Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 54. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, poštovani poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta da krenemo dalje sa radom. Dakle, ja vas još jedanput pozdravljam i konstatiram da imamo kvorum, dakle trenutno je u sali prisutan 31 poslanik, sa tendencijom povećanja broja prisutnih. Na današnjoj sjednici imamo predstavnika, odnosno sekretara Tužilaštva BiH, gospođu Lilu Đukić, jer tužilac, glavni tužilac je službeno odsutan. Odsustvo sa današnje sjednice pravdali su gospodin Jovan Todorović, Bakir Izetbegović, Šemsudin Mehmedović. Prije iznošenja dopuna predloženog dnevnog reda, želim vam skrenuti pažnju na dvije tačke dnevnog reda. Dakle, radi se o tački 9. Prijedlog zakona o poštama BiH. Želim samo da konstatiram da je resorno ministarstvo, odnosno Ministarstvo komunikacija i transporta, 20. maja dostavilo primjedbe na Amandman IV. u Izvještaju Komisije za saobraćaj i komunikacije koji se odnosi na član 7. Prijedloga zakona o poštama, koji je na Komisiji usvojen. Ja sam vam te primjedbe radi upoznavanja dostavio. Ja vas samo mogu podsjetiti da smo na 52. sjednici, 29. 4., odgodili raspravu o Prijedlogu zakona radi stvaranja mogućnosti za podnošenje amandmana po članu 118. stav (3), dakle amandmane koji se odnose na nove aspekte ili kada se nastoji usaglasiti dva ili više prijedloga o kojima se vodi rasprava. Nismo dobili takve nove amandmane i podsjećam da stavovi (1) i (2) člana 118. određuju rokove za podnošenje amandmana koji se žele braniti u plenarnoj fazi ili kojom se osporavaju amandmani nadležne komisije, a to je bilo 24 sata prije plenarne sjednice, što je u ovom slučaju bilo za sjednicu održanu 29. aprila, što znači da mi poslovnički ne možemo intervenirati ako bi i htjeli, kad je riječ o ovome aktu, dakle kasno su reagirali. Sljedeća napomena se odnosi na tačku 14. dopunjenog dnevnog reda, a to je Prijedlog zakona o zabrani diskriminacije. Vijeće ministara je 21. maja dostavilo Domu Obavještenje da je Vijeće ministara na 87. sjednici, 21. 5., zaključilo da sugerira na inicijativu resornog ministarstva ... Parlamentarnoj skupštini da se Prijedlog zakona o zabrani diskriminacije razmatra po hitnom postupku, jer je ovaj zakon jedan od uslova za liberalizaciju viznog režima. 2 Međutim, Prijedlog zakona je već u tom trenutku bio ušao u komisijsku fazu i Komisija za ljudska prava je u prvoj fazi ovaj zakon razmatrala i dostavila Mišljenje o principima, jednoglasno ga i podržala. Dakle, imamo mogućnost danas, naravno, ako se opredijelomo, u skladu sa članom 106. stav (4) da odlučimo da prijedlog ovog zakona danas razmatramo i u drugom čitanju, dakle bez razmatranja u drugoj komisijskoj fazi, pa kada dođemo na tu tačku dnevnog reda, ako se slažete, možemo uzeti u obzir ovu situaciju i pokušati danas jedan posao napraviti vezan za liberalizaciju viznog režima. A u vezi sa izmjenom i dopunom ovog dnevnog reda kojeg ste dobili na klupe, obavješavam vas da je skinuta tačka 21. Imenovanje članova Predstavničkog doma u Stalnu delegaciju Parlamentarne skupštine u Parlamentarnu skupštinu Mediterana. Zbog usaglašavanja i dodatnih konsultacija uvrstili smo dvije nove tačke: pod tačkom 6. Prijedlog Doma naroda Parlamentarne skupštine za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, i pod tačkom 22. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija koji je u različitim tekstovima usvojen na oba doma. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, poštovani gosti, predstavnici medija, naime, mi smo još u aprilu ovdje na sjednici Predstavničkog doma usvojili zaključak da će Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH formirati posebnu istražnu komisiju u kojoj će biti zastupljen po jedan predstavnik svake političke stranke u ovom domu, s ciljem da u roku od 45 dana ispita i dostavi Predstavničkom domu izvještaj koji sadrži podatke o svim automobilima koje je Generalni sekretarijat Vijeća ministara kupio od 15. aprila 2008. do 15. aprila 2009. godine, tačnim cijenama kupljenih automobila, načinu kupovine i opravdanosti kupovine automobila. Dakle, rok je 45 dana. Mi bi trebali da imenujemo tu komisiju. S obzirom da taj rok evo pri kraju je, je li, predlažem dvije varijante, ili danas da uvrstimo tačku dnevnog reda: imenovanje te istražne komisije ili, možda, evo čujem ima nekih obrazloženja sa Kolegija, pa da vidimo da to, ako ne danas, onda na prvoj narednoj sjednici završimo. Hvala.
Evo, ja sam mislio, mi smo jučer na Proširenom kolegiju – pa sam izostavio da vas obavještavam o nekim stvarima – upravo razgovarali na tu temu i rezultat te naše jučerašnje rasprave je da smo dobili još jedan broj imena. Nažalost, još jedna stranka politička nam nije dostavila ime i ja se nadam da ćemo to do naredne sjednice, ja bih zamolio stvarno za strpljenje, 3 do naredne sjednice imati. I inače molba, dakle kada neku stvar zaključimo i kada klubovi imaju određene obaveze da to uradite što je moguće prije kako ne bismo dolazili u ovu situaciju. Evo, ja se nadam, gospodine Bećiroviću, ... da ste zadovoljni ovim odgovorom, odnosno kasnimo, to je tačno. Ali evo pribavili smo, predloženi su kandidati izuzev jedne političke partije pa ćemo i to uraditi. Dakle, ako nema više prijavljenih, dozvolite da konstatiram dnevni red za današnju 54. sjednicu 1. Usvajanje Zapisnika sa 53. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 6. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima BiH po hitnom postupku; 7. Prijedlog zakona o javnim nabavkama (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o akcizama u BiH (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o poštama BiH (drugo čitanje); 10. Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (drugo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (drugo čitanje); 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Graničnoj policiji BiH (drugo čitanje); 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odbrani BiH (prvo čitanje); 14. Prijedlog zakona o zabrani diskriminacije (prvo čitanje); 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konkurenciji (prvo čitanje); 16. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (prvo čitanje); 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagači poslanici Ekrem Ajanović, Rezmija Kadrić i Adem Huskić (prvo čitanje); 18. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2008. godinu; 4 19. Informacija Ministarstva sigurnosti BiH o stanju sigurnosti novinara u BiH (realizacija zaključka usvojenog na 47. sjednici Doma, održanoj 4. marta 2009. godine); 20. Prijedlog rezolucije o unapređenju zaštite porodice – predlagač poslanik Adem Huskić; 21. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Sadika Bahtića sa 50. sjednice Doma, održane 1. aprila 2009. godine, „da se zaduži Vijeće ministara ili Ministarstvo civilnih poslova da donese odluku ili zaključak da se Fudbalskoj reprezentaciji BiH iz rezervnog fonda i granta za sport isplati 100.000 KM“; 22. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Raiffeisen Zentralbank Osterreich Aktiengesellschaft – Razvoj sistema vodosnabdijevanja u opštini Livno, b) Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005). To je dnevni red za današnju sjednicu. Idemo na tačku 1. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 53. sjednice.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, nevladinih organizacija, naravno i medija, gotovo svaki put, pratio sam, da zapisnik jednoglasno usvojimo. Prošli put sam bio protiv i daću sad jedno kratko obrazloženje. Mislim da ne stoje činjenice u preambuli, kako se to zove, o prisustvu ove lijeve strane. Danas moram sa zadovoljstvo da istaknem zaista i pohvalim da je najredovniji ispred Savjeta ministara prisustvovao ovim sjednicama uvaženi ministar Sredoje Nović. Naravno, i ova multietnička kombinacija, najviše ih vidim, uvaženi profesor Safet Halilović i ministar finansija koji sad tamo razgovara, uglavnom su prisutni.
Gospodine Jovičiću, šta su primjedbe na ovaj zapisnik? 5
Primjedbe na ovaj zapisnik? Navede se da su prisutni članovi Savjeta ministara i kad neko pročita ispada da su oni cijelo vrijeme tu bili prisutni. Međutim, oni budu 15 minuta ili kad je njihova tačka pa onaj ko čita zapisnik – kao što i poslanici kad Vi počnete sjednicu pa kažete opravdano su odsustvovali ti i ti – i desi se u zapisniku da nas je 40 prisutno a, na kraju, kad glasamo prisutno nas je 32, 31. Gdje odu te naše kolege kad je to glasanje? Dakle ti zapisnici, valjda će neko nekad pogledati, su netačno vođeni. Ja ne tražim da SIPA stoji pred vratima pa da evidentira kad je ko izašao. Ali netačno se vode zapisnici i nisu tačni o prisustvu, prvo, nas poslanika. Jer počnemo sjednicu sa 40, 38, a završimo sa 29, 30, ne brojim uvijek, dakle to je netačno. I zaista želim da naglasim kad u uvodu tamo piše, rekao sam, u preambuli ko je prisutan ispred Savjeta ministara i nekih važnih institucija, stiče se dojam da su oni cijelo vrijeme tu na sjednici, a nisu. Ja želim da zaista sa zadovoljstvom istaknem najredovnije prisustvo upravo ove trenutno multietničke kombinacije i da dodam ministra Tarika Sadovića koji je zajedno sa ovim ministrima najredovniji. Neke ministre mi ne vidimo po 10 zasjedanja. Pojavi se tu 15 minuta, prisutan, a nije prisutan. Zato molim da se te greške ne prave u zapisniku. Hvala. Biću, opet, protiv.
Ja razumijem, gospodine Jovičiću, na šta Vi mislite. Međutim, kad je riječ o glasanju, tačno se evidentira koliko ljudi glasa itd. Ne možemo očekivati od službe da evidentira svaki čas jel' neko izašao ili se vratio itd. Dakle, nastojat ćemo evo da Vašu sugestiju uvažimo, međutim, kažem, tehnički je vrlo teško izvesti. Naravno, i ja pozdravljam prisustvo ove multinacionalne, jel', trojke, kako ti kažeš. Dobro, hvala. Idemo mi dalje. Idemo dalje, dakle tačka 2. Ad. 2. Poslanička pitanja Idemo prvo sa komentarima na dobijene odgovore. Ja imam ovdje odmah prijavljenog Sadika Bahtića, komentar. Dakle, radi se o komentarima. Izvolite, gospodine Bahtiću.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Dame i gospodo, gosti, predstavnici Vijeća ministara, ja sam dobio dva odgovora i zadovoljan sam sa oba odgovora. Ovim putem želim samo da se zahvalim Vijeću ministara, Ministarstvu za civilne poslove i Direkciji CIPS-a zato što je jednu od organizacionih jedinica planirao locirati u Unsko-sanskom kantonu, a moje pitanje je bilo: 'Da li Savjet ministara ima u 6 planu da jednu od novoformiranih državnih institucija locira u Bihać, centar Unsko-sanskog kantona?' Ovo je po meni dobar proces, ne treba sve Banja Luka, Mostar, Sarajevo, znači država je i u Trebinju, i u Mostaru, i u Bihaću, i pozdravljam i zahvaljujem se još jednom ministru. Zahvaljujem.
Sljedeći prijavljeni za komentar dobijenog odgovora Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja sam ... postavio dva pitanja koja su bila, na neki način, povezana i dobio sam dva odgovora i zadovoljan sam onim što piše, ali bih htio samo ukratko da dam komentar. Jedno od pitanja se odnosilo na to 'koliko u BiH ima registrovano preduzeća na 1.000 stanovnika' i dobio sam odgovor ovdje, i svi su poslanici dobili, 'da u BiH ima devet malih i srednjih preduzeća, a da, naprimjer, Češka ima 86'. Pitanje se odnosilo na poslovnu klimu. Ja mislim da zaista i ovdje u odgovorima je napisano šta Vijeće ministara radi, šta namjerava raditi u pogledu poboljšanja poslovne klime, ja mislim da ovu stvar trebamo puno ozbiljnije tretirati, puno brže raditi i na taj način eventualno pokušati riješiti naše ove ekonomske probleme, a najbolji pokazatelj je, ja mislim, indirektan ... koliko ima preduzeća na 1.000 stanovnika. Znači, da se ljudi teško odlučuju kod nas da otvaraju preduzeća. To znači da nešto nije zdravo, ima nešto trulo u državi. Zahvaljujem.
Ja nemam više prijavljenih za komentar dobijenih odgovora, a imam prijavljene za nova poslanička pitanja. Gospodin Niko Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja ću postaviti dva kratka pitanja. Kako već duže vrijeme traju aktivnosti na pripremi zakonskih rješenja o restituciji, a zbog naglašenog interesa javnosti za ovo pitanje, Vijeću ministara postavljam sljedeće zastupničko pitanje: 'U kojoj fazi je izrada Prijedloga zakona o restitituciji i kada se može očekivati dostavljanje Prijedloga zakona u parlamentarnu proceduru?' Drugo pitanje je vezano za zahtjev Kolegija Zastupničkog doma koji je osnažen i podrškom tom zahtjevu od strane ovog doma, a tiče se potrebe poduzimanja žurnih aktivnosti na dostavljanju prijedloga zakona koji su neophodni za ispunjavanje naših uvjeta za liberalizaciju viznog režima. I pitanje Vijeću ministara glasi: 'U kojoj fazi je realiziranje zahtjeva Kolegija Zastupničkog doma koji je osnažen i zaključkom Zastupničkog doma kojima se od Vijeća ministara traži žurno dostavljanje prijedloga zakona koji su na listi naših obveza za liberalizaciju viznog režima?' 7 Ako znamo da je sjednica ovog doma bila prije 15 dana, ako znamo da je prije toga upućen ovaj zahtjev Zastupničkog doma, reakcija Vijeća ministara do danas se sigurno ne može okarakterizirati kao žurna. Hvala lijepo.
Vinko Zorić.
Ja imam jedno pitanje Vijeću ministara: 'Koji su razlozi osim nacionalnih da je Javni RTV sa puno više pažnje pratio prvaka Njemačke Wolsfburga nego prvaka Bosne i Hercegovine Zrinski Mostar?' Obrazloženje nije potrebno, osim kratke napomene da su hrvatski zastupnici u Parlamentarnoj skupštini bili u pravu kad su tražili svoj 'Javni RTV servis' kako bi mogli prezentirati i dostignuća u športu, kulturi, a na radost svih građana u BiH.
Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam pitanje Uredu za veterinarstvo BiH, koje glasi: 'U kojoj je fazi provođenje vakcinacije životinja protiv bruceloze u BiH i koje je aktivnosti na tom planu proveo Ured za veterinarstvo BiH do sada i koje su aktivnosti planirane u naredna tri mjeseca?' Dosad sam u više navrata postavljala pitanja vezana za brucelozu i smatram da ćemo zapravo implementacijom obaveze vakcinacije životinja protiv bruceloze pokušati ovaj problem definitivno i trajno i adekvatno da riješimo. Hvala.
Željko Kuzmanović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, članovi Savjeta ministara, poštovani gosti, moje pitanje je inspirisano nedavnim putovanjem na putu Sarajevo – Tuzla i upućeno je Direkciji za puteve Federacije BiH i nadležnom ministarstvu, a glasi: 'Da li je i za kada planirana rekonstrukcija magistralnog puta Sarajevo – Tuzla? (mislim da je oznaka M 18). I, ukoliko je ovakav poduhvat planiran za ovu godinu, zamolio bih nadležne institucije da mi dostave spisak dionica i planirani obim radova na istim.' 8 Mislim da je stvarno sramota i katastrofa za ovu državu da se dva glavna industrijska grada povezuju sa ovako katastrofalnom saobraćajnom komunikacijom. Nemam više nikakav komentar i ja mislim da kolege iz Tuzlanskog kantona bolje znaju u kakvom je stanju ovaj put.
Jozo Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Moje pitanje bit će upućeno Vijeću ministara. Naime, kao član Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH, poznato mi je da je SIPA još u prošloj godini uputila Vijeću ministara Revidirano uputstvo o obimu i načinu provođenja mjera zaštite osoba koje se štite. Naime, Revidiranim uputstvom predložene su značajne redukcije u dijelu standardnih mjera koje se poduzimaju i kada nema naznaka ozbiljne ugroženosti štićenih osoba. U tom smislu, predložena je i kategorizacija štićenih osoba kao i sniženje razine zaštite većeg broja ovih osoba. Ovim izmjenama Uputstva predviđena je racionalnija struktura koja bi osiguravala dovoljnu zaštitu štićenih osoba, bila manje eksponirana prema javnosti, manje koštala i manje ugrožavala učesnike u prometu. Procjena je da bi se predloženim izmjenama Uputstva mogla ostvariti ušteda i do 2 miliona KM na godišnjoj razini. Dakle, sve ovo ukazuje da mi u odnosu na sigurnosne procjene nadležnih institucija u ovom segmentu imamo neracionalan, glomazan i kompliciran i skup sistem. Zbog toga, kažem, upućujem pitanje Vijeću ministara: 'Zašto se odlaže donošenje izmjena Uputstva o obimu i načinu provođenja mjera zaštite štićenih osoba? I hoće li i kada Vijeće ministara usvojiti ovo revidirano uputstvo?' Hvala.
Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti,
Ja bih vas stvarno zamolio da se slušamo, ne znam šta je jutros.
Ja imam dva pitanja. Prvo pitanje je predsjedavajućem Vijeću ministara BiH: 'U kojoj fazi realizacije je poslanička inicijativa koju sam prije godinu dana ili točnije 3. 6. 2008. godine uputio Vijeću ministara u vezi sa obavezom izrade Informacije o stanju imovine države BiH, njenih firmi i građana u zemljama nastalim raspadom SFRJ i aktivnosti na njenoj zaštiti i vraćanju zakonskim vlasnicima, te gotovo jednoglasno usvojeni zaključak ovoga doma u vezi sa tom inicijativom i zahtjevom?' 9 Ja sam bio možda i previše nametljiv sa upornim postavljanjem pitanja i upućivanjem upozorenja o nezakonitom otuđivanju ove imovine, ali to nažalost nije bilo dovoljno da probudi odgovorne ljude i institucije ove zemlje da poduzmu korake da zaštite ono što je još preostalo od te vrijedne imovine. Posebno sam u tome akcentirao otuđivanje imovine Agrokomerca u Hrvatskoj i Srbiji. Kao što vam je poznato, u februaru ove godine Agrokomerc i država BiH su ostali bez poslovnih prostora u Zagrebu i Splitu vrijednih preko 5 miliona KM, kao posljedica izvršenja pravomoćne presude za navodni dug Agrokomerca prema firmi Astra Agrimex Sesvete. Svjedoci ste da sam uporno ponavljao da ovdje ne postoji dug Agrokomerca prema Astri Agrimex, već u slučaju poravnanja potraživanja i obaveza Agrokomerc prema ovoj firmi ima pozitivan saldo. Želim vas ovim putem obavijestiti da je nedavno u firmi Astra Agrimex Sesvete hrvatski Ured za reviziju izvršio finansijsku reviziju poslovanja ove firme i utvrdio da nisu postojala bilo kakva potraživanja iste ... od Agrokomerca. Naravoučenje iz ovih činjenica ostavljam za javnost i one koji bi umjesto indolentnosti na ovakve stvari morali oštro reagirati. Drugo kratko pitanje je Ministarstvu prometa i komunikacija u Vijeću ministara: 'Koliki su godišnji ubrani prihodi na svim razinama i po svim osnovama koji se namjenski usmjeravaju za održavanje puteva u BiH i kakva je bila struktura prikupljanja i raspodjele ovih prihoda po kantonima u Federaciji BiH u prethodne dvije godine?' Za postavljanje ovoga pitanja iniciran sam brojnim špekulacijama kako se ogromna sredstva neracionalno troše na jeftina krpanja cesta, a u osnovi da se radi o pranju novca i finansiranju firmi za održavanje cesta koje su redovno u bliskim odnosima sa strankama koje obnašaju vlast na svim razinama. Hvala lijepa.
