosno u 2013. iznosili 5 milijardi i 700, a prema konceptu i predmjeru u ovom Budžetu iznose 4 milijarde i 400 ili 750 miliona maraka. Što je otprilike ukoliko to posmatramo možemo reći da sadašnje, sadašnja izvršna vlast ne namjerava praktično niti održati postojeći kurs proizvodnje i ostvarenja prihoda na nivou cijele zemlje, to govori ovaj podatak. Međutim, kad su u pitanju u strukturi samih prihoda, posebno narod bi trebao da zna, da je Budžetom predviđeno kroz posebne takse i naknade 53% povećanje prihoda, dakle narod će biti opterećen raznim povećanjima cijan taksi i td. Kod ličnih dokumenata i tablica registarskih motornih vozila 229% su veće, praktično veći prihodi u odnosu na 2013. godinu. Da li je to dobar znak da postojeća vlast želi time pomoći narodu u ovako teškim uslovima? Ja mislim da ovo dovoljno govori šta se time želi. Prije je bilo 23 miliona i 400, a sada 53 miliona i 600 KM. Međutim, kod prihoda od Centralne banke, pogledajte, prihodi su manji za 56% umjesto 18 miliona namjerava se 10 miliona prikupiti, a svjedoci smo da 28 banaka u BiH ostvaruju samo dobit iz 170 miliona maraka. Ja mislim da je to idealan, fantastičan primjer da od banaka upravo ova zemlja dobije određeni dio prihoda koji bi mogli, međutim znamo da praktično banke koriste sve moguće prihode, sve moguće varijante da ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poslanik Jagodić ima riječ, samo nastavite.
Molim vas, 64 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kada su u pitanju izdaci, evo možemo reći za Sigurnosne snage, prethodnici koji su komentarisali isticali su da je praktično za Oružane snage ili Sigurnosne snage u BiH da se previše izdvaja sredstava, ja bi zaista to, s time se složio ukoliko posmatramo ministre s kakvim se autima voze. Ali po drugoj strani kada pogledamo da policija koja nema ni za gorivo često puta vidim na cesti nemaju čak ni što svijetla uredu i ..., mislim da po svemu sudeći da nemaju ni za Nivu Ladu da kupe. Međutim, ministri se izuzetno dobro osjećaju, auta su na nivou i smatram da je to jako loše, ovom sektoru treba pomoći. Poznavajući da u Ministarstvu odbrane, da praktično nedostaje i vode u njihovim objektima gdje borave, da nedostaje, da nedostaje logističkih osnovnih elemenata za njihov normalan rad smatram da ovom sektoru treba sigurno posvetiti više pažnje i td. Međutim da trenutan vlast ili Vijeće ministara ukoliko želi se uključiti u borbu protiv kriminala i korupcije uočio sam da prektično i u stavci Visokog sudskog i tužilačkog vijeća budžetom predviđa 60% manje sredstava, sa 5 miliona i 500 na 2 miliona 250. Ja smatram da su to pokazatelji koje bi trebalo imati na umu ukoliko želimo ostaviti utisak da želimo eliminisati to što smatramo da ne valja. To je o budžetu. Međutim, za naše građane je takođe vrlo dobro da znamo, a prije svega zaposlene u institucijama BiH kojih ima prema podacima oko 22 hiljade
Kolega Jagodiću samo sekunda da upozorim sve da Vas pokušaju saslušati, ja sam namjerno pustio ovih 6 minuta da vidim, međutim upravo najveći ...
Minutu mi dozvolite, minutu samo i ja sam završio.
Vi ćete imati svoje poslovničko vrijeme, ali upravo najveći eksperti za poštivanje Poslovnika cijelo vrijeme pričaju dok Vi govorite.
Kada su u pitanju plate, prosječne plate u periodu 2009. do 2013. godine vrlo je bitno da zaposlenici u državnim institucijama su oštećeni za više od 22% kada gledamo upravo u ovoj godini. Dakle, dvije do dvije i po plate svaki zaposlenik ostaje kratak. Je li to želja s ovim Budžetom da nastavimo dalje? Kad su u pitanju potrošačke korpe, pogledajte samo 2009. do 2013. sa 531 marke došli smo na 1.800 i to dovoljno govori da li ovaj Budžet treba prihvatiti takav kakav jeste. U RS-u ta razlika je još veća ili 350 puta je razlika u potrošačkoj korpi u posmatranom periodu. Kad je u pitanju inflacija, ona takođe upućuje da je prosječna inflacija bez obzira što mi kažemo da smo vezani za karen si bord i td. ali to da ne kažem običan građanin osjeti i ta praktično ta stopa iznosi 5,6% na godišnjem nivou, odnosno 3,7 do 4,6 a u određenim periodima je bila 7,4. Ovo su 65 pokazatelji koje smatram da trebamo imati na umu i ja ne bi želio sada da iznosim kako ću se opredjeliti, ali iz ovih govora možete pretpostaviti kako ću glasati. Hvala vam.
