Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 61. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa sjednice opravdao je poslanik Emir Kabil. Prema informaciji službe sjednici je prisutno u ovom trenutku 30 poslanika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kada je riječ o izmjenama i dopunama dnevnog reda sjednice želim napomenuti slijedeće. Na dnevni red su dodate Tačka 4. Zahtjev poslanika Mirsada Đuguma, za razmatranje Prijedloga zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika. Tačka 13. Razmatranje prijedloga zaključka Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje eventualnih nepravilnosti i zloupotreba i stanja u Upravi za indirektno oporezivanje BiH. Tačka 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi s prekograničnim programom Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru Instrumenta za predpristupnu pomoć za 2012. godinu (Centralizirano upravljanje). Tačka 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Češke Republike o saradnji u borbi protiv kriminala, posebno terorizma, ilegalne trgovine opojnim drogama i psihotropnim supstancama i organiziranog kriminala. U tački 1. izostavljen je Zapisnik sa 60. sjednice Predstavničkog doma zbog objektivne nemogućnosti da on u ovako kratkom roku bude izrađen, jer ova sjednica nije, odnosno jer prethodna nije završena u prvobitno planiranom terminu. S ranijeg dnevnog reda skinute su Tačka 5. Prijedlog zakona o pravima žrtava torture – predlagač poslanici Azra Hadžiahmetović i Beriz Belkić, na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice i azil jer nedostaje Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda 2 koje je neophodno u slučaju kada je predlagač zakona poslanik ili komisija Doma. Rok za dostavu Mišljenja o principima Prijedloga zakona produžen je do naredne sjednice Doma. Tačka 7. Prijedlog zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorističkih aktivnosti – predlagač Vijeće ministara BiH (prvo čitanje), na zahtjev Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost u skladu s članom 102. stav 3. i članom 104.a) stav 2. Poslovnika. Rok za dostavu Mišljenja o principima Prijedloga zakona produžen je do naredne sjednice Doma. Tačka 9. Odluka Predsjedništva BiH o postavljenju na dužnost komadanta 4. pješadijske brigade Oružanih snaga Bosne i Hercegovine od 05.12.2013. godine, također na zahtjev Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost jer nije održana sjednica Komisije zbog nedostatka kvoruma. Tačka 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Republike Albanije o saradnji u oblasti veterinarstva, na zahtjev Komisije za vanjske poslove zbog odsustva predstavnika Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Prije prelaska na raspravu o dnevnom redu potrebno je da razriješimo jedno prethodno pitanje, a vezano je za Prijedlog rezolucije o Odluci Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije o skraćivanju dozvoljenog vremena za oglašavanje u programima javnih radio televizijskih servisa u BiH, predlagača poslanika Denisa Bećirovića, Saše Magazinovića, Ante Domazeta, Mirsada Đuguma i Mladena Ivankovića Lijanovića. Naime, u skladu sa članom 148. stava 2. Poslovnika, trebamo se izjasniti da li ćemo ovaj Prijedlog rezolucije uputiti na razmatranje nadležnoj komisiji. Dakle, stavljam na glasanje prijedlog da se Rezolucija uputi na razmatranje nadležnoj komisiji. To je Komisija za saobraćaj i komunikacije. Ako to ne prihvatimo ostaje danas u dnevnom redu. Molim vas da se pripremite za glasanje o ovoj tački dnevnog reda. Glasajte sad. Dakle, na zahtjev nekoliko klubova ponovićemo ovo glasanje.
nije uključen mikrofon
Hajde, izvolite.
Samo da se razjasnim oko glasanja. Dakle, mi glasamo da li da ide na Komisiju, ako smo protiv toga, onda se danas razmatra, je li tako? Znači ko hoće da se danas razmatra glasa protiv, Ako sam dobro razumio.
Dobro ste razumjeli. 3 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. 15 za, 15 protiv. Prijedlog da se ovo uputi na razmatranje nadležnoj komisiji nije dobio potrebnu većinu, tako da ćemo to danas razmatrati na sjednici Doma, uz napomenu sekretara da je ovo dostavljeno svim poslanicima na vrijeme. Dakle, ovo ćemo uvrstiti danas kao tačku dnevnog reda. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za riječ se prijavila poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
... ispravku, predsjedavajući. Rekli ste da je tačka, ranija tačka 9. skinuta zato što nije bilo kvoruma na sjednici za Komisiju za odbranu. To nije tačno. Komisija nije uopšte ni zakazana jer nije postojala mogućnost da se u vrijeme vjerskih blagdana to dogodi. Dakle, nije zakazana sjednica pa nije bilo kvoruma, nego uopšte nije zakazana i biće u januaru održana. Za slijedeću sjednicu ćemo imati.
