Dobar dan svima, pola 10 je, 9,30 počinjemo s radovima. Sa: - Konačni prijedlog Zakona o žičarama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 357 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda dakle, primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave na osnovi čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazloženje, ovdje je s nama državna tajnica, gospođa Nikolina Brnjac iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani, uvaženi saborski zastupnici, u RH trenutačno je na snazi 9 godišnjih odobrenja za rad žičara i to za više ću žičaru kabinama Dubrovnika Srđ, uspinjaču u Zagrebu, te za skijalištu … [[Govornik se ne razumije.]] na 3 skijališta i u planu je izgradnja viseća žičara sa kabinama na Medvednici i Učki. Područje izgradnje i sigurnog rada žičara uređena je Zakonom žičara za prijevoz osoba u kojoj su prenesene odredbe direktive 2009/9 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. Obvezna primjena uredbe 2016/424 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o žičarama stavlja izvan snage Direktivu 2000/9 kojom se primjenjuju u cijelosti na nove žičare, na preinake žičare koje zahtijevaju novo odobrenje, te obuhvaćaju podsustave i sigurnosne komponente koji su nove na tržištu na EU, prilikom stavljanja na to tržište. U odnosu na važeći Zakon o žičarama, ne mijenja se slijedeće, određuje se da žičara smije raditi i prevoziti osoba na temelju odobrenja za rad žičara, koje na zahtjevu upravitelja žičare, pravne osobe, koja je odgovorna za siguran rad žičare i kojeg mora odrediti vlasnik, investitor, ili koncesionar žičare, da je ministarstvo nadležno za promet na rok od godine dana. Jedan od uvjeta za izdavanje odobrenja za rad žičare je stručno tehnički pregled, kojim se provjeravaju vi uvjeti navedeni u sigurnosnom izvješću i primjenjuju tehnički uvjeti za sigurnosni rad žičara, propisanim posebnim propisima, kojeg obavlja pravna ili fizička osoba ovlaštena od ministra, nadležna za promet, na osnovu potvrde o akreditacije, izdane od Hrvatske akreditacijske agencije. U odnosu na važeći Zakon o žičarama, mijenja se sljedeće, tehnički uvjeti za nove žičare se stavljaju van snage, s obzirom da su isti propisani Uredbom 2016/424. U odnosu na Zakon žičarama za prijevoz osoba, koji određiva da se koncesija u području žičara može dati za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra, za javne radove ili za javne usluge, Zakonom o žičarama će se odrediti da se koncesija u području žičara, daje kao koncesija za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra, za kojeg je zakonom određeno da je dobro od interesa za RH, a u svrhu korištenje prostora, kojim prolazi trasa žičare i korištenje nekretnine koje je u vlasništvu RH jedinice lokalne područne samouprave i to ne zahtjev ili na javni natječaj. Utvrđuju se izuzeće od primjene koncesije, rok na koji se daje koncesija, postupci koncesije na zahtjev i putem javnog natječaja i obveze rješavanja imovinsko pravnih odnosa. Također se uređuje nadležnost davatelja koncesija i sama naknada za koncesiju. Dakle, u slučaju kada infrastruktura žičare izrađene nekretnini u vlasništvu u RH ili trasa žičare prolazi iznad nekretnina u vlasništvu RH, ministarstvo u prethodnu suglasnost Vlade RH daje prethodno suglasnost. A koncesiju, znači naknadu za koncesiju u tom slučaju prihod od državnog proračuna. U slučaju da infrastrukture žičare izgrađena u nekretnini vlasništvu jedinice lokalne ili područne, regionalne samouprave ili trasa žičare prolazi iznad nekretnine u vlasništvu jedinice lokalne i područne samouprave davatelj koncesija je nadležno tijela jedinice lokalne ili područne samouprave. Isto tako prihod od proračuna jedinice lokalne i područne samouprave. U slučaju da infrastruktura žičare izgrađena na nekretnini koja u vlasništvu vlasnika žičare ili investitora žičare, trasa žičare prolazi iznad nekretnine koja je u vlasništvu vlasnika žičanih investitora nadležna jedinice lokalne samouprave, a naknada koncesija prihod proračuna jedinice lokalne samouprave. U slučaju da infrastruktura žičare nalazi se na više nekretnina ili trasa žičare prolazi iznad više nekretnina postoji više mogućih davatelja koncesija, definiranih ovih člankom, davatelj koncesije određuje se međusobnim ugovorom između mogućim davatelja koncesija koja mora biti sklopljen prije pokretanja postupka davanja koncesija, pri čemu se mora uzeti u obzir vlasništvo, nad zemljištem na kojim se nalazi infrastruktura žičare i iznad kojeg prolazi trasa žičare te značaj same lokacije na kojoj se nalazi žičara. Dio naknade proporcionalno se dijeli u vlasništvu u dijelu nekretnina, na kojoj je izgrađena sama infrastruktura žičare i vlasništvu nekretnine iza kojeg prolazi trasa žičare, osim ako ugovorom iz stavka 11. čl. 20. predloženog ovog zakona nije drugačije uređeno. Dakle ne preuzimaju se odredbe iz čl. 28. i 37. važećeg Zakona o žičarama, s obzirom da je predmetno područje regulirano propisanima koje su određenim uvjetima za osnivanje radnog odnosa i ostale odredbe o radnom odnosu. Razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom ovog zakona, odnosno, na rješenja iz prijedloga zakona, u odnosu na tekst prijedloga Zakona koji je prošao prvo čitanje u Hrvatskom saboru, tekst konačnog prijedloga, dorađen je u nomotehničkom smislu, prihvaćene su primjedbe Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora i nadalje u konačnom prijedlogu zakona, način i uvjeti obračunu naknade za koncesiju određuju se uredbom koje donosi Vlada RH za razliku od nacrta prijedloga zakona u kojemu je to prije donosio ministar i prihvaćena je primjedba zastupnice Anke Mrak-Taritaš na članak 26 stavak 1 da je uvjet od najmanje 5 godina radnog iskustva u struci prerestriktivan za radno mjesto inspektora za žičare te da je pitanje hoćemo li uspjeti pronaći odgovarajući kadar za taj posao. U skladu s njezinim prijedlogom taj uvjet je smanjen na 3 godine. Zahvaljujem se.
Hvala i vama. Imate dvije replike. Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice gospođo Brnjac, ovaj zakon je korektno napravljen. Dakle usklađenje sa europskom stečevinom i u pogledu sigurnosti i gradnje žičara, njihovog održavanja nema bitnih primjedbi. Ono što će nas sigurno praviti prilikom implementacije ovog zakona, kao što je to dosad bilo, u RH je to pravilo, to je sukob između potencijalnih investitora i svih onih koji smatraju da investitori na nepravedan, nepošten način dolaze do koncesija i da će ugroziti okolinu i zdravlje ljudi. Tu će sigurno biti problema. A ono što mi se čini u pojedinačnoj raspravi ili u raspravi u ime kluba, vidjet ću sa kolegama iz kluba ću naglasiti, čini mi se da, reći ću to ovako ironično, možda bi trebalo članak 7 stavak 1 promijeniti tako da piše da su žičare od osobitog interesa za RH, osobito pred lokalne izbore. Eto, hvala.
Želite li odgovoriti? Ne. Dobro. Gospodin Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovana državna tajnice imam jedno pitanje konkretno, naime vi ste govorili da koncesija se plaća ili državi ili lokalnoj zajednici, ali i privatnim vlasnicima iznad koje ide žičara. Kako će se utvrditi taj iznos koncesije kad je u pitanju privatno vlasništvo, a mi znamo danas da u Hrvatskoj imamo jako puno privatnih vlasnika koji za svoje zemljište traže ili ucjenjuju na razno razne načine. Kako će investitor uložiti u žičaru i tko će odrediti taj iznos koji je, ja bih rekao korektan, koji je realan? Da li je tu onda država koja će ne znam lupit po stolu pa reć evo iznos je taj ili će to morati vlasnik ili onaj koncesionar sami međusobno dogovorit. I tu je pitanje da li će se oni dogovorit. To je jedna zapreka za investicije u žičarama, znamo da žičara u Hrvatskoj imamo jako malo ili premalo, a želimo se bavit turizmom. Evo pitanje konkretno pa ako mi možete na to odgovoriti.
Hvala lijepa. Da, izvolite odgovor.
Znači prije investitor, prije nego što započinje bilo kojim procesom mora napraviti studije opravdanosti, studije opravdanosti točno definira i regulira odnose također koje on pridonosi koliko su odnosi, ono što sam pričala na početku da se zna u slučaju da infrastruktura žičare se nalaze i na više infrastruktura, na više nekretnina jer trase žičare, znači imamo više mogućih davatelja koncesije, on mora ugovorima o koncesiji mora biti sklopljen prije postupka davanju koncesije pri čemu se mora uzeti u obzir vlasništvo nad tom žičarom. Također način i uvjeti obračuna naknade za koncesiju određuju se uredbom koju će donijeti, propisati točno Vlada RH. Prije je bilo pisano u prvom djelu da će to donijeti Pravilnik od ministra, međutim definirali smo da je bolje definirati uredbom.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi, gospodin Pero Ćosić, Klub zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predlagatelji iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, poštovana državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. U srpnju smo raspravljali o prijedlogu Zakona o žičarama i dali svoje sugestije i mišljenja, čuli smo da je tekst prijedloga zakona nomotehnički dorađen i prihvaćene su primjedbe koje je bilo potrebno prihvatiti tako da mogu reći da klub HDZ-a podržava konačan prijedlog Zakona o žičarama. Ovim konačnim prijedlogom Zakona o žičarama uskladit će se, zakon će se uskladiti sa pravnom stečevinom EU kao i sa novim hrvatskim zakonom o koncesijama, a konačni prijedlog Zakona o žičarama sadrži bitne novine i poboljšanja u odnosu na dosadašnji zakon. Ta poboljšanja odnose se na gradnju novih žičara, davanje koncesije, obveze upravitelja i voditelja žičara na uvjete i odobrenja za rad, održavanje žičara, sigurnosnu analizu, stručno tehnički pregled, a razrađena su pitanja inspekcijskog nadzora i određeni su prekršaji. Prvo čitanje ovog zakona moram reći da nije pobudilo neku širu raspravu u ovom Domu pa vjerujem ni interes javnosti, stoga ću istaknuti neke činjenice i nedoumice koje su se čule na toj raspravi. Kada Vlada RH, lokalna samouprava i investitori vlasnik žičare nije vlasnik nekretnine ili djela nekretnine na koje se nalazi ili na koje će se nalaziti infrastruktura žičare, budući koncesionar dužan je prije sklapanja ugovora u koncesiji urediti imovinsko pravne odnose kroz izvlaštenje, ugovor o pravu služnosti ili na drugi način propisan posebnim propisima. Ukratko za naše sugrađane koji bi se mogli naći u situaciji da se na njihovom zemljištu planira infrastruktura žičare to znači da je budući koncesionar dužan s njima prije dobivanja koncesije riješiti imovinsko-pravne odnose, no pri tome treba uzeti u obzir kako se ovim zakonom predviđa mogućnost da se izgradnja žičara može proglasiti državnim interesom pa to je ono što je gospodin Prelec pitao, znači to može biti državni interes tako da Vlada pravnim putem može izvlastiti njihovo vlasništvo na zemljištima ukoliko je na tim zemljištem predviđena izgradnja objekata žičare, znači to su samo ona mjesta za stupove i za postaje žičare. I riješiti pravo služnosti ukoliko trasa žičare prolazi iznad zemljišta koje je privatno vlasništvo i to isključivo propisivanjem najmanje vertikalne udaljenosti, užadi, tj. donjeg ruba vozila od terena kojim prolazi žičara, a ako je opet definirano, ta visina je pravilnikom o minimalnim uvjetima za sigurnost rada postojećih žičara, vučnica i uspinjača za prijevoz osoba, pravilnik je još na snazi, a nakon donošenja ovog zakona u roku 6 mjeseci ministarstvo je dužno izraditi novi pravilnik. Koncesije za žičare daju se na rok od 5 do