Poslanik Slavko Jovičić replika.
Od kako je kolega Jagodić izabran za poslanika zaista ga poštujem i koristim svaki trenutak da se družim, da razmjenimo po nekoliko rečenica. Ali Vi, kolega Jagodiću, tražite povećanje plate u institucijama BiH a kažete potrošačka korpa i baš Vam je na um pala RS 350 puta skuplja. Znate Vi koliko je cifra 350 puta ono sad, dobro to je lapsus ajde. Kao što sam pogrešno razumio i uvaženog kolegu Sokolovića, on je s moje pruge prema Pazariću, kad je pominjao one kanadere, ja u prvi mah razumio sanadere pominje, pa morao sam izvršiti konsultacije da ja ne ispadnem ovdje naivan, odakle sad sanaderi al' dobro kanaderi zalažem se – Ali što baš kanaderi za Trebinje? Pa neće biti požara u Trebinju, dole je sve sad aktivno. Dakle, kolega Jagodiću ne možete se zalagati da se povećaju i da ostanu plate na nivou zaposlenih u institucijama BiH, a osuđivati i tražiti da je potrošačka korpa svugdje minimalna, ma nije ona minimalna ona je prazna, kolega Jagodiću, nje nema nigdje kakva potrošačka korpa sa 530 maraka, a ona 1.800 maraka. Ko će je napuniti? Ne može nigdje, možete Vi i ja. E sad Vi kažete što narod ovo nije upoznat? Pa kako će biti narod upoznat sa ovim Budžetom kad sam i ja upoznat prije dva dana, kako će narod znati. Uostalom uvijek mi kad imamo neku tešku malo situciju kažemo narod. Ma narod je srećan što nije upoznat sa ovim inače bi mi dao i održao predavanje ko sinoć poslije one emisije oko onih paščadi i ne znam ni ja kojekakvih kucanija po cestama, pa bi mi dao brigu za narod, e to bi meni trebalo. Zato ja kolega Jagodiću Vas podržavam, ali morate biti principijelni, ne smijete tražiti povećanje plata za zaposlene u institucijama BiH, a boriti se za interese naroda koji nemaju ništa, ne može i jedno i drugo moramo ovima smanjivati i te institucije su suvišne koje su nepotrebne, kao što kaže neko maloprije da može ukinuo bi tu za koncesije. Ma, ja sam postavio poslaničko pitanje, čekam odgovor od Savjeta ministara i kolega Bevanda mi obećao da se sve institucije koje su nepotrebne na nivou BiH ukinu, što će mi institucija koja ne pošalje izvještaj, mi smo na 8. sjednici usvojili zapisnik sa sedme, na sedmoj smo usvojili zapisnik sa šeste, na šestoj nismo mogli usvojiti sa pete jer nije bilo kvoruma i td. što će mi takva institucija. To treba kazniti ko je osnovao tu instituciju, prvo mene ako sam glasao, treba provjeriti u listingu, pa onda ukinuti te institucije. I onda će biti para i za ovu korpu i za potrošačke korpe i za rusak da se ponese negdje na planinu. Hvala lijepo.
Sad imamo repliku kolege Jagodića Jovičiću, izvolite ja vjerujem da će ovo kvalitativno doprinijeti ovoj diskusiji.