Lazar Prodanović.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, ministri i svi prisutni, moje pitanje upućujem Ministarstvu spoljnih poslova BiH. Naime, uskoro će se navršiti godina dana od kada je BiH potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Koliko smo u javnosti obaviješteni, 10 zemalja do sada je ratifikovalo ovaj sporazum sa BiH. Zanima me: 'Šta čine nadležne institucije u BiH, prije svega Ministarstvo spoljnih poslova, da preostalih 17 zemalja članica EU ratifikuju Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa BiH?' Hvala vam.
I ja imam još prijavljenog gospodina Kalabića. Izvolite, gospodine Kalabiću. 10
Gospodine predsjedavajući, moje pitanje je upućeno Predsjedništvu BiH: 'Kada će članovi Predsjedništva BiH Haris Silajdžić i Željko Komšić prihvatiti kontakt i saradnju sa Srbijom te time prestati nanositi štetu državi BiH?' Ovo pitanje upućujem povodom najnovijeg skandala, neviđenog, i odlaska predsjedavajućeg Predsjedništva BiH u Srbiju i sramote koja je nanesena ovoj državi, jer ljudi su i u najtežim vremenima sarađivali i oni koji se nikad nisu razumjeli razgovorima su pokušali. Prihvatiti razgovor sa nekim ne mora značiti da se s njim slažete u potpunosti, ali prestati na ovakav način komunicirati i razgovarati, a istovremeno tražiti od ovog parlamenta da usvojimo određene zakone, da ukinemo vize sa Islandom i Londonom, a dizati zidove sa susjedima je neprimjereno i mislim da ovakvim ponašanjem ta dva člana Predsjedništva nanose neviđenu štetu ovoj državi. Hvala.
Ja nisam baš najbolje razumio. Je li ti povezuješ odnos prema zakonima za liberalizaciju viznog režima i ovog čina odlaska ...? Ali dobro, nije meni pitanje, ja se izvinjavam, sve je uredu.
Pa ako oni, ako oni ... i prejudiciraju stvari time ...
Razumjeli smo se. Mogao bih ja odgovoriti, ali evo idemo dalje.
očito se traži u jednom pravcu, ili sa Londonom ili sa Bliskim Istokom.
Ok. Denis. Samo malo pažnje. Molim vas, Denis Bećirović.
Ja imam jedno pitanje za Vijeće ministara BiH i predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Pitanje glasi: 'Šta konkretno Vijeće ministara BiH na čelu sa predsjedavajućim čini da zaustavi sve agresivnije nasrtaje iz Republike Srbije na suverenitet i teritorijalni integritet BiH?' Ovo šta se događa posljednjih godina pa i posljednjih mjeseci prevazilazi svaku mjeru. I ja očekujem da Vijeće ministara u vezi s tim reaguje. Zbog toga i postavljam ovo pitanje, jer Srbija se počela ponovo ponašati kao što se ... ponašala prije nepune dvije decenije. To je neprihvatljivo i ja mislim da ćemo mi tu priču evidentno morati otvoriti i na sjednici Parlamenta BiH, jer BiH ima namjeru da uspostavi dobrosusjedske odnose, ali oni se ne uspostavljaju tako što Srbija verbalno želi da uspostavi te odnose, a suštinski i na djelu radi sasvim suprotno. Dakle, to je moje pitanje prema Vijeću ministara BiH. 11
Evo, ja vas molim da ne nastavimo, evo već smo otvorili tu diskusiju. Dakle, ja nemam više prijavljenih za poslanička pitanja i zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Idemo na tačku 3. Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Dakle, ovdje se radi, da vas podsjetim, o zakonu kojeg je na privremenoj osnovi donio Visoki predstavnik i vidjeli ste u obrazloženju, odnosno dopisu Vijeća ministara da se navodi kako je potrebno prethodno usvojiti ovaj zakon Visokog predstavnika, jer se u Prijedlogu zakona iz naredne tačke vrše određene izmjene i u članu 9. osnovnog zakona koje su obuhvaćene i ovim zakonom. Dakle, otvaram raspravu o ovom zahtjevu za hitni postupak izmjena i dopuna ovog zakona. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 3. Idemo na tačku 4. Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika
Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, smatrala sam za potrebno da kažem par riječi o ovom prijedlogu zakona. Prije svega, ovaj prijedlog zakona predstavlja daljnje usaglašavanje sa direktivama, ali isto tako ovaj prijedlog zakona predstavlja poboljšanje procedura javnih nabavki u odnosu na trenutno važeći tekst Zakona. Naime, BiH ima 13 obavezu prema Evropskom partnerstvu da osigura jedinstven sistem javnih nabavki u BiH i da poboljša administrativne kapacitete. Također, BiH ima obavezu da u potpunosti usaglasi ovaj zakon sa direktivama EU. U ovoj fazi mi smo ovaj zakon usaglasili u velikoj mjeri, nismo usaglasili samo u onim dijelovima koji objektivno nisu bili mogući za usaglasiti, kao što su instituti elektronskih nabavki, kompetitivnog dijaloga. Također, što bih posebno istakla, ovaj prijedlog zakona predstavlja ustvari poboljšanje i rezultat je rada Agencije, sa svim onim problemima s kojima smo se mi suočavali, koji imaju ugovorni organi na terenu. Samo ću reći, u prošloj godini imali smo 850 pismenih zahtjeva, oko 4,5 hiljade telefonskih zahtjeva za konsultacije, 250 konsultacija sastanaka. Znači, sve one probleme koje smo mi uočili na terenu, oni su integrirani u ovaj prijedlog zakona. I, stvarno smatram, u ime Agencije za javne nabavke, da bi usvajanje ovog prijedloga zakona bio veliki iskorak naprijed za BiH, ali isto tako puno bi pomogli ugovornim organima i ponuđačima koji direktno na terenu primjenjuju ovaj zakon. Znači, ovaj zakon ne usvajamo zbog Agencije ili Ureda za razmatranje žalbi, već zbog onih koji ga direktno implementiraju na terenu. Hvala. /kratko prekinuto snimanje/
Sadik Bahtić, predsjednik Komisije za finansije i budžet.
Tako je. Mi smo na zadnjoj sjednici Komisije ponovo raspravljali o svim amandmanima, bilo je ukupno 83 amandmana. Usvojili smo većinu amandmana. Smatram, također, i podržavam diskusiju direktorice za javne nabavke, jer postojeći zakon je jako loš. Održali smo ovdje javnu raspravu. Oni koji rade s postojećim zakonom su jako nezadovoljni, to je, kažu da je to velika, a jeste, velika kočnica i privrednom i društvenom razvoju ... pogotovo korupcija, percepcija u javnosti jer smatram da ovaj zakon koliko-toliko ima poboljšanja, a ima dosta. I ja pozivam poslanike da podrže i Izvještaj Komisije i da glasaju o ovom zakonu. Zahvaljujem.
Savo Erić.
Gospodo predsjedavajući, i ja neću dugo zato što smo na Komisiji već raspravljali u više navrata i mislim da smo postojeći Prijedlog ... zakona s ovim amandmanima u velikoj mjeri usaglasili i poboljšali i zbog toga mislim da danas trebamo usvojiti ovaj zakon. Ostalo je još neriješenih mnogo amandmana i pitanja i teško je bilo sad suočiti sve amandmane, to je u jednom pravcu. I drugo, ostala su neka tehnička pitanja. Agencija će to u budućnosti da razradi, pogotovo ono što je bila moja primjedba jeste da ... li elektronski znači da to pratimo, ili ne, da li 14 postoje tehničke mogućnosti ili ne, ali ostalo je jedno pitanje koje treba sigurno u budućnosti riješiti. I, sa tim pitanjem i ovim amandmanima koji su usvojili, ja ću vam reći: meni je odbijeno nekih sedam-osam amandmana ali je usvojen veći dio i smatram da možemo ovo podržati i da će sigurno za našu privredu ovaj zakon značiti poboljšanje.
Ja se zahvaljujem. Više nemam prijavljenih i ja zaključujem raspravu o tački 7. Prijedlog zakona o javnim nabavkama. Prelazimo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o akcizama u BiH (drugo čitanje) Ja sam već neke stvari, obrazlažući tačku 3., 4. i 5., rekao, ali evo da vas podsjetim. Dakle, mi smo na prošloj sjednici, na 53. sjednici, donijeli zaključak kojim je odgođeno izjašnjavanje o Prijedlogu zakona, ovog zakona, kako bismo pribavili mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje o amandmanima podnesenim u ... u plenarnoj fazi. Radi se o amandmanima koje su branili Šemsudin Mehmedović, Jerko Ivanković Lijanović, a Momčilo Novaković je po novim aspektima podnio dva amandmana. Mi smo intervenisali, ja sam uputio pismo ... intervenciju i Komisija je, naravno, tražila to mišljenje i mi smo dobili vrstu mišljenja gdje nas Upravni odbor, odnosno predsjednik Upravnog odbora obavještava da ne prihvata ove amandmane, odnosno da ih ne podržava. Mi smo rapravu praktično završili. Kada dođemo do glasanja, glasat ćemo o amandmanima i o zakonu. Ja se nadam da – a evo, vidim prijavili se ljudi – mi smo raspravu završili. Ja zaista molim da poštujemo, dakle, rasprava je završena, idemo. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Odgođena je i rasprava i izjašnjavanje.
nije uključen mikrofon
Gospodine Lijanoviću, Vi ćete dobiti najmanje sat vremena, samo sjedite i strpite se, poslovnički se strpite. Gospodine Suljkanoviću, izvolite. Tamo ste na ekranu, vidim Vas ja. Izvolite. 15
Ja bih želio ovdje da kažem nekoliko riječi po pitanju donošenja ovog zakona. Da vas podsjetim da je Komisija za vanjsku trgovinu i carine na početku svog mandata uložila izuzetno puno napora vezano za donošenje, odnosno predlaganje izmjena i dopuna Zakona o carinskoj tarifi. Isto tako smo predložili zakon o akcizama koji je, slobodno mogu kazati, puno bolji od ovog zakona koji se sada našao pred poslanicima. Ja ću vas podsjetiti na to da smo mi organizovali nekoliko okruglih stolova na koje smo pozvali veliki broj privrednika iz čitave BiH. Ja sad moram da kažem da smo mi prema tim ljudima bili licemjerni, jer smo obećali da ćemo pokušati nešto napraviti. Mi smo to pokušali. Nažalost, Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja dovodi ovaj parlament u podređen, potpuno podređen položaj, tako da je moj prijedlog da pristupimo izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja, a do izmjene tog zakona sve što je vezano za akcize i carinske tarife da donosimo po zakonu o hitnom postupku, po članu 127. Razlog je vrlo jednostavan. Time ćemo izbjeći frustracije, bar ih tako ja doživljavam, za sve ono što je vezano za čitav postupak, jer se zakoni vezani za carinske tarife i akcize, evo kao što je to ovdje slučaj, ustvari nama serviraju po sistemu uzmi ili ostavi. Tako je bilo i sad, unaprijed se sve stvari dogovore. O amandmanima kao što je bio npr. amandman kolege Novakovića, bilo je sasvim jasno kakav će biti odgovor Upravnog odbora Uprave za indirekton oporezivanje, jer izgleda neke stvari, kao što je oporezivanje, odnosno akcize na duhanske proizvode, jednostavno su takve da se u njih ne smije dirati. Ja sam osjećao potrebu da kažem ovih nekoliko riječi. Nadam se da vam nisam uzeo puno vremena, ali bih volio da me kolege poslušaju i da pokušamo bar za neki novi saziv Parlamenta da obezbijedimo poslanicima da stvarno, kad su u pitanju akcize i carinske tarife, budu u situaciji da o nečemu odlučuju. Jer, ovo što mi radimo, nije nikakvo odlučivanje. Hvala.
Prije nego što dam gospodinu Lijanoviću, odnosno, Ivankoviću riječ, ja sam dužan izvinjenje. Gospodin Novaković je dodao riječ naknadno 'odgađa se i rasprava' i ... ok. Izvolite gospodine Ivankoviću.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, znači li to da imamo i mogućnost rasprave danas ili ne na osnovu ...?
Vi ste se već digli, samo koristite vrijeme. 16
Evo, ja bih prvo postavio jedno pitanje, pa ako, možda neće ni biti potrebe za raspravu sada ako dobijemo odgovor. Ovaj dopis koji smo dobili od Upravnog odbora, ja sam ga detaljno pročitao, ali nisam vidio u njemu nigdje da je Upravni odbor zasjedao i da je donio odluku da li prihvata amandmane ili ne prihvata amandmane, nego u njemu se samo obavještava da se može izvesti zaključak da Upravni odbor vjerojatno neće prihvatiti amandmane, tako da ja bih predložio da mi ponovno odgodimo raspravu i izjašnjenje o ovom zakonu dok ne dobijemo odluku Upravnog odbora o našim amandmanima. Mislim da ne bi trebalo ignorirati ovaj parlament kad je u pitanju odnos prema prijedlozima, jer prijedlozi amandmana u ovom parlamentu bi trebali zaslužiti barem da se razmatraju na Upravnom odboru, pa ishod tog razmatranja kakav god bio. A iz ovog proizilazi kao i da postoji neki strah da se razmatraju ovi amandmani na Upravnom odboru. Ne vidim razloga zašto bi on postojao, neka se da jasno mišljenje, da obrazloženje, i mi možda i prihvatimo takav stav. Evo, pa ako mi se može odgovoriti na ovo pitanje, a ... onda ću odlučiti za raspravu kasnije. Hvala.
Vi ste već i raspravljali, ali dobro. Dakle, ako ste pažljivo pročitali pismo, Vi ste u pravu, potpisao ga je predsjednik Upravnog odbora, gospodin Vrankić koji je tu i on će dati objašnjenje. Međutim, on je uputio nas na ovu odluku Upravnog odbora iz januara koji je u paketu ocjenjivao potrebu za donošenje zakona i usklađivanje ovih ostalih zakona. Ali evo, izvolite, gospodine Vrankiću. Mislim da je ovo ok da se razjasni šta smo dobili.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući. Uvaženi zastupnici, kolege ministri, gosti, evo, mogu dati kratko pojašnjenje. S obzirom da nisam bio zadnji put, dozvolite samo rečenicu više. Ovaj zakon je napravila radna grupa, a koju ju je napravila Uprava za indirekto oporezivanje, znači njezin Upravni odbor. Jako je dugo radila, skoro godinu dana u raznim kombinacijama i nastavcima, da bi na kraju se postigla suglasnost na Upravnom odboru, a prethodno smo dobili suglasnost entitetskih parlamenata na ovo rješenje, jer tako predviđa zakon. Znači, entiteti su se izjasnili na ovaj zakon i dali mu apsolutnu podršku. U toj kombinaciji, o kojoj vi sad govorite, sve ove stvari koje su se ovdje pojavile kao amandmani i dileme bile su u prvoj fazi u kojoj smo mi raspravljali i očitovali se o tom. Znači, vrlo intenzivno smo raspravljali o ovim stvarima, jer je bilo ovih prijedloga u okviru radne grupe Upravnog odbora, a evo čak moram reći da nije bilo od entitetskih parlamenta, odnosno njihovih odbora koji po zakonu moraju dati svoj stav i mišljenje. Temeljem toga sam iznio, jer je svaka od ovih stvari raspravljena na Upravnom odboru kao prethodno pitanje, prije donošenja zakona, a pošto sam pretpostavljao da može biti ovakvo pitanje, ja sam tražio očitovanje od članova Upravnog odbora da se očituju, a u prvom redu onih koji imaju pravo veta, tj. ministara, da se očituju o tome zakonu i dobio sam pismene odgovore iz oba entiteta da ne podržavaju bilo kakve amandmane, što mi često i prakticiramo, znači, da se pismeno izjasne. U tom kontekstu, ima 17 snagu sjednica Upravnog odbora koju mi verificiramo na prvoj sjednici, tako da možete, je li, mirno, što se toga tiče, raspravljati. Znači, Upravni odbor je razmatrao i ne podržava bilo kakve promjene ovoga zakona.
Gospodin Novaković.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Uvaženi kolegice i kolege, ja sam bio odustao, s obzirom da je predsjedavajući rekao da nema rasprave ali, kad se već otvorila rasprava, onda ću ja iskoristiti samo nekoliko rečenica.
Ja sam se izvinio, Momo. Ja sam se čak i izvinio, izvoli samo.
Samo nekoliko rečenica da kažem. Naime, tačna je konstatacija da Upravni odbor nije imao sjednicu i nije na sjednici imao ove amandmane, dakle to je tačno. To što je on nekada, radna grupa imala neke slične prijedloge, to je drugo. Ali to pokazuje koliko je uvažavanje Parlamenta. Pazite, ovo je zaključak Parlamenta ovdje bio i valjda je ovaj parlament stariji od neke radne grupe i od Upravnog odbora, a izgleda da nije, ali i od Upravnog odbora, pa i entitetskih ministara. Dakle, Upravni odbor je trebao postupiti po zaključku ovog doma, a to je održati sjednicu i napisati ovo što je napisao. Znao sam ja da neće drugačije ni biti. Pazite, stvar se dogovara i dogovarala, kao što reče ministar, u radnoj grupi. Mnogo smo mi stvari ovdje dobijali iz radnih grupa pa smo amandmanima mijenjali. Neke su manje, neke više zadirali u džepove firmi privatnih, državnih, javnih itd., ali smo ih ovdje mijenjali, što nije značilo, što ne znači da i ovdje Upravni odbor nije trebao analizirati. Ono što je vrlo interesantno u ovim pismima, ili izjašnjavanjima entitetskih ministara, koji imaju pravo veta – jeste da niko od njih nije govorio o amandmanima, nego o tome da je radna grupa donijela i da se usaglasila. Nigdje nijedan amandman nije prokomentarisan na način da se kaže da bi ovim amandmanom umanjio se Budžet BiH ili uvećao Budžet, što je neprihvatljivo za Savjet ministara. Evo, gospodin Lijanović je predložio amandmane kojim bi se uvećao Budžet, ja sam predložio amandmane kojim bi Budžet negdje ostao, odnosno sredstva za Budžet ostala i akciza ostala negdje na istom nivou. To je način na koji je Upravni odbor trebao analizirati amandmane. Ja sam znao da je bila radna grupa, to piše kad smo dobili zakon da je bila radna grupa i da je radna grupa se usaglasila i da su se entiteti usaglasili, jer da nisu ne bi ni Džombić ni Bevanda dali svoju saglasnost Upravnom odboru itd. Sve je to meni bilo jasno, ja taj dio poznajem, znam ovo jer sam učestvovao u donošenju ovih zakona. Dakle, nije ozbiljno, želim samo konstatovati da Upravni odbor nije ozbiljno pristupio zaključku ovog doma i nije ozbiljno pristupio analizi amandnama. Naravno, sve dalje što bi rekao, govorio o amandmanima, prošli put sam govorio, mislim da ni nema smisla poslije ovoga. 18
Jerko Ivanković, može i diskusija i replika, šta god želiš. Izvoli.