najviše 50 godina, koncesije koje se daju na razdoblje dulje od 20 godina trebaju prethodnu suglasnost Vlade RH. Nadalje ovim Zakonom o žičarama osigurava se veća sigurnost žičara u trenutku njihove izgradnje od početka uporabe kao i tijekom njihovog rada jer se uređuju postupci za odobravanje, preglede te uporabu novih i postojećih žičara. I izuzetno je važno da se i dalje daje odobrenje za rad žičare nakon stručno tehničkog pregleda samo na jednu godinu jer se tako svake godine iznova potvrđuje ispravnost žičara odnosno dokazuje njihova sigurnost za putnike i imovinu. Da bi se to poštivalo zakon propisuje visoke novčane kazne za eventualne prekršitelje. Ovoga trenutka u RH imamo samo 16 izgrađenih žičara od kojih 10 žičara imaju odobrenje za rad. Ovaj skroman broj izgrađenih a još skromniji broj žičara koji rade govori kako je ovaj vid prijevoza u Hrvatskoj nerazvijen i gotovo neprepoznat. Nadam se da će nakon ovoga zakona doći do promjene u razumijevanju potencijala koji ovaj vid prijevoza nudi a prvi korak tome svakako je donošenje ovoga zakona jer je sada definirana zakonska regulativa, otklonjene su manjkavosti i vjerujem kako neće više biti razloga za sporove koji su bili prije donošenja ovoga zakona, primjerice i sa žičarom u Dubrovniku gdje su bile sporne situacije između lokalne zajednice, investitora i važećih zakonskih propisa. Obzirom da smo turistička zemlja moramo prihvatiti činjenicu da žičare proširuju turističku ponudu, česte su rasprave na temu kako produljiti sezonu, kako popuniti pred i podsezonu i siguran sam da bi izgradnja žičara značajno tome pridonijela. Govori se i u planu je izgradnja žičare od mora do vrha Učka i od Makarske na Biokovo i mislim da povezati našu obalu sa planinama sigurno povećava ponudu i rekreativcima, sportašima ali i drugim turistima i razvija vidove turizma koji ne ovise samo o suncu i moru. Pored turizma treba istaknuti da su neke države razvile ovaj način prijevoza i u gradskom prometu. Npr. Bolivija je doskočila problemu gradskih gužvi i njenim žičarama dnevno putuje 159 tisuća ljudi iz Lapaza u drugi dio grada i penju se na visinu do 4 tisuće metara i osim rješavanja prometnih gužvi ta žičara je i turistička atrakcija i koristi se za panoramsko, turističko razgledanje grada. Naravno da bi trebalo vidjeti kakav bi vid prijevoza, da li bi takav vid prijevoza pomogao i nama kako bi izbjegli velike sezonske gužve i je li isplativo uložiti u ovaj vid prijevoza za razgledavanje znamenitosti. Kolega u prvom čitanju je na raspravi spomenuo da se o tome razmišlja u gradu Šibeniku da se evo napravi jedna žičara sa više postaja kako bi se razgledale i prirodne i kulturne znamenitosti toga grada. Možda nam je iz sadašnje perspektive izgradnja panoramskih žičara zvuči apstraktno i realno bi zbog imovinsko pravnih odnosa bilo zahtjevno realizirati takve investicije ali ne samo zbog imovinsko pravnih problema već žičare se u pravilu grade uz ili na atraktivnim prostorima bilo da se radi o prostorima povijesnog, kulturnog, gospodarskog ili ekološkog značenja i to evo dodatno ... [[Govornik se ne razumije.]] njihovu izgradnju. Naravno, svi mi volimo našu zemlju, svi težimo zaštiti prirode, kulturnih i povijesnih bogatstava no moram priznati da se prosperitet ne gradi zabranama već uspješnim investicijskim projektima koji jesu i koji moraju biti u skladu s održivim razvojem. Ovaj zakon to omogućava, tamo gdje ima velikih potreba i gdje je snažna volja, sve se može ostvariti a na koncu zbog naših sugrađana zaista moramo razmišljati o dugoročno održivom gospodarstvu u ovom slučaju je to turizam a i našim gostima uvijek ponuditi više. A pitanje gradskih gužvi, posebice metropole, jedno je drugo pitanje za koje se nadam da ćemo uskoro raspravljati ovdje u Saboru jer urbane sredine u svakom smislu rastu, no nažalost razvoj suvremenih vidova prijevoza ne prati njihov rast, ne tome ćemo morati raditi što podrazumijeva razvijanje modernih vidova prigradskih i gradskih željeznica, izgradnje metroa ili nekih drugih oblika suvremenog prijevoza. Izgradnja žičare je skup i dugotrajan posao no treba istaknuti kako ovakve investicije moramo gledati u svjetlu atraktivnije, turističke, gospodarske i prometne ponude kao i u vidu poboljšanja kvalitete života naših sugrađana. Zato očekujem da će donošenje ovoga Zakona o žičarama olakšati put prema novim investicijama i ulaganjem u žičare kao jednom od posebno atraktivnih vidova prijevoza. I za kraj, još jednom ću ponoviti, Klub zastupnika HDZ-a podržati će ovaj Konačni prijedlog Zakona o žičarama. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na radu gospodin Alen Prelec ispred Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovana državna tajnice pred suradnicima. Evo, ja moram i priznati da nisam baš puno zakona čitao kao ovaj koji je relativno jednostavan, jasan i gotovo da nemam nikakve primjedbe vezane uz ovaj zakon, jasno to je zahvaljujući tome što je on ustvari usklađeniji s Uredbom EU od 2016. godine. I te se ovim zakonom osigurava ustvari sigurnost žičara u Hrvatskoj, njihovu izgradnju, puštanje u upotrebu i tijekom njihovog rada nadzor. To je jedan stvarno dobar zakon, velim, nažalost dobri zakoni nam dolaze isključivo ili u pravilu onda kada nam to EU diktira. Činjenica da stanje danas u Hrvatskoj što se tiče žičara nije dobro, imamo svega nekolicinu žičara koje su u funkciji. Jedna je takva evo nepunih 200, 300 metara od našeg Sabora a to je uspinjača. Imamo žičaru na Srđu koja je u punoj funkciji u turističke svrhe. Imamo nešto malo žičara koje su u funkciji rekreativnog turizma, odnosno rekreativnog sporta, odnosno skijanja. I nažalost to je ustvari premalo ako želimo biti jedna prava turistička destinacija a to se smatra. Svi oni koji putuju malo van pa onda znaju da evo u blizini velikih istaknutih, turističkih središta, gradova ima puno, puno žičara a da ne govorim svi oni koji skijaju, koji idu u Austriju, Italiju, u Švicarsku i vide koliko ustvari žičara tamo u tim destinacijama ima. U Hrvatskoj sigurno imamo puno više mogućnosti i potreba za žičarama, prije svega za turizam a ja bih rekao i u jednom dijelu, jasno i u ovom rekreativnom dijelu što se tiče skijaša. Činjenica je da tu treba iskoristiti maksimalno sredstva EU fondova koje mi nažalost nismo iskoristili a ja ovako malo listajući po internetu vidim ustvari da neke možda naše, u našoj blizini zemlje su i više napravile vezano uz razvoj te infrastrukture i žičara. Evo samo u Crnoj Gori sam pročitao da između Kotora i Cetinja planiraju Crnogorci napraviti jednu žičaru od 15 km i za koristiti, to je investicija od 47 milijuna eura i za to misle koristiti sredstva, ne sad europskih fondova jer nisu u EU-u ali kredita i to je jedan sigurno zamah za turizam u Crnoj Gori. Ja vjerujem da će i Hrvati ići tim putem jer definitivno imamo potencijala. Na ideju o povezivanju Jadrana i planina žičarama, radi se i na hrvatskom djelu tog mora pa je tako zadnjih 10 g. zabilježen čak 7 sličnih projekata. Za sada je realiziran samo onaj Dubrovnik, Srđ, gradilo se 8 g., od 2002. do 2010. g. i koštalo je 5 milijuna eura. No ima i puno drugih primjera gdje lokalna zajednica je pokušala pokrenuti projekat žičara, evo pisalo se o izgradnji žičara između Omiša i tvrđave Fortice, koliko znam da je tu u pitanju i strani investitor koji je za to zainteresiran. Bola i Vidove gore, Medveje i Učke kao i žičarama o kojima su maštale i prijašnje generacije, spajale bi Makarsku i Biokovo, odnosno Split i Marijan. Govorilo se i o projektu dvostruko skupljeg od spomenutog crnogorskog, za 100 milijuna eura željelo se izgraditi 10 km duga žičara koja bi ... [[Govornik se ne razumije.]] spojila i Dalmaciju preko južnog Velebita. E sad, koliko je to bilo ambiciozno, presudite i sami. Nedavnim izmjenama i dopunama ovog prostornog plana, grad Omiš otvorio je put skupini američkih investitora. I na nekim drugim projektima se sustavno radi pa su tako osnovane tvrtka žičara Učka u Opatiji i žičara u Biokovu. Makarani žele žičarom dugo 2920 m spojiti svoj grad sa 1400 m visokim vrhom Vošac na Biokovu. Na žičari prema Učkoj čija bi trasa bila dugačka 4 km koštala bi 11 milijuna eura, vrlo ozbiljno rade Primorci i Istrani. Ima znači puno projekata, ima puno ideja, vjerujem da je to uglavnom zahvaljujući lokalnoj samoupravi koja se brine o tome da evo privuče turiste i napravi neku atrakciju a evo i nadam se da će i Zagreb nešto vezano uz to napraviti ali ono najvažnije da iskoristimo sredstva EU-a i izgradimo sustav žičara. Ja se nadam da će ovaj zakon pojednostaviti i ubrzati izgradnju žičara u turističke svrhe ali i u ovo rekreativno kao što sam rekao za skijaše. Međutim vidim i neke prepreke na ovom putu. Ono što sam i postavio pitanje državnoj tajnici a vezano uz izvlaštenje o kojem se govori u točki 23. a sad ću pročitati ono što smatram da će biti problema. Naime, kod žičara koje su u vlasništvu i pod upravljanjem ili čiji investitor gradnje je RH, jedinica lokalne i područne samouprave, tijelo državne uprave i pravna osoba koja je u njihovom većinskom vlasništvu a u slučaju da se infrastruktura žičara nalazi na nekretninama koje nisu u njihovom vlasništvu, imovinsko-pravni odnosi rješavaju se izvlaštenjem, ugovorom o pravu služnosti ili na drugi način propisan posebnim propisima. E tu vidim probleme. Svi vi koji ste se dotakli možda neki puta bilokakvog projekta koji ide u privatno vlasništvo, znate koliko je to doista teško hrvatskoj državi, koliko ima zapreke od osobe koje su vlasnici zemlje pa evo ja tu jednostavno vidim probleme a i iz svog osobnog iskustva znam kad radimo nešto u javnom interesu, jasno govorim o javnom interesu ne o privatnom interesu, koliko imate problema sa vlasnicima zemlje koji jednostavno su protiv bilokakve investicije. A ne samo vlasnici zemlje nego i općenito građani koji predstavljaju problem kod nekih investicija u javnom interesu. Ali i birokracije. Osobno, stvarno sam, pokušavamo raditi ceste, nogostupe i neke druge projekte i onda vidite koliko je ustvari birokracija više puta zapreka u funkcioniraju ove države. Ja nisam do sad upoznao puno ministara koji su bili zapreka bilokakvoj investicija, nisam, bez obzira koja Vlada to bila, bez obzir koji predsjednik Vlade ali iskreno rečeno, toliko puta sam se upoznao sa zaprekom u kojoj su zapreku radili upravo oni, mali kotačići, birokrati, tamo u nekakvom prostornom uređenju ili u bilokojoj državnoj upravi ili u bilokojem ministarstvu. To je nevjerojatno kako hrvatska država više puta a i govorimo o javnom interesu, ne funkcionira. I onda badava da se ministar ili predsjednik Vlade trude odraditi dobre zakone da mi saborski zastupnici ili barem većina predlažu zakone koji će to riješiti a onda dođe ustvari jedan mali kotačić, birokrat koji sve to zakoči. Ovdje u saborskoj vijećnici imam dosta kolega koji rade na lokalnoj razini, dal' su načelnici, gradonačelnici, dal' su direktori županijskih cesta ili ne znam tko drugi i znaju o čemu pričam. Znamo o čemu pričamo. Zakoni su dobri, dobro se napišu, a onda zastane velim tamo u jednom kutku, jednoj kancelariji, jedan mali birokrat koji ne radi. Koji će napraviti sve da možda ne namjerno, minirati jedna projekat koji vrijedit desetine milijuna eura, projekat koji od interesa RH, projekat koji je od interesa lokalne zajednice i onda to jasno, ne ide svojim putem. Evo o tome ja govorim, nije ovo konkretno, tiče se ovog zakona ali se tiče općenito investicija a evo, ono što sam rekao, žičara u Hrvatskoj treba više u turističke svrhe ali pitanje koliko će stvarno investitori imati želje i volje da se bore oko ovih problema i birokracije ali i problema uz izvlaštenje. Nadam se da će i ovaj zakon biti da će potaknuti našeg gradonačelnika gospodina Milana Badnića, da Zagrepčani, a svi oni turisti, a znamo da ih ima jako puno, svakodnevno ih vidimo ovdje na Markovom trgu, da mogu završiti na našoj prekrasnoj Zagrebačkoj gori i da žičara bude u funkciji kako je on rekao početkom 2019. g. to sigurno znamo da neće 2019. ja mu želim da to bude što je prije moguće. A tu sam pročitao jedan članak, naslovnicu, samo, veli, nakon 12 g. čekanja napokon kreće mega projekt težak više od 250 milijuna kn. Pa evo ja želim da taj stvarno mega projekt kada se zagrebački zaživi i da ne bude to samo obećanje gospodina gradonačelnika, nego da doživimo da evo, uz uspinjaču koja je dugačka svega 200 i nešto metara ili 300 imamo žičaru koja će nas dovesti do vrha Zagrebačke gore. Puno puno se to obećavalo, to je projekat koji traje ne znam koliko, odnosno, mislim da prije više 10-12 g. je žičara prestala sa radom i nije se pokrenula, obećana jesu. Ja koliko znam, imamo i konkretnih sada nekih pomaka u Zagrebu, ja stvarno želim da to bude što prije, nadam se da nije koincidencija ovaj zakon i sa željom gospodina Bandića da pokretne pitanje početak gradnje žičare ili možda eko incidencije, ali, evo, nadam se da će sve to skupa biti u korist Zagrepčana i svih onih koji dolaze u Zagreb, da se mogu popeti na Zagrebačku goru. U svakom slučaju, mi ćemo podržati ovaj zakon, uz nadu da će u budućnosti, u Hrvatskoj biti još više žičara, pogotovo ova naša Zagrebačka. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospođa Vesna Pusić, ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice sa suradnicima, vi ste mlada ekipa, ne znam koliko ste svjesni činjenice, da vrlo rijetko u Hrvatskom saboru se dogodi, da čak i opozicija hvali neki zakon, tako da ovo je taj jedan rijetki slučaj. Ja bi rekla djelomično, naravno jer je jasno napisan, ali i djelomično i zato, što ne pokušava ništa progurati ispod žita, da tako kažem, jer mi često dobivamo zakone koji se pozivaju na sve moguće europske direktive, a zapravo se uopće ne bave time, nego nečim sasvim drugim i pokrivajući se europskim direktivama, pokušavaju progurati nešto drugo. Ovaj zakon to ne radi, on je jasan, vidi se zašto se donosi i vidi se da sa sobom nosi, određene korisna poboljšanja, u prvom redu, uvodeći strožu kontrolu sigurnosti žičara, odnosno, uspinjača, visećih žičara i vučnica, kao što se ovdje govori. Dakle, harmonizacija, ne samo sa europskim standardima, nego i kontrola koja je zajednička, de facto se u skladu sa ovim zakonom, će se morati referirati sigurnosna situacija, odnosno, pregledi koji se rade nad tim uspinjačama, visećim žičarama i vučnicama godišnje. I to je svakako pozitivan pomak, pogotovo uzimajući u obzir europsko iskustvo i zemlje koje imaju mnogo više žičara nego što ima Hrvatska i u kojima je nažalost bilo primjera nesreća i upravo iz razloga nedovoljno strogih kriterija sigurnosti. I dobro je da Hrvatska se uključuje u taj projekt, odnosno, da svoje standarde sigurnosti, ujednačuje kao što sam rekla, ne samo sa europskima i europskim standardima, nego i uređuje mehanizme, izvještavanja na razini EU, o stanju i statusu pojedinih žičara koje su u upotrebi u RH. Ovim zakonom detaljnije se uređuje i pitanje davanja i izvršavanja koncesija, što je svakako dobro, ali sam ja primijetila ovdje ono što je i kolega Prelec pitao i iznio, dakle, sjećamo se iz primjera izgradnje autocesta, kada se radi o potrebi da više subjekata da dozvolu, za, odnosno, pristaje na koncesiju, ta koordinacija je često mukotrpna, pretvori se u mogućnost da jedan sudionik u procesu, dakle, jedan vlasnik ucjenjuje i zaustavi cijeli projekt i tu ne bi bilo loše možda još razmisliti o nekom preciznije definiranom načinu, kako će se to barem umanjiti ta opasnost, ako se ne može u potpunosti eliminirati, a vjerojatno se ne može u potpunosti eliminirati, jer naprosto će situacija biti takva, da će teren, nad kojem žičare idu, biti u vlasništvu različitih i fizičkih pravnih itd. osoba i da će do takvih situacija dolaziti. Ja nemam u ovom trenutku, neki, konkretni pametni prijedlog, ali vjerojatno ljudi koji se više bave tom temom bi mogli još malo preciznije ili malo jednoznačnije ajmo reći, odrediti način koordiniranja vlasnika, odnosno, pojedinaca koji u takvoj situaciji moraju dati svoj pristanak da se žičara može izgraditi da ne bi odlični projekti i važni projekti i činjenica je da mi imamo vrlo malo žičara, imamo potencijala za puno, zemlja koja drži apsolutno do zaštite okoliša kao što je Austrija je izgradila masu žičara upravo novcima EU, gdje god idete vidite male pločice i tablice na kojima piše da je novac za to dala EU, razvijajući time ne samo zimski turizam, nego i ljetni turizam koji im je navodno u ovom trenutku čak jači od zimskog, što je čovjeku teško za vjerovat, ali upravo zbog te user friendly infrastrukture ili infrastrukture koja se prilagođava potrebama građana i onih koji tamo dolaze. Hvala vam što ste prihvatili prijedlog kluba GLAS-a koji je gospođa Mrak-Taritaš ovdje iznijela koji je zapravo ide u pravcu da regulativa bude realnija, bliža svakodnevnom životu i činjenicama na terenu i mislimo da će to svakako olakšati posao nalaženja ljudi koji će obavljat poslove inspekcije u ovom sada, u tom pogledu vrlo precizno i dobro reguliranom zakonu i poslu. Htjela bih završit sa jednom nostalgičnom temom, a to je Sljemenska žičara. Svi stanovnici Zagreba su odrasli sa Sljemenskom žičarom, osim ovih najmanjih koji ju nikad nisu vidjeli, koja je sastavni dio ovog grada, sastavni dio i neke infrastrukture ovog grada, dakle ne znam da li se žičare mogu tretirat i tretiraju kao što se npr. uspinjača tretira kao dio javnog prelaza, uz sve ostalo jel, dio turističke ponude i ovo ono, ali i kao dio javnog prijevoza. Što se Sljemenske žičare tiče ona je svakako bila to, smanjivala je broj automobila koji odlaze i kojima se ljudi voze na Sljeme, omogućila je ljudima svih generacija i svih dobnih skupina da koriste taj jedan fantastični sastavni dio Zagreba i nadam se da će na neki način i ovaj zakon i malo bavljenje tom temom u javnosti pomoći da se taj apsolutno amblemski dio Zagreba, a to je Sljemenska žičara, ponovno vrati i aktivira. Klub GLAS-a i HSU-a će svakako podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala. Gotovi smo sa klubovima zastupnika i sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Stipo Šapina, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicima, uvažene zastupnice i zastupnici. Zakon o žičarama za prijevoz osoba uređuju se bitniji zahtjevi za projektiranje, proizvodnju i konstrukciju, građenje ... [[Govornik se ne razumije.]] za prijevoz osoba, uvjeti za sigurnost rada žičara, sigurnost osoba koje se koriste žičarama. S ciljem usklađivanja zakonodavstva RH iz područja žičara, ispunjavanjem obaveza primjene uredbe 2016/424 od 21. travnja 2018. godine izrađen je prijedlog Zakona o žičarama kojim se stavlja pravni okvir za provedbu uredbe te određivanje ministarstva nadležnog za promet kao tijela koje provodi prijavljivanje za ocjenu suglasnosti i jezika na koji moraju biti zahtijevani podaci, upute i informacije, dokumentaciju te ostale dokumente i EU izjave o suglasnosti, kao i sigurnosna analiza te sigurnosno izvješće. Ovim Zakonom o žičarama se stavlja van snage direktiva 200/9 europske zajednice iz ožujka 2000. godine. Na prijedlog Zakona o žičarama bilo je, javilo se u prvoj raspravi 6 zastupnika, nakon provedene rasprave i ovim prijedlogom uvažene su tehničke sugestije od kluba, tj. od Odbora za zakonodavstvo i od zastupnice Taritaš. Prijedlogom Zakona o žičarama omogućuje se osiguranje sigurnosti žičara u trenutku njihove izgradnje, puštanja u uporabu i tijekom njihovog rada, određivanja primijenjenih postupaka za odobravanje novih postojećih žičara. Osiguravaju se uvjeti da se žičare mogu pustiti u uporabu samo ako su u skladu sa uredbom i ako ne prijete ugrožavanja zdravlja i sigurnosti osobama ili imovini kada se pravilno ugrađuju, održavaju i uporabljavaju u skladu sa svojom namjenom. U odnosu na Zakon o žičarama za prijevoz osoba kojim se određivalo da se koncesije u području žičare mogu dati gospodarskom korištenjem općeg ili javnog dobra za javne radove ili javne usluge. Prijedlogom Zakona o žičarama se određuje da vlasnik žičare ili investitor da je dužan ishoditi koncesiju za žičare, kao koncesiju za gospodarsko korištenje općeg ili društvenog dobra za koje je zakonom određeno da je dobro od interesa za RH, a u svrhu korištenja prostora u kojem prolazi trasa žičare ili u svrhu korištenja nekretnine na kojem je izgrađena infrastruktura žičare, a koja je u vlasništvu RH ili jedinice lokalne uprave i samouprave. Određuju se davatelj koncesije čiji prihod od naknade za koncesije te rok na koji se daje sama koncesija te da se koncesija može iznimno dati neposredno na zahtjev vlasnika žičare ili investitora ako je za to postojeća ili planirana gospodarska aktivnost gospodarskog subjekta na određenoj lokaciji čini predmet koncesije za koji zahtjev podnosi nedvojivu tehnološku ili funkcionalnu cjelinu, koncesije i služi isključivo za obavljanje te gospodarske aktivnosti. Određuje se nadležnost i sam postupak davanja koncesije putem javnog natječaja i način obavijesti u namjeni davanja koncesije kada započinje i kada završava sam postupak davanja koncesije. Određuju se imovinsko pravni odnosi u slučaju da RH ili jedinica lokalne uprave i samouprave investitor ili vlasnik žičare nije vlasnik nekretnine ili dijela nekretnine na koje se nalazi ili će se nalaziti infrastruktura same žičare. Ili u slučaju žičare kada su u vlasništvu i pod upravljanjem i čiji je investitor gradnje RH jedinica lokalne uprave i samouprave ili područna samouprava, tijelo državne uprave ili pravna osoba koja je i njihovom, koja je u njihovom većinskom vlasništvu. A u slučaju da se infrastruktura žičare nalazi na nekretninama koje su opet u njihovom vlasništvu. Ovim prijedlogom zakona određuje se da se od koncesije izuzimaju žičare koje su u vlasništvu ili pod upravljanjem ili čiji je investitor gradnje RH ili jedinica lokalne uprave i samouprave. Ovim zakonom osigurava se i veća sigurnost žičare u tijeku njihove izgradnje i početka uporabe kao i tijekom njihovog rada. Ovim Prijedlogom zakon o žičarama prestaje važiti čak 10 pravilnika te ministarstva treba donijeti niz pravilnika, odnosno podzakonskih akata kojim bi se približilo i reguliralo pojedine zakonske odredbe. Smatram da treba podržati ovakav Konačni prijedlog Zakona o žičarama jer donošenjem ovoga Zakona uskladiti će se zakonodavstvo RH sa pravnim stečevinama EU iz područja žičara, stvaranje pravnog okvira za provedbu Uredbe 2016/424 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. godine uskladiti će se odredbe vezane uz dodjelu koncesije u području žičara sa novim Zakonom o koncesijama te će osigurati sigurnost žičara u trenutku njihove izgradnje, puštanja u uporabu i tijekom njihovog rada određivanje primjerenih postupaka za odobravanje novih i postojećih žičara, pregleda žičara prije puštanja u uporabu te njihovog praćenja tijekom rada. Donošenjem ovog zakona olakšati će se put prema novim investicijama i ulaganjima u žičare. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate dvije replike. Prva je replika gospodina Preleca. Izvolite.