Dakle, ja ne sporim da zaista činjenice tako stoje. Ja sam obaviješten od strane sekretara i službi da je to razlog. Ali ako je to razlog mislim da je korektno da znamo pravi razlog. Hvala Vam. Replika, poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa ja, predsjedavajući, ću sličnim povodom, samo da možda sugerišem da se promijene formulacije. Dakle, stoji ovdje da je ranija tačka 5. skinuta sa dnevnog reda na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava. Treba ovdje jasno da bude, ovo je drugi put da se ovakva formulacija pojavljuje, ova tačka nije razmatrana uopšte na Komisiji za ljudska prava jer Komisija nije ni zasjedala. Dakle, nije na zahtjev Komisije skinuta sa dnevnog reda, nego Komisija nije održana i nije ni razmatrala ovu tačku dnevnog reda. Dakle, ako nema izvještaja Komisija ona se automatizmom skida s dnevnog reda, ali ovakva formulacija da je to na zahtjev Komisije asocira na nešto drugo. Hvala vam.
Zahvaljujem na ovom dodatnom pojašnjenju. Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ma, ja samo da ne bi bilo kriva Komisija, samo da kažem da prema Poslovniku i Ustavnopravna komisija Doma naroda prethodno treba da se izjasni o ovom Zakonu. Ustavnopravna komisija Doma naroda nije zasijedala, nije Zajedničkoj komisiji dostavila svoje Mišljenje, tako da mi to nismo mogli da uradimo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 4 Pa mi takvu informaciju nismo imali, niti smo dobili njihovo Mišljenje.
Poslanik Beriz Belkić, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Jeste, oko ove Rezolucije. Mi imamo, koliko se ja sjećam, gospodin Živković je tu, i jednu vrstu zaključka, odnosno jednu vrstu prakse da sve inicijative i ovakvi dokumenti idu u principu prema komisijama. Ja apsolutno ni u snu sanjao nisam da će to eventualno danas biti, niti sam taj materijal ponio sa sobom. I na osnovu čega ga uvrstavaš u dnevni red? Mislim da nema smisla. I ja molim predlagače i vas koji insistirate ostavite ovo za iduću sjednicu da se pripremimo.
Dakle, ja nisam želio da prekidam uvaženog kolegu Belkića, ali o tome je obavljeno glasanje i to će danas biti u dnevnom redu. Pa mi smo prije toga dakle, o tome govorili na sjednicama Kolegija i konstatirali da smo i u prethodnim slučajevima na takav način postupali. Dobili smo i zvanično tumačenje i potvrdu toga. Za diskusiju se javio Salko Sokolović. Izvolite.
Moj prijedlog je, predsjedavajući, da ubrzamo rad, da pitanja budu u pismenoj formi, da ne gubimo sada dva sata vremena na tome.
Evo, ovaj vaš prijedlog ćemo staviti kada dođemo do te tačke, pa slažem se i ja. S ovim zaključujem listu prijavljenih za raspravu i konstatiram da današnja 61. sjednica Doma ima slijedeći dnevni red. Šta tražite? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta tražite? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Evo kratko. Moguće da i griješim, ali evo da mi sekretar pojasni, 58. sjednica, strana 4 i 5, imamo pitanje koje je postavio Saša Magazinović, pa podpitanja 12 a onda idu redoslijed pitanja kao da su sve pitanja koje je postavio Saša Magazinović do 20. Imam osjećaj da ovdje nedostaju imena ljudi koji su postavljali pitanja ili je Magazinović postavio 20-ak pitanja u skladu sa Poslovnikom vjerovatno.
Kolega Belkić je postavio dilemu, ali na kraju diskusije je dao tačan odgovor na pitanje. 7 Zaključujem raspravu. Prelazimo na, upravo, ovu drugu tačku, Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore b) Nova poslanička pitanja Do današnje sjednice odgovore na postavljena poslanička pitanja su dobili poslanici: Zijad Jagodić, Nermin Purić, Beriz Belkić, Aleksandra Pandurević, Petar Kunić, Senad Šepić, Niko Lozančić, Anto Domazet, Dušanka Majkić, Saša Magazinović, Drago Kalabić, Božo Ljubić, Milorad Živković, Slavko Jovičić, Amir Fazlić, Šemsudin Mehmedović, Lazar Prodanović, Mato Franjičević, Saša Bursać. Obavještenja povodom postavljenih poslaničkih pitanja dobili su: Dušanka Majkić i Zvonko Jurišić. Čuli ste preporuku kolege Sokolovića kod ove tačke, ali evo on se javlja za riječ, pa izvolite. Kolega Sokoloviću izvolite.
Evo, samo da dopunim ono što sam maloprije rekao. Mislio sam da zbog termina održavanja sjednice i, evo novogodišnjih praznika koji predstoje, da bi efikasnije i brže bitniju materiju riješili, ja predlažem da u pisanoj formi postavimo poslanička pitanja a da komentari i odgovori ostanu za sljedeću sjednicu.