Hvala. Evo, ja ću samo iz dopisa pročitati jedan pasus, iz dopisa ministra iz RS-a, gdje na kraju kaže: 'Ne podržavam predložene amandmane, a navedeno izjašnjenje dostavljam kako bi Upravni odbor mogao objediniti i uputiti svoj stav na sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.' Znači, on dostavlja svoje mišljenje Upravnom odboru kako bi Upravni odbor mogao uzeti njegovo mišljenje na svojoj sjednici u obzir, donijeti odluku o amandmanima i uputiti mišljenje o amandmanima Predstavničkom domu. A kod drugog dopisa od ministra iz Federacije, on, recimo, uopće ne spominje amandmane koje sam ja uložio, on se samo dotiče amandmana kolege Momčila Novakovića i njega komentira. Ja mislim da ne bi trebali ignorirati ovaj parlament i prijedloge ovog parlamenta da Upravi odbor ne bi to trebao ignorirati. Mislim da može čak biti problem da usvojeni zakon bude oboren kasnije na Ustavnom sudu, jer smo dobili Mišljenje, jer nismo imali proceduru ispoštovanu u potpunosti. Iz tog razloga bi bilo dobro da mi ovo odgodimo do iduće sjednice. Upravni odbor, koliko sam dobio informaciju, će imati čak sutra sjednicu, da sutra donese odluku o amandmanima. Ne vidim razloga da se boji raspravljati o tim amandmanima, pa da nam šalje neke dopise članova Upravnog odbora i da na idućoj sjednici usvojimo i zakon i eventualno amandmane, sukladno mišljenju i obrazloženju Upravnogo odbora. Jer, u protivnom, bi mogli napraviti veliku štetu da donesemo neki zakon koji sutra može biti oboren na Ustavnom sudu, pa svi oni koji su plaćali nešto budu imali mogućnost povrata novca i napravimo ogromne sudske sporove. Hvala.
Replika, Niko Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Ja bih se mogao složiti sa mnogim raspravama koje su danas ovdje iznesene oko neslaganja zašto mi uopće pitamo bilo koji upravni odbor kada donosimo nekakav zakon. Meni stvarno to smeta, vjerovatno, više nego vama. Ja mogu misliti koliko ministru financija i trezora smeta što mora entitetske ministre pitati za svaki potez koji će ovdje predložiti u ovom parlamentu, pa mu tako mi ovdje propisali i neki koji se pozivaju da se u ranijim sazivima to radilo, a ti entitetski ministri nemaju obveze njega ništa pitati, ama baš ništa. Kada predlažu oni svojim parlamentima zakone, onda on ne postoji. To je u skladu sa zakonima koji su doneseni ovdje, u ovom parlamentu. 19 I gospodin Suljkanović, mislim da je krenuo u pravom smjeru. Mi konačno trebamo, ako mislimo da treba mijenjati to stanje, i ako mislimo da možemo osigurati podršku u ovom parlamentu, znači isključiti: ako državni ministar financija ne daje nikakvu suglasnost entitetskim ministrima na njihove prijedloge zakona, ja ne vidim logike da on traži njihovu suglasnost, i da napravimo samo isti princip, isti standard, znači. Iako bi meni bilo logično da entitetski, kantonalni i općinskih šefovi financija itekako pitaju državnog ministra financija šta mogu, a šta ne mogu predložiti, međutim evo, kod nas je to naopačke, i onda bismo sada držali predavanje Upravnom odboru koji nije kriv. Oni su uspostavljeni u skladu sa zakonom, djeluju u skladu sa zakonom, daju svoja mišljenja ovakva ili onakva pojedinačno. Jer pazite, pojedinačno može davati predsjedatelj Upravnog odbora. Znači, nije korektno uspostavljati račune ni Upravnom odboru, ni ministru financija i trezora, nego je korektno ući u proces izmjene zakonodavstva koje proizvodi takvo stanje i onda uistinu osigurati dignitet ovog parlamenta da uistinu razmatra prijedloge bez potrebe da traži nekakve prethodne suglasnosti od bilo koga, pa i od bilo kakvih upravnih odbora.
Replika, Momčilo Novaković.
Pa, moram reći kolegi Lozančiću da nije baš tako stvar jednostavna kao što je on to sada rekao. Naime, kada smo ušli u reformu čitavog sistema, onda je bilo potpuno jasno da se svaka odluka ili svaki zakon ovdje koji se tiče budžeta odnosi na sve, pa i na entitete, kasnije na opštine itd. Dakle, nemoguće je donositi ovdje odluke koje neće imati na budžete entiteta uticaj, posebno odluke, recimo, kojima se utiče direktno na sredstva koja idu na jedinstveni račun. I tada su entiteti potpisali Sporazum, sjećamo se dobro tog sporazuma, mnogo puta smo o njemu govorili, kojim su definisali to a mi onda pretočili, odnosno prihvatili zakon gdje je taj sporazum pretočen u zakon, što znači da do promjene tog sporazuma neme promjene zakonodavstva. Dakle, moraju entiteti promijeniti svoj sporazum, na bazi toga se može mijenjati zakon. To je put. Hoću samo da ubacim ovu fazu koju ste vjerujem slučajno preskočili, kolega Lozančiću, a i kolega Suljkanović, znači slučajno preskočili da je to uslovno prenesena, na neki način uslovno prenesena nadležnost. Ali to nema veze sada sa ovim o čemu smo mi govorili. Niko ovdje nije optužio ministra da je bilo šta uradio, nego upravo smo govorili da nije zasjedao Upravni odbor i ništa drugo. Pazite, i nije zasjedao Upravni odbor i nije raspravljao o amandmanima, i to treba tako reći. Da li je morao ili nije morao, da li je osjećaj ministara, bilo kog člana ovog Upravnog odbora prema ovom parlamentu ovakav ili onakav – to je sada gotova stvar. Mi danas vjerovatno stvar po ovom zakonu završavamo. Ja samo hoću da uđe u zapisnik, ne tražim čak ni zaključak da o tome; znači, Upravni odbor nije zasjedao i nije donio odluku o amandmanima. Mi ćemo se danas izjasniti i bez toga o ovom zakonu, jer očito ... da su neke druge stvari važnije od ovih koje smo mi amandmanima predložili. Evo samo to, izvinjavam se.
Nećemo se vraćati na ovaj sporazum, ali eto. Idemo, Selim Bešlagić, diskusija. 20
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice, poštovane kolege, poštovani gosti, pa, nisam mislio da diskutujem, međutim pošto uvijek rasprava o ovim stvarima vodi ka tome da faktički ovaj parlament u donošenju bilo kakvih odluka nema nekakve mogućnosti, osim toga što Uprava za indirektno oporezivanje je ta koja to donosi, mislim da smo formiranjem Fiskalnog vijeća omogućili još više da, evo kažem, ta instanca ovog parlamenta bude pomaknuta u stranu. No, ovaj parlament, i kada god smo razgovarali o ovim stvarima, ovaj parlament je imao jedan zahtjev: kada se donose izmjene i dopune o akcizama i carinskim stopama uvijek se tražilo da nam se prezentira od te Uprave za indirektno oporezivanje ili Vijeća ministara stanje šta se to dobiva, koliko se dobiva, šta se gubi, koliko se gubi, šta nova izmjena doprinosi u daljem toku. Ja, koliko sam evo u ovom parlamentu, nijednom još nisam dobio ovu analizu, iako, kada smo uvodili PDV, bilo je rečeno onda da će se, ne znam, nakon šest mjeseci praviti analiza isto kao što će se praviti analiza sa akcizama i sa carinama. Prema tome, zaključak je vrlo jasan. Mislim da je Niko sasvim u pravu ali da je i gospodin Novaković u pravu, da mi ovo ne možemo pokrenuti ukoliko nećemo imati saglasnost da promijenimo ovaj ustav, u ovom dijelu. I zbog toga ja bih zamolio, ako može, Vijeće ministara da razmotri ovu mogućnost ili da jednostavno Parlament pokrene jednu inicijativu, na koju da dobijemo odgovor: da li se to može mijenjati i da ovaj parlament bude odgovoran za ovu politiku. Druga stvar, ono što sigurno možemo tražiti, je da se u sljedećim fazama promjena bilo kojeg zakona, kada se radi o akcizama, carinama itd. – dostavi analiza šta znači promjena određene akcizne stope, šta znači promjena određene carinske stope kako bismo makar na osnovu toga dobili pokazatelje i indikatore šta to Uprava za indirektno oporezivanje i šta to, hajde da kažemo, ministri finansija entiteta i Distrikta Brčko trebaju, odnosno šta zagovaraju tim promjenama. Mislim da takav zahtjev možemo uputiti i da nam niko ne bi osporio da dobijemo te pokazatelje kako bismo se onda lakše mogli da orijentišemo po ovim stvarima. Iz tih razloga mislim da jedan od zaključaka bi mogao da bude: znači da u sljedećim analizama moramo imati analizu izmjena i dopuna ovih stopa sa aspekta finansijskog stanja kako bismo eto, ako ništa drugo, mogli da učestvujemo u tome da vidimo zašto neko neće da uvede akcizu na visokotarifne robe, zašto. Ako se tu mogu dobiti pare, ja ne vidim razloga zašto to ne uraditi. Ali, evo mislim da bi ovaj zaključak mogao biti obavezujući prema Upravi za indirektno oporezivanje, a to znači da napravi analizu izmjena i dopuna šta to one u pogledu finansija znače. Hvala.
Sugerišem poslanicima koji pominju zaključke itd. ako imaju namjeru trebaju ih napraviti i dostaviti ovdje kada budemo se izjašnjavali u vezi ove tačke dnevnog reda. Idemo dalje. Imamo prijavljenog gospodina Vinka Zorića. Izvolite.
Ja ću biti vrlo kratak. Dakle, ja mislim da smo trebali nakon ..., je li, jednog iscrpnog obrazloženja gospodina ministra, u prvom čitanju, kada je kazao da je zakon kompromis svih 21 kompromisa unutar radne skupine i rekao je tada da Upravni odbor za indirektno oporezivanje neće prihvatiti nikakve značajnije amandmane. Ja osobno, vi znate koji ste bili i u prošlom sazivu, samo toliko, da ne kažem, vrištao sam i ulagao amandmane oko loživog ulja za grijanje. I ovo rješenje je djelomično rješenje, dakle opet će korisnici loživog ulja kreditirati državu ali, hvala Bogu, pomakli smo se s jednog mjesta i ja sam to prihvatio, nisam ulagao amandmane. Međutim, uloženi amandmani su, hajmo reći, sa svojim obrazloženjima dobri ili prihvatljivi djelomično, međutim oni su selektivni. Ne možemo ovdje govoriti da, ne znam, jedan proizvod ispred tvornice košta jeftinije u nekoj državi nego ovdje, imamo mi drugih proizvoda koji u nekim drugim državama koštaju jeftinije ispred tvornice nego ovdje kod nas, a to su puno skuplji proizvodi i puno luksuzniji proizvodi od spomenutih proizvoda. Dakle, ja u ime stranke kojoj pripadam, HDZ 1990, u ime svoje i kolege Raguža kažem da je nama prihvatljiv zakon, prihvatljivo nam je Izvješće Komisije i mi ćemo podržati zakon bez amandmana. Hvala lijepa.
Imam još prijavljenog Bajazita Jašarevića. Izvolite, gospodine Jašareviću.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, htio bih da iznesem stav Kluba SDA da podržavamo tekst ovog zakona. I, s obzirom da su bile iznesene određene ocjena ovdje, htjeli bi da kažemo da je danas pred nama dobar zakon za BiH, da će pomoći u ovom vremenu recesije, da će određena poboljšanja u zakonu da budu, određeni amortizeri ukupnog stanja u budžetima na različitim nivoima vlasti. Kada su u pitanju obraćanja poslanika, nijedno ovo obraćanje ne bi trebalo odbaciti zato što su ideje blistave, ali moramo prihvatiti da one moraju dobiti podršku većine u proceduri koja je zakonom propisana. Samo je to sporno. Svaka od ovih ideja, i sve one ideje koje smo u proceduri već iznosili, trebaju da budu predmetom našeg interesovanja i da oko toga stvaramo većinu parlamentarnu, bez obzira ko je pozicija, a ko opozicija, i u narednim izmjanama zakona neke od tih ideja će zasigurno naći svoje mjesto u zakonu. Mislim da bi dobro bilo reći da smo dobili zakon koji je napredak u odnosu na važeći Zakon o akcizama, da smo dobili zakon koji je u saglasnosti sa zakonima o akcizama naših susjeda, zemalja u okruženju, i da će on uvesti apsolutno dakle i reda na tržištu, ali i djelimično zaštititi domaću proizvodnju. Mi, naravno, nismo zadovoljni ali mislimo da bi danas bila jasna poruka da smo postigli saglasnost oko jednog valjanog rješenja. Ovo što bih sada rekao, možda da bi bilo bolje prešutjeti, ali hoću da kažem. Da slučajno nemamo potrebu da imamo stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, danas rezultalti glasanja bi bili jednaki, zato što su stavovi entiteta o napretku Zakona o akcizama jednaki samo što se jednom izražavaju u ovom parlamentu, a drugi put prije toga u Upravi za indirektno oporezivanje. Mi smo apsolutno svjesni, kada bi nam sada neko dozvolio da ignorišemo Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, da bismo oko ovog usaglašenog 22 paketa imali podršku Parlamenta, a kada bismo počeli da se dijelimo oko amandmana – ukupna podrška zakonu bi bila upitna. Mislim da smo dobar korak napravili, da smo ove zakone po hitnom postupku danas dobili u parlamentarnoj proceduri, i to je dakle jedan mali znak naše efikasnosti kada je u pitanju bilo kakva podrška ekonomiji BiH i pozivam sve ... koji su evo izrazili određenu rezervu prema ovom zakonu da do glasanja promijene svoj stav i da podržimo danas zakon. Kada bismo imali pravo, bilo bi dobro da Dom naroda pozovemo da na jednoj sjednici prihvati zakon u oba čitanja, da on što prije stupi na snagu, i da bude u primjeni u BiH. Hvala lijepo.
Jerko Ivanković, replika.
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, Vi, predsjedatelju, ovaj dom nastojite voditi profesionalno i na određenim principima i ja to jako cijenim. Mislim, ako bi danas glasali o ovom zakonu, uveli bi jedan princip da se Dom izjašnjava o nečemu što po zakonu mora imati mišljenje Upravnog odbora, a mi ga danas nemamo. Uvođenje tog principa, mislim da ne bi bilo dobro. Jer, ako moji amandmani danas ne budu usvojeni, ja ću na idućoj sjednici njih pretvoriti u izmjene i dopune zakona, ili na nekoj, i onda ću ponovno tražiti da se izjašnjavamo o tom zakonu bez mišljenja Upravnog odbora. Znači, ja ću tražiti da ovaj princip koji smo usvojili danas da se izjašnjavamo o nečemu bez mišljenja Upravnog odbora onda će biti problem, jer Vi ćete kazati ali mi nemamo mišljenja Upravnog odbora i ne možemo se o tome izjašnjavati. Ja cijenim i trud gospodina ministra koji je svojim pismom htio ubrazti cijeli proces, dati doprinos da ovaj zakon što prije stupi na snagu, ali objektivno ne bi bilo uredu da mi ne provodimo zakon koji je na snazi i procedure koje su sada na snazi, ma koliko one bile loše. Kada ih promijenimo, onda ćemo poštivati one druge koje smo promijenili. Iz tog razloga, evo ja ponavljam zaključak: 'Odgađa se rasprava i izjašnjenje o Prijedlogu zakona o trošarinama do dobijanja mišljenja sa održane sjednice Upravnog odbora o amandmanima na Prijedlog zakon o trošarinama.' Hvala.
Momčilo Novaković, replika.
Moram replicirati kolegi Jašareviću, mada je on sam rekao da je možda bolje da ne kaže onu rečenicu, pa mi se čini da i jeste bilo bolje da nije rekao onu rečenicu, naime, to što bi glasanje bilo isto. 23
Ja se izvinjavam, gospodine Lijanoviću, nema odgađanja rasprave, nećemo pet puta voditi raspravu jednom po jednom. Dakle, ne možete odgađati raspravu, rasprava se vodi. Možete izjašnjavanje.
Ali problem je kada dobijemo mišljenje ...
Hoćeš još jedanput da raspravljaš, je li? Dobro. Izvolite, Novakoviću.
Predsjedavajući, sada si me zbunio. Dakle, naša je upravo nesreća u tome što ćemo mi glasati isto, imali ili ne imali stav Upravnog odbora. Pazite, ja mislim da to ovi ljudi u Upravnom odboru znači sasvim dobro znaju, tako da se i ne trude da posao završe do kraja i da održe tu sjednicu, jer oni znaju da ćemo mi isto glasati danas, imali ili ne imali stav Upravnog odbora, i to jeste problem. Nije samo ono ranije što ... je ... problem Parlamenta kada se tiče ovog pitanja, nego je i ovo problem funkcionisanja ovog parlamenta, ali tako je. Dakle, stavovi partija se očito moraju ispoštovati.
Replika, Martin Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Što se tiče ovih zahtjeva od gospodina Lijanovića, u više navrata opetovanih, da mi ovdje nemamo stajalište Upravnog odbora, ja želim samo podsjetiti da smo ovdje čuli jasan stav predsjednika Upravnog odbora da zastupnici što se tiče procedura mogu mirno danas odlučivati, pa evo samo da i to imamo u vidu i da radimo nešto i donosimo zakone i ojačavamo ...
Eh, imam naknadno prijavljene ... za diskusiju, po svom dobrom običaju, Velimir Jukić.
Gospodine predsjedatelju, članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege, pa, prije otprilike jedno osam mjeseci ja sam bio podnio jednu inicijativu za izmjene i dopune Zakona o trošarinama i, evo, nakon dugo – ja se nadam da je bilo dosta rasprava i u entitetskim vladama, odnosno resornim ministarstvima i isto tako i u Upravi za neizravno oporezivanje – dobili smo ovaj prijedlog zakona koji već, evo, odgađamo njegovo usvajanje. I mislim da je to ipak ono što je bilo moguće uraditi urađeno, koliko je dobro ili loše, o tome smo i zadnji put govorili, evo i danas nastavljamo o tome govoriti i mislim da bi trebali biti svjesni svi činjenice da ovog 24 trenutka nije bilo moguće postići više, odnosno postići dogovor i suglasnost potrebnu svih koji u tome odlučuju, da to sada ne ponavljam, nego ovo što je dogovoreno. Imajući na umu financijske efekte ovog zakona, ja sam o njima zadnji put govorio, koji su dnevno nešto oko malo manje od milion maraka, mislim da je šteta izgubiti svaki dan u produljenju roka za donošenje ovog zakona. I zato pozivam sve svoje kolege i kolegice da danas ovaj zakon usvojimo, a da sve ono što smatramo da nije dovoljno dobro i kvalitetno riješeno u ovom zakonu, a ima takvih stvari, treba naravno otvoriti ponovo svačije to pravo, svakog od nas zastupnika, i Jerko i tvoje pravo, između ostalih, da to pokreneš, i da pokrenemo svi i da o tome razgovaramo i ponovo tražimo od Uprave za neizravno oporezivanje – Upravnog odbora suglasnost. Kada je dobijemo, to će ići itd. Da li je 100% formalno, kako je rečeno u zakonu, suglasnost stigla? Ja smatram da jeste, naročito ako nam to kaže predsjednik Upravnog odbora. Prema tome, ne trebamo u to sumnjati. Ja mislim da trebamo danas ovo usvojiti, a onda u narednom periodu, šteta je vrlo velika ako ne usvojimo, u narednom periodu tražiti i bolja i još bolja i kvalitetnija rješenja.