Hvala postojeći poštovani predsjedavajući. Kolega, evo govorili ste o sigurnosti žičara i pročitali ste ovaj članak 11. koji glasi: „Žičare se puštaju u uporabu samo ako su u skladu s uredbom i ne prijete ugrožavanju zdravlja i sigurnosti osoba ili imovine.“. Ja se apsolutno slažem sa ovim člankom, međutim to stvarno lijepo piše a teško je to neki puta izvodivo. Znamo što se dogodilo sa vijaduktom u Genovi gdje je sigurno građen po svim mogućim projektima i sigurnosnim uvjetima pa se dogodila tragedija. A ja bih sada napomenuo sigurnost, kako ćemo osigurati sigurnost žičara u gradu kada znamo da žičare idu iznad kuća. I tko će biti taj koji bi rekao, da ovo je sad apsolurno sigurno, ovo nije sigurno a znamo da se događaju upravo nesreće svugdje i svakud pogotovo na nekim objektima koji su stariji, koji su upitne kvalitete tokom godina koje su izgrađene.
Hvala. Drugu repliku ima gospođa Perić.
Poštovani kolega, zahvaljujem što ste istaknuli zapravo korist i značaj ovog zakona koji je vrlo kvalitetan. A ono što bih ja htjela podsjetiti samo da postoji intencija na Velebitu svojevremena između Zadarske županije i Ličko-senjske županije da se izgradi žičara Sveto brdo. I ja se iskreno nadam da će upravo ovaj zakon omogućiti da se i do toga dođe i da se realizira sve one zamisli koje su tada djelovale vrlo optimistične a vidimo da bi to itekako povećalo turističku ponudu.
Hvala. Idemo dalje. Gospođa Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je danas Prijedlog zakona o žičarama kojim se naše zakonodavstvo nadalje usklađuje sa pravnim stečevinama EU. Iznad snage se stavlja Direktiva 2000/9 EZ iz ožujka 2000. godine te se stvara pravni okvir za provedbu Uredbe EU 2016/424. Također se usklađuju odredbe vezane uz dodjelu koncesija u području žičara sa novim Zakonom o koncesijama koji je donesen prošle godine a Prijedlog ovog zakona o žičarama sadrži bitne novine poboljšane u odnosu na važeći zakon a to su gradnja novih žičara, davanje koncesija, obveze upravitelja i voditelja žičara na uvjete i odobrenje za rad, održavanje žičara, sigurnosnu analizu, stručno tehnički pregled a razrađena su i pitanja inspekcijskog nadzora i određeni prekršaji. Određuju se davatelji koncesije čiji je prihod od naknade za koncesiju te rok na koji se daje sama koncesija. Te da se koncesija može i iznimno dati neposredno na zahtjev vlasnika žičare ili investitora ako za to postojeća ili planirana gospodarska aktivnost gospodarskog subjekta na određenoj lokaciji. Određuje se nadležnost i sam postupak davanja koncesije putem javnog natječaja, način obavijesti o namjeni davanja koncesije, kada započinje i kada završava postupak davanja koncesije, koncesija se daje na rok od 5 do najviše 50 g. a mislim da je dobro da se koncesije koje se daju na više od 20 g. trebaju prethodnu suglasnost Vlade RH. Osigurava se veća sigurnost žičara u trenutku njihove izgradnje, početku uporabe kao i tijekom njihovog rada jer se određuju postupci za odobravanje, pregled te uporabu novih i postojećih žičara. Izuzetno je važno da se i dalje odobrenje za rad žičare nakon stručno-tehničkog pregleda na samo jednu godinu danas jer se tako svake godine iznova potvrđuje ispravnost žičara odnosno dokazuje njihova sigurnost za putnike i imovinu. Donošenjem ovoga zakona prestaje važiti čak 10 pravilnika te ministarstvo treba donijeti niz novih. RH ima izrađenih 16 žičara od kojih 10 ima odobrenje Ministarstva mora, prometa i infrastrukture na temelju obavljenog godišnje stručnog-tehničkog pregleda. To je viseća žičara sa kabinom Dubrovnik-Srđ, Uspinjača u Zagrebu, ... [[Govornik se ne razumije.]] i vučnice na skijalištima na Sljemenu, Delnicama, Platku i Mukinje. U svijetu su žičare često ponos i atrakcija nekoga grada, mi također možemo biti ponosni jer imamo našu uspinjaču s prugom dugom 66 m, ona je simbol grada Zagreba i više od jednog stoljeća vozi a da nije zabilježena niti jedna nesreća. Brojne države su na ovaj način razvile prijevoz i iskoristile njegove prednosti odnosno prednosti žičare, ovakvim prijevozom bi se mogle smanjiti gužve čak i u nekakvim gradskim središtima. Kod nas taj vid prijevoza nije razvijen u odnosu na neke zemlje čak i u našem susjedstvu. Složili smo se evo i pozicija i opozicija da je ovaj zakon nužan i pozdravili su ga jedna druga strana u odnosu na prvo čitanje, tekst konačnog prijedloga je promijenjen u odnosu na primjedbu Odbora za zakonodavstvo gdje se način i obračun naknade za koncesije određuje uredbom koju donosi Vlada RH a ne pravilnikom koji donosi ministar i također je prihvaćen prijedlog uvažene zastupnice Mrak-Taritaš da se onaj rok odnosno onaj uvjet od 5 g. smanji na 3 g. što ja smatram da je također bitno jer doista mislim da možda na terenu ne bismo imali kadra koji ima više od 5 g. iskustva u ovom poslu i naravno da evo pozdravljam donošenje ovoga zakona i smatram da ćemo evo, iskoristiti sredstva EU-a i krenuti u izgradnju novih žičara da evo imamo i mi što ponuditi kao atrakciju a naravno možda time smanjiti zagađenje odnosno gužve u prometu. Hvala.
Hvala i vama, imate dvije replike. Gospođa Putica je prva.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjena kolegice Maksimčuk, spomenuli ste primjer žičare u Dubrovniku za koju svi znamo da je zapravo jedina žičara u Hrvatskoj uz djelom zagrebačku koja je zaista ozbiljan gospodarski subjekt i koja donosi višemilijunsku zaradu ne samo koncesionarima nego u gradu Dubrovniku stoga se svi, pogotovo u Dubrovniku nadamo da će ovaj zakon na jedan kvalitetniji način regulirati donošenje i raspisivanje koncesija međutim treba riješiti i ono što je bilo u prošlosti, grad Dubrovnik ima neriješene pravne odnose sa subjektima i koncesionarom koji je sada u Dubrovniku i zaista vjerujemo da će donošenjem ovog zakona ali i uredbom koju će Vlada RH dati u kojem se uređuju [[Upadica Radin: Vrijeme.]] načini i uvjeti obračuna naknade za koncesiju [[Upadica Radin: Vrijeme, gospođo Putica.]] i osnivanje radne skupine kvalitetno riješiti i ovaj problem u Dubrovniku, hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa evo uvažena kolegice, drago mi je da ste spomenuli Srđ, ovaj zakon će naravno poboljšati i ubrzati donošenje koncesije i naravno da svako će riješiti pitanje koncesije odnosno pitanje rješavanja problema koji vi već imate u Dubrovniku neko izvjesno vrijeme i naravno ubrzati izgradnju i projektiranje novih žičara u Hrvatskoj.
Hvala. Drugu repliku ima gospodin Pero Ćosić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, rekli se u svom izlaganju da ovim novim Zakonom o žičarama osigurava se veća sigurnost žičara u trenutku njihove izgradnje, početka rada i daljnje uporabe jer znamo da većina građevinskih objekata nakon dobivanja prolaska na tehničkom pregledu, dobivanjem uporabne dozvole, dobiva svoju garanciju za rad na jedan duži period međutim ovdje kod žičara nakon stručno-tehničkog pregleda koji mora biti svake godine, izdaje se dozvola za rad žičare, znači svake godine mora se tražiti nova osobno potvrda te dozvole za rad žičare te čime se dokazuje evo njihova sigurnost za putnike i imovinu, smatrate li opravdanim da se i nakon prve godine izgradnje takva dozvola traži za drugu godinu?
Odgovor na repliku, izvolite.
Evo uvaženi kolega, da, vaše pitanje je upravo na tragu i pitanja koje je postavio i gospodin Prelec, da, smatram opravdanim da se i nakon izgradnje žičare obavlja taj tehnički pregled jer vrlo je bitna sigurnost naših građana tako da evo pozdravljam ovu odredbu u zakonu da se svake godine vrši tehnički pregled žičara i njihova ispravnost.
Hvala lijepa. Treću repliku ima gospodin Ante Babić-
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Maksimčuk, posebno mi je drago što ste u prijedlogu ovog zakona govorili o uspinjača grada Zagreba koja je a svjedoci smo prije tjedan dana zapravo, proslavila svoj 128 rođendan i zapravo vi ste govorili više o atraktivnosti takvih žičara i uspinjača spominjući ih i drugim svjetskim metropolama ali činjenica je recimo, da ta uspinjača tijekom g. preveze oko 750 tisuća putnika, dakle, to je i bitan gospodarski subjekat. Je, najkraća je takva žičara na svijetu, vožnja traje možda nekakvih minutu i svjedoci smo da i veliki br. turista koji dolaze u Zagreb koristi tu žičaru do Kule Roterščak. A opet s druge strane, drago mi je, to je spominjao i gospodin Prelec, spominjao je žičaru od Makarske do Brda Vočac na Biokovu, znači s nulte točke na 1460 m i ja se nadam da će ovaj zakon … [[Govornik se ne razumije.]] da tu žičaru što prije … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Hvala. Vrijeme. Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega, ja sam spomenula našu zagrebačku uspinjaču ona je atrakcija grada i smatram da ako bismo dobro iskoristili sredstva EU da bi neki gradovi brovitiji mogli izgraditi ovakve uspinjače da budu atrakcija, ali naravno da služe u prijevozu, jer evo, rekli smo da se našom zagrebačkom uspinjačom godišnje preveze 750 tisuća putnika, to nije malo niti za gospodarski subjekt.