... [[isključen mikrofon]] da se izjasnimo o ovom prijedlogu. Ko je za? Kolega Đugum, izvolite.
Ja predlažem da ovo ostane. Onaj ko želi samoinicijativno da preda u pismenoj formi, a da se ne uskraćuje bilo kome mogućnost da postavi pitanje na ovoj sjednici. Ovo je već druga, odnosno treća sjednica da ukidamo. Ako ćemo, onda hajmo kompletno ukinuti poslanička pitanja, da to bude sve u pismenoj formi, da apsolutno ne postavljamo pitanja. Na masu odgovora, odnosno pitanja nismo dobili odgovore, to se svaki dan svjedočimo, da ne dobijemo u regularnom roku, da nemamo nekada vremena da reagiramo na te odgovore ili dođu veoma kasno odgovori. I mislim da apsolutno ispred SBB-a nismo saglasni da se ova tačka, ono što kažu, već u kontinuitetu ukida.
Zahvaljujem. Prelazimo na komentare na dobijene odgovore. Poslanik, zamjenik predsjedavajućeg, Božo Ljubić. Izvolite. 8
Ovde je napisano, ja sam dobio odgovor, zapravo ovo ja ne mogu tretirati kao odgovor. Prema tome nisam zadovoljan. Pitanje je ...
Mogu li vas zamoliti, kolega Ljubić ima riječ. Izvolite kolega. Ostali da ne daju sebi riječ, prije nego što je dobiju.
Hvala lijepo. Dakle, napisano je ovdje da sam dobio odgovor, a zapravo ja ovo ne mogu tretirati kao odgovor, s obzirom da je Ministarstvo vanjskih poslova odgovorilo da je provelo neku proceduru, a zapravo moje pitanje je bilo primarno upućeno Predsjedništvu i Vijeću ministara, a ticalo se imenovanih veleposlanika u ovom mandatu Predsjedništva, ticalo se rang liste i faze izbora u tijela Vijeća Evrope, u konkretno pet tijela. Dakle, nisam zadovoljan s odgovorom. Očekujem odgovor. Ako do sljedeće sjednice ne dobijem kvalitetan odgovor ja ću se potruditi sam da na drugačiji način dođem do podataka, pa ću onda ovdje komentirati.
Imamo još dva komentara na pristigle odgovore. Poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, poslanici, sve skupa vas pozdravljam. Ja se zahvaljujem svima koji su odgovorili u proteklih 15-ak dana ili tri sedmice na moja postavljena pitanja. Međutim, ono što sam posebno izdvojio su tri odgovora a riječ je prije svega na jedno poslaničko pitanje koje se odnosilo – šta naša diplomatska predstavništva BiH, odnosno u svijetu, konkretno i pojedinačno čine u toku njihova imenovanja i agremana u pojedinim zemljama. Moram se zahvaliti Generalnom tajništvu koje je sigurno napravilo jedan opis lijep, međutim slažem se da su pojedine ambasade sigurno učinile određeni trud i napor da se njihovo opravdanje i njihova pozicija opravda, bar u ovom Parlamentu. Međutim, da vam samo iznesem neke države koje su recimo, odnosno naše ambasade poput ambasadora u Rumuniji, Norveškoj, Makedoniji, Slovačkoj i Americi, da su u toku jedne godine obavili samo 2, 3 razgovora. I u ... iz kontakata stekli su utisak da postoji iskrena želja i namjera za saradnju sa BiH. Mislim da ovo zaista ne zaslužuje opravdanje ovakvih pozicija i smatram da o tome Ministarstvo vanjskih poslova bi trebalo povesti računa. Drugi odgovor koji sam dobio takođe me malo, nisam želio u prethodnom dijelu kada smo raspravljali o Budžetu, a odnosi se na stanje u Oružanim snagama. U odgovoru koji sam, odnosno u pitanju koje sam postavio ministru Oružanih snaga – kakvo je stanje prije svega u pogledu logistike i materijalno-tehničkih sredstava, dobio sam odgovor s kojim sam djelimično zadovoljan, premda sam prethodno znao o čemu je riječ. Međutim, imamo pojedine lokacije ...
Vrijeme je isteklo, dvije minute.