Gospodine Jovičiću, samo jedan tren, molim Vas. Dakle, naši gosti, učesnici ove prve Konferencije parlamentarnih tijela za nadzor obavještajnih službi u Jugoistočnoj Evropi iz Rumunije, Republike Makedonije, Republike Hrvatske, Republike Srbije, zamoli su na par minuta da budu u sali, da malo pozdrave naš parlament i da vide kako se to radi, a i da čuju gospodina Jovičića, izrazili su želju.
nije uključen mikrofon
Pa naravno, sada ćeš ti diskutovati kada ljudi uđu. Izvolite, izvolite. Možete, Marina, evo može i u prvi red. Izvolite, izvolite samo. Marina, pa smjesti ih u prvi red, nema problema. Evo, dozvolite da još jedanput dakle pozdravim naše drage goste i zaželim im ugodan boravak u Sarajevu i uspješan rad na ovoj regionalnoj konferenciji i da nam ove službe budu pod građanskim nadzorom, da tako kažem. Evo, Slavko, imaš priliku da diskutuješ.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Ja ću iskoristiti priliku da pozdravim uvažene goste, jer sam ja trebao biti sa vama, ali pošto ste gore bili uskraćeni za moju diskusiju sad malo ćete čuti, mada ovi redovno slušaju jer ja se javljam često. Dakle, kada je u pitanju, ... mi definitivno, uvaženi predsjedavajući, moramo da iskažemo nemoć ovog parlamenta. Bezbroj puta, 25
Nije nam baš reklama najbolja.
pa naravno, bezbroj puta smo rekli osporavaju ovi, oni, evo Uprava za indirektno oporezivanje. Podržavajući diskusiju gospodina Lozančića i sve te procedure zbog čega i kako i, naravno, ovo što je gospodin Jukić sada rekao da svaki dan okvirne procjene govore da gubimo po milion maraka, ja bih danas volio da umjesto ovoga da smo imali analizu kako ćemo mi javnu potrošnju svesti po aranžmanu MMF-a, sve opštine, kantoni, entiteti, država u deficitu, priliv sredstava na računima, pa najmanje je važno na koji će se račun uplaćivati ako se ima šta uplaćivati. Evo, danas kakva je ovo zaista, pa u normalnim državama parlamenti imaju stalna zasjedanja, a Uprava za indirektno oporezivanje ne može da se sastane i danas im pišemo urgenciju o tarifama. Kada će to doći na red, kada će se oni usaglasiti, kada će sjesti? Dakle, kada je ovaj zakon o akcizama bio? Prije nekoliko mjeseci. I on je, rekao sam i tada, kada je ušao prvi put u parlamentarnu proceduru, površan. Ja pitam sve zar se samo na tri, kako bih to nazvao, artikla, ne znam ni ja više, tri stvari taj zakon definiše? Cigarete, pa smo govorili o cigaretama, više dodijalo svakome. Nafta, uredu. Ali lančanu reakciju poskupljenja svih proizvoda izazvaće, moramo biti svjesni. Pa, onda smo sve govorili o tome. I šta smo danas dobili? Dobili površan zakon. Zato nisam ulagao amandmane, jer znam da će Uprava odbiti, onda sam ja nemoćan tu. Zašto se, ljudi, bojimo mi oporezovati luksuz, a bezbroj luksuza oko nas? Pa i mi smo luksuz, poslanici. Ja da nisam ovo rekao, štampa će pisati, vi znate šta će pisati o nama, hvala Bogu, ništa afirmativno. Dakle, kako god mi ovo danas usvojimo, a ja nisam zato da prelamamo preko koljena, a nisam zato, ljudi, da odlažemo u nedogled. Ima li ova država para da se mi spasimo? Ovu godinu u prvom kvartalu smo blizu 3 milijarde maraka u deficitu. Šta će biti s nama? Pita li se iko, i opet ponoviću, mada nije vezano za ovaj zakon, 3. novembra dobijem saglasnost i podršku o održavanju sjednice da vidimo hoćemo li ekonomski preživjeti i nema ništa. Normalne države, kaže, parlamenti u stalnom zasjedanju. I dajte da ovo vidimo kada će stupiti na snagu jer svaki dan, kao što je gospodin Jukić, uvaženi kolega, rekao – gubimo, ljudi, pare! A pare se tu jedino mogu uzeti na luksuzu, zlatni satovi, jahte, vile, automobili, preko 100.000 maraka. Zašto se bojimo to oporezovati? Zato je površan zakon ovaj, površan je i Uprava za indirektno oporezivanje i Upravni odbor nisu vodili računa, zaista, nego su opet po sistemu namet na vilajet, opet će onaj jadni koji puši, prošli put sam rekao Dravu, sada neću, sada ću reći Drinu sarajevsku, da ne bude ovo u ... smislu kao što mi dobacuju, kao što mi ima običaj reći komparacija za Dravu, ali to razumiju svi normalni ljudi, dakle zašto se bojimo? Evo, ljudi, pušim Marlboro i javno kažem neka bude 20 maraka kutija Marlbora. Prvo ću ostaviti cigare radi zdravstvenih, jer neću ni ja moći toliko plaćati, i mi se toga bojimo. Nećemo, ljudi, isplivati iz ove krize, nećemo se izvući, a imamo izvanrednu priliku i šansu. Zašto? Zato što nećemo da donesemo zakon o borbi protiv luksuza, protiv sebe. Kada kažem protiv sebe, ne mislim samo na poslanike, nego na svu ovu elitu, tzv. novokomponovane biznismene, a pogotovo lopove i mafiju – moramo, ljudi, stati za vrat! Kako? Porezima. U Americi možete zakupiti televiziju da kažete protiv Obame šta hoćete, ali ne smijete da ne platite porez, 500 godina vam je zatvora. Pa, hoćemo li mi od nekoga nešto učiti, a ne samo slušati 26 ovdje Bajdena kako će politički nešto uraditi? Hajmo ekonomski se izvući iz krize, a onda ćemo politički sve definisati. I zato molim Upravu za indirektno oporezivanje da zasjeda stalno, ako treba, mada je ministar naš zaista efikasan i čini sve. Zaista, hvala Vam, činite, ja pratim to sve. Ali i ove druge malo treba natjerati. Ima li Parlament snage da kaže Savjetu ministara završite to do određenog roka, a ne odlaganje u nedogled. I, kada ćemo imati? Pred godišnji odmor? Ma ne smije niko u Parlamentu da pomene, da izjavi riječ da ćemo bankrotirati. Neće ova država propasti, ne smije propasti. Ne zbog nas, jer mi je nakaradno vodimo, nego zbog naroda čestitog i građana koji od nas očekuju da nešto za njih stvorimo, a ne stvaramo ništa. Hvala lijepo.
Ne znam jesam li ja dobro čuo, jesi li to spominjao potpredsjednika SAD-a, on je pitao za tebe. Idemo u repliku. Bajazit Jašarević.
Poštovani gospodine predsjedavajući, htio bih da podsjetim nas sve da danom stupanja na snagu Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja uvođenje bilo kojih indirektnih poreza u BiH mora da odobri Odbor. Dakle, ne mora davati mišljenje, ali mora da odobri. To je značajna razlika. Ako osporavamo proceduru zato što nemamo mišljenje, ona bi mogla biti osporena kada bi nam trebalo mišljenje. Nama ne treba mišljenje, nama treba odobrenje. Kada se ne da odobrenje, onda ono nije dato. Dakle, nije dato, to sada mogu objašnjavati oni što znaju pravo bolje. Dakle, mi nismo dobili odobrenje. Ja mislim, mišljenje je to i Komisije za finansije i budžet izrečeno u Izvještaju: da su ispunjeni svi uslovi da danas odlučujemo, ne na način kako bismo željeli nego na način kako su ispunjeni uslovi. I, moram reći i ovo. Bez obzira šta mi mislili o ovome što sada imamo u BiH, ova odredba u zakonu je bila uslov ove reforme sistema indirektnog oporezivanja. Po ocjeni mnogih, jedne od najboljih i najuspješnijih. Uz sve probleme koje zbog toga imamo, mislim da se još nisu stekli uslovi da to mijenjamo, ali jesu se stekli uslovi da uđemo u proceduru izmjene toga pa da vidimo jesmo li dozreli mi ovdje da čuvamo tu poresku disciplinu ili to mora biti još tamo neka neovisnost i neko aktivnije učešće entiteta. Mislim da se danas može odlučivati i da su svi uslovi ispunjeni. Hvala.
Što ćete, ljudi zaborave kako se nešto teško napravilo itd. Idemo na replike dalje. Mirko Okolić. Evo, ja se izvinjavam, evo ministar se javlja, ili da čuješ sve. Ok. Mirko Okolić, replika. 27
Replika je, gospodine predsjedavajući, uvaženom kolegi Slavki Jovičiću koji reče: ukoliko bude dignut porez na duvan i cigarete kroz akcize da će on prestati puštiti. To neće biti dobro za državu, jer zakon se ne predlaže u tom smislu da on prestane pušiti nego da se ubere što više prihoda i što veći budžet da bude. A, da li će on prestati pušti, to treba ... nekim drugim zakonom i tako da, čini mi se, da Jovičić ne bi smio ugrožavati budžet. Hvala lijepo.
Denis Bećirović, replika.
Pa, ja bih zamolio kolegu Jovičića da zaista napokon prestane zbunjivati bosansko- hercegovačku javnost i poslanike i goste, evo i goste iz susjednih država, iz regiona. Naime, kao poslanik vladajuće stranke i član vladajuće koalicije, bilo bi dobro da se potrudite da napokon, barem, evo šest mjeseci ovaj parlament čeka raspravu o ekonomskoj krizi i globalnoj recesiji i njenim uzrocima na ekonomiju u BiH i šest mjeseci ne možemo čak ni da otvorimo tu priču. Stoga, kolega Jovičiću, ja bih Vas zamolio kao predstavnika vladajuće koalicije koja ima i svoje ministre u Vijeću ministara BiH da se barem potrudite, iskoristite svoj uticaj, da otvorimo raspravu. To Vam govorim ... jedan od ljudi koji ...
Samo jedan trenutak, Denise, samo jedan trenutak da ispratimo goste. Vidimo se, hvala, sretno, živjeli, sretan rad.
tako da iskoristite, kolega Jovičiću, svoj uticaj i da dobijemo napokon na dnevnom redu ta suštinska pitanja o kojima govorite, ali bojim se da ovo što Vi govorite je samo verbalna podrška otvaranju suštinskih problema, a u stvarnosti izgleda da Vi nemate nikakvog uticaja da ovo pitanje zaista otvorimo ovdje. A ovo jeste prava tema i ključna tema za građane ove zemlje, ali složit ćete se sa mnom da šest mjeseci mi ne možemo, evo, da dobijemo na dnevni red tu tačku dnevnog reda.
Evo, gosti su otišli, dajte ove naše kućne stvari da ostavimo unutra. Slavko Jovičić, replika.
Prvo replika uvaženom kolegi Okoliću. Prisiliću ja sam sebe pa ću prestati pušiti, a plaćaću porez na drugi način, jer ima ljudi kojima treba pomagati pa im cigareta dođe kao utjeha zbog ove krize da ne završe na neuropsihijatriji ili negdje drugo, ne daj Bože, pa će biti veći troškovi. 28 A što se tiče izlaganja gospodina Denisa Bećirovića, slažem se samo u jednoj činjenici, nikakav ja uticaj nemam u klubu, da bude jednom jasno. E, sad, u stranci još manje, u Parlamentu još manje od to prvo dvoje, nikakav, jer da imam u Savjetu ministara, njih neću da pominjem, tamo nemam ništa, jer da imam, stupila bi ..., barem bi to realizovali od 3., ponavljam, novembra kada sam tražio zajedničku sjednicu oba doma da raspravljamo o recesiji koja traje od završetka rata, samo niko, rekao sam, narodu nije saopštio. Dakle, gospodine Bećiroviću, samo ste trebali navesti ovo u obrazloženju, a preambula vam je dobra, evo ja ću dati u obrazloženju da nigdje ja nikakav uticaj nemam sem medija i malo zabave za narod, a ne bavim se demagogijom. Zaista mi je u interesu da ovaj narod dobro živi. I, ako znate moje izjave koje će ostati zabilježene u Parlamentu, žao mi je što ove kolege odoše, u susjednim zemaljama, volim da oni dobro žive, a vidim da žive dobro dok su dnevnice uzeli pa da dođu malo i kod nas da uče nešto. Dakle, volim da tamo svi dobro žive, ali najviše volim da ovdje mi dobro živimo. Ovdje mi djeca, pasoš imam samo ove zemlje, sreća nigdje ne putujem, eto kakav imam uticaj i tu, jedino kada mi OSCE plati troškove tamo idem negdje itd. Dakle, sve se slažem što ste rekli i Vi sada od mene tražite da ja vršim pritisak na nekoga. Gospodine Bećiroviću, podržite me Vi i sve moje kolege u Parlamentu da kažemo ko će izaći ovdje za govornicu i reći: raspravljaćemo samo o ekonomskih temama i kako ćemo preživjeti. Dakle, to je suština. Eto, jeste li zadovoljni? Nemam nikakav uticaj od danas, a nisam imao ni do sada.
Ako dozvolite, gospodine Jovičiću, Vašu inicijativu je podržao i prihvatio Parlament i Parlament je u problemu, ne Vi. Dakle, Parlament traži od gospodina Vrankića, od gospodina Špirića, od gospode iz Vijeća ministara koji su nam dostavili dvije stranice papira – ja se nadam da oni to slušaju pažljivo i da im je pomalo neugodno ovdje – dakle, nije problem u Vama, gospodine Jovičiću, budite sigurni, nego odnos je prema Parlamentu. Husein Nanić, replika.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ne znam, evo, replika je na izlaganje gospodina Jovičića. Ne znam kako da shvatim njegovo izlaganje – ozbiljno ili zabavno, kako on to inače čini. Tri stvari koje nisam mogao prećutati, prvi put sam prećutao, drugi put nisam, da kolege uvažene goste naše proziva kako uzimaju dnevnice i nekuda putuju. To je zaista krajnje neozbiljno, neodgovorno. Mislim da na taj način ne dajemo doprinos kvalitetnom radu ovog parlamenta. Drugo, da smo mi luksus u prvom izlaganju, kao Parlament je nekakav luksuz, a nisu cigarete itd., i da nakaradno radimo. Ja Vas zaista zamoljavam da se kontrolišete u svojim izjavama i da te izjave mislim da ne doprinose ni Vama lično kao poslaniku i Vašem autoritetu, a posebno autoritetu ovog doma.
Ja mislim da nema potrebe, Slavko. Pa naravno, ali nema potrebe, mislim da način na koji smo počeli razgovarati nije ok. Nije Slavko ozbiljno mislio, to je njegov način. 29
Ja nisam, uvaženi predsjedavajući, zlonamjerno mislio, ne daj Bože.
Ti i ne pitaš mene za riječ.
Nego hoću da afirmišem kako te zemlje ... i poslanici bolje žive, taj tamo narod, a mi možemo bolje od njih. Mi možemo bolje od njih. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, vidim ja po nekim stvarima, dakle možemo bolje od njih. I nisam se neozbiljno ponašao. I danas ću prvi puta reći da nikada bolje nisam živio kao što živim sad kao poslanik, nikada, a nikada manje nisam imao odgovornosti, a trebao bi imati najviše danas odgovornosti prema narodu. Pa, vi recite šta hoćete, ovo nije predizborna godina i kampanja da ja vršim promociju sebe. Sebe ću kritikovati, a zašto. Zato što kad krenem, dva dana kad čuju da ima sjednica ljudi otvaraju internet, što ne mogu da živim od naroda što mi, ne znam, od korida, od kinoloških udruženja, ne znam od čega, dodijaše ljudi, kaže, hoćete li staviti ovu državu na noge. A sve su ovo problemi ove države i problemi čiji teret nosimo mi, gospodo. I hvala Vam, gospodine predsjedavajući, na pojašnjenju da nisam ja kriv, nego odgovornost prema Parlamentu i Vijeća ministara i onih koji trebaju izaći sa mjerama da bolje živimo i da se izvučemo iz krize, to je suština. A ne, ne daj Bože, da ja se služim lakrdijom ovdje i da potcjenjujem ovdje, nego samo vas upozoravam da nismo odgovorni prema svojim ljudima i građanima, to je suština bila moje priče, u onoj mjeri u kojoj bi trebalo.
Pa naravno, treba razumjeti tvoj slikovit način izražavanja i tako. Idemo, Sadik Bahtić, diskusija.
Ja ću samo kratko. Ja sam prošli put imao diskusiju. Samo, znači pozvat ću ovaj parlament da mi danas usvojimo znači Izvještaj Komisije za finansije i budžet, jer ovaj predloženi zakon nije savršen, međutim on nam ipak donosi nove prihode, efekti su cca 300 miliona, za puteve 120. Znamo šta znače javni radovi, investicije, zapošljavanje. Luksuz nije sav obuhvaćen, ja sam prošli put govorio: čamci, plovila, automobili – ali, Bože moj, ima vremena i ovo što je predloženo u ovom trenutku je dobro, jer nam donosi nove prihode i pozivam da usvojimo ovaj zakon. 30
Gospodine Vrankiću, ostajete li dalje pri potrebi? Izvolite, izvolite, gledajte da ne otvorimo repliku.
Evo nastojat ću. Hvala lijepa. Evo, ja ću samo još jedanput zamoliti da se danas izjasnimo pozitivno o ovom zakonu. Mislim da je to interes svih, a izjavljujem pod materijalnom i moralnom odgovornošću, što se kaže, ovo što sam iznio stav Upravnog odbora – da je to stav svih članova. Ja sam se u međuvremenu i konzultirao sa članovima Upravnog odbora koji stoje kod ovog izjašnjenja prethodnog i apsolutno mislim da to ne treba koristiti kao sad nekakvu manipulaciju u tom dijelu je li se izjašnjavalo ili nije. Ovaj zakon, kao što je kolega rekao, je 300 miliona maraka. Znači, već smo ih pola izgubili, jer je pola godine prošlo, na godišnjoj razini. Vodili smo računa, ljudi, o svačemu, nije ovo zakon zaštite domaće proizvodnje, nije ovo zakon isključivo ubiranja prihoda, ovo je nešto između. Razgovarali smo sa svim proizvođačima u BiH, možda je to i nekorektno govoriti, svi su bili uključeni u ovaj zakon. Između dilema, koje smo imali, njih smo poslušali koju ćemo varijantu uzeti. Jer kad se stavi to sve na vagu, ubaci u kompjuter, sasvim drugačiji rezultati dolaze nego ovako kad se govori, kad se govori paušalno. Ono što nismo napravili, o čemu ne govorimo, a što bi narod rekao duša me boli za tim, imaju dvije stvari. Nismo poljoprivredu tretirali kroz ovo, jer nismo mogli, nisu se stvorili uvjeti za to. Nema registra poljoprivrednih gazdinstava, kako se to kaže, nema registra zemljišta, ne znamo kome ćemo dati. Kad bi svakom dali da može točiti gorivo da kaže da je za traktor ili nešto drugo, mi bi dobili evaziju i izgubili sve moguće prihode, došli bi u suprotnu stvar. I drugi problem koji stoji kad su u pitanju bezalkoholna pića: u EU nisu uopće opterećena akcizom, kod nas još uvijek jesu. Zbog toga ovaj dio koji smo tretirali na evropski način, duhan i duhanske prerađevine, koji su izvrsno predloženi i zbog onog dijela koji je fiksan i koji se mijenja svake godine odlukom Upravnog odbora, znači što će ići povećanje za narednih pet godina treba da se izravnamo sa zemljama EU. U tom periodu trebamo se osloboditi opterećenja na ova bezalkoholna pića tako da i taj dio postignemo onako kako ja to smatram da treba. I evo, mislim da nema nikakvog razloga da se ovome ne vjeruje. Normalno da se zakon može još popraviti. Kad su u pitanju luksuzi, samo još jednu rečenicu. Entiteti nisu bili za varijantu da se širi dalje opterećenje na luksuz, jer oni svojim entitetskim zakonima kroz direktne poreze to rade. I to je direktan i jasan stav i mi ga moramo prihvatiti kao takav. Sve ostalo množenje prostom matematikom – povećate nešto sa jedan na dva da je to duplo više – je pogrešan račun i molim te da se s njime ne služite. Nije savršen, puno je bolje povećanje, puno je bolji kvalitet, napredak je, to je 300 miliona maraka na godišnjoj razini. Vidjet ćemo analizu nakon, evo, određenog perioda i ići će eventualno izmjene, ako to bude trebalo. Hvala lijepa. 31
Hvala Vama. Evo, ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o akcizama, tačka 8. Idemo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o poštama BiH (drugo čitanje) Mi smo na 52. sjednici također usvojili zaključak kojim je odgođena rasprava i izjašnjavanje o prijedlogu ovog zakona, radi stvaranja mogućnosti podnošenja novih amandmana itd. Podsjećam vas da je Komisija usvojila 14 amandmana koji su sadržani u Izvještaju i postali su sastavni dio predloženog zakona. Međutim, 20. maja, kao što sam i u uvodu rekao, resorno ministarstvo je dostavilo primjedbu na već usvojeni Amandman IV. Komisije, koji sam vam dostavio radi upoznavanja, dakle, a u plenarnoj fazi, i prije 52. sjednice, imali smo amandmane Šemsudina Mehmedovića i Milorada Živkovića koji su aktuelni. A nakon toga više nismo dobili amandmane po novim aspektima. Mislim da je to bilo bitno napomenuti. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o poštama. Imam prijavljenog Remziju Kadrića. Izvoli, Remzija.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, dobro je što ste Vi napomenuli i u uvodnim napomenama ove primjedbe koje su dostavljene na Amandman IV. na član 7. Prijedloga zakona o poštama koje je Ministarstvo naknadno dostavilo, nakon toga što je Komisija za promet i komunikacije prihvatila određene amandmane koji su sastavni dio Prijedloga zakona. Dakle, da ne otvaramo raspravu oko toga, kad se pročita član 7. Prijedloga zakona, on je zaista sam po sebi kontradiktoran, nejasan, dvosmislen, višesmislen, tako da iz tih razloga je bilo zaista vrlo teško ulagati amandman na takav član koji je sam po sebi dvosmislen. Međutim, smatram da je ovim amandmanom, s kojim je brisan član 2.3. koji je postao sastavni dio Prijedloga zakona, smatram, i dalje smatram da je ... ovaj član 7. manje dvosmislen, manje kontradiktoran. I iz tih razloga ove naknadne primjedbe koje su došle od strane Ministarstva su bile, po mom mišljenju, nepotrebne. One su se mogle, ako je zaista postojalo tu nekih razloga, usaglasiti u određenom roku sa predlagačima amandmana, da se vidi, da se interveniše u skladu sa Poslovnikom. Ali, kad se sve sabere i oduzme, mislim da ... i mnoge odredbe, druge odredbe zakona su kontradiktorne jedne sa drugima, tako da smo došli u ovako jednu prilično nezgodnu situaciju. Sve kad se sabere, mislim da je prijedlog koji je prošao u Komisiji da bi to bio dobar Prijedlog zakona o poštama.