... meni je najnezgodnije da repliciram, međutim kolegi Slavuju moram reći da on često puta u javnosti izaziva jednu takvu komičnost da se čovjek nekad bi i zasmijao, nekad bi, ne bi povjerovao da to iz njegovih vizija može se čuti, jedanput kaže da je za, jedanput kaže protiv i 66 čovjek više ne zna šta je. Međutim ja ni u jednom svome govoru iz ovih podataka nisam isticao da mi trebamo i tažimo povećanje, mi tražimo da se održi ako se može da se poveća, ali ne da se poveća parlamentarcima. I na kraju krajeva plata parlamentaraca, to narod treba da zna, međutim ja očekujem od vas iz pozicije da kažete 2.500.000 maraka ovaj Parlament koristi za ove poslanike. Izađite pa recite da to, jesu li to sredstva, mi imamo agencije koje koriste po 10 miliona, 15 i one se ne čuju, izađite jasno i recite. Međutim, za svu slabost u zemlji, prije svega u ekonomskom smislu, imali smo kolege koji su govorili kako treba studija izvoza, studija, mi imamo, da nama bi proizvodnju domaću, infrastrukturu našu izgraditi i smanjiti time supstituciju uvoza, mi smo tada sretni, a naše studije i ekonomije koje su rađene na ovim prostorima u proteklih 10 godina nikakva efekta nisu dale, nažalost vi u protekle tri godine morate priznati da praktično nije učinjeno ništa da narod osjeti nešto bolje i bar to priznajte pola vam se oprašta.
Kolega Jagodić je završio drugu repliku, Slavko Jovičić ima drugu repliku gospodinu Jagodiću, a treću repliku će vjerovatno imati u nekoj tv emisiji pošto ovdje više nemaju prava.
Ne zovu mene u tv emisije tako bar često kao nekada, ali dobro. E ovako da ne bi bio ni lijevo ni desno, kako kolega Jagodić kaže i da ne bi se bavio komedijama i bio komičar, kolega Jagodiću izjavljujem da ovog momenta, koliko je sati, dobro 16:05 ništa Vam neću replicirati. Hvala lijepo.
Poslanik Zvonko Jurišić ima diskusiju, izvolite.
Jeste Vi završili predsjedavajući te vaše međusobne dijaloge ili je i to po Poslovniku?
Vi kako god hoćete gospodine Jurišiću, ali 22 sekunde su Vam istekle.
Dobro, e ovako, slušajući sve ove rasprave a nisam sudjelovao u od početka kad je u pitanju Proračun institucija BiH ostajem pomalo zatečene, da ne kažem zbunjen, ne znajući eventualno ko je ovdje pozicija, a ko je opozicija. U jednom momentu čujem da je ovaj Budžet, je li tako, podanički onda da ga je predložila opozicija, jasno je nama da po Ustavu BiH je Predsjedništvo BiH koje predlaže Parlamentu BiH, znači nacrt ili prijedlog Proračuna. Isto tako je jasno da, svima nama, da je Ministarstvo financija Ministarskog vijeća predlaže proračun Ministarskom vijeću, a to Ministarsko vijeće kad usvoji sve to elaborira, odnese to ili pošalje kurirskom službom u Predsjedništvo BiH, a Predsjedništvo BiH, odnosno članovi radi reda donesu jednu odluku sa dva amandmana, nešto to tek tako da su oni to pogledali, da su nešto radili, je li, niti oni imaju kapaciteta, ni snage, ni znanja, ni vremena da se unesu u ovolika, u jedna dokument pa da to izanaliziraju. Mi ne smijemo biti licemjeri ili farizeji, znači, ovaj ovje Proračun je predložilo Savjet ministara ili Vijeće ministara ovome Parlamentu indirektno preko Predsjedništva, jer Predsjedništvo BiH da je, da se osjeća pravim predlagateljem onda bi vjerovatno i sjedilo ovdje. Ali evo pošto je ovih dana vrlo aktuelno, znači, način u budućnosti izbora i biranja članova Predsjedništva, pa neki kažu ako bi se slučajno birali indirektno da ne bi imali ovlasti, pa između ostalog i predlaganje Proračuna, bolje bi im bilo da sami sebi to ukinu, 67 je li, jer ovdje o njima pričamo a oni za ovo nisu ni krivi ni dužni. Znači, ovo je dokument Vijeća ministara, evo tu je i ministar financija, nek on kažem da je on na ovome radio, i njegove kolege koji su predložili, kažem, preko Predsjedništva koji je došao ovdje na naše klupe. Prema tome tu moramo ostati vrlo, vrlo jasni, ovdje je, kad kaže, neki ga kritiziraju, neki ga hvale, vrlo jasno je ako imate Proračun 950 miliona