Molim vas još jednu minutu i neću. 9
Ne može minuta, ne može. Kolega Sokolović je predložio da nema ni dvije minute, ali evo mi smo ipak bili tolerantni. Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Evo kratko. Dobila sam ono što sam tražila od Sekretarijata. I samo kolege da znaju da, 56 strana postavljenih pitanja na koje nismo dobili odgovore i 13 strana pokrenutih incijativa, nabrojanih pokrenutih inicijativa. To je zabrinjavajuće. Ako ovaj Parlament drži do sebe on će nešto učiniti da se napravi analiza svega ovoga, da se vidi koji su ... odgovori i više nemaju smisla, ali oni koji su ostali dužni treba da se izvrše. I još jedna stvar, da poslije evo 10 mjeseci dobijem i odgovor na temu – analiza i stanje u DKP mreži i Ministarstvu vanjskih poslova i rečeno je da je Predsjedništvo i zamjenik ministra vanjskih poslova, da su zadužili Ministarstvo vanjskih poslova da dostavi Parlamentu analizu stanja u Ministarstvu vanjskih poslova, koja kažu da je dostavljena 06.06.2013. godine. Nikada ta analiza nije došla u Parlament, i tražim da se ova analiza konačno dostavi. Očito ima razlog zašto analiza nije dostavljena Parlamentu. Hvala.
Poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Pa Vi ste, gospodine predsjedavajući, pročitali i moje ime da sam dobio odgovor. Tačno je da sam dobio odgovor ali sada u pauzi. Obzirom da se radi o veoma kompleksnoj materiji, nisam u stanju da komentarišem sada odgovore, pa zadržavam pravo za slijedeći put.
Samo da provjerimo. Dakle, to je ovaj odgovor s 55. sjednice Doma. O tome se radi.
Da, sada sam dobio odgovor.
Dobro, uredu. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Kolegice i kolege, predsjedavajući. Ma naime, na raspravi o Budžetu mi smo pokazali koliko mi sami držimo do sebe i koliko na osnovu toga i Savjet ministara drži do nas i da se u jednom Parlamentu pitanja i odgovori, koje je veoma važna tema, na ovakav način završava samo to govori o nama. Prema tome, ne trebamo se ni nakoga drugog ljutiti. Trebamo se ljutiti na sebe same i da jednostavno završimo ovaj mandat na taj način. U tom stilu pitanje koje sam postavio, bilo je upućeno Ministarstvu pravde i pitanje je bilo – kada će se Zakon o Visokom sudskom tužilačkom vijeću BiH, čija je radna verzija 10 razmatrana već u Savjetu ministara, ovdje pred poslanicima naći, dobio sam odgovor da se on nalazi i da je negdje u ladici Venecijanske komisije koja treba da da svoje mišljenje. Znači to je tipičan način blokade nekih inicijativa koje su bile čak i političkih dogovora, da kada nešto nećete da uradite pošaljete Venecijanskoj komisiji i ona to drži u ladicama. I sada, da bih dalje mogao da komentarišem ovaj odgovor podpitanje, ali evo u stilu koji je svrsishodan – koliko takvih zakonskih projekata je upućeno Venecijanskoj komisiji na mišljenje i do ovoga momenta, da li će poslanici u dogledno vrijeme dobiti odgovore na ta mišljenja? Hvala.
Prelazimo na nova poslanička pitanja. Poslanik Saša Magazinović ima riječ. Izvolite.
Vrlo kratko. U ime Kluba poslanika SDP-a upućujem u parlamentarnu proceduru inicijativu za formiranje privremene komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje ukupne potrošnje budžetskog novca na ime prihoda i privilegija koje se ostvaruju na osnovu obnašanja funkcija u institucijama BiH. Ova komisija ima, treba imati zadatak da utvrdi i javnost obavjesti o budžetskim troškovima koji se odnose na osobe koje obnašaju funkcije i to na članove Predsjedništva, Vijeća ministara, članove Parlamenta, direktore državnih institucija i rukovodeće državne službenike. Osim iznosa sredstava koje ove osobe primaju kao platu biće utvrđeni i poimenični troškovi svakog pojedinca koji uključuju i brojne beneficije, da ih ja sad ne nabrajam znate o kojim se radi. Osim toga biće istraženo i javnosti prezentirana cjena koštanja automobila u trenutku nabavke koji su kupljeni za pomenute osobe. Komisija bi trebala imati 9 članova, dakle svaki klub da ima pravo predložiti jednog člana, a vremenski obuhvati kojim bi se trebala baviti su prethodna dva mandata, dakle ovaj i prethodnih 7 godina. Mislim da dodatno ne treba objašnjavati ovu inicijativu. Institucije BiH trebaju pokazati transparentnost, mi parlamentarci smo vrlo često predmet propitivanja javnosti, s punim pravom, ali mi trebamo ići korak dalje i pokazati punu transparentnost i o tome obavijestiti javnost. Jer javnost treba, ima pravo da zna ko, kako i na koji način raspolaže javnim novcem i ko koliko personalno kao funkcioner košta državu BiH. Vi vidite da danas imate među državnim funkcionerima različite, različitu vrstu pristupa ovom problemu, pa imate od onih koji se ponašaju kao da žive od socijalne pomoći, što apsolutno nije tako, do onih koje javnost uopšte ne zna, a imaju ogromna primanja i jako puno koštaju državu, do onih koji su na zidu srama, neki opravdano, neki ne. Vi ćete svi i ja ću evo da, uštediti vrijeme, vi ćete svi dobiti prijedlog ove odluke, ja ću sad potpisati i biće svima umnoženo, a onda ćemo se u redovnoj proceduri o tome opredijeliti. Hvala.
Poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, ministar pravde je tu jedino, je li tako iz Vijeća ministara, tako da ... Upravo razočaran ovom činjenicom što su, što je i gospođa Majkić rekla, kakav je odnos i prema parlamentarcima, postavljenih pitanja, dobijenih odgovora, na vrijeme ne dobivenih 11 odgovora i svega onoga što ide u ovome dijelu, zato sam upravo insistirao da bar ova tačka ostane ona poslanička gdje možemo reći bar nešto neovisno kad i kakav ćemo odgovor dobiti. Puno izgleda ne možemo uticati, ali upravo u jednom sistemu poremećenih vrijednosti postavljam pitanje ... i naša odgovornost i Vijeća ministara odgovornost, u ovome dijelu koja je naša međusobna odgovornost, a Vijeća ministara da dostavi određene stvari i koliko ćemo mi odgovarati za pojedine stvari koje se dešavaju u BiH? Po ko zna koji put spominjem sistem zdravstva, gdje smo sigurno i mi suodgovorni u Parlamentu, a zajedno sa Vijećem ministara. Nakon mojih godinu i po dana insistiranja oko kredita u zdravstvu došlo se do jedne porazne činjenice da u Ministarstvu civilnih poslova u Sektoru za zdravstvo nemaju ni jedne informacije o dignutim, podignutim kreditima za zdravstvene ustanove od 2007. godine. Znači, ona osnovna uloga koja je bila u koordinaciji izgradnje kapaciteta, praćenju procesa ni jedan, ni jedan ugovor nije kroz Ministarstvo civilnih poslova prošao. Mi smo ih ovdje ratificirali, dignuli svoju ruku za to, a danas već ni ... mnoge kantoni ne mogu vratiti, niti će ih vratiti nego će to pasti na nekoga drugog. U tom cilju postavljam sad jedno drugo pitanje – Gdje je ta puna odgovornost u onome što sam prije dva mjeseca pomenuo iznos i nivo lijekova i Esencijalne liste lijekova koja je sada momentalno važeća u entitetima i Distriktu Brčko? Moram vas podsjetiti da je sistem pravljenja i donošenja Liste esencijalnih lijekova na nivou BiH, postoji Komisija za lijekove BiH, zatim Stručno vijeće, Agencija za lijekove i onda Vijeće ministara usvaja Jedinstvenu listu esencijalnih lijekova sa referalnim cijenama koje su zasnovane na osnovu cijena koje su vezane za cijene u Nacionalnim listi lijekova Srbije, Republike Srbije, Hrvatske i Slovenije. Ako danas pogledamo liste lijekova, esencijalne koje su napravljene na entitetskom nivou i ako bi trebale biti izgrađene po istome zakonu, imamo jedan lijek koji je za 50% skuplji u Federaciji nego u RS-u ili obrnuto. Ukupan iznos lijekova na recept samo koji se izdaje u BiH je 450 miliona maraka. Ja garantujem ozbiljnim pristupom na godišnjem nivou za zdravstvo se može uštediti 100 miliona maraka samo na lijekovima.
Vrijeme je isteklo za pitanje.
Vjerovatno ili nećemo ili ne želimo ili ne možemo, ali neko vjerovatno neće. Agencija za lijekove radi šestu godinu, Stručno vijeće radi šestu godinu i u tom cilju osam pitanja prema predsjedavajućem Vijeća ministara, predsjedavajućem Vijeća ministara iz prošlog saziva, Vijeću ministara i Agenciji za lijekove u pismenoj formi se dostavlja.
Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Kratko, ovo moje pitanje upućeno je Ustavnom sudu BiH, Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i Sudu BiH. 1. Kada će Sud BiH prestati sa retroaktivnom primjenom Krivičnog zakona BiH iz 2003. godine u djelima ratnih zločina i početi sa primjenom povoljnijeg Krivičnog zakona SFRJ u skladu sa Odlukom Suda u Strazburu i usvojenom apelacijom Ustavnom sudu BiH? 12 2. Koliko je do sada stiglo apelacija Ustavnom sudu na presude Suda BiH zbog retroaktivne primjene Krivičnog zakona? 3. Šta na ovom planu može preduzeti VSTS kao regulator? Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći za pitanje uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Jedno pitanje za Ministarstvo odbrane – Molim informaciju o statusu i primjeni Sporazuma o subregionalnoj kontroli naoružanja, kao i aktivnosti Verifikacionog centra u procesu provođenja ovog Sporazuma. Dakle, mi smo u nekoliko navrata ovdje otvarali polemiku o broju i strukturi Oružanih snaga BiH itd. Biće dobro da imamo ovu informaciju šta se dešava s ovim Subregionalnim sporazumom i ona će biti vrlo korisna za procjenu nekih stvari. Na kraju krajeva radi se o međudržavnom ugovoru koji je za cijelu regiju izuzetno važan i biće dobro da Parlament se s ovim stvarima upozna. I usput, gospodine predsjedavajući, nije poslaničko, ali jeste pitanje za Vas, dakle da li kada pismeno postavljamo poslanička pitanja je li onda neograničen broj pitanja? Ako je neograničen ok. Dakle kad, ne morate sad odgovoriti, jer me maločas to i zbunilo zato sam i pitao. Znači, kad pismeno postavljamo možemo neograničen broj pitanja. Ali bi onda trebali znati kad je to pismeno da možemo pripremiti po desetak, dvadeset pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. To pitanje nije riješeno Poslovnikom, mi to na dobroj praksi radimo, upućujemo poslanike da svako postavi jedno pitanje da bi bila ozbiljnost tog pitanja dovedena na najviši mogući status, naravno, s obzirom da nije poslovnički rješeno. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam pripremio poslaničko pitanje za Vijeće ministara BiH koje glasi: – Da li Vijeće ministara BiH smatra da je u BiH moguće bez Ministarstva obrazovanja na državnom nivou provoditi neophodne obaveze na putu EU i euroatlanskih integracija imajući u vidu postojeću organiziranost, te da li se može očekivati u toku 2014. godine konkretan pomak u tom pogledu? I drugo pitanje je za Ministarstvo prometa i komunikacija: – Kada ćemo konačno imati propisno obilježene uzlaze i izlaze iz BiH i zašto to do sada nije učinjeno? Hvala. 13
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Ismeta Drvoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege. Ja upućujem inicijativu Komisiji za izbor i imenovanje člana/članice Centralne izborne komisije BiH. Pozivam vas da u skladu sa odredbama Zakona o ravnopravnosti spolova BiH i Izbornog zakona BiH, a uzimajući u obzir reference predloženih kandidatkinja i kandidata iskoristite mogućnost da prilikom predlaganja novog člana/članice u sastav Centralne izborne komisije BiH ovu Komisiju učinite barem djelimično rodno osjetljivom i ravnopravnom. Podsjećam, među sadašnjih 7 članova Centralne izborne komisije BiH je samo jedna žena. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bi imao nekoliko pitanja Ministarskom vijeću BiH. Ponukan ne tako baš davnim događanjima, odnosno raspoloženjem javnosti unutar BiH, a prije svega unutar Federacije BiH, na istupu pojedinih osoba na svojim privatnim portalima gdje su dali potporu hrvatskom reprezentativcu gospodinu Josipu Šimuniću, je li, u eventualnom isticanju pozdrava „Za dom“. U Federaciji se digla tolika haranga pa čak mlada dama je pod disciplinskom stegom od postojećega, znači, od postojećega ministra. Ja pripadam stranci koja rabi pozdrav „Za dom“, a inače smo imali i vojsku '91. godine koja je potvrđena od Predsjedništva BiH, koja je znači nosila na rukavu da je za dom spremna. Pa bi s toga, mislim da u Federaciji, ne Federaciji nego u BiH ima puno težih i puno krupnijih problema o kojima bi smo trebali puno više pričati, a danas smo o tome možda nešto spominjali u vrijeme donošenja Proračuna, financijskih afera, ogromnih primanja u institucijama, evo odlično što je kolega Magazinović pokrenuo ovu inicijativu, je li, da nam ljudi u javnim poduzećima imaju primanja, odnosno plaće po 14 tisuća maraka, a primanja su vjerovatno 20 i više. Pa sad postavljam pitanje Ministarskom vijeću – Da li Ministarsko vijeće, obzirom da ni jednu godinu nismo dobili njihov plan i program šta imaju namjeru raditi, ali evo da li eventualno u narednoj godini imaju namjeru donijeti zakon o pronalaženju, obilježavanju i zaštiti grobišta stradalnika Drugoga svijetskoga rata i ...? Samo da napomenem da je u Zapadnoj Hercegovini prođući negdje, znači, od Stoca pa gore do Livna '45. i '46. godine poginulo 19.970 pripadnika manje više uglavnom hrvatskog naroda. Da li će Ministarsko vijeće u narednoj godini pokrenuti inicijativu za donošnje zakona o zaštiti i pravima političkih zatvorenika, zatim zakona o lustraciji, zakon o zabrani i korištenju uporabe simbola fašizma, nacizma i komunizma, da ne bi smo došli ponovo eventualno u neke dileme šta smijemo govoriti ili reći ili šta ne smijemo, jer bojimo se da to nekada neko nije koristio u svom govoru, pa da nas ne bi eventualno povezalo s tim nekim zlim vremenom? Zatim, ima li namjeru Vijeće ministara predložiti Parlamentu BiH deklaraciju o osudi zločina i 14 kršenju ljudskih prava svih totalitarnih režima, pa i onoga komunističkoga, jer je nedavno propala takva deklaracija od kolege ..., a to sve u duhu Razolucije Vijeće Evrope čija ja BiH član? Ovo obzirom da nisam imao onaj papir, jer mi je ostao u uredu, pa ću pismeno naknadno dostavit ... Ali evo, uglavnom sam usmeno iznio šta je moja inicijativa.