Branko Dokić. 32
Gospodine predsjedavajući, i ja ću nekoliko riječi da kažem u ime Komisije, odnosno kao predsjedavajući ovom komisijom. Želim da naglasim da jedan dio amandmana koji su prošli Komisiju je imao, kako da kažem, konsenzusom smo se dogovorili, i to su amandmani koje je podržavalo i Ministarstvo. Ostali amandmani, među kojima je i ovaj jako sporni je prošao sistemom preglasavanja, jedan dio članova Komisije nije bio za to. Mi imao sad zaista jednu specifičnu situaciju. Prvo, Ministarstvo je odmah na početku bilo protiv tog amandmana. Sada imamo situaciju da su oba entitetska, da su entitetska ministarstva, nadležna za ovo pitanje i jednog i drugog entiteta u pisanoj formi dostavili zbog čega je ovaj amandman neprihvatljiv. Sve tri poštanska operatora su u pisanoj formi dostavili Ministarstvu zašto je takav amandman neprihvatljiv. Ja zaista se sad ne snalazim u cijeloj ovoj situaciji. Sad dvije rečenice u svoje ime, u ime Branka Dokića, poslanika PDP-a u ovom parlamentu. Mislim da bi zavrijedilo napora da se ozbiljno razmotre, možda i, ako postoje poslaničke, poslovničke mogućnosti, neke modifikacije amandmana koji su, kao što ste vi rekli, još uvijek aktuelni da bi zakon prošao. Dakle, evo u okviru diskusije, kažem, ako postoje mogućnosti bilo bi ... korisno i ako nam je stalo da zakon prođe. Hvala lijepo.
Pa naravno da nam je stalo, ali zaista prilično smo limitirani sa poslovničkim mogućnostima. Mi smo i na Kolegiju raspravljali, tražili i od sekretara pomoć itd. tako da smo, na neki način, u jednoj vrlo, vrlo, delikatnoj situaciji. I ja vrlo uvažavam ovo o čemu ste i Vi govorili i Remzija. Dakle, raspoloženje postoji da se ne naprave greške i da se na jedna korektan način iz ovoga izađe. Ali evo, vidjet ćemo još dalje šta ćemo. Ja više nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 9. Prijedlog zakona o poštama. Idemo na tačku 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (drugo čitanje) Radi se o drugom čitanju. Izvještaj smo dobili 25. maja. Komisija je, kao što ste vidjeli, usvojila tri amandmana koji su postali sastavni dio zakona. A u plenarnoj fazi Milorad Živković brani četiri amandmana. Dakle, otvaram raspravu o ovom zakonu. Evo, Slavko Matić kao predsjednik nadležne komisije. Izvoli Slavko, ako sam dobro ovo. 33
Da, gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, evo, vi ste već pomenuli da je Povjerenstvo za vanjske poslove razmatralo prije dva dana amandmane na ovaj zakon. Od uloženih osam amandmana, moglo bi se reći sedam, s obzirom da je VII. Amandman, redosljedom kako je predloženo, od strane kolege Živkovića – identičan amandmanu koji sam i ja predložio. Od tih sedam amandmana, Povjerenstvo je prihvatilo tri, od kojih za dva postoji i suglasnost i pozitivan stav i Ministarstva vanjskih poslova. Za ovaj III. nema, ali olakšavajuća okolnost da smo sva tri amandmana, koja smo prihvatili, prihvatili izrazitom većinom, čini mi se, jednoglasno od svih nazočnih članova Povjerenstva na ovoj sjednici. Problem postoji kod amandmana koji nisu prihvaćeni na Povjerenstvu, a vi ste evo najavili da kolega Živković je izrazio želju da ih brani danas. Sa tim amandmanima očito možemo doći u opasnost da zakon ne bude usvojen, što držim da ne bi bilo dobro. Zakon u ovakvom tekstu je zasigurno napredak u odnosu na postojeća zakonska rješenja iz vrlo praktičnih razloga, jer određene rokove koji vrijede po važećim zakonskim aktima bitno skraćuje, na jedan jasniji način utvrđuje proceduru sklapanja i provođenja međunarodnih sporazuma i ugovora, iako vjerojatno postoji prostora i za daljnja poboljšanja ovih zakonskih rješenja. Ali evo, s obzirom na činjenicu da znam sadržaj amandmana koje nismo prihvatili na Povjerenstvu i oko kojih je bilo vrlo različitih promišljanja, bojim se da će to biti i danas na Zastupničkom domu, a da krajnji rezultat može biti da ne prihvatimo zakon, što čini mi se da ne bi bilo dobro. Ali evo, danas je vrlo teško utjecati na takav ishod. Hvala.
Hvala, gospodine Matiću. Ja više prijavljenih nemam. Zaključujem raspravu o tački 10., dakle Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora. Idemo na tačku 11. Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (drugo čitanje) Komisija je u drugoj komisijskoj fazi Prijedlog zakona prihvatila u predloženom tekstu. Šefik Džaferović je podnio osam amandmana koje brani u plenarnoj fazi. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu o tački 11. Idemo na tačku 12. 34 Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Graničnoj policiji BiH (drugo čitanje)
Pa evo, da kažem, mimo određenih najava, da bi bilo potrebe, da ima potrebe za određenim amandmanima, pa evo moja sugestija da ne idemo danas u drugo čitanje, nego da idemo redovito, tako da evo u tom smislu sam se javio i ja ću se osobno potruditi i napraviti amandmane ...
Naravno, naravno, Vi ćete se izjasniti prema prijedlogu, nećete glasati za prijedlog i uredu je, nema nikakvih problema. Idemo dalje, dakle tačka 15. Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konkurenciji (prvo čitanje) Radi se o prvom čitanju. Vijeće ministara ga je dostavilo 29. aprila. Nadležna je bila Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Dobili smo Mišljenje 22. maja. Komisija je podržala principe predloženog zakona. Dakle, otvaram raspravu o zakonu u prvom čitanju. Nemam prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu o tački 15. Idemo na tačku 16. Ad. 16. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (prvo čitanje)
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice,
Ja bih zamolio da se malo strpite. Evo pauzu, hoćemo li u 2,00 sata, jer smo na granici kvoruma.
Ja ću biti prilično kratak. Vjerovatno se sjećate svih zakona koje sam predložio prije jedno dvije godine o negiranju, minimiziraju, itd., holokausa i genocida i, čitajući određene materijale sa tih sjednica, onda sam vidio da većina diskutanata koji u tom momentu nisu mogli da prihvate zakon, zapravo u takvom obliku, bili su zapravo voljni da podrže zakon u izmjenama zakona ... zapravo Krivičnog zakona, pa čekajući određeni period koji je potreban za ... vraćanje nekih zakonskih ... odredaba u zakonsku proceduru, onda smo nas trojica kolega predložili izmjene zakona o dopunama Krivičnog zakona BiH, koji se zapravo odnosi na materiju ... o kojoj smo već raspravljali, a to je holokaust, genocid, zločin protiv čovječnosti itd. i da se zapravo njihovo negiranje na neki način sankcioniše. Mislim da bi ovaj zakon trebalo podržati prvo i najviše iz moralnih razloga i ne sumnjam uopšte da kolege koji sjede ovdje da ne bi podržali taj zakon iz prosto jednog razloga što je zapravo i ustavna materija koja
Molim Vas, Huseine, samo jedan trenutak, fali, tačno ćemo ostati bez kvoruma. Evo, ja sam poslao sekretara da pozove kolege. 37
govori o pravima, o ljudskim pravima, pa tamo jedan član kaže da ne bi trebalo nanositi bol nikome, zapravo, a nema većeg bola od duševnog bola, a ne može biti veći bol ako vi kažete nekom da se nešto nije desilo, a njemu se desilo. Desilo se njegovoj djeci, desilo se njegovim rođacima, desilo se njegovim prijateljima, desilo se njegovim poznanicima. Pa znači ta moralna vrijednost nas kao poslanike i mene navodi na misao da ćemo mi podržati ovaj Krivični zakon. Međutim, ništa ovaj zakon ne donosi samo radi moralnih obaveza, nego donosi se i radi pravnih normi koje su nam potrebne, a koje nas obavezuju određenim međunarodnim obavezama koje smo mi, kao ovaj parlament, ratificirali i potpisali Rezoluciju o negiranju holokausta, UN-a rezoluciju koja je potpisana i ratificifrana od ovoga parlamenta, zatim Dodatni protokol o konvenciji o kibernetičkom ... i kriminalizaciji djela koji smo također potpisali kao država, i ne samo potpisali nego kao ovaj parlament ratificirali. To nas sve obavezuje da mi moramo donijeti zakonsku normu koja će negiranje postojanja holokausta i genocida da moramo donijeti znači zakonsku normu koja će sankcionisati ljude koji o tome govore da ne postoji holokaust ili da ne postoji genocid bilo gdje, a koji je Međunarodni sud donio kao konačnu pravnu normu da je bio genocid. I treća stvar koja me navodi da bi trebalo ovu dopunu Krivičnog zakona da prihvatimo i da podržimo je zapravo i međunarodna praksa, jer u Evropi 11 zemalja je donijelo zakone o zabrani negiranja holokausta i genocida i, uglavnom, jedina zemlja gdje se dogodio genocid, to je BiH, nije donijela i nije sankcionirala svojim zakonskim propisima, bilo na ovaj ili na onaj način, negiranje, zabranu o negiranju genocida, holokausta i drugih kaznenih djela koje se odnose na ovu materiju. Zato smatram, pošto je ovo zakon u prvom čitanju, da nema razloga da mi danas ne podržimo ovaj zakon, tim prije što postoji ustavni osnov po više osnova. S druge strane, što ne iziskuje nikakva finansijska sredstva. I s treće strane, što je većina poslanika u prethodnim raspravama se izjasnila za regulisanje ove materije kroz Krivični zakon. Hvala lijepo.
Drago Kalabić.
Gospodine predsjedavajući, evo, ja ću pokušat biti kratak, ne ulazeći u suštinu ove priče. Mislim da svi poslanici su potpuno saglasni kada se radi o ovim kategorijama da one treba da nađu svoje mjesto u određenim rješenjima. Međutim, ja mislim da su svi takođe saglasni da su ovo suviše ozbiljne teme da bi se prišlo njihovoj upotrebi u dnevnopolitičke svrhe ili njihovoj politizaciji. Klub poslanika SNSD-a je u više navrata govorio da iza ovakvih rješenja treba da stane cijeli Parlament, Vijeće ministara i ostali, znači kada su u pitanju stvari u BiH koje su osjetljive prirode. Mislim da je dobro, kao što je ova materija, kao što su praznici i slične stvari, da se oko njih usaglasimo i da ne bude to ekskluzivno pravo ni trojice poslanika jednog naroda, ni trojice poslanika drugog naroda, već da to bude zajednički prijedlog, pogotovo kad su izmjene Krivičnog zakona u pitanju, s obzirom da je to jedan od najznačajnijih zakona. Jedan od, pod 38 navodnim znacima, teških zakona na kojima rade mnogobrojni stručnjaci i uvijek su izmjene zareza u takvim zakonima vrlo osjetljive. Nije dobro, znači, iako mi, ne negiram ja i mi imamo pravo poslovničko da mi to radimo bez drugih institucija, da mijenjamo i donosimo zakone, ovdje nije dobro to uraditi na ovakav način, bez učešća Vijeća ministara, bez učešća eksperata stručnjaka, bez učešća Ministarstva pravde. Zato je naš prijedlog zaključka da mi odgodimo izjašnjavanje o predloženom zakonu. S obzirom takođe da u ranijoj raspravi kada smo imali slične prijedloge, čini mi se, gospodina Ajanovića, postoji jedan dopis i stav Vijeća ministara da su oni spremni, znači, ali u drugačijoj formi, vjerovatno su pretpostavljali ovu formu, da su oni spremni da učestvuju i da daju svoj doprinos. I mislim da je ovo sada način da Vijeće ministara u punom kapacitetu učestvuje u kreiranju ovog rješenja i da u konačnici do njega dođemo. I ja ću i takav zaključak u ime Kluba i predložiti, znači da odgodimo izjašnjavanje o ovom zakonu do pribavljanja mišljenja Vijeća ministara.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kalabiću. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem. Ja neću također dugo govoriti. Najveći dio onoga što sam ja htio reći rekao je kolega Ajanović, a i kolega Kalabić. Ja se potpuno slažem da je ovo stvar koju ne treba politizirati i ja zaista ne pristupam ovim izmjenama Krivičnog zakona na način da bi sebi ili mislim da govorim, mogu reći, u ime kolega da bismo sebi pribavili to nekakvo autorstvo, i ja mislim da bi autor ovih izmjena trebao biti Parlament. Znači, svi mi ovdje skupa, jer mislim da postoji konsenzus, kolega je to i rekao, da postoji konsenzus. I postavlja se pitanje, po mom mišljenju, ako mi ne bismo usvojili danas, odnosno u proceduri ako ne bismo prihvatili ovaj zakon, kakvu bismo mi poslali poruku u stvari domaćoj pa i svjetskoj javnosti, jer se ovdje radi o zabrani negiranja holokausta i genocida, i to su stvari koje su, po mom mišljenju, evropsko i svjetsko dostignuće, i sve zemlje u kojima jeste se dogodio holokaust su usvojile zakon. Njih ima 11 i Švicarska na čijem teritoriju nije bilo toga. Ja mislim da i BiH i zbog toga i zbog genocida koji je presuđen pravosnažnom presudom Međunarodnog suda u Hagu ima obavezu moralnu prema žrtvama i holokausta i genocida da ovakva djela sankcioniše. Slažem se da bi bilo bolje da je Vijeće ministara predložilo, ali kad već nije, evo ja ne vidim razloga zašto ne bi, evo, predlažem da svi članovi Parlamenta uzmu autorstvo, ja se zaista ne želim na taj način ovdje kititi tim. Predlažem dakle da podržimo u prvom čitanju ovaj zakon, eventualne izmjene. Ja nisam na poziciji da ne bih prihvatio u amandmanskoj fazi izmjene koje ... vjerovatno će ih biti, naravno, u cilju poboljšanja teksta. Znači, sve bih prihvatio osim što ne bih zaista mogao prihvatiti kao čovjek, kao poslanik, činjenicu da eventualno ako može da se desi da ovaj parlament odbije ovakav zakon i mislim da bismo poslali vrlo ružnu poruku. Poruka bi bila iščitana da mi negiramo ... holokaust. Ja mislim da to nije nikome cilj, da nemamo pravo na to i ne treba politizirati ovu stvar. Treba jednostavno i kao što je kolega Ajanović rekao kad je 39 prvi put pokrenuta inicijativa o novom zakonu, tad je rečeno, mislim, čak i kolega Kalabić i njegova stranka da su rekli da bi prihvatili ne poseban zakon nego da se naprave izmjene Krivičnog zakona. Evo, mi smo to uradili. Ja mislim da trebamo to bez velike gužve, bez velike priče, poentiranja ili nepoentiranja, nije predizborna godina, nije ništa, trebamo jednostavno, ja mislim, usvojiti ovaj zakon. Eto, zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Huskiću. Replika, uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Samo da se ne razumijemo pogrešno. Ja, kad sam govorio o konsenzusu, znači govorio sam da među nama postoji konsenzus, da ovo pitanje treba regulisati, ali ne da postoji konsenzus da su ova rješenja dobra koja vi predlažete. Znači, ja nisam govorio o toj vrsti konsenzusa, nego o potrebi da ..., ali sam rekao, pod tim podrazumijevao da iza tog konsenzusa, kao predlagači, treba da stojimo svi zajedno sa Vijećem ministara. Ja sam o tome govorio, kao što neće se poslati poruka nikakva pogrešna jer, ako nije dobro u BiH, ako niko sem trojice poslanika ne želi da radi na ovome, nije dobro ako su svi ostali protiv toga, navodno, a samo su tri poslanika, a ja ne mislim da je tako. Ovdje se radi malo, evo, hajde da kažem, o nekim nekoordiniranim aktivnostima koje se evo ovakve, ne sporeći pravo, a mislim da ovim zaključkom mi to možemo, jer vršiti izmjene Krivičnog zakona BiH bez učešća Vijeća ministara, Ministarstva pravde, mislim, neću reći da je neodgovorno, nego mislim da oni treba da učestvuju, imaju šta da kažu o ovome. Jer imate ovdje termina koji su vrlo zanimljivi za BiH. Pojedinih termina o kojima se govorilo i na Ustavnopravnoj komisiji šta to znači u određenom smislu, vrlo stručnih termina o kojima ... vjerovatno i eksperti i stručnjaci imaju šta da kažu i na koji način će oni biti definisani i jesu li ovo najbolje definicije za BiH. To pitanje treba otvoriti, znači i na jednom visokom i stručnom i ekspertnom nivou zajedno sa svima ostalima koji učestvuju. Vi znate kada smo radili te izmjene ko je sve učestvovao, upravo iz razloga što je ovaj zakon važan. Važan je i izmjene Krivičnog zakona podrazumijevaju to i ja sam o tome govorio i mislim da evo da smo blizu saglasnosti da to treba da uz Vijeće ministara znači završimo ovaj posao.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem. Dakle, ja kad sam govorio, rekao sam da nismo pošli od toga da je ovo konačan tekst i da je ovo najbolje moguće rješenje. Znači, postoje i mi smo svjesni da postoje i bolja rješenja i zbog 40 toga mislimo da treba otvoriti mogućnost da se ta bolja rješenja predlože, da ih usvojimo, a jedini način da to uradimo jeste da podržimo principe u ovoj fazi, znači u prvom čitanju, a u narednom periodu da popravimo. I mi smo, ja lično sam spreman prihvatiti sve dobronamjerne sugestije, svako poboljšanje teksta, uvjeren sam i za ostale kolege, jer inače nećemo doći do kvalitetnog teksta zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, apsolutno da ovdje otklonimo odmah neke dileme. Apsolutno ništa nije sporno da se u fazi amandmanskoj uključe i Vijeće ministara, i eksperti, i stručnjaci, i da napravimo najkvalitetniji prijedlog zakona iz ove oblasti. Prema tome, to kad je u pitanju, te stvari, tu ne treba apsolutno to dovoditi u pitanje. Mi ne uzimamo sebi za pravo da budemo mi ti koji sebi stvaramo tako neke pozicije ... da smo mi jedini vlasnici ovoga posla. Dakle, samo da neke stvari u ovoj fazi kažem. Dakle, u Glavi XVII Krivičnog zakona opisano je 31 krivično djelo protiv čovječnosti i vrijednosti zaštićenim međunarodnim pravom, dato u opisu tih krivičnih djela. Mi dakle samo predlažemo da se u okviru te glave uvedu još dva nova krivična djela koja bi glasila, – Svako, ... – u jedno krivično djelo: 'Svako onaj ko javno odobrava, poriče ili teško umanjuje zločine genocida, holokausta, zločine protiv čovječnosti, ratne zločine protiv civilnog stanovništva utvrđene domaćim i međunarodnim sudom, kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do tri godine.' To je jedno krivično djelo opisano kao novo krivično djelo. Drugo krivično djelo je: 'Ko distribuira ili na drugi način učini javnosti dostupnim ... kroz kompjuterske, medijske, elektronske ili druge sisteme materijal koji negira, znatno minimizira, pokušava opravdati ili odobravati holokaust, zločin, genocid i zločin protiv čovječnosti utvrđen domaćim i međunarodnim sudom, kaznit će se kaznom zatvora u trajanju od šest mjeseci do tri godine.' Mi tako predlažemo opis ta dva krivična djela. Prednost smo dali definiciji termina holokaust. Naravno, ako ljudi koji su od struke mogu da u ovoj fazi amandmanskoj predlože bolju definiciju, ništa nije sporno u svemu tome. Dakle, zaista ne vidim nijedan razlog da mi u prvoj fazi ne usvojimo prijedlog ovoga zakona i da otvorimo ova pitanja da se u narednoj fazi donese jedan kvalitetan zakon, da ne ponavljam razloge o kojima su govorili druga dva predlagača, uvaženi kolega Ajanović i Huskić, i zaista bi bilo štetno, bila bi štetna poruka, loša poruka da danas ne prihvatimo principe ovoga zakona.