plus obaveze BiH, ali 950 miliona aktuelnog proračuna i ako je tu, ne znam, 839 miliona, ako su to tekući izdaci bruto plaće, naknade i ostalo, sve vam je jasno. Znači, onaj ko se imalo razumije, ko je imalo praktičan, ko ima dodira sa novcom jasno vam je da je ovo Proračun u pravom smislu riječi, je li, na neki način socijalni za održavanje postojećeg stanja onakog kakvo jeste. Ko će eventualno napraviti određene pomake, ko će napraviti promjene u Proračunu na način da se izdvoji više sredstava, više sredstava da se izdvoji znači za kapitalne investicije, jer jedino kroz kapitalne investicije mogu osjetiti nešto građani BiH, nešto na dobro. Ako kažemo da je 539 miliona maraka su plaće i naknade uposlenicima u institucijama BiH, a kažemo da su, da je putni trošak 114 miliona maraka, pa poslije još telefona, opet neki putni troškovi, iznajmljenog prostora, da je to 739, znači od ovih od 139 miliona mi nećemo na takav način, ma nisam siguran zadržati tisuću, dvije radnih mjesta u BiH, pa i kroz ovaj potrošni materijal već će nekome prodavati, ne znam ni ja, tako ili raditi u nekoj instituciji gdje mi ovo ... Znači, bez kapitalnih investicija nema, znači nema progresa, nema napretka, a nažalost te kapitalne investicije, ovo što se vidi, one se vrlo male. Neko od kolega je ovdje govorio, a mi to često puta i spominjemo u raspravama kad analiziramo izvješća o izvršenju proračuna ili revizorsko izvješće o učinku institucija BiH, pa je rečeno da dajemo svaki put jako mnogo novca za iznajmljivanje prostora 27 miliona mraka i td. Ja kažem da je to naše osobno niko od nas ovdje, niti iz Ministarskoga vijeća BiH ne bi iznajmljivao toliki niz godina toliko prostora i davao novaca, nego bi se ili zadužio ili bi investirao, je li, pa da imamo svoje prostore, a nikako da. Ja sam imao prilike, kao i svi vi, da u raznoraznim destinacijama diljem Evrope budemo u našim ambasadama ili našim rezidencijama, manje više, plaćamo tamo je li najmove, najmove od 4 tisuće eura mjesečno, pet tisuća i td. Gdje se ti naši veleposlanici na neki način bore da ubiju tu cijenu, umjesto je li, umjesto da kupimo te prostore bar u oni destinacijama s kojima imamo dobar i diplomatski i gospodarski, trgovački promet i razmjenu i roba i informacija, a nako je li, evo nažalost znači plaćamo dosta za te zakupe. Šta je, često puta kolega Belkić bi rekao na početku mandata proračuna, hoću da vidim program rada vlade, pa evo da vlada ima program ili Ministarsko vijeće, da ima program onda bi smo znali otprilike i kako će eventualno izgledati proračun tih institucija, pa bi smo vidjeli da eventualno je strateški, strateški dogovor vladajuće ili opozicije, da se u nekom narednom vremenskom periodu smanji broj uposlenika u institucijama BiH. Pa i vojske, pa sramota je da država, da mi nemamo ne znam ni ja onaj, helikoptere ili traktor za ugasiti neki ..., to je sramota za jednu državu. A ja sam jedne prilike razmišljao dole da se skupimo nekoliko nas oni, ajde koji se osjećamo imalo da imamo, pa da kupimo to, da kupimo to onako za narod, a ne da država BiH ili da tražimo, ne znam ni ja, koliko dozvola da nam dođe od nekud neko da nama gasi požar. Sjećam se na jezero na Neretvi gledao sam došao je, čini mi se, helikopter onaj veliki iz Turske, čekaju gori gore oko Mostara sve, četiri dana čekamo taj helikopter iz Turske. Pa ne bi majke mi da je ne znam ni ja džambo džet i td. Prema tome, moramo točno znati šta je potrebno BiH, ja sam mišljenja i uvjerenja da je 20 tisuća i nešto uposlenika previše za BiH, ali da sve ove sigurnosne službe i vojska i Granična policija moraju biti na jednoj razini, ali smo mi, ovdje je govorio kolega Jagodić, našim postupcima i našim na nekim, u nekim pozicijama našim raskošnom potrošnjom, ne samo na razini BiH, ne možemo gledati samo ovo, sve je BiH i entiteti su BiH i kantoni i županije i općine. Jer ovdje je bilo, kolegica je rekla, oni tamo nemaju, ma nije točno da nemaju, naši 68 