Hvala. Sada je na redu gospodin Tomislav Žagar i da, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege, eto prije svega iako ja spadam u grupu oporbenih zastupnika, želim pohvaliti ovaj zakon, stručno je napravljen, nije ni čudo jer gospođa Brnjac, na području kada je u pitanju željeznica i željeznički prijevoz radi dobre stvari a možemo reći da su žičare samo posebne vrsta željezničkog prijevoza, jer se i kod žičara kabine, platforme, košare za putnike sjedala, prisilno vode po trasi čeličnog užeta i to na neki način odgovara definiciji željezničkog prijevoza. Ono što bih isto tako htio naglasiti, da je ovaj zakon važan zakon, iako se često kada govorimo o ovakvim zakonima, sabornica je da kažem manji interes zastupnika i zastupnica za ovakva pitanja, ali ono što ovaj zakon, koji je kažem, korektno napravljen, u smislu usklađivanja sa propisima europskom stečevinom, on može imati velike implikacije na hrvatsko gospodarstvo. To možemo vidjeti iz naprednih zemalja, recimo jedna od tih zemalja je Švicarska koja je tu daleko odmakla, tu je i Austrija, sigurno, tu su zemlje, koje po istina, po prirodi, njihovog turizma, to je ugl. zimski turizam, skijališta, imaju možda više razloga, ili nam se tako čini, više razloga za razvoj ovakve vrste prijevoza, međutim, Hrvatska ima, Mediteran ima more, Hrvatska ima nacionalne parkove, Hrvatska ima mnoštvo prirodnih bogatstava, ljepota koja se mogu obuhvatit s ovakvim zakonom. Naravno ovdje vi kao Ministarstvo prometa radite svoj posao, međutim, ne možete to napraviti posao sami, ako se tu ne uključi Ministarstvo turizma, Ministarstvo gospodarstva i da ovaj zakon zaživi u praksi, jer ono što nam se događa i što se u više navrata pokazalo točnim, je onog trenutka kada se pojavi investitor, a s obzirom na visoko nepovjerenje građana u institucije ove zemlje, onda se redovito sumnja na koncesije, jer u koncesijama se vrti, ne toliko veliki novac kao i u javnoj nabavi, ali se vrti određeni novac i ljudi misle da se onda sve to namješta kako bi netko zaradio profit i to na način da do kraja ispoštuje sve ono što bi trebalo. U tom smislu izvlaštenje koje se spominje u ovom zakonu, pobuđuje sumnju kod ljudi, ali moramo priznati da taj zakon ne bi mogli napraviti bez te odredbe, ako želimo postići cilj. I to ljudima mora biti jasno, međutim, institucije moraju napraviti sve, da bi se ti procesi odvili transparentno, jer prije svega ako želimo razvijati turizam, tu je onda pitanje i sporta pa čak i javnog prijevoza koje su neke kolegice i kolege spominjali, jer nije zanemariva uloga žičara i u javnom prijevozu, posebno, u gradovima, evo primjer je Zagreb, gdje je prometna gužva izuzetno veliki, a Zagreb, ako smijem sada proširiti malo temu, nema više zapravo ozbiljniju prometnicu, jer ono što zovemo obilaznica Grada Zagreba, više nije nikakva obilaznica Grada Zagreba, to je prometnica u Gradu Zagrebu i svatko tko putuje, kada putuje, a mora proći preko Grada Zagreba, posao … [[Govornik se ne razumije.]] koji nemamo autoceste da bi došli do autoceste A1 moramo proći kroz Grad Zagreb, ali vratimo se na temu. Htio bi jednu povijesnu sliku, ako ima vremena, a ima, ne znam jeste čuli za Gutmanovu prugu, to je pruga koja je išla od Osijeka, preko Valpova, Belišća, Donjeg Miholjca do Orahovice i drugim trakom je onda išla prema Voćinu. Ona je građane još 1890. g. i prvenstveno zbog eksploatacije šuma i na tim temeljima je nastala zapravo drvna industrija, jer je drvna industrija potekla razvoj te pruge. Jednom prilikom sam putovao s nećakom s kojim sam se školovao u željezničkoj školi, mlad čovjek, iznenadio me njegovim razmišljanjem, molim vas potpredsjedniče nemojte mi dati opomenu, ali reći ću kako je on rekao, pričali smo o toj pruzi on je rekao ovako „Majmuni su to iščupali, iščupali su pragove, iščupali su tračnice, sve su to bacili u staro željezo, ostalo je još par, i lokomotive su isjekli, ostalo je još jedna lokomotiva u Orahovici, ne znam, jel ima još negdje te lokomotive. Zašto to govorim? Slična stvar se dogodila u Gradu Zagrebu sa žičarom prema Sljemenu, 1963. je ta željeznica izglađena, 2007. zatvorena, ja sam u medijima pročitalo jer se nije isplatilo popravljati elektromotor, zamislite. Naravno, ne ulazeći u to da je ta žičara bila već dotrajala, ne ulazeći u to kakvom je stanju bila. Vi u ovom zakonu predviđate da se, to vi možda možete objasniti u završnom izlaganju, da se pregledi obavljaju vizualno i slušno i meni je jasno da čelično uže se može vidjeti i to stručnjaci mogu vidjeti kada ono pokazuje simptome koji mogu upozoriti na ozbiljne probleme, međutim, je li to sada u današnje vrijeme u 21. dovoljno, postoje li drugi uređaji ili mehanizmi da se ispitaju takve žičare pa u tom kontekstu i žičara u gradu Zagrebu. Netko je ovdje spominjao, gospodin Bandić najavljuje da će do kraja ove godine, do kraja iduće, u tome mu želim ja puno uspjeha da to čim prije bude ostvareno jer uspješne žičare koje bi se gradile u RH, koje bi pokazao onda dobar primjer i ostalim gradovima sigurno bi dovelo do toga da se žičare grade. I možda jedno pitanje za vas, ja nisam iz ovog zakona, a vezano je uz druge posebne zakone, kad govorim o našim nacionalnim parkovima, hoće li tamo biti moguće graditi žičare? Evo to je prije svega, spomenut ću NP Paklenicu, žičara koja bi povezivala Paklenicu dolje sa Velebitskim kanalom. Mislim da je kolega Pranić mi je sad u razgovoru prije ovoga rekao vezano za Biokovo da tamo već postoji namjera, dobro to je park prirode, dakle hoće li biti moguće izgradnja takvih žičara? I na kraju da zaključim, ovaj zakon ću svakako podržati, a vama želim puno uspjeha u daljnjem radu. Hvala.
Hvala. Nema replike jel, dobro, hvala i vama. I posljednja će govoriti gospođa Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice sa suradnicima. Dakle u drugom čitanju imamo Zakon o žičarama. Mene ne čudi da o njemu svi, bez obzira s koje strane sabornice sjedili, govorimo dobro jer riječ je o jednom tehničkom zakonu, dakle riječ je o zakonu koji stvara dobre preduvjete da ne samo da bi se žičare mogle izgraditi, nego i dobre preduvjete da bi se one mogle održavati, da bi se o njima moglo brinuti. Ja moram ovako iskoristiti ovo mjesto pa pokazat zadovoljstvo da u raspravi koja je bila na prvom čitanju sam ukazala na neke stvari i predlagač je to prihvatio pa mi se u posljednje vrijeme to češće dešava pa se i sama čudim što se tu desilo, ali zaista riječ je o jednom tehničkom zakonu i afirmativno o tome govorimo. Teško je govoriti o Zakonu o žičarama, teško je govoriti to u gradu Zagrebu, a da se ne spomene žičara Sljeme. Iako na razini Hrvatske postoje 3 žičare koje bi bile odličan jedan projekt, odlična promocija Hrvatske kad bi sa te 3 žičare išli, to je Sljeme, Učka i Biokovo iz jednostavnog razloga što žičare su i tema razvoja pojedinih dijelova, tema i turističke ponude, tema uopće pokazivanja Hrvatske, dakle svi oni koji su išli malo više na Biokovo znaju kako je to potrebno, o Učkoj nemamo što govoriti, ali nešto više ću reći o žičari Sljeme. Sljeme je dnevni boravak građana grada Zagreba, Zagrepčana. 2007. godine, pred 11 godina, tadašnji, a i sadašnji gradonačelnik, u svojoj dobroj maniri je maknuo žičaru i rekao je ja ću se ne znam, spaliti ili već što ima običaj reći, evo ja sam sad to maknuo i ići će nova žičara. 2018. godina grad Zagreb ima inače dosta zgodnih muzeja, imate tu u blizini Muzej prekinutih veza pa imate Muzej iluzija koji je jako zgodan za djecu, mislim da je došlo vrijeme da imamo u Zagrebu i Muzej neispunjenih obećanja koji bi apsolutno bio prepun eksponata, od žičare, preko tunela, preko metroa, dakle niz, niz stvari. No međutim žičara za Sljeme je nešto što je u smislu, ne samo funkcioniranja grada, u smislu korištenja prostora, u smislu korištenja tog zelenog djela grada Zagreba neophodne. Mi danas imamo sljedeći slučaj što u odnosu na ekologiju, imali smo neki dan i Zakon o zaštiti okoliša, dakle građani grada Zagreba danas idu ili autobusima gore ili idu autima gore. Neusporedivo bi bilo bolje i kvalitetnije da Gračani dolje, dakle to je lokacija gdje imate garažu u kojoj je bila planirana tamo još 2004., 2005. godine za 1000 vozila, ostavite vozilo i idete žičarom gore. No međutim žičaru ne kupujete u Bauhausu, ne odete u Bauhaus i ne kupite žičaru ili za to vam treba jedna druga uopće, po narudžbi morate znati što hoćete, kako hoćete i sve ostale stvari. I jednako tako kad pripremate taj projekt onda taj projekt traži najprije urbanistički plan uređenja, onda traži procjenu utjecaja na okoliš, traži lokacijsku dozvolu, traži rješenje imovinsko pravnih odnosa i onda dolazimo do građevinske dozvole i do gradnje. Jednako tako, nedavno sam imala prilike negdje vidjeti i čitati, a pažljivo proučavam i proračun grada Zagreba i kaže gradonačelnik evo ja krećem sa žičarom. S ove govornice, a to sam koristila i govornicu skupštine grada Zagreba apsolutno mogu poručiti građanima grada Zagreba u ovom mandatu našeg gradonačelnika žičaru vidjet nećete, osim na fotografijama ili recimo kad ide u posjetu Sarajevu pa Sarajevo je obnovilo svoju žičaru pa tamo vidimo žičaru. Žičara za Sljeme je neophodno potrebna. Neću govoriti o tome da je tamo bila ideja još jedne usputne stanice da je tema Brestovca, da je to bilo lječilište grada Zagreba, dakle mi koji se malo više bavimo s tim znamo što to znači. Ovaj čas preduvjeti su, ima prostorni plan parka prirode Medvednica koja je čak u tom prostornom planu postoji trasa za istraživanje za ovu drugu stranu prema Zagorju jer je bila ideja zapravo da se istraži i ta trasa pa da žičara se spušta i na drugu stranu prema Zagorju. Ima i postoji na snazi je urbanistički plan uređenja za tu zonu i za trasu žičare. E sad treba dalje raditi i treba između ostalog i rješavati imovinsko pravne odnose. Što zapravo hoću reći? Hoću reći sljedeće, ovaj zakon vam daje tehničke uvjete kako graditi, kako održavati. Sve ovo o čemu ja govorim su nekakve druge stvari, nekakvi drugi preduvjeti, imate brdo preduvjeta koje morate napravit da bi uopće mogli koristiti ovaj zakon. Ti preduvjeti ovise o nekim drugim stvarima, ovi se o prostornom planiranju, ovisi o zaštiti okoliša, ovisi o tome, o ideji nekog tko upravlja pojedinim gradovima kako će koristiti proračun, ovisi o spretnosti i umješnosti da koristite i različite fondove, dakle potencijal postoji, okviri postoje, kako da se to radi znamo, a sve ovo ostalo ovisi o nekakvim drugim stvarima. Ne treba nikada zaboraviti dakle da žičare imaju svoj utjecaj i na prirodu. Namjerno sam spomenula Biokovo, Učku i Medvednicu. Riječ je o tri parka prirode i Biokovo i Učka i Medvednica. Tamo kada gradite žičaru, kada postavljate stupove morate raditi ne samo procjenu utjecaja na okoliš nego i procjenu utjecaja na prirodu. Ali ja tu moram priznati dugo godina se u stručnom pogledu s tim bavim, ja ne vidim problem. Ako cijela Austrija i skijalište funkcioniraju u nacionalnim parkovima i u parkovima prirode ne vidim razloga zašto to ne bi moglo biti u Hrvatskoj, malo su strožiji uvjeti, malo su strožiji kriteriji, malo morate voditi računa da baš ne posiječete tamo gdje bi bilo tehnički najprihvatljivije. Ali to su vam uvijek procesi u kojem struka, dakle sa tehničke strane kaže jedno, struka koja se bavi zaštitom okoliša i prirode daju nekakve svoje uvjete i te uvjete samo trebate poštivati. Ja bih jako voljela da žičara na Sljeme ne bude samo da ne vidimo tako po određenim lokacijama samo ostatke kako je to izgledalo, svi tehnički elementi postoje, preduvjeti koji se zovu prostorni planovi, više nitko ne može reći nemamo prostorni plan. No međutim ja ne koristim ono što koristi gradonačelnik ajmo delati jer tako ne govorim, ja kažem ajdemo raditi. Dakle, složiti hodogram, napraviti i svaki put žičara na Sljeme bude godinu dana pred izbore. Godinu dana pred izbore se svi jako probude i onda se govori o tome što i kako će biti. Jednako tako je bilo zanimljivo u trenutku kada je u Skupštini grada Zagreba trebalo ruke a ruke uvijek trebaju za proračun. I onda naravno u dobroj maniri je bila i između ostalog i intervencija da se poveća stavka za žičaru i onda je stavka za žičaru povećana u Zagrebu na 50 milijuna kuna i onda kada vidite realizaciju na kraju godine realiziran milijun koji otprilike koštao plan i sve ostalo. Može se, preduvjeti su tu, riječ je o jednom vrlo korektnom, dobrom, tehničkom zakonu koji daje tehničke elemente ali sve ovo o čemu ja govorim je tema nečeg drugog. Treba htjeti, treba imati ideju i treba se onda potruditi da se nešto i napravi. Ja pri tome kada mi netko govori o rješavanju imovinsko pravnih odnosa, postoji Zakon o izvlaštenju koji kaže da se za određene projekte može izvlastiti ali to sve treba znati, treba htjeti a ja sam evo neki dan imala priliku i vidjeti neki projekt ... [[Govornik se ne razumije.]] garaže koja je trebala biti Gračani dolje gdje je prva početna stanica žičare treba biti, očito se odustalo jer se u blizini radi jedno veliko parkiralište koje daj Bože da se i to napravi. Drugim riječima, zaključno, zaista koristim ovu priliku da još jedanput pohvalim zakone ne samo zato što ste uvažili moje primjedbe nego i u prvom sam čitanju i mi smo i u prvom čitanju rekli da je riječ o jednom korektnom, dobrom zakonu i dobro je uvažiti primjedbe iz jednostavnog razloga što će jednostavnije biti vama. Vama je jednostavnije, dakle ako netko od nas već zna što može biti problem kroz provedbu, uvažiti jer će vama biti jednostavnije. Eto svaki put kažem ali temelj žičare su zaista izuzetno važne. Hrvatska između ostalog u svojoj slici, u slici koju daje prema van, u slici koja može biti pokretač pojedinih razvoja treba ulagati i treba graditi žičare. Ja se nadam da će žičara na Sljeme biti, za sad je ona samo jedan eksponat u tom virtualnom muzeju neispunjenih obećanja. A kako smo se već svašta naučili ja se bojim da u ovom mandatu žičarom na Sljeme ići nećemo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prije nego što dajem riječ predlagateljici. … [[Upadica se ne čuje.]] Ali prije replike htio bih pozdraviti učenice, s nama su učenici i učenice Ekonomsko-birotehničke škole iz Slavonskoga Broda sa svojim nastavnicima. Jednim pljeskom da ih pozdravimo. [[Pljesak.]] A sada možemo prijeći na replike. Prvi je gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, možda bi mogli motivirati gospodina Bandića da gondole budu u obliku fontana, on to voli pa možda će prije to završiti. Ono što, vidio sam slike, novinari su slikali tu žičaru koja je 2007. zatvorena zbog kvara elektromotora. To katastrofa izgleda, od onoga kafića Škorpion sada je postao kafić paučnjak. 13 stupova, svaki je od 7-14 metara je nestalo, preko noći, netko je odnio, djeca se valjda igrala pa odnijeli. Nitko ne zna gdje su ti stupovi. Na njima je bilo bakra, čelika, svega što je potrebno. I to sam govorio u kontekstu počupali su Gutmanovu prugu, čupamo žičare, pa ja ne znam šta se nama u glavama u RH događa. Ništa ne poštujemo što smo prije stvarali a ono što gradimo novo zato imamo znanja ali nemamo dovoljno volje, čini mi se.