Jozo Križanović. 41
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, zaista je teško biti protiv sankcioniranja, negiranja holokausta, genocida. Dakle, teško je biti protiv donošenja, odnosno unošenja u Krivični zakon i ovih djela. Međutim, ovdje se postavlja jedno zaista pitanje jedne, rekao bih, naše loše prakse. Teško je objasniti recimo da trojica kolega zastupnika predlažu ... delikatnu izmjenu Krivičnog zakona, uvjetno da kažem, čiji je ministar za ljudska prava itd., teško je, da kažem, da se taj problem prepoznaje u Parlamentu, a ne prepoznaje uopće u društvu bosanskohercegovačkom. Teško je ulaziti, znate, u kaznene odredbe bez mišljenja određenog ministarstva, evo recimo Ministarstva pravde. Dakle, šta želim reći? Mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona, ali ima jako puno rezervi, znate, i potpuno mogu razumjeti kolegu Kalabića. Dakle, mi stvorimo jednu atmosferu dobru za donošenje tog zakona, ali ništa nećemo izgubiti ukoliko se to odloži i za 10-tak, 15 dana, je li. Hvala vam.
Ja više nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama ... Krivičnog zakona. Idemo na tačku 18. Ad. 18. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2008. godinu Izvještaj smo dobili još 17. aprila. Informacija je za 2008. godinu. Ustavnopravna komisija nam je dostavila Mišljenje 11. maja. Informaciju je Komisija primila k znanju i isto to predlaže i ovome domu. Ja sam u uvodnim napomenama rekao da je tužilac, glavni tužilac BiH na službenom putu, na važnom skupu i da je ovdje prisutna Olivera Đurić, sekretar Tužilaštva, u slučaju da ima nekih pitanja ili eventualno nekih pojašnjenja, premda sam ja u dogovoru sa sekretarom Tužilaštva išao na varijantu da će ona registrirati, nema ona baš ovlaštenja u tom smislu, da će ona registrirati sva pitanja, sva zapažanja i prenijeti u Tužilaštvo, pa ćemo u naknadnom nekom vremenu dobiti i stavove Tužilaštva na naša eventualna pitanja i razmišljanja. Ali evo, ja imam prijavljenu Milicu Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. U ime Kluba SNSD-a želim da kažem da na početku sjednice Vi ste pomenuli ovu tačku i rekli ste da neće biti prisutan tužilac danas u toku ove rasprave i Klub SNSD-a smatra da bi bilo korisno i cjelishodno da odgodimo vođenje diskusije o ovoj tački dnevnog reda do trenutka kada bude mogao biti tužilac prisutan zato što mi imamo mnogo pitanja i želimo odgovore tužioca, uz puno uvažavanje osobe koja je prisutna ispred Tužilaštva BiH. Ali, da se mi ne bismo dopisivali 42 sa tužiocem, mi tražimo dakle u ime kluba da se rasprava odgodi, da li za narednu ili neku tamo sljedeću sjednicu, ali znači da se obezbijedi prisustvo tužioca, i onda da vodimo raspravu o ovoj informaciji.
E, onda bismo to trebali ovako uraditi. (Naravno, evo, i gospodin Jozo Križanović se prijavio za raspravu.) Dakle, sad sam se konsultovao sa sekretarom, mi bismo morali sad pitati Dom da li je spreman da raspravlja bez prisustva predlagača. I, ako Dom odluči da raspravlja bez prisustva predlagača, onda se raspravlja; a, ako ne odluči, onda bismo odgodili. Što se mene lično tiče, ja razumijem i vaše razloge. Gospodine Križanoviću, onda bismo trebali sad odmah, jel' tako?
Ne bi bilo loše.
Vidite, gospodine Križanoviću, ako nemate ništa protiv da se odredimo o ovom zahtjevu Kluba. Dakle, poslovnički je moguće raspravljati ako Dom odluči da se raspravlja bez prisustva predlagača. Ako ne odluči, onda se odgađa rasprava dok se ne obezbijediti. Mi smo morali poslovnički staviti.
Da vidimo hoćemo li nastaviti raspravu.
Jeste, praktično odlučujemo da li ćemo nastaviti raspravu, s obzirom na činjenicu da nemamo glavnog tužioca, a da sekretar Tužilaštva nema ovlaštenja u smislu odgovora o kojem je gospođa Marković govorila. I ja sam konsultovao sekretara, on predlaže da se odmah izjasnimo jer od toga će ovisiti hoćemo li dalje raspravljati ili ne. Molim vas, dakle da se pripremite za glasanje o tome da li ćemo voditi dalju raspravu bez prisustva glavnog tužioca. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! [[zajednička diskusija]] Molim vas izvinite, pripremite se za glasanje, ja sam pričao i izmaklo mi. Glasajte sad! 10 glasova „za“, 14 „protiv“. 43 Dakle, Dom nije spreman voditi dalju raspravu o ovom izvještaju bez prisustva glavnog tužioca. Dakle, odgađa se za narednu sjednicu. Molim sekretara Tužilaštva da odmah kaže da će sjednica biti, planirali smo, 10. juna. Dakle, evo najavljujemo se 20 dana praktično prije. ___________(?) Da ne ide nigdje.
Bilo bi dobro sad kad bi mogli konzistentno da kažemo i da ovu raspravu odgodimo dok nema ministra sigurnosti. Zaista, to je moj početni prijedlog, tako da molim da stavite i ovaj prijedlog na glasanje.
Ja ipak mislim da se te dvije stvari razlikuju, ali evo, siguran sam da ovaj dom može voditi raspravu i bez prisustva ministra, ali evo, ja sam naravno dužan po zahtjevu poslanika i da ovo provjerimo. Dakle, da li želimo voditi raspravu o Informaciji bez prisustva resornog ministra? Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! I ovaj prijedlog gospodina Denisa Bećirovića je prihvaćen, što znači da se rasprava odgađa za narednu sjednicu, jel' tako bi, Branka, 10. juna. 44
10. juna, jeste.
I nadam se da će i gospodin Sadović biti u mogućnosti da prisustvuje ovoj sjednici. Idemo dalje, tačka 20. Ad. 20. Prijedlog rezolucije o unapređenju zaštite porodice – predlagač: poslanik Adem Huskić Mi smo imali ovo u proceduri. Dogovorili smo se da se ona doradi od resornog ministarstva itd. i ja sa zadovoljstvom mogu reći da je to urodilo plodom i da sad imamo, praktično, jednoglasno podržan Prijedlog rezolucije, dorađen i jednoglasno podržan Prijedlog rezolucije o unapređenju zaštite porodice u BiH i da nam Komisija predlaže da je i usvojimo. Ali evo, ja otvaram raspravu, ako ima potrebe za raspravu. Evo ima, ljudi cijene da ima. Adem Huskić.
Ovo je paradoksalno, gospodine predsjedatelju. Ja zaista ne mislim da treba nešto raspravljati, a, s druge strane, osjećam neku moralnu obavezu kao predlagač da nešto kažem.
Izrazi zadovoljstvo da je ovo ovako završeno i uredu je.
Zadovoljstvo i zahvalnost Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstvu civilnih poslova, Sekretarijatu Komisije za ljudska prava, Komisiji za ljudska prava, i ne znam da li sam još nekoga preskočio, Sekretarijat Parlamentarne skupštine, zahvaljujem svima.
Hvala. Vinko Zorić.
Pa, moja je rasprava slična. Dakle, ovo što mi je on oduzeo, ja neću ponavljati, ali ja zahvaljujem kolegi Huskiću koji je predložio ovu rezoluciju. On je nesebično nudio još nekim 45 zastupnicima da budu supotpisnici ove rezolucije, međutim hvale je vrijedno da je ova rezolucija napravljena, potaknuta i napravljena na ovaj način.
Evo, samo još da sačekamo glasanje, pa ćemo onda to, dakle, i oficijelno uputiti pohvalu gospodinu Huskiću. Idemo na tačku 21. Ad. 21. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Sadika Bahtića sa 50. sjednice Doma, održane 1. aprila 2009. godine Da vas podsjetim da je Inicijativa bila u smislu 'da se zaduži Vijeće ministara i Ministarstvo civilnih poslova da se iznađu mogućnosti, odnosno donese odluka ili zaključak da se Nogometnoj reprezentaciji BiH iz rezervnog fonda i granta za sport dodijeli 100.000 KM.' Komisija je, kao što ste vidjeli, Inicijativu podržala i dostavila je u dalju parlamentarnu proceduru. Evo, imam prijavljene, vjerovatno je u ovom stilu da se zahvale oni koji su podržali. Sadik Bahtić.
Da, Inicijativa je bila i na Komisiji za finansije i budžet i ... Komisija je prihvatila ... Taj dan kad sam ja podnio Inicijativu igrala je reprezentacija BiH u Zenici. Smatram da je ovo nešto najmanje što Državni parlament bi mogao učiniti za Fudbalsku reprezentaciju BiH koja postiže odlične rezultate i najbolje promovira državu BiH, najbolji je naš ambasador, imaju realne šanse da uđu u baraž i da se kvalificiraju za Svjetsko prvenstvo. A znamo šta to znači na svakom polju, a i na ekonomskom polju. Smatram da i Vijeće ministara ima modusa kao i drugima. Mislim da je ovo sasvim ok. Zahvaljujem, toliko.
Martin Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Bez obzira na ovu Vašu najavu da idemo kao po prethodnoj točci, ja ću malo možda promijeniti. Respektirajući Inicijativu i argumente koje je gospodin Bahtić dao, apsolutno da je to jedan od najboljih vidova prezentiranja BiH, ali ovdje se otvara pitanje može li ovaj parlament 46 i kako izdvajati bilo koga u smislu prezentiranja BiH i na planu sporta. I u tom smislu, ja mislim da mi trebamo ostati na onome što je službeno politika Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH koja je donosila uredbe i propise. Podsjetit ću vas da je ovih dana završen natječaj za ovu vrstu aplikacija za sve sportske saveze i organizacije. Na razini Vijeća ministara to vodi Ministarstvo civilnih poslova, i ja mislim da se u okviru tog projekta treba valorizirati i projekt potpore Nogometnoj reprezentaciji BiH, stavljajući je u kontekst s pozicije svih drugih asocijacija i saveza. A podsjetit ću vas da su neki u mnogo težoj financijskoj i organizacijskoj situaciji nego što je Nogometni savez koji ima i bogate sponzore i medijsku i svaku, i neka ima, i svaku drugu vrstu podrške. I ja sam osobno uključen preko nekih ljudi u podršku, preko određenih sponzora i bit ću i dalje, ali mislim da bi trebalo dobro razmisliti trebamo li mi ekskluzivno tražiti jedino financijsku podršku Nogometnoj reprezentaciji. Ja mislim da će kolega Bahtić razumjeti ovu argumentaciju, jer ona ne osporava ovu inicijativu, nego je treba staviti u kontekst pozicije saveza, sufinansiranja i uloge države i ovog parlamenta u njihovom daljem razvoju. Ja mislim da mi trebamo ostati i tražiti odgovor od Ministarstva civilnih poslova kako su tretirani sportski savezi i projekti za ovu godinu, pogotovo što je taj natječaj u tijeku i što je realizacija tih sredstava dakle ovih dana na stolu. Hvala vam.
Evo utakmica je krenula. Branko Dokić, replika.
Gospodine predsjedavajući, ja malo zloupotrebljavam ovu poziciju replike. Obično se za repliku javljaju kad trebaju nekoga napasti, ja obrnuto. Javljam se za repliku da ne bih diskutovao poslije, a da kažem da sam u potpunom fonu ovog razmišljanja oko ovog pitanja i da bi dobro bilo da se uopšte Parlament ne dovodi u situaciju da se izjašnjava.
Replika, Sadik Bahtić.
Pa očito da su mene kolege shvatile, ovo ništa nije ekskluzivno. I do sada je Vijeće ministara na određen način pomagalo i sa većim iznosima od ovoga. Smatram da državna reprezentacija BiH koja postiže odlične rezultate zaslužuje, a nikakav problem, neka bude to stav cijelog Parlamenta, ali mislim da je to najmanje što možemo uraditi. Vi znate kad se igra utakmica da se par dana zaborave svi problemi, sve euforije, i nadam se. Toliko, hvala.
Evo, imamo Slavko Jovičić, vezni igrač, hajmo. 47
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ne znam da li ću imati prvi put vremena, govorim u ime kluba, zamislite, ne u svoje ime. Dakle, u ime Kluba SNSD-a i ponosim se što imam i takva ovlaštenja. Dakle, odmah da razjasnim.
I bilo je efekta, bilo je efekta ali maloprije.
Pa naravno, mnogo ozbiljnije. Dakle, da odmah razjasnim jednu dilemu. Navijao sam za reprezentaciju BiH kad je igrala u Zenici. Pa eto, uvijek kažu RS nešto neće. [[zajednička diskusija]] ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Odgovoriću kasnije, na kraju, za ovo.
Molim vas malo strpljenja, molim vas malo strpljenja.
Ne, ove su dobre, daju mi inicijative i ideje kako ću dalje raspravu poboljšati.
Onda da sačekamo još malo.
Dakle, jednom smo imali davno, i čini mi se da sam postavio i poslaničko pitanje, da Tužilaštvo i SIPA, kad su oni fanataikosi, kako se zove, fanatikosi, ne oni se tako samo zovu, oni su s razlogom demonstrirali, ali nisu trebali praviti nerede protiv, stalni moj termin, lopova koji su opljačkali i postoje ne više indicije nego dokazi su bili da je Fudbalski savez BiH pretrpio ogromne štete zbog nesavjesnog, kako to kažu ekonomisti, poslovanja i vođenja menandžmenta, te vrlo važne sportske organizacije koja promoviše BiH. Jedini problem vidim onaj golman Srbin, nesretni, ima u Gacku, tamo ga ne mogu smisliti što je branio, ali dobro je da je došao, evo došao iz Srbije da brani za BiH. Ma, zaista afirmativno! I dobro branio, hvala Bogu, spasio tamo sve ono. E sad, podržavam ovo što je gospodin Raguž govorio. Ako Parlament bude stalno uzimao na sebe odgovornost da dodjeljuje ovako i nagrađuje i ja bih volio da se to desi da stimulišemo naše sportiste, da budemo barem u nečemu 12., 24., da ne budemo 126., jer taj ne volim broj ili, 48 ne znam ni ja, 150. Dakle, da imamo takve mogućnosti da stimulišemo i druge organizacije i da ih pomognemo. Nisam, ponavljam, protiv da se pomogne Fudbalskom savezu, ali mislim da oni najviše ostvaruju sredstava i imaju mogućnosti, i preko marketinga, i naplaćivanja ulaznica, i svih drugih aktivnosti, ali ima prioritetnijih sportskih organizacija koje su afirmisale BiH, postigle ogroman rezultat, a koje su zanemarene, i njima niko ne pomaže. Nemaju ni sponzora, nemaju ni budžeta, nemaju ni donacija, ni ovih nagrada vanrednih. Pa ja mislim da ovo ne bi trebalo preći u neku naviku da mi ad hok kad neka dobra... Šta ćemo sutra, hoćemo li ako izgubi, ne daj Bože, reprezentacija BiH dvije utakmice zaredom tražiti da nam vrate 100 hiljada ovih maraka što bi ih danas dali sa kamatom. A ja ne bih volio da nas razočaraju. Dakle, stvar bi ipak trebalo biti ovo Savjeta ministara da vidi iz kojih sredstava će naći ovih 100 hiljada maraka. Možemo li mi u ovakvoj situaciji zaista se rasipati, a ja opet ponavljam, mislim da oni nisu u takvoj finansijskoj krizi da im treba ovih 100 hiljada maraka da pomognu. Prvo, ne znam namjenski za šta će ih utrošiti, je li to nagrada svakom fudbaleru, treneru, onom maseru, pa kažemo, evo nagrađujemo vas što ste postigli te rezultate, vi međusobno podijelite. Je li to onda nagrada Fudbalskom savezu, administraciji da povećaju plate? Je li to kupovina nove opreme? Niko namjenski ne zna za šta bi ovih 100 hiljada maraka otišlo. Šta bi oni to uradili s tim parama? Dakle, nisam za ovakve – jesam za davanje, naravno, i stimulacije, i podrške, i da afirmišemo i sport, i zemlju, i sve to u tom sklopu – ali ne ad hok. Uhvati nas, ljudi, euforija nakon tri pobjede, i onda, kad nastupe porazi, onda sami sebe porazimo. Ne trebamo od tog elana i zanosa živjeti samo tri-četiri mjeseca, nego možda bi ovo dobro bilo da smo rekli: nagradićemo ih ako se kvalifikuju za odlazak na Evropsko prvenstvo i Svjetsko prvenstvo, pa da ih još više mobilišemo, da kažu: vidi, ovi će dati pare ako mi budemo zapeli. Nego sad će možda ovo uzeti pa dvije utakmice, jer svi su oni stimulisani dobro, uglavnom tu reprezentaciju svi čine oni koji su se dobro obezbijedili i svaka im čast. I afirmišu zemlju po drugim klubovima, evo onaj sa 3,5 hiljade stanovnika grad prvak Njemačke, svi se o jadu zabavili, čudu, kamo sreće da i mi budemo plasirani među ovakvim zemljama, koje imaju te jače reprezentacije, na to prvenstvo, pa da ih onda stimulišemo, a ne nakon dva-tri rezultata pa se onda razočaramo. Ako se ne plasiraju, šta ćemo onda? Zato mislim da ne bi trebali ovako ići na Parlament sa ovim prijedlozima, oni su dobri kao prijedlozi, ali neka Savjet ministara razmotri da li je moguće naći negdje sredstva, da li treba negdje drugim organizacijama koje su u težoj materijalnoj situaciji pomoći, koji su takođe afirmisali BiH. I evo, da me pogrešno neko ne shvati, ona reprezentacija invalida, njima treba pomoći, i ja ovdje govorim kao čovjek, moramo biti ljudi, a najmanje smo ljudi, da shvatimo da ti ljudi su dali dijelove tijela bez obzira na kojoj su strani bili, ja ne govorim o tome, i još sad daju i žrtvuju se da afirmišu zemlju. E takvim treba organizacijama pomoći mnogo više nego ovima koji su se materijalno obezbijedili, fala Bogu da jesu, i oni trebaju da igraju za BiH iz ljubavi, a ne što ćemo im mi pomoći sa 100 hiljada maraka, to je za njih sića. Oni jednim potpisivanjem ugovora riješe čitav problem egzistencije narednih svojih generacija. Zato mislim da ne bi ovo trebalo podržati na ovakav način nego vratiti Savjetu ministara, pa ako nađu neke pare ili da sačekaju bolju neku varijantu kod nekih boljih rezultata pa da onda kažemo: evo vam sad, zaslužili ste, afirmisali ste zemlju, svaka čast. Hvala lijepo. 49
Replika, Sadik Bahtić.