Uvaženi, evo na zahtjev drugog zamjenika predsjedavajućeg molim sekretara da utvrdi da li u ovom momentu imamo kvorum? S obzirom da nemamo kvorum dajem pauzu 5 minuta. [[PAUZA]]
Dame i gospodo nastavljamo s radom, poslaničko pitanje ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Poslovnička poslanik Drago Kalabić u ime Kluba, je li?
Izvinjavam se gospodine predsjedavajući, nije uobičajeno i nemamo mogućnosti za repliciranje, ali molim vas da Klubu SNSD-a dostavit stenogram prethodnog poslaničkog pitanja gospodina Jurišića, nisam siguran da smo najbolje razumjeli, ali čini mi se da su tamo izrečene neprimjerene i vrlo opasne kvalifikacije koje nisu primjerene na ovom mjestu. Ali evo, nakon čitanja stenograma mi ćemo se, nakon čitanja stenograma mi ćemo se odrediti prema tome. A bilo bi dobro i da Kolegijum pročita taj stenogram pa da vidi o čemu se radi.
Dobro. Ja u ovom trenutku ne znam o čemu je tačno riječ, ali znam jedno, svaki poslanik ima pravo da dobije stenogram sa svake tačke dnevnog reda, pa nema razloga da nadležne službe ne pripreme i ovaj dio. Poslanik Slavko Jovičić ima poslaničko pitanje. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Izvinjavam se, Niko Lozančić, izvinjavam se. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. 15 Da ne kažem da sam zabrinut, prethodno je zamjenik predsjedatelja napravio pauzu kad sam ja trebao postaviti ovo pitanje, sad me preskočiste, a nadam se da nije zbog teksta pitanja koje ću vam pročitati. U skladu sa datim obećanjem, znači ja postavljam pitanje Vijeću ministara i tražim da mi se dostave podaci – Ko su zakupodavci koji iznajmljuju poslovne prostore za smještaj institucija BiH? Za fizičke osobe ime, prezime, ime oca, datum rođenja i adresu stanovanja, za poslovne subjekte naziv i sjedište firme, te ime i prezime većinskog vlasnika, mjesečne iznose sredstava koji se isplaćuju svakom zakupodavcu i podatke tražim za 11 mjeseci 2013. godine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poslanik Mladen Ivanković Lijanović, pitanje, Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poslaničko pitanje upućujem Sekretarijatu našeg Doma, gospodine sekretare ovo zapišite, da zajedno sa stručnom službom i Službom za zajedničke poslove dostavite nam, ne morate žuriti naravno, imena sa fotografijama jer ja nisam ih mogo naći, direktora agencija i institucija BiH i da tamo stoji – ko ih je postavio, odnosno imenovao, kojeg datuma, kad im mandat ističe? Jer imamo ovdje pet, šest godina nekog direktora ne možeš ga smjeniti i onda mene pitaju što ga ne smjeniš, čuj, a nisam ni znao da je sedam godina istekao mu mandat. Dakle, vrlo lako je to, da malo pomognem, utvrditi sa Ministarstvom finansija. Vidjeti ko uzima pare iz Budžeta BiH, pa ako je moguće da u toj informaciji, a dobivao sam je u prošlom mandatu i ništa s njom nisam dobio, broj zaposlenih u svakoj toj instituciji, koliko oni primaju para, šta troše, gdje hodaju, itd. Ali danas neko reče ovdje – trla baba lan. Ne smije se više o lanu govoriti, lan je izbačen iz čak i poljoprivredne proizvodnje, to je opojna droga, supstanca za opojne droge. Dakle, da ne bih ja govorio trla baba lan, neću, ja govorim – baba se češlja, jel od vune neće nikog glava zaboliti, iako ga boli privije vunu pa ozdravi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Kratko, jasno, pitanje predsjedatelju Vijeća ministara – Kad će biti uspostavljen platni sustav u poljoprivredi u ruralnom razvoju za BiH? Hvala lijepo.