Odgovor na repliku gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Žagar kada mislite, dakle ja kada sam govorila o stvarima koji se dešavaju u Zagrebu i kada to govorim na glas, često sama sebi ne vjerujem a kada nekom govorim taj me izbezubljeno gleda da li je to istina. E kad mislite da nije moguće, e moguće je. Fontane su super je to je, gradonačelnik je imao prošli mandat fetiš na fontane. I onda kada vidite taj njegov fetiš na fontane i kada mislite da fontana negdje ne može biti, može biti. Ja sam jednom prilikom vozila sa autom i netko me pita šta se tu radi, ja kažem fontana, šalila sam se a bila je istina. Sad gradonačelnik ima nekakve malo drukčije fetiše koji su još skuplji. To sve plaćaju građani grada Zagreba. Prema tome i u gradu Zagrebu je apsolutno nemoguće da se evo kao što ste vi rekli djeca igraju pa su se djeca malo zaigrala pa su nešto malo odnijela ili bilo šta. Dakle to ide do te razine da ste izbezumljeni da uopće ne vjerujete ono što vi govorite. Dakle unatoč svemu tome, ja bih voljela da ta žičara, da krene.
Vrijeme gospođo Mrak Taritaš. Hvala lijepa. Gospodin Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolegice Mrak Taritaš, populisti mogu svašta obećati, to je činjenica i tko njima nešto brani, novinari mogu svašta napisati pa evo napisali su nakon 12 godina čekanja napokon kreće mega projekt težak 250 milijuna kuna. I ok, populisti obećavaju, novinari pišu ali vi ste gradska vijećnica pa znate da temelj svakog projekta je proračun. Pa koliko u tom gradskom proračunu doista imamo novaca odnosno ima novaca da bi mogli reći evo, žičara kreće. Jasno, u 2019. g. još ne znamo kakav će biti proračun ali u 2018. g., koliko možemo ozbiljno shvaćati nešto kreće ako u proračunu nema temelja a vi imate dovoljno podatak, pa recite nam na osnovu čega je gospodin Bandić obećao žičaru i na temelju čega su novinari napisali da konačno kreće žičara u 2018. g.? Hvala.
Dobro, iako je to samo jako, jako daleko od predmeta ovoga zakona koji čisto daje tehničke uvjete jel' da, kao što ste i sami rekli, ja ću vam dati riječ, pa nastavimo i toj temi. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ču krenuti sa žičarom, dakle jednom prilikom je gradonačelnik Bandić meni rekao, ja tebe uopće ne razumijem, što je obećam, obećaš, pa ne napraviš. Dakle to je način na koji on funkcionira. U proračunu grada Zagreba zaista kad vidite proračun za 2018. g. bili su predviđeni novci, bilo je predviđeno 50 milijuna kuna. Realizacija od toga je otprilike nekakva 2, 3%, to znači da se nije napravilo ništa, vidjet ćemo proračun koji će biti za 2019. Ali zaista na tom tragu lako je obećati. Proračun grada Zagreba se koristi vrlo interesantno, za različite načine, za različite namjene a način na koji koristi imamo i priliku i mi vidjeti i u Saboru, hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Felak, izvolite.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, koristim ovu priliku kroz repliku pridružiti se vašim pohvalama ovom Zakonu o žičarama, mislim da je kvalitetno izrađen i da će doprinijeti i sigurnosti putnika u žičarama i tome da Hrvatska ima i to područje kvalitetno uređeno. No ova tema žičare u Zagrebu, ja sam rođeni Zagrepčanin, vozio sam se tom žičarom nekad, vozio sam se za vrijeme studentskih dana i stvarno mi je neizmjerno žao da već od 2007. g. znači grad Zagreb nema žičaru na Medvednicu, tamo su uređeni i skijaški tereni ali i inače tijekom cijele godine ta žičara je imala svoje posjetitelje, danas bih iz uz ovaj broj turista imala još i više. Tako da pridružujem se tome da bi stvarno žičaru trebalo što prije izgraditi kako god stupovi izgledali makar bili u obliku fontana, samo da bude što prije jer mislim da je ona nužna iz gospodarskog, turističkog i svakog drugog aspekta i za građane grada Zagreba ali i za sve ostale koje dolaze u Zagreb.
Odgovor, gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, zaista o ovom zakonu svi govorimo afirmativno, ovo je baš jedan pravi tehnički zakon koji rješava određenu problematiku i dobro je da tako govorimo i dobro je da ne koristimo za nekakve druge stvari iako je teško govoriti o ovom zakonu a ne spomenuti tu žičaru na Sljeme. Dakle, moja djeca koja imaju već danas 30 i 24 g. i kad ja kažem jel' se sjećate kad ste išli žičarom na Sljeme, ovaj stariji se malo sjeća, mlađi se uopće ne sjeća i u jednom trenutku više ova djeca neće ni vjerovat da je postojala žičara kojom se išlo na Sljeme. Ja još jedanput ponavljam, Sljeme je dnevni boravak građana grada Zagreba. Tamo se je najnormalnije išlo subotom prijepodne, nedjeljom iza ručka tokom cijele godine. Zbog toga što nema žičare, apsolutno je to građanima grada Zagreba djelomično uskraćeno ali u smislu zaštite okoliša, vi idete s autima gore, apsolutno nedopustivo.
Hvala lijepa. A što se Učke tiče, moramo se još dogovoriti s koje strane. Gospođa državna tajnica imat će završnu riječ, izvolite.
Ja se zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Uvaženi saborski zastupnici, evo zahvaljujem se na potpori za ovaj zakon, zahvaljujem se na riječima saborske zastupnice Mrak-Taritaš, mislim da je ona dosada i objasnila u principu dosta toga što je uvaženi zastupnik Žagar imao za kao primjedbu. Ja bi se samo osvrnula da u članku 7. stoji ovo što je gospođa Mrak rekla, dakle na projektiranje, građenje, uporabu i održavanje žičara primjenjuju se uredbe posebnih propisa koje uređuje gradnja, prostorno uređenje, zaštita prirode i šume te energetska učinkovitost koje nam jasno pojašnjava koje sve dokumente morate imati da bi pokrenuli projekt žičare i izgradnje. Što se tiče odražavanja žičare, što ste spomenuli, dakle samim ovim konačnim prijedlogom omogućuje se osiguranje sigurnosti žičara u trenutku njihove izgradnje, puštanje u uporabu i tijekom njihovog rada. Osiguravaju se uvjeti da žičare mogu se pustiti u porabu samo ako su u skladu sa Uredbom 2016/424 što jasno definira koje su to tehnički i tehnološki uvjeti koje mora žičara ispunjavati, znači uredba je direktno primjenjiva. Ovo što piše u članku 14., tiču se da žičare se moraju održavati u skladu sa uputama proizvođača i prema unaprijed određenom planu održavanja žičare kojeg izrađuje voditelj žičare i održavanje se provodi redovito i izvanredno, uključuje između ostalog i preventivne vizualne i slušne preglede, misli se na uređajne preglede znači same infrastrukture i podsustava žičare te sigurnosne komponente određene žičarom. I za kraj, mislim da je već dovoljno puta spomenuto i objašnjeno sve navedeno uz sam zakon, za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o žičarama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 357. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o žičarama. Utvrđujem da je većinom glasova, 89 za, 10 suzdržanih i 1 glas protiv donesen Zakon o žičarama.