Očito ne čitate, gospodine, kolega, materijale kako je Vijeće ministara do sada pomagalo raznorazne kolektive i sa dosta većim iznosima, e to me ponukalo. Jer čitao sam i po 200 hiljada se daje onima koji nemaju ama baš nikakve rezultate. I ja garantiram da nije bilo ... ovoga da Vijeće ministara vjerojatno ne bi ništa dalo za, oni imaju privatno, ali kao Nogometni savez tvrdi da nemaju para, nemaju ništa. Mi smo ovdje državni poslanici, valjda nam je interes da naša državna reprezentacija postigne rezultat i da se kvalificira na Svjetsko prvenstvo i pola svijeta će tad znati za državu BiH. Možda to nekome ne odgovara, ali to je ta poruka, jasna poruka da država BiH učestvuje na Svjetskom prvenstvu u nogometu i ovi momci su to zaslužili.
Malo strpljenja, pri kraju smo sjednice, molim vas da ne izgubimo kvorum. Imam repliku, Branko. Jesi bio i ti, Drago, prijavio se.
Da, da.
Drago Kalabić.
Pa evo, vrlo kratko, dovoljno je samo da podržite zahtjev selektora Blaževića za, oko, ne, ne, u Banja Luci, nego oko onog ugovora za televizijske prenose, on je vrijedan nekoliko miliona, znate, tako da ovih 100 hiljada ne znače ništa prema, a o tome je govorio kolega Jovičić, onom što se dešava u Fudbalskom savezu i možda bi se moglo raspravljati o onome što se dešava. Fudbalski savez? Da li Fudbalski savez kao organizacija bruka samu reprezentaciju? Mogli bi o tom raspravljati i mislim da bi to bilo vrijedno, i odvojiti reprezentaciju od samog Fudbalskog saveza. A dobro igraju fudbaleri, ali pare što vi predviđate treba dati Savezu, ako sam ja dobro razumio. Mislim, ono što ja kažem, ako sam dobro razumio. Zato mislim da ne možemo ovo podržati. Kolega Jovičić, i zbog ovih dobacivanja, želim da kažem da je kolega Jovičić govorio u ime kluba i da smo mi ... zadovoljni njegovom diskusijom. A meni je zadovoljstvo ovim što su dobacivali da primijetim da je ovdje poslije radnog doručka sa novim predsjednikom da je i gospodin Džaferović ovdje prisutan, taj radni doručak je trajao malo duže jutros, ali novi predsjednik je predsjednik.
Ja koliko znam, gospodin Džaferović ne doručkuje. A idemo na Branka, Branko Dokić, replika. 50
Ma replika je kolegi Bahtiću. Ja bih želio da podsjetim da i u drugim sportovima BiH postiže izvrsne rezultate. Neopravdano, evo, i javnosti je malo poznato da je BiH prije mjesec dana u Tunisu ušla u 2. grupu Dejvis kupa u tenisu i postigla fantastičan rezultat. Dakle, ona je ušla, ona se već kvalifikovala. Zar vas treba podsjećati da tu pojedinci daju lična sredstva da bi se ostvario takav uspjeh. I Teniski savez se opredijelio da ide prema ovom ministarstvu kroz konkurs i da na taj način traži podršku. Dakle, evo spomenuo sam jedan sport gdje je sve regularno, gdje je fantastičan rezultat, opet kažem, gdje je BiH ušla u krug, ušla je već u krug 32 zemlje svijeta i igraće taj kup. I nisu tražili izuzetak.
Dakle, nastavljamo sportsku rubriku. Mirjana Malić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Možda je malo čudno da se ja kao žensko opredjeljujem za raspravu ili repliku o ovom pitanju. Ali ja bih samo htjela da podsjetim da u ovoj zemlji, prvo, dugo nismo uopšte imali riješeno pitanje zakonskim okvirom vrhunskog sporta. Drugo, imamo puno više sportskih organizacija ili pojedinaca entuzijasta koji postižu daleko veće i svjetski priznatije rezultate. Ja sam zahvalna što sam došla na red poslije gospodina Slavka Jovičića, jer je, čini mi se, puno veće težine bilo njegovo insistiranje na statusu naše državne reprezentacije u sjedećoj odbojci, koja ovoj zemlji već nekoliko godina donosi i olimpijska zlatna odličja, pa nismo imali ovakvu inicijativu i mislim da je naša diskusija danas ovdje bezrazložna poslije podsjećanja gospodina Raguža na ovaj natječaj koji je upravo u toku i na jednu poštenu utakmicu i transparentno dodjeljivanje sredstava na koje svi sportski savezi ili udruženja imaju pravo. Hvala.
... diskusiju Denis Bećirović.
Ja moram prvo reći da sam bio jedan od poslanika kada smo raspravljali i usvajali ovdje Zakon o sportu, koji je predložio konkretan jedan amandman koji je trebao zakonski regulisati pitanje finansiranja vrhunskih sportista. Nažalost, taj amandman, koji smo evo uputili u ime Kluba SDP-a, nije prihvaćen, nažalost. I nismo tu očigledno problematiku riješili onako kako su riješili i naši susjedi i druge evropske zemlje. Mi smo ovdje sada dovedeni da se u vezi sa ovom inicijativom očitujemo: ili ćemo je podržati ili je nećemo podržati. Ja ipak mislim da je ovo jedan simboličan gest, ovih 100 hiljada KM neće sasvim sigurno riješiti probleme u finansiranju Fudbalske reprezentacije BiH. No, isto tako, kada smo već 51 otvorili raspravu, zašto da ne kažemo da je ta Fudbalska reprezentacija BiH jedno zaista svjetlo BiH koje nas na najbolji mogući način predstavlja i u Evropi i u svijetu. I ono što je najmanje što mi možemo učiniti jeste da ih pomognemo. Kako i na koji način da ih pomognemo, to je pitanje o kojem možemo govoriti. Naravno, ako odvajamo određena finansijska sredstva, mi moramo znati kome ona idu, za koje namjene i ko će pratiti ta sredstva, kako će ona završiti. Dakle, sasvim je jasno da treba i u pravu su i one kolege koje su o tome govorili: razdvojiti zaista fudbalere koji postižu vrhunske rezultate, od Misimovića, Ibiševića, Džeke itd., Nemanje Supića, da ih ne pobrajamo sve. Oni pokazuju i političarima u ovoj zemlji kako se može naprijed kada radite složno i jedinstveno. Međutim, te njihove uspjehe treba razdvojiti od vrlo opasnih pojava, da ne koristim sada teške izraze kriminal itd. Imaju nadležni organi koji to trebaju ispitati, ali je evidentno da to ne funkcioniše kada je riječ o tom dijelu reprezentacije. Neko je spominjao Vijeće ministara BiH. Možda nije prilika da u okviru ove tačke dnevnog reda, ali treba reći da je zaista nedopustiv odnos Vijeća ministara prema sportu i vrhunskim sportistima. Mogli smo danas otvoriti temu koliko vrhunskih sportista želi da igra za Fudbalsku reprezentaciju BiH, ne samo u fudbalu već i u drugim sportovima, rukomet itd., i koliko godina i mjeseci čekaju da dobiju pasoše BiH. A da se to događa u drugim državama, vjerujte za sedam dana dobili bi pasoš Francuske, Njemačke ili neke druge države, da brane boje svoje države i svoje reprezentacije. Nažalost, to je kod nas tako. Žalostan je bio i onaj primjer poslije naše velike pobjede fudbalske nad Belgijom, kada je visoki predstavnik okitio se šalom BiH i kada je on bio radostan, a predsjedavajući Vijeća ministara je, da ne ponavljam šta je izjavio tom prilikom, izgledao onako kako je izgledao, i u trenutku male radosti za ljude u ovoj zemlji davao neke izjave koje umanjuju uistinu veliku pobjedu koja nije riješila pitanje naše, je li, u tim kvalifikacijama, ali jeste dala nadu i ohrabrila ljude u ovoj zemlji. Stoga mislim da predlagač ako ostane pri tome da li podržati, Klub SDP-a će podržati. Međutim, čini mi se da je možda smisleniji zaključak da mi ovdje zadužimo Vijeće ministara da razmisli na koji način da podržimo zaista one reprezentativne dijelove koji postižu vrhunske uspjehe. Na prvom mjestu tu treba istaći reprezentativce u sjedećoj odbojci koji su postigli najveće uspjehe, evo spominje neko i Dejvis kup itd. Mi nemamo velika sredstva, ali dajte da napravimo jedan, neka Vijeće ministara to osmisli, resorno ministarstvo, neka dostavi Parlamentu, pa ono šta možemo, barem to bila i simbolična sredstva, da podržimo najbolje u ovoj zemlji. To rade i druge države, a možda je ova rasprava i ova inicijativa prilika da i resorno ministarstvo razmisli da ovaj amandman o kojem sam govorio, Amandman SDP-a, kako i na koji način zakonski nagrađivati vrhunske sportiste – da ga jednog dana ugradimo i u zakon. Hvala.
Jozo Križanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa vidite, danas imamo jednu, da kažem, obimnu raspravu o jednom relativno perifernom pitanju. Problem je ovdje što Parlament ulazi u jednu zonu svoje nenadležnosti. Zadatak ovog parlamenta je da donosi zakone i da vrši kontrolu primjene zakona. Ja neću vam oduzimati vrijeme, ali postavljam pitanje kako bi to bilo sada kada kolega Bahtić ima afiniteta prema nogometu, ja imam prema rukometu, drugi kolega prema nekom drugom, i kako bi to izgledalo 52 kada bi se ... svako od nas pokušavao utrkivati da se ti savezi materijalno pomognu. Ja bih to razumio čak i kada bi kada je postojao određeni zahtjev Nogometnog saveza BiH da je došao u određene financijske poteškoće u realizaciji, eto ovog puta ka kvalifikacijama. Ja bih i to razumio. Ali ovdje se radi dakle o tome da Parlament želi nagraditi jedan savez sportski za eventualno neke rezultate. Ja neću dužiti i kazat ću da podržavam izlaganje kolege Martina i da ovu inicijativu kolege Bahtića pretočimo u zahtjev prema Ministarstvu civilnih poslova da nam dostavi informaciju kako se dodjeljuju sredstva sportskim savezima, na temelju kojih kriterija, kolika su, i onda mi možemo zauzimati nekakvu, znate, ovdje politiku: je li to uredu ili nije. Evo toliko, i hvala.
Vinko Zorić.
nije uključen mikrofon
Husein Nanić, replika. Vinko, oprosti, nisam vidio odmah.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Vrlo kratko ću reći vezano za izlaganje gospodina Križanovića, za upućivanje ministarstvu nadležnom ili, ne znam, za tumačenje ovog zahtjeva. Ja mislim da mi smo donijeli zakone i trebamo prema njima se ponašati, imamo prije svega Zakon o Budžetu inistitucija i Zakon o izvršenju Budžeta. U njima jasno stoji na koji način se dodjeljuju grant sredstva iz sporta, iz kulture itd. – putem javnog konkursa i ostalo. I mislim da mi u ovom slučaju, uz ovakav zahtjev kada se kaže 'da se zaduži Vijeće ministara ili Ministarstvo civilnih poslova da se donese odluka ili zaključak da se Nogometnoj reprezentaciji iz rezervi i granta isplati 100 hiljada', ne znamo zašto, ne znamo kada, ne znamo ima li zahtjev, nema, da je zaista neozbiljno od Parlamenta tražiti da se određuje o ovom zahtjevu.
Gospodin Zorić.
Ovako, meni je žao da kolega Bahtić nema više pravo na repliku i ne treba njega prozivati na taj nači da on voli nogomet pa da je zato.
nije uključen mikrofon 53
Upravo Vas ja branim, kolega Bahtiću, da ga ne treba prozivati na taj način zato što on voli nogomet da je zato predložio ovo. Međutim, treba imati u svemu tome kriterije. Ja poštivam neke rezultate Nogometne reprezentacije BiH, međutim treba ovdje konstatirati i glasno kazati da Nogometna reprezentacija BiH u nogometu nije postigla nikakav uspjeh, ali je na putu da će možda postići uspjeh plasmana na Svjetsko prvenstvo, i to bi bio ogroman uspjeh. Ali, ako se Nogometna reprezentacija BiH plasira na Svjetsko prvenstvo u Južnoafričkoj Republici, oni će dobiti za to novce, i to kakve novce. Jer to je bogat sport, FIFA će svaku reprezentaciju koja se plasira nagraditi milijunskim iznosima. I svaki sljedeći korak koji oni postignu na Svjetskom prvenstvu dodatno, pa konstatacija je da je u Republici Hrvatskoj nogometna reprezentacija najbolji izvozni proizvod. Dakle, najrentabilnija firma koja najviše miliuna eura zarađuje i ima ogromne rezerve, čak tolike da će graditi vlastiti kamp. Ono što ja ovdje želim kazati, treba poticati vrhunski sport i molim gospodina ministra da pripremi jedan materijal, gdje bi predložio ovom domu koji je evo voljan podržati vrhunske sportaše, da napravi kriterije. Kriterije, ne ove o kojima je kolega Križanović djelomično govorio i koji već postoje, s pravom je kolega Nanić replicirao, dakle to postoji i to Ministarstvo civilnih poslova radi, ali da se naprave kriteriji nagrađivanja vrhunskih sportaša. Ja bih opet kazao svjetska prvenstva, evropska prvenstva, zlatna medalja, brončana medalja, plasman itd., jer nije se u svakom športu isto lako plasirati na svjetsko prvenstvo. Tako npr. neki športovi mogu ići na svako svjetsko prvenstvo, nogometaši nažalost još nisu izborili nijedan plasman na Evropsko i Svjetsko prvenstvo. Ali oni će zato biti nagrađeni od svog međunarodnog saveza koji je jako bogat. Međutim, mlade sportaše, ja poznam sportaša koji je treći na svijetu u kategoriji do 18 godina, a tek mu je 15 godina, on nema ni stipendiju, nema ništa, nikakvu nagradu nije dobio osim svog siromašnog saveza koji mu je dao nekakvu simboličnu nagradu. Dakle, da napravimo kriterij: kad neki sportaš postigne neki vrhunski rezultat, on će od Vijeća ministara biti nagrađen s toliko i toliko, ne iz ovog fonda za natjecanja za pomoć ovim savezima, športu itd. Ali isto tako, ako je moguće, gospodine ministre, da se napravi da se samim tim paralelno za vrhunski rezultat nagradi i savez i stručni stožer. Jer ne može savez proizvoditi vrhunske sportaše ako nema financijska sredstva. Svakako mladi sportaši bi trebali imati stipendije, a vrhunski sportaši za vrhunske rezultate biti adekvatno i novčano nagrađeni. Inicijativa kolege Bahtića je jako, jako dobra. Međutim, evo vidimo da nema raspoloženja da se prihvati. Ali je implicirala toliko zaključaka i prijedloga koji su jako dobri i koje bi, evo, ministar na osnovu možda i stenograma trebao nama ovdje u nekom, je li, pisanom obliku predočiti, kojeg bi mi na jednoj, ja bih rekao, već narednoj sjednici i prihvatili. A kolegi Bahtiću svakako ne treba zamjeriti na ovoj inicijativi, a isto tako ne treba on zamjeriti nama što nećemo prihvatiti njegovu inicijativu, jer nismo mi protiv Nogometne reprezentacije i nezgodno je stavljati sve nas ovdje pred svršeni čin uzmi ili ostavi. Jer, u tom dijelu je kolega Križanović u pravu: što bi bilo, što bi bilo kad bi svatko od nas predložio da ovom ili onom savezu sa ovim ili onim iznosima financiramo. Jer ja znam za nedavne uspjehe u pojedinim utakmicama i rukometaša i košarkaša itd. Ja držim fige i palčeve nogometašima da uspiju. Međutim, oni još nisu postigli nikakav rezultat, ali evo, svi im dajemo podršku da uspiju. Hvala lijepa. 54
Sefer Halilović.
Pa, zapravo, gotovo da nemam ništa novo reći, pošto su ... prethodnici uglavnom sve rekli. Ja ću samo kratko ... Trebamo imati kriterije na koji način i kako nagrađivati vrhunske sportiste. I mislim da ne trebamo biti narod kratkog pamćenja. Nas su dvije pobjede Nogometne reprezentacije BiH podigle na noge i mi bi sad, svi smo skočili, a zaboravljamo da je Nogometni savez BiH godinama leglo kriminala, korupcije i lopovluka. Konačno na sudu su, godinama smo imali proteste navijača, godinama hodanje tu po gradu i najedanput sad ako bi se mi pojavili s ovih 100 hiljada maraka da ih podstičemo, bojim se da ne bi bilo krivo shvaćeno. Dakle, ja sam za kriterije, ja sam za podsticanje i poticaj ... visokih i dobrih rezultata, ali u ovom slučaju mislim da ne bi ovaku odluku trebalo donositi. Hvala.