policajci granični, naši djelatnici sigurnosnih službi ili bilo kojih, je li, imaju topli obrok, nažalost, 6 KM. Za razliku od javnih poduzeća, za razliku od javnih poduzeća u kojima upravljaju isto tako naše kolege, iz istih političkih stranaka je li, tamo imaju po 18 maraka za topli obrok. Ko je ovdje diskriminiran? Sve javna uprava, je li, znači imate institucija, ne mali broj, ne mali broj, na čelu ljudi iz SDA, ne znam na čelu ljudi iz SDP-a koji imaju 380 maraka mjesečno topli obrok. A ovdje ovi naši ... sjede, da ne kažem, oni na terenu oni imaju jedva tih 6 što je nedosta. Prema tome, ne može biti neko uposlen u institucijama BiH da bude potplaćen a da očekujete od njega da bude, da dobro radi. Govorim, nisam siguran i mislim da se ovaj posao koji rade institucije BiH može puno kvalitetnije obavljati, ali sa manjim brojem uposlenika, a da ti uposlenici budu kvalitetno nagrađeni za svoj posao i onda će sigurno i bolje raditi te, ali to treba, kažem, biti strategija. Znači, mi moramo doneti program i strategiju, kad govorimo o prevelikoj potrošnji na telefone, na prostore, na auta, je li, a moramo točno, neko je prošli put rekao donijeti, standard je naš, predsjedavajući Ministarskog vijeća vozi, ne znam ni ja, Audija A8, ministar vozi A6 ili u toj klasi ne znam ni ja, onaj drugi Škodu, treći ne vozi ništa i td. i td. Znači, moramo donijeti to da vidimo, pa onda će nam puno lakše biti razgovarati o ovom Proračunu. Ovdje u svakom slučaju, obzirom da su entiteti, da su entiteti donijeli proračune, da postoji ugovor sa MMF-om, nažalost BiH je u takoj poziciji da ne može funkcionirati bez MMF- a, ali kad bi se to puno bolje upravljalo, kad ne bi javne institucije bile socijalne ustanove za zbrinjavanje određenih ljudi, evo sekundu jednu, je li i da ne kažem stranački onda bi se u BiH moglo puno toga napraviti. I kažem, ovaj Proračun bez obzira kako on nije dobar, ali mislim da smo dovedeni u takvu situaciju da ga trebamo podržati i zbog ovih entitetskih proračuna i da. Evo imali smo prije toga i točku dnevnog reda gdje ste vi... ili neki od vas rekli,
Kolega Jurišiću, vrijeme.
Evo samo 30 sekundi, molim Vas.
Rekli ste sekundu.
Znači, da je li, izmjene i dopune Zakona o ovome, o Električnom prenosu je li, niko nije bio protiv toga, samo je bilo stvar je li to treba hitno ili treba to, ne znam ni ja, za sedam dana ili za pet
Dobro.
Ali evo ako će to biti za dobrobit, treba to podržati i treba podržati Proračun, pa da građani BiH počnu bar malo disati. Hvala.
Zahvaljujem. Zamoliću poslanika Babalja da ne skreće pažnju uvaženim ministrima. Riječ ima ministar finansija i potpredsjednik vlade BiH, Niko Špirić. Izvolite. Ovo je bio mali laknus papir, dakle moramo govoriti institucije BiH, a ne zjadničke institucije.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, cjenjeni poslanici i poslanice, uvaženi ministri, cjenjeni gosti, složio bi se sa samim krajem, posebno sa samim krajeme kolege Jurišića, njegovim izlaganjem, treba sve učiniti da ovoj zemlji bude bolje. Nije, svi znamo kakva je situacija, ali imam osjećaj da ljudi koji ne žive u BiH mnog je vide boljom nego mi koji živimo u njoj i koji raspravljamo o situaciji unutar BiH. Ovo je Budžet koji je predložilo Predsjedništvo kao ustavni predlagač i iz tih razloga da amandmanske faze neću da govorim, ali su napravljene, napravljene su korjenite izmjene budžeta koje je Vijeće ministara proslijedilo Predsjedništvu i naravno Predsjedništvo po Ustavu na to ima pravo. Dakle, načinilo je preko 80 amandmana na budžet koji je Vijeće ministara dostavilo Predsjedništvu. Vaše je pravo kao Parlamenta kroz amandmansku fazu da usvojite budžet onakav kakav vi mislite da je najbolji za BiH. Ali istine radi moram da kažem, ova godina će biti rekordna godina po ubiranju prihoda od indirektnih poreza. Dakle, čujem u posljednje vrijeme se priča priča pada ubiranje prihoda, bruto prihoda i td. Rekordna od uspostave Uprave, u svim zemljama