Sada imamo posljednji zakon, današnji zakon: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 383 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH, i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Do sada su raspravu proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Molim opet državnu tajnicu Nikolinu Brnjac da se očituje o ovom zakonu, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle radi se o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju agencije za istraživanje nesreće u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu. Agencija za istraživanje nesreće u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu osnovana je 2013. g. i u skladu sa zahtjevima pravne stečevine EU kao neovisno tijelo, koje utvrđuje, koji su uzroci, koji su okolnosti, koje su doveli do nesreći, a radi se o sprječavanju ponavljanja sličnih nesreća u budućnosti. Tijekom '17. g. agencija je zaprimila 1012 prijava o događajima povezanima sa sigurnošću u prometu, pokrenula je 23 lakše istrage o nesrećama i ozbiljnim nezgodama u zračnom prometu, 2 sa samrtnim posljedicama, provela je ukupno 12 očevida, pokrenula je 7 sigurnosnih istraga, pomorskih nesreća, nezgoda, obavila 39 očevida, događanja koja su ugrozili sigurnost željezničkog sustava i pokrenula 11 istraga. Osim utvrđivanja ustroja i okolnosti koje su doveli do pojedine nesreće, agencija sustavno prati, analizira sve podatke o izvanrednim događajima, i incidentima u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu, te aktivno sudjeluje u unapređenju sigurnosti, putem sigurnosnih … [[Govornik se ne razumije.]] koje ona izdaje. Agencija je u '17. g izdala 3 sigurnosne preporuke za unapređenje sigurnosti u zračnom prometu, jednu sigurnosnu preporuku za unapređenje sigurnosti u pomorsku te 11 za unapređenje sigurnosti u željezničkom prometu. Konačnim prijedlogom zakona, koji je pred vama, koji je nomo tehnički dorađen u odnosu na prijedlog zakona u prvom čitanju, postojeći se zakon dodatno usklađuje s pravnom stečevinom EU i to s direktivom 2009/18 a o određivanju temeljnih načela u istraživanju nesreća u području pomorskog prometa u dijelu koji odnosi se na financiranje agencije, kako bi se osigurala sama transparentnost i neovisnost. Dakle, briše se mogućnost financiranja rada agencije, donacija fondova ili ostalog. Te direktivom 2016/798 o sigurnosti željeznice a koje su terminološke i nomo tehničke naravi. Ujedno ovim se izmjenama i dopunama propisuje mogućnost da agencija koristi stručnjake za istraživanje nesreća u okviru stalnih ili povremenih stručnih savjetodavnih tijela. Agencija zapošljava samo 7 djelatnika i ovaj zakon će omogućiti angažiranje po potrebni većeg broja specijaliziranih stručnjak koji bi omogućili brže i kvalitetnije provođenje istrage. Slijedom navedenom predlažemo usvajanje ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepo, gospodin Vlaović replika.
Hvala potpredsjedniče, uvažena držane tajnice spomenuli ste i problematiku sigurnosti u željezničkom prometu i evo, javio sam se za repliku, da još jednom ukažem na stanje na našim željeznicama i da očekujemo puno veće ulaganja u željeznice i željeznički promet, a sa aspekta sigurnosti, pogotovo je to bitno jer često čitamo izjave kako su kružni prelazi neosigurani kako nisu kvalitetno uređeni kako svjetlosni signal nije radio, a to je pogotovo sada bitno ovdje u jesenskim danima, kada u Slavoniji imamo često magle i zbog sigurnosti putnika, bitno je da ti kružni prelazi budu kvalitetno obilježeni, pa je pitanje da li agencija ima suradnju sa HŽ u tom smjeru i daje preporuke koje to kružne prijelaze je potrebno još dodatno osigurati, urediti zbog sigurnosti i putnika a i ljudi koji prometuju preko željezničke pruge, pa vas molim odgovor na to pitanje. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor državne tajnice.
Naravno, imamo dobru suradnju sa HŽ odnosno, HŽ infrastrukturom i napravljen je plan i program sigurnosnih cestovnim željezničkim prijelaza, na kojim su utvrđeni detektirani svi prijelazi trenutačno ada je u natječaju za oko 80 milijuna kn, za 50 cestovno željezničkog prijelaza, još je u planu 115 cestovno željezničkog prijelaza koji se također financiraju iz EU sredstava. Hvala.
Hvala i vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu, počinjemo sa Klubom gospodin Pero Čosić ispred Kluba zastupnika HDZ, jedini klub koji se prijavio, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege, evo dozvolite mi da prije nego što krene rasprava, ja osobno pozdravim, učenice i učenike iz ekonomske škole i profesore iz mog grada iz Slavonskog Broda. Iznimno nam je važno da je i agencija za istraživanje nesreće u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu funkcionalno i organizacijski neovisno od svih tijela, nadležno za zračni, pomorski i željeznički promet, te od svih pravnih i fizičkih osoba s kojima bi mogla doći u sukob interesa. Zato se sada predloženim izmjenama i zakona više ne predviđa mogućnost financiranja rada agencije iz drugih izvora, kao što su donacije, fondovi i sl. već isključivo iz proračuna RH. Nadalje, predloženim izmjenama i dopunama zakona, agenciji si daje mogućnost korištenje stručnjaka za istraživanja nesreća u okviru stalnih i povremenih stručnih savjetodavnih tijela u svakom od područja istraživanja nesreće iz njene nadležnosti. Za njihove honorare biti će osigurana sredstava, kao što sam rekao iz državnog proračuna i dobro da se ovo pronašlo, adekvatno rješenje za angažman stručnjaka, kada dođe do veće nesreće, složenije i zahtjevnije nesreće, agencija ima značajno više posla i mora postojati mogućnost angažiranja stručnjaka iz određenog područja, po potrebi, na taj način agencija povećava stalni br. zaposlenih a posao će biti kvalitetno i stručno obavljen. S druge strane riječ je o vrlo stručnom poslu za koje je potrebno stručno savjetodavno tijelo i zaista bilo je potrebno osigurati tu mogućnost u zakonu. Nadalje, prijedlogom zakona, nastavlja se daljnje usklađivanje zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU u dijelu istraživanja nesreća u području pomorskog prometa i sigurnosti željeznica, podsjetiti ću da agencija provodi sigurnosne istrage s ciljem za i zadatkom utvrđivanja nesreća i s tim u vezi izdaje sigurnosne preporuke. A pored preporuka u nacionalnu bazu podataka o nesrećama i ozbiljnim nezgodama u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu, unose se i podaci o događajima koji osiguravaju sigurnost prometa, znači, ne mora biti nesreća, ali neki događaj koji mogu dovesti do ugrožavanja prometa, odnosno, do nesreća. Tako d je u pomorskom prometu od 2016. do kraja 2017. g. u nacionalnu bazu podataka u pomorskim nesrećama unesene su 282 obavijesti o događajima na moru, a u razdoblju od 2014.-2017. g. u nacionalnu bazu podataka o nesrećama i incidentima u željezničkom prometu evidentirano je 2963 predmeta dok je u nacionalnu bazu podataka o nesrećama i ozbiljnim nezgodama zrakoplova za razdoblje 2014. 2017. uneseno 3798 događaja o ugrožavanju sigurnosti u zračnom prometu. To je uistinu veliki broj događaja koji se svakodnevno događa u ova tri prometna sektora. Mislim da je malo kome poznato da je eto prije 15ak dana, znači 2. listopada dogodila se ozbiljna nezgoda zrakoplova tip Boeing 737 u zračnom prostoru RH, riječ je o zrakoplovu koji je letio iz Istanbula za Pariz sa 172 putnika francuskih i turskih državljana, 6 članova posade i ulaskom u hrvatski zračni prostor zrakoplov je objavio hitno stanje i zatražio je preusmjeravanje, odnosno slijetanje u zračnu luku Franjo Tuđman, naime došlo je do manjeg požara koji je srećom bio ugašen, jedan je putnik zadobio manje tjelesne ozljede, a sve zbog eksplozije električne cigarete jednog putnika. Istražitelj zrakoplovnih nesreća iz naše agencije izišli su na teren, obavili su očevid i prikupili informacije, a nakon završene sigurnosne istrage rezultati će biti javno objavljeni na njihovim web stranicama i mislim da će biti zanimljivo vidjeti ishod ove priče o jednoj ozbiljnoj nezgodi u zrakoplovu i vjerujem da će iz toga izaći nove sigurnosne preporuke vezane na električne cigarete u zrakoplovima. Dakle cilj sigurnosne istrage nije utvrđivanje krivnje i odgovornosti pojedinca, već sigurnosnim mjerama spriječiti nesreće koje se mogu dogoditi u budućnosti. Agencija nam je zasigurno potrebna, ne samo zbog toga što to nalaže EU, nego jer i sami želimo smanjiti broj nesreća u svim vidovima prometa, a najviše sigurnosnih preporuka izrečeno je za područje željezničkog prometa najčešće se radi o sigurnosti na željezničko cestovnim prijelazima, tunelima, kolodvorima, do kraja 2017. godine završeno je ukupno 30 istraga te su izdane ukupno 34 sigurnosne preporuke. Od navedenog broja izdanih sigurnosnih preporuka 8 sigurnosnih preporuka je implementirano. Također do kraja 2017. godine zatvoreno je ukupno 48 istraga u zračnom prometu od izdanih 19 sigurnosnih preporuka, samo 3 preporuke su implementirane. I u koncu do kraja 2017. od ukupno 8 istraga pomorskih nesreća i nezgoda iz nadležnosti agencije 3 su istrage zatvorene, a od izdanih 9 sigurnosnih preporuka niti jedna nije implementirana. Nažalost broj evo preporučenih broj implementiranih sigurnosnih preporuka nije jednak i zapravo mi se čini da je premali broj sigurnosnih preporuka koje su implementirane u praksi i pitanje je zašto je takva praksa, zašto se preporuke ne implementiraju i povećava li se uopće sigurnost ako se te preporuke ne implementiraju i ne provode u razne poslovnike i postupke u ova tri sektora prometa. Možda bi bilo dobro da se preporuke agencije budu više obvezujuće, a ne samo savjetodavne. Sigurno treba naći više načina za povećanje sigurnosti u prometu. Ponekad mi se čini da se toj problematici pristupa parcijalno, a ne smisleno i cjelovito. To pogotovo možemo vidjeti kada govorimo o problematici hrvatskih željeznica, kako bi se održala sigurnost za putnike i imovine, jedini čimbenik sigurnosti na našim željeznicama je smanjenje brzine. Vlakovi su smanjili brzine, sada se iz Slavonskog Broda do Zagreba brzi vlak vozi sporije nego prije 30 godina i možemo reći da više nemamo brzi vlak, već imamo usporeni vlak. Sigurnosti treba pristupiti drugačije, cjelovitije i zato nije rješenje usporiti vlakove, već treba obnoviti infrastrukturu kakvu onu nepokretnu, znači kolodvore, željezničke pruge, tako i pokretnu, nabaviti nove vlakove, uvesti tehnološke novine, moramo razmišljati dugoročno, održivo i u skladu sa visokim ekonomskim sigurnosnim standardima. A kad već spominjem dugoročnost moram spomenuti riječnu plovidbu, na našim rijekama plovidba je slabije razvijena nego što je to u zemljama EU, no neki se razvojni planovi pripremaju, stvari će se siguran sam promijeniti, sigurno će imati više plovljenja u unutarnjim vodama, više prometa, roba i usluga i zato bi pored pomorskog prometa agencija trebala razviti eskpertizu i za taj vid prometa kako bi on bio sigurniji i brži, bez potencijalnih nesreća, naravno pristupačniji i atraktivniji svim korisnicima. I na kraju mogu samo zaključiti da je uloga agencije velika, da nam treba neovisno tijelo koje vodi sigurnosne istrage i predlaže mjere koje će pomoći izbjegavanju nesreće, povećati sigurnost u prometu i stoga će klub HDZ-a podržati ovaj konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju agencije za istraživanja nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je gospođa Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena državna tajnice sa suradnicima, evo ja ću vrlo kratko se osvrnuti na ovaj zakon koji danas imamo pred sobom. Kao što ste rekli u uvodu agencija je osnovana 2013. godine, donošenjem ovog zakona sa osnovnom svrhom utvrđivanja uzroka nesreća, ali radi sprečavanja njegovog ponovnog nastanka, odnosno radi unapređenja sigurnosti u prometu što je jako bitno. Već ste u uvodu rekli da je u 2017. godini agencija zaprimila ukupno 1012 prijava, dakle što je najvažnije u ovom zakonu to je da agencija funkcionalno i organizacijski bude neovisna od svih tijela nadležan za zračni, pomorski i željeznički promet te od svih pravnih i fizičkih osoba s kojima bi mogla doći u sukob interesa. Također ovdje u predloženim izmjenama i dopunama zakona dopušta se agenciji mogućnost korištenja stručnjaka za istraživanje nesreća u okviru stalnih ili povremenih stručnih savjetodavnih tijela u svom području istraživanja, nesreća iz njene nadležnosti za svoj rad jer smo vidjeli da samo 7 zaposlenih stručnjaka imamo u agenciji, ovdje u ovom zakonu vidimo velik djelokrug agencije i za što je sve ona nadležna ali ono najbitnije je znači da osiguravamo sigurnost a svuda i svima nama znači da svrha unapređenja prometa smanjuje naravno i broj nesreća. I kad evo, svi su se već prije mene osvrnuli na broj nesreća u željezničkom prometu. Nažalost najveći broj nesreća se dešava na neobilježenim željezničkim prijelazima. Ja sam sigurna da će državna tajnica raditi dosta na ovom jer znam sigurno da je željeznica zasigurno u njenom prioritetu. Naravno evo i kolega Ćosić se je osvrnuo da su nam vlakovi spori, da su nam dotrajale lokomotive što sada nije predmet naravno ovoga zakona no ne mogu se ne osvrnuti. Ono što ću još reći znači gotovo sve naše zračne luke su uskladile svoje zakone i pravilnike po ovim direktivama EU i u slučaju ne daj bože nesreća sve to ustupaju agenciji ali i sve zračne luke imaju svoje hitne službe znači za brze intervencije, to su vatrogasci, medicinski tim i vrlo bitno je ovdje poštivati protokol za ovakve situacije. Znači nakon toga ustupiti agenciji provedbu svega ostalog i ja pozdravljam donošenje ovoga zakona. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Vlaović ima repliku.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice, spomenuli ste sigurnost zračnog prometa i važnost poštivanja protokola. Često je u izvještajima vidljivo da nisu uvijek samo tehnički razlozi preduvjet za nekakvu nesreću nego je često prisutan i ljudski faktor. I da bi se izbjegao ljudski faktor nužne su te edukacije i kvalitetno stručno osoblje. Međutim, puno je važnije da se ne bi došlo do nesreće, da to osoblje ima plaću, da ima opremu i da im se poštuju uvjeti iz kolektivnog ugovora. Imali smo priliku čuti ovo ljeto djelatnici Croatia Airlines, luke, aerodroma Zagreb su bili nezadovoljni i htjeli štrajkati da se ne poštuju njihovi uvjeti iz kolektivnog ugovora. Pa je moje pitanje da li onda možemo očekivati siguran promet ako ne poštujemo prava iz radnog odnosa pogotovo na tako osjetljivim radnim mjestima. Hvala lijepa.