Evo, gospodin Nović je izrazio spremnost da da neke informacije i da nas upozna sa praksom koja se provodi u Vijeću ministara.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, uvaženi poslanici, nisam drugo ni očekivao nego da će ovim povodom, naravno, biti interesovanja za sport u cjelini u BiH i, htjeli mi ili ne, sport jeste najbolji ambasador svake zemlje, ali moramo gledati ravnomjerno na sve sportske saveze, kako profesionalne tako i amaterske. Ako ne gajimo nade i ne pomažemo sport u razvoju, nećemo imati, siguran sam, vrhunskih sportista. No, pošto je ovdje bilo i nekih određenih pitanja uvaženih poslanika, ja samo da kažem da se Zakon o sportu intenzivno nastoji implementirati i da u tom duhu je već u završnoj fazi Pravilnik o finansiranju vrhunskih sportista u BiH, kako je to i zakonom regulisano. I, nakon što se donese taj pravilnik, mi ćemo u BiH sagledati koliko uistinu BiH ima vrhunskih sportista i šta se pod vrhunskim sportistima podrazumijeva. Da li se samo podrazumijeva učešće na svjetskim prvenstvima, olimpijskim itd. ili nešto više od toga, kao što je to u svakoj zemlji u svijetu? Dakle, biće to vrlo jasno i vrlo transparentno utvrđeno: ko su vrhunski sportisti i, naravno, prema mogućnostima finansijskim ove zemlje ćemo u skladu sa tim ići prema Savjetu ministara da on odredi koja su to finansijska sredstva koja možemo davati za vrhunske sportiste. Drugo pitanje je pitanje sredstava koja su određena Budžetom institucija BiH. To su tzv. grant sredstva i treba imati u vidu da je to 1.300.000 ukupno za ovu godinu za sve sportske organizacije u BiH. To su jako skromna sredstva ali ... već u raspodjeli tih sredstava se podobro odmaklo, i to je završna faza, što znači da smo mi predložili i Savjet ministara apsolutno utvrdio sve kriterije za dodjelu ovih sredstava. Taj grant je objavljen kako na web sajtu našeg ministarstva više od mjesec dana, tako i u gotovo svim dnevnim listovima i svi oni koji su smatrali da ispunjavaju uslove za ova sredstva mogli su i aplicirali su, i tu je gotovo nekoliko stotina aplikanata podnijelo zahtjev za ovaj skromni iznos sredstava. Vjerujem da će Komisija 55 koja je formirana i koja radi i koja je u završnoj fazi na najbolji mogući način nastojati da zaista podijeli ravnomjerno kolač koji imamo. Naravno, najključnije je da podijelimo u skladu sa kriterijima i bez obzira što je to relativno malo da je to kada je pravilno raspodijeljeno da ćemo svi biti zadovoljni. Ja samo, postavlja se jedno pitanje, naravno, na vama je donošenje odluke da ukoliko bi se sada od tih sredstava 1.300.000, jer drugih nema, izdvojilo 100.000, onda bi se postavilo pitanje regularnosti tendera koji je objavljen, s obzirom da bi se moralo iznova ići na taj tender, jer je u njemu naznačeno tačno koliko sredstava se dijeli u ovom grantu i zbog toga mislim da bi moglo doći u pitanje, osim ako se ne bi iznalazila neka nova sredstva iz eventualno budžetskih rezervi i slično. I, ono što je važno jeste da vas informišem da je Savjet za sport formiran, u skladu sa Zakonom o sportu, koji broji 17 članova, u kojem su istaknuti sportisti ili sportski radnici, koji se već sastaje nekoliko puta, te da je 'Strategija za razvoj sporta u BiH', takođe, u poodmakloj, da ne kažem, završnoj fazi. I šta je ključno? Ključno je da nastojimo da ovom strategijom odredimo tačno koji su to sportovi, šta je to gdje će BiH da se zalaže za sufinansiranje u narednom periodu. I kada to ovom strategijom uredimo, tada ćemo imati već mnogo lakše, jasne i ne samo kriterije već i pravce kako da idemo dalje. Dakle, ja očekujem da će ova strategija, pošto je predviđeno ne samo Savjet ministara da razmatra već i ovaj parlament, da će najkasnije do septembra mjeseca ona biti usvojena i potom ćemo moći da planiramo dodatno, odnosno, budžetska sredstva shodno onome što država bude imala za narednu i naredne godine. I, upravo sam se vratio sa jednog sastanka na kojem smo razgovarali o mogućnosti da BiH bude organizator Svjetskog juniorskog prvenstva za rukomet, gdje je vrlo bitno da pokažemo svijetu da smo sposobni da organizujemo ... jedno od prvenstava, a rukomet u BiH moramo priznati da ima i tradiciju i da ima dobrih dvorana i postigli smo, rekao bih, gotovo jedinstven dogovor, i entiteti i državno ministarstvo, kao i Rukometni savez da damo garanciju BiH da ćemo podržati to rukometno prvenstvo, a sve ostalo ćemo ostaviti trenutno po strani, pa ćemo razgovarati i dogovarati u narednom periodu kako tu organizaciju provesti, koliko sredstava ko da daje. U tom pravcu sam zato optimista da moramo ići korak po korak. Teško je očekivati da tako brzo izađemo sa prijedlozima u kojima ćemo reći da će BiH izdvojiti 5 miliona ili više za sport. Naravno, ukoliko vi to možete, ja ću svesrdno to podržati kao resorni ministar. Hvala vam.
Hvala na informacijama. Zaključujem raspravu. Bile su dovoljne, sportskih novosti smo imali.
nije uključen mikrofon
Oko pasoša sportistima, pasoša za sportiste, da ne ostane u zraku. 56
Ja molim samo da je dobro uvijek imati pravu informaciju. Niti jedan zahtjev za pasoš ne stoji u mom ministarstvu. Niti jedan, bilo službeni koji mi izdajemo, bilo da se neko žali u BiH za nedobivanje pasoša. Vi znate koje su nadležnosti naše, resornog ministarstva, a mi intenzivno radimo da svi građani BiH dobiju pasoše i bezvizni režim, bar kada je riječ o našem ministarstvu, i nadam se da ćemo održati rok koji smo ovdje pred vama dali, a to je da svi tehnički uslovi za izdavanje biometrijskih pasoša budu 1. jula i da počne 1. jula testna faza izdavanja biometrijskih pasoša, a vrlo brzo i potpuno izdavanje biometrijskih pasoša. Naravno, ima tu još nekih uslova drugih, ali to je za informaciju.
Hvala. Evo, nadam se da ... na ovaj način možemo zaključiti raspravu o tački 21., oko Inicijative poslanika Sadika Bahtića. Mi imamo još samo dvije tačke dnevnog reda. Ja predlažem da mi ovo završimo, pa da onda jednu malu pauzu napravimo, da glasamo, tako da ovaj put budemo vrlo efikasni. Dakle, tačka 22. Ad. 22. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH Znate, radi se o različito usvojenim tekstovima na domovima. Mi trebamo da imenujemo tri čovjeka. Na Proširenom kolegiju, odnosno na Kolegiju smo predložili Lazara Prodanovića, Sadika Bahtića i Velimira Jukića, ljude iz Komisije za finansije. Dakle, kada dođemo do glasanja, to su kandidati. Ima li neko, možda, drugu vrstu prijedloga? Ako nema, zaključujem raspravu o tački 22. Idemo na posljednju tačku. To je tačka 23. Ad. 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma o kreditu između BiH, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Raiffeisen Zentralbank Osterreich Aktiengesellschaft – Razvoj sistema vodosnabdijevanja u opštini Livno, b) Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005) 57
Odustajem od ostalih amandmana.
Gospodin Živković odustaje od ostalih amandmana. Ja mu se zahvaljujem na štednji vremena. Dakle, sada prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Prijedlogu zakona. Glasajte sad! 27 glasova „za“ (22 Federacija, pet RS). Zakon je dobio potrebnu opštu i entitetsku podršku i usvojen je u drugom čitanju. Idemo na tačku 8. Prijedlog zakona o akcizama (drugo čitanje). Ovdje imamo Prijedlog zaključka o kojem bismo se trebali prije glasanja izjasniti. Gospodin Lijanović predlaže 'Odgađa se rasprava i izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o akcizama do dobijanja mišljenja sa održane sjednice Upravnog odbora o amandmanima na Prijedlog zakona o akcizama.' 60 Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o ovom prijedlogu zaključka. Glasajte sad! Četiri glasa „za“, 27 glasova „protiv“. Prijedlog zaključka nije dobio opštu podršku. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Dakle, imamo redom, Šemsudin Mehmedović ima jedan amandman. Molim vas pripremite se za glasanje. Izjašnjavamo se o Amandmanu Šemsudina Mehmedovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Pet glasova „za“, 20 glasova „protiv“. Amandman nije dobio opštu većinu i nije prihvaćen. Imamo, Jerko Ivanković, također, jedan amandman. Ne odustajete, je li? Dakle, izjašnjavamo se o Amandmanu Jerke Ivankovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Četiri glasa „za“, 23 glasa „protiv“. Nije dobio opštu većinu, nije usvojen Amandman Jerke Ivankovića. I imamo još dva amandmana Momčila Novakovića. Idemo redom, o Amandmanu I. Momčila Novakovića. Glasajte sad! Deset glasova „za“, 20 glasova „protiv“. Amandman I. Momčila Novakovića nije dobio opštu većinu, nije prošao. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Amandmanu II. gospodina Novakovića. Glasajte sad! 11 glasova „za“, 21 „protiv“. Ni ovaj amandman nije dobio opštu većinu i nije usvojen. Sada se izjašnjavamo o Prijedlogu zakona o akcizama, u drugom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 28 glasova „za“ (19 Federacija, devet RS). Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o akcizama u drugom čitanju. I ovdje imamo Prijedlog zaključka Selima Bešlagića, koji glasi 'O svakom sljedećem prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o akcizama u BiH, Uprava za indirektno oporezivanje je dužna dostaviti analizu pozitivnih efekata tih promjena.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Dakle, glasamo o Prijedlogu zaključka Selima Bešlagića. 36 glasova „za“ (24 Federacija, 12 RS). 61 Konstatiram da je Prijedlog zaključka Selima Bešlagića dobio i opštu i entitetsku većinu i da je usvojen. Idemo na tačku 9. Prijedlog zakona o poštama BiH (drugo čitanje). Imamo amandmane. Šemsudin Mehmedović četiri amandmana i Milorad Živković tri amandmana. Idemo redom o amandmanima. Dakle, Amandman I. gospodina Mehmedovića. Glasajte sad! 10 glasova „za“, 17 glasova „protiv“. Amandman I. Šemsudina Mehmedovića nije dobio podršku. Idemo dalje. Glasamo o Amandmanu II. Šemsudina Mehmedovića. Glasajte sad! Devet glasova „za“, 17 „protiv“. Također, i Amandman II. nije dobio opštu većinu, nije usvojen. Idemo na Amandman III. Šemsudina Mehmedovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 10 glasova „za“, 20 glasova „protiv“. Također, i Amandman III. nije dobio opštu većinu i nije usvojen. I imamo još Amandman IV. Šemsudina Mehmedovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 10 glasova „za“, 19 „protiv“. I Amandman IV. Šemsudina Mehmedovića nije dobio opštu većinu i nije usvojen. Idemo na amandmane gospodina Živkovića. Imamo tri amandmana. Izjašnjavamo se o Amandmanu I. Glasajte sad! 13 glasova „za“, 16 „protiv“. Amandman I. Milorada Živkovića nije dobio opštu većinu i nije usvojen. Idemo na Amandman II. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 14 glasova „za“, 16 „protiv“. I Amandman II. nije dobio opštu većinu i nije usvojen. I, imamo izjašnjavanje o Amandmanu III. Milorada Živkovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 13 glasova „za“, 16 „protiv“. I ovaj amandman nije dobio opštu većinu i nije usvojen. 62 I, idemo se sada izjašnjavati o Prijedlogu zakona, u drugom čitanju. Molim vas da se pripremite.
nije uključen mikrofon
Ja ga ovdje nemam. Niko mi nije dostavio. Ništa napismeno nemam, vjerujte, Zakon o poštama. Izvolite, gospodine Dokiću.
Pa, ne znam da li ja imam i pravo u ovoj fazi da intervenišem ali u razgovoru u klubu prije glasanja dobili smo informaciju da ćete Vi tražiti da se ovo još jednom vrati Komisiji koja iz ovih ili onih razloga u međuvremenu poslije posljednjeg odlaganja nije raspravljala o ovim pitanjima. S obzirom na činjenicu da su, još jednom naglašavam, tri operatera, sva tri državna javna operatera stavili primjedbe, s obzirom na činjenice da su i jedno i drugo entitetsko ministarstvo stavili primjedbe, mi smatramo da ima elemenata da se to još jednom stavi. Ako nema, ok.
Razumijem ja o čemu govorite, gospodine Dokiću, ali odgađanje, ne znam, ne stvara nam poslovničku mogućnost da ulazimo u sadržaj koji je prošao komisijsku fazu i gdje nismo imali kontraamandman da to ispravi. E, sada, jedino neke posebne okolnosti, ne znam sam kako. Bajazite, ja nemam ništa protiv, nikome nije stalo da se ovo obori ovdje. Evo, ja sam zato, sad ću vam evo predloži kako. Evo, da odgodimo, ali u međuvremenu treba iznaći načina. Evo, da se izjasnimo jesmo li spremni da odgodimo izjašnjavanje. Hajte molim vas pripremite se za glasanje o odgađanju glasanja o Zakonu o poštama. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 27 glasova „za“ (18 Federacija, devet RS) odgodili smo izjašnjavanje o Zakonu o poštama i zadužujemo Komisiju da zajedno sa Kolegijem iznađe način da se interveniše i provjeri ovo da li ... operateri i ova entitetska ministarstva itd. su zaista u pravu kada je riječ o Amandmanu IV. na član 7. Zakona o poštama. Dakle, idemo dalje na tačku 10. Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (drugo čitanje). Ovdje imamo amandmane koje gospodin Živković želi braniti u plenarnoj fazi. Dakle, imamo četiri amandmana. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad o Amandmanu I. gospodina Živkovića. 12 glasova „za“, 20 „protiv“. 63 Konstatiram da Amandman I. gospodina Živkovića nije usvojen. Idemo na Amandman II. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 12 glasova „za“, 18 „protiv“. Konstatiram da ni Amandman II. gospodina Živkovića nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu III. gospodina Živkovića. Glasajte sad! 12 glasova „za“, 19 „protiv“. Također, konstatiram da ni Amandman III. gospodina Živkovića nije usvojen. I imamo se izjasniti i o Amandmanu IV. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 13 glasova „za“, 16 „protiv“. Konstatiram da i ovaj amandman nije dobio opštu većinu i nije usvojen. Ostaje nam da se sada izjasnimo o ovom zakonu, u drugom čitanju, u tekstu kojeg je usvojila i Komisija. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 26 glasova „za“ (Federacija 24, dva RS). Nemamo entitetsku podršku. Naknadno ćemo se usaglašavati. Idemo na tačku 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (drugo čitanje). Ovdje imamo osam amandmana gospodina Džaferovića. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Amandmanu I. gospodina Džaferovića. Glasajte sad! 20 glasova „za“ (18 Federacija, dva RS). Nema saglasnosti. Glasamo u drugom krugu o Amandmanu I. gospodina Džaferovića. Glasajte sad! Imamo 11 glasova „protiv“. Amandman I. gospodina Džaferovića nije usvojen.
nije uključen mikrofon
Odustaje, gospodin Džaferović odustaje od ostalih amandmana. 64 Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona, dakle u tekstu kojeg je utvrdila i Komisija. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 32 glasa „za“ (23 Federacije, devet RS), konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu. Idemo na tačku 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Graničnoj policiji BiH (drugo čitanje). I ovdje imamo dva amandmana gospodina Džaferovića.
nije uključen mikrofon
Razumijem, to je cijeli sistem harmonizacije sa zakonom. Dobro. Dakle, konstatiram da je gospodin Džaferović odustao od oba svoja amandmana. I, sada prelazimo na izjašnjavanje o ovom zakonu, u tekstu kojeg je utvrdila i Komisija. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 32 glasa „za“ (23 Federacija, devet RS). Konstatiram da smo usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Graničnoj policiji BiH, u drugom čitanju. Idemo na tačku 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odbrani BiH (prvo čitanje). Dakle, izjašnjavamo se o Prijedlogu zakona, u prvom čitanju. Glasajte sad! Izjašnjavamo se o ovom zakonu. Glasajte sad! 26 glasova „za“ (22 Federacija, četiri RS). Nemamo entitetsku većinu. Nema saglasnosti. Evo, idemo u drugi krug glasanja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Konstatiram da je 10 poslanika glasalo „protiv“ i da nismo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odbrani. Idemo na tačku 14. Prijedlog zakona o zabrani diskriminacije (prvo čitanje). Ja sam pokušavao animirati vas da se izjašnjavamo i u prvom i u drugom čitanju, međutim jedan broj poslanika i klubova nije spreman. Traže amandmansku fazu itd., iako stoje činjenice da je jednoglasno usvojen na Vijeću ministara, iako stoje činjenice da je jedan od uslova itd., ja neću insistirati. Ljudi tako hoće. Dakle, glasamo u prvom čitanju. Ne predlažem ništa, ali vas upozoravam i znam šta će se desiti sa tim amandmanima itd., ali nema veze. 65 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o Prijedlogu zakona, u prvom čitanju. Glasajte sad! 32 glasa „za“ (20 Federacija, 12 RS). Konstatiram da smo Prijedlog zakona o zabrani diskriminacije usvojili u prvom čitanju. Idemo dalje, 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konkurenciji (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona, u prvom čitanju. Glasajte sad! 34 glasa „za“ (21 Federacije, 13 RS). Konstatiram da smo usvojili ... Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konkurenciji, u prvom čitanju. Idemo na tačku 16. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 36 glasova „za“ (23 Federacije, 13 RS). Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave, u prvom čitanju. Dakle, idemo na tačku 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagači: poslanici Ekrem Ajanović, Remzija Kadrić i Adem Huskić (prvo čitanje). Međutim, ovdje imamo također prijedlog jednog zaključka. Od ishoda glasanja o njemu ovisi da li ćemo danas se izjašnjavati o zakonu. Dakle: 'Odgađa se izjašnjavanje o Prijedlogu zakona do pribavljanja mišljenja Vijeća ministara o ovom zakonu.' Dakle, glasamo o Prijedlogu zaključka gospodina Kalabića o odlaganju izjašnjavanja o ovom zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 31 glas „za“ (19 Federacija, 12 RS). Donijeli smo, usvojili smo zaključak o odgađanju izjašnjavanja o Prijedlogu zakona do pribavljanja mišljenja Vijeća ministara o ovom zakonu. ¸ Idemo na tačku 18. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2008. godinu. Odgođena je rasprava, nema glasanja. 66 Idemo na tačku 19. Informacija Ministarstva sigurnosti BiH o stanju sigurnosti novinara u BiH (realizacija zaključka usvojenog na 47. sjednici Doma, održanoj 4. marta 2009. godine). Također je odgođeno, radi zapisnika ovo govorim, nema glasanja. Tačka 20. Prijedlog rezolucije o unapređenju zaštite porodice – predlagač: poslanik Adem Huskić. Glasamo o Prijedlogu rezolucije. Glasajte sad! 34 glasa „za“ (24 Federacija, 10 RS). Konstatiram da smo usvojili Rezoluciji o unapređenju zaštite porodice, predlagača Adema Huskića. Idemo na tačku 21. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Sadika Bahtića sa 50. sjednice Doma, održane 1. aprila 2009. godine, „da se zaduži Vijeće ministara ili Ministarstvo civilnih poslova da donese odluku ili zaključak da se Fudbalskoj reprezentaciji BiH iz rezervnog fonda i granta za sport isplati 100.000 KM“. O tome smo mnogo raspravljali. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Inicijativi. Glasajte sad! 17 glasova „za“, 15 „protiv“. Nema entitetsku podršku. Nema saglasnosti. Idemo u drugi krug glasanja. Glasajte sad! 11 glasova „protiv“, odnosno, nema ni opštu većinu. Dakle, Inicijativa Sadika Bahtića nije usvojena. Idemo na tačku 22. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH. Predloženi su Lazar Prodanović, Sadik Bahtić i Velimir Jukić. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 29 glasova „za“ (20 Federacija, devet RS). Konstatiram da smo imenovali Lazara Prodanovića, Sadika Bahtića i Velimira Jukića u ovu Zajedničku komisiju za usaglašavanje. I, ostala nam je tačka 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma o kreditu između BiH, koju zastupa Ministarstvo Finansija i trezora, i Raiffeisen Zentralbank Osterreich Aktiengesellschaft – Razvoj sistema vodosnabdijevanja u opštini Livno i b) Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005). Slažete li se da se izjasnimo o obje ove u paketu? 67 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 37 glasova „za“ (24 Federacija, 13 RS). Konstatiram da smo dali saglasnost za ratifikaciju ova dva sporazuma, odnosno Sporazuma o kreditu i na Međunarodne zdravstvene propise. Samo jedan trenutak da vam najavim: sljedeća sjednica je 10. juna. Zahvaljujem se na saradnji. Vidimo se. Sjednica je završena u 14,15 sati.