u okruženju prihodi od indirektnih poreza padaju, raste doduše i povrat indirektnih poreza, a to je znak da se odvija neka aktivnost unutar zemlje, da se grade autoputevi i da oni stvaraju povratni uticaj na stopu rasta u zemlji. Imate ocjene međunarodnih institucija koje govore da zemlje Jugoistočne Evrope, ovo što mi mislimo da je najgore što je ostalo izvan Evrope, bilježe, jedine bilježe stopu rasta. Dakle, valjda smo čuli i za tu ocjenu. Ali red je dakle, da promotivnije pričamo uz sve slabosti koje mi imamo u BiH. Ovo je vrijeme kada prvi put od Dejtona imamo najveću stopu pokrivenosti izvoza uvozom. Dajte da govorimo nešto što je dobro, dakle ne sakrivajući sve slabosti. Dalje, kada je u pitanju zaduženost, dakle imate izvještaj međunarodnih finansijskih institucija, dakle učešće spoljnjeg duga u bruto društvenom proizvodu konsolidovane .... u ovom trenutku je 42%, projekcija je da 2014. godine bude ispod 40%. Nećemo mi klasu dužničko ropstvo MMF-a, jer ne daju oni dugoročne kredite, na dve tri godine i traže da im se vrati, al' to znači provoditi reforme unutar zemlje. I dakle, javio sam se samo iz razloga da iznesemo i nešto što je dobro i nešto što je promotivno i nije sve tako crno i dajte da uradimo da bude još bolje. Kada bude Budžet u amandmanskoj fazi onda ću da govorim o amandmanima koji se budu ticali onoga što je predložio Savjet ministara, a nadam se da će Predsjedništvo braniti Nacrt budžeta koji je dostavilo. Hvala vam svima, naravno nemam ništa protiv bilo koje diskusije, mislim da je kompletna rasprava bila u najboljoj namjeri. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Zaključujem raspravu i obavještavam vas da je Kolegij odlučio da napravi pauzu od 60 minuta, glasanje je u 17:20. 70 [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici molim vas da zauzmete svoja mjesta, pristupamo glasanju. Dakle, samo jednu napomenu, glasaćemo dakle vezano i za prvu i za drugu tačku dnevnog reda, a nakon toga nemojte odmah ustajati, s obzirom da treba da vas obavjestimo šta je Kolegij odlučio kad je drugo čitanje vezano za Budžet. ____________(?) Ako prođe.
nije uključen mikrofon
Izvolite.
.... ukoliko prođe hitna procedura, ja predlažem prvo o proceduri da glasate, pa.
Zahvaljujem na tom prijedlogu i za,
nije uključen mikrofon
Pvor, dakle, glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu – 21 za, 18 protiv, 0 suzdržanih, da je zahtjev za hitni postupak prihvaćen u Predstavničkom domu. Sada otvaramo raspravu o Zakonu, s obzirom da je rasrpava obavljena, konstatiram da nema prijavljenih za diskusiju i zatvaram raspravu. Prelazimo na glasanje o zakonu, Prijedlogu zakona, dakle, o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije u BiH. 71 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu – 21 za, 15 protiv, 3 suzdržana. Konstatiram da je Predstavnički dom usvojio ovaj Prijedlog zakona. Sada, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba SBB-a, molim vas da se ponovi glasanje. Glasajte sad. Samo malo pažnje dok glasamo. Konstatiram ponovo da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu – 21 za, 18 protiv, 0 suzdržanih, dakle Predstavnički dom je usvojio ovaj Prijedlog zakona. Sada glasamo o 2. tački dnevnog reda – Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Malo pažnje, konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu – 23 za, 14 protiv, 2 suzdržana. Predstavnički dom je, dakle, usvojio Prijedlog Budžeta u prvom čitanju. Zaključujem 59. sjednicu Predstavničkog doma i napominjem da je Kolegij odlučio da narednu sjednicu, a da i vi dakle planirate, održaćemo 16. decembra u ponedjeljak, a amandmane možete dostavljati do 10:00 sati u ponedjeljak, mi smo u skladu s članom 128. Poslovnika odlučili da skratimo rokove. A sjednica Doma vjerovatno će početi u 12:00 sati, tako da i komisija ima priliku da odredi svoj dio posla. Hvala vam još jednom na saradnji i zahvaljujem. Sjednica završena u 17:35 sati.