Odgovor, ... [[Govornik se ne razumije.]] izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega naravno da je vrlo bitno poštivati kolektivne ugovore u svim tvrtkama. Naravno da je ministar, nadležno ministarstvo našlo zajedničku riječ i da toga štrajka u Croatia Airlinesu nije bilo. Sigurna sam da će i dalje raditi na tome da se poštuju prava svih djelatnika, da se poštuju prava iz kolektivnog ugovora posebice kada je promet u pitanju jer svaki, znači svaki prometnik u vlaku, svaki vozač autobusa, odnosno pilot u avionu je vrlo bitno da bude zadovoljan jer prevozi velik broj putnika i naravno da je odgovoran za sigurnost svih njih. Evo, toliko.
I sada posljednju raspravi ima gospodin Stipo Šapina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicima. Agencija za, uvažene zastupnice i zastupnici, Agencija za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu, kao što smo uči nekoliko puta osnovana je 2013. godine i donošenjem zakona sa osnovnom svrhom utvrđivanja uzroka pomorskih nesreća a radi sprječavanja njegovog ponovnog nastanka odnosno radi unapređenja sigurnosti u prometu uopće. Naime, tada je europsko zakonodavstvo nalagalo osnivanje neovisnog tijela za istraživanje nesreća i pored Agencije za istraživanje nesreća u zračnog prometa zahtijevalo se to i u željezničkom i u pomorskom prometu. Zato je i tim zakonima iz 2013. godine već tada postojeća Agencija za istraživanje nesreća u području zračnog prometa preuzela djelatnost istraživanja nesreća u pomorskom i željezničkom prometu. Sa odmakom od 5 godina moram pohvaliti tu odluku kojom se osnovala samo jedna agencija koja obavlja djelatnost istraživanja nesreća u sva tri sektora. U 2017. godini ova agencija je zaprimila ukupno 1012 prijava o događajima povezanim sa za sigurnost u prometu od čega je u 23 slučaja pokrenuta istraga nesreća u zrakoplovstvu, 2 sa smrtnim posljedicama u pomorskom prometu. Agencija je u 2017. godini provela ukupno 12 očevida i pokrenula 7 sigurnosnih istraga a u željezničkom prometu obavila 39 očevida i u 11 slučajeva provela istragu nesreća u željezničkom prometu. Jedna od bitnih zadaća Agencije je davanje sigurnosnih preporuka pa je temeljem ovako provedenih istraga nesreća u području zrakoplovstva nesreće u protekloj godini izdane su tri sigurnosne preporuke u području pomorskog prijevoza, jedna sigurnosna preporuka a u području željezničkog 11 sigurnosnih preporuka. Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencija za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu dodatno se usklađuje zakon sa pravnom stečevinom EU, konkretno sa Direktivom 2009/18 EZ u dijelu koji se odnosi na financiranje Agencije. Od 2013. godine ovo je prva izmjena i dopuna ovog zakona, predviđena izmjena i dopuna ovog zakona više se ne predviđa mogućnost finaciranja rada Agencije iz drugih izvora kao što su fondovi, donacije i slično. Jedna od osnovnih karakteristika Agencije je njezina neovisnost pa se u dijelu njenog financiranja transparentnost i neovisnost treba isticati i naglašavati. Predloženim izmjenama i dopunama Zakona o agencijama propisuje se mogućnost korištenja stručnjaka za istraživanje nesreća u okviru stalnih i povremenih stručnih savjetodavnih tijela u svakom od područja istraživanja nesreća iz njihove nadležnosti, za njihov rad potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. Procjena je da ta dodatna sredstva temelji se na prosjeku do 50-ak novih istraga godišnje i to zahtjeva oko 90-ak milijuna kuna koje treba osigurati iz državnog proračuna. Agencija ima 7 uposlenih a u istraživanje ozbiljnih nesreća potrebno je angažirati i što veći krug specijaliziranih stručnjak što će ovaj zakon i omogućiti te na učinkovit način ojačati kapacitete same agencije. Smatram da svakako treba održati konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu kako bi osigurali neovisnost tijela koja vodi sigurnosne istrage u svrhu utvrđivanja uzroka nesreće te predlaže mjere u cilju izbjegavanja pomorskih nesreća i unaprjeđenja plovidbe kao mjere za povećanje sigurnosti i željezničkog i zračnog prometa. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Klisović, replika. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, ali prvo mikrofon. Odaberite neki drugo ako ovaj…
Evo ga, ovaj radi. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, malo sam zakasnio pa nisam čuo gospođu državnu tajnicu. Svakako mislim da treba podržati ovaj prijedlog no kad razgovaramo o sigurnosti u prometu općenito, htio sam upitati evo i gospodina Šapinu, da li vam se čini da je problem u agenciji, njene nezavisnosti koje podržavamo ili je više problem u infrastrukturi koju RH ima, je li više problem u starim prometalima i prijevoznim sredstvima kojima se koristimo i zbog čega onda imamo razne vrste nesreća? Dakle da li smo fokusirani ustvari na pravu stvar ili je pitanje to investicija u ukupnu infrastrukturu i ukupna prijevozna sredstva da bi osigurali veću sigurnost naših ljudi u prometu?
Hvala lijepa, dobro. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i sada prekidam sjednicu do 12 sati kada ćemo pristupiti glasovanju. Hvala lijepa. STANKA U 11,19 SATI.
Konačni… Izvolite, kolega Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Tražim stanku od 10 minuta u ime kluba Živog zida i SNAGA-e kako bi smo se konzultirali oko glasovanja za točku 12., 13., 14. i 15. i sad ću obrazložiti zašto. Naime, te točke bave se regulacijom odnosno HANFA-om odnosno HBOR-om, ta izvješća su lukavo maknuta iz ovoga Sabora zapravo na odbore zadnjom izmjenom Poslovnika. Upozoravao sam već ranije sa govornice da je HNB pod vodstvom guvernera Vujčića u prošloj godini 2017. ostvarila 2,5 milijuna pardon, milijarde gubitka, taj trend se nastavio i u 6 mj. ove godine kada su ostvarili još 1,3 milijarde gubitka što je ukupno 3,8. Toliku generaciju dugova nije niti Agrokor imao u tako kratkom vremenu niti to može napraviti niti jedno poduzeće u Hrvatskoj pa čak niti hrvatski zdravstveni sustav u kojem curi na sve strane. Svi ti gubitci nisu onemogućili guverneru i njegovom savjetu i ekipi tamo da si ne isplaćuje bonuse, postavlja se također pitanje koliko Hrvatska ima deviznih rezervi, kako se njima upravlja, pa evo također pozivam ovom prilikom da se pozove guvernera ovdje, vi imate kao predsjednik mogućnosti staviti izvješće na dnevni red kada želite, ako se to dogodit, mi imamo alat skupljanja potpisa odnosno da mu se nakon toga nađu instrumenti za opoziv jer je u ovom Saboru na kraju krajeva i izabran ne od strane nas doduše jer smo mi protiv njegovog rada cijelo vrijeme, prema tome tražim stanku radi glasovanja o ovim izvješćima hrvatskog bankarskog sustava i regulacije financijskog sustava. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Sinčić, dobit ćete stanku samo tražili ste jednu točku prije nego što su ove točke došle na red, dakle mi još imamo Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 383, pa ćemo izglasovati to i nakon toga onda imate stanku za ove točke koje ste tražili. Predlagatelj ovog zakona je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 89 za, 12 suzdržanih donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu. Sada idemo na stanku, nastavljamo s glasovanjem o Godišnjem izvješću Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2017., nastavljamo u 13, 28, molim vas da budete točni, imamo još svega nekoliko točaka. STANKA U 13,19 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,26 SATI]] Samo da vas pozdravim, da čujem tko ste, evo ga imam tu popis. Znači to je ... [[Govornik se ne razumije.]] jel ste vi Osnovna škola Petrijanec? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Onda vas lijepo pozdravljam u ime svih nas. [[Pljesak.]] Doviđenja. Molim zastupnice i zastupnike da zauzmu svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa glasovanjem. Mislim da možemo nastaviti. Sada je na redu Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2017. g., podnositeljica je Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, rasprava je zaključena. O ovoj točki dnevnog reda glasovat čekom sukladno članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2017. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 za, 10 suzdržanih i 9 protiv donijet zaključak kako su je predložilo matično saborsko radno tijelo. Izvolite, kolega Lovrinović.
Poštovani predsjedniče Sabora, možete li nam objasniti kriterij po kojem ste izbjegli raspravu da se stavi na plenarnu sjednici o HBOR-u i HANFA-i, a druge točke dnevnog reda stavljate na plenarnu sjednicu? Da li time smatra da ove dvije institucije [[Upadica predsjednik: Kolega Lovrinović.]] nisu bitne ili da ne želite o tome raspravljati da sakrijete podatke o tome.
Kolega Lovrinović, moram vas prekinuti, molim vas pročitajte Poslovnik pa se onda javite ovako nešto je sad klasična povreda Poslovnika, dajem vam opomenu jer vam piše koje institucije dolaze i o kojima se raspravlja na plenarnoj sjednici a kojima se raspravlja na odborima. I jedinom odlukom odbora se neka točka prebacuje sa odbora plenarnu sjednicu.
Sasvim je vidljivo da radite gospodine predsjedniče, selekciju da neke stvari javnost ne zna.
Ja vas molim, dobivate opomenu i nemojte to raditi. Tako je, odbor nije predložio, ja se drži Poslovnika a i vi ste bili na odboru evo čujem i niste predložili to.
Oprostite, na ovom moram odgovoriti. Ja sam na kraju morao otići, nije bilo čak ni kvoruma ali molim vas, kraj vašim manipulacijama nema , samo se vi smijte gospodo [[Upadica predsjednik: Nemojte, molim vas.]] ali neka javnost zna da manipulirate i ne želite da se čuje istina o tome.
Kolega Lovrinović, molim vas, sjednite. Imali ste prilike predložiti, niste predložili i sad ovdje pred javnošću, pred građanima optužujete druge da su krivi za nešto što vi niste napravili, pa molim vas. Idemo sada na Godišnji financijski izvještaj Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2016. g., podnositeljica je Hrvatska banka za obnovu i razvitak, rasprava je zaključena. Po ovoj točki dnevnog reda, glasovat ćemo sukladno članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeću odluku. Potvrđuje se Godišnji financijski izvještaj Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2016. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 za, 10 suzdržanih i 11 protiv donesena odluka o potvrđivanju kako ga je predložio saborski matični odbor.