Zahvaljujem na konkretnom pitanju. Poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite. 16
Gospodo predsjedavajući ja imam jedno kratko pitanje. Naime, pitanje je ministru za obrazovanje, odnosno prosvjete i kulture RS-a, kako se već zove: 1. Šta planira uraditi Ministarstvo prosvjete i kulture RS-a da se obezbjedi poštivanje osnovnih ljudskih prava djece u školama u RS-u, primjer Konjević Polja, Kotor Varoša i drugih, a to je pravo na nacionalnu grupu predmeta šta im je zagarantovano Ustavom BiH i RS-a? 2. Šta planira uraditi ministar da djeca ne izgube školsku godinu, obzirom da je bojkot nastave? Hvala.
Zahvaljujem. Zatvaram drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev poslanika Milorada Živkovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 04.12.2013. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika. Otvaram raspravu i podsjećam da je diskusija po svim tačkama ograničena na 5 minuta. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg i budući predsjedavajući Milorad Živković.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, čini mi se da je prošli put kada smo raspravljali da li uopšte da bude ovo uvrštena kao tačka dnevnog reda, jer predprošli put obavili raspravu i o samim meritumima Zakona i dozvolite samo da konstatujemo nekoliko stvari i za one koji možda ne znaju kako trenutno stoje stvari. Mi u parlamentarnoj proceduri u ovome Domu je usvojen, a u Domu naroda tek predstoji da se razmatra na nekoj od sjednica, dnevni red u kome se SDS-ov Prijedlog izbornog zakona treba da razmatra. Istovremeno smo dobili u Kolegiju, vjerujem da su i poslanici dobili, prijedlog od Doma naroda koji su usvojili, po hitnom, Prijedlog izborni zakon. I danas ovdje pred vama imamo zahtjev koji sam ja predložio, a kažem da je rasprava obavljena u prošlom ili predprošlom već zasijedanju o tom zakonu, koji je takođe po hitnom postupku. Postoje razne vrste i mogućnosti razrješenja ove situacije. Sve je do nas. Ja sam smatrao da ovaj Prijedlog, koji sam predložio, je sveobuhvatan, da je normotehnički pregledniji, da je principijelniji i da se usklađuje u potpunosti i sa entitetskim zakonima i sa odlukama Ustavnog suda. Najjednostavnije bi bilo rješenje da se ovaj Zakon sada usvoji ovdje u Parlamentu, da se uputi u Dom naroda i da se nakon toga dva zakona, koja su usvojena po hitnom postupku, razmatraju i usaglašavaju. 17 Postoji mogućnost i da ovdje prizna svako svoju grešku, ja ću svoj dio greške priznati ako postoji sa moje strane, i da konstatujemo da je SDS-ov zakon koji je predložen napisan na brzinu, da nije ni u skladu sa normotehničkim normativima, nije u skladu ni sa presudom Ustavog suda u potpunosti, niti je u skladu sa entitetskim zakonima i da je najlošije rješenje. Da je rješenje koje je došlo iz Doma naroda nešto bolje rješenje, ali da i on sveobuhvatno ne tretira ni odluku Ustavnog suda, ali ni da poštuje entitetske zakone, jer nije se na dio člana 20.13. referirao, i to na stav 2. koji takođe mora da bude obrisan, da podsjećam, on tretira pitanje izbornih jedinica u RS-u. 6 izbornih jedinica za Narodnu skupštinu je promijenila Narodna skupština u 9 izbornih jedinica, kao što je promijenila i odnos izbora mandata, kako kompezatornih tako i direktnih. Ako to ne uradimo u zakonu ta odredba, Izbornom zakonu BiH i dalje stoji. Ne može se pozivati na prethodni član koji govori o tome dok entiteti ne donose svoje zakone, jer se mrtvac od političkog, da kažem, propisa ili zakonodavnog propisa ne može ignorisati, on se mora iz zakona izbaciti. To pokazuje njihov Prijedlog. Oni su se referirali na 1. član na način da su dodali pod a) ne brišući taj dio člana, a onda nakon toga neprincipijelno jedan član izbacivali, to nije principijelno u njihovom zakonu. Ali evo, da ne govorimo o tome, predlažem, spreman sam na sve vrste dogovora da povučem ovaj Zakon, trebaju samo kolege iz SDS-a da se lijepo izvine svima ovdje nama, da kažu da su predložili loš zakon i da kažu da je ovaj Zakon, koji je Dom naroda usvojio, bolji, da njega raspravljamo u nekoj od procedura, evo ja ću odustati od ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Je li ovo greška, kolega Šepić, on je SDS prozivao ili je ipak replika? Poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Pa evo, ja bih zamolio kolegu predlagača, gospodina Živkovića, dakle da on nama precizno stvarno kaže, suštinski razlog podnošenja ovoga Zakona danas u proceduru i da nam onako, kako bih rekao, najpreciznije kaže koja je to konkretna ključna razlika između onoga što vi danas ovdje predlažete i onoga što smo većinski usvojili u Parlamentu. Oprostite što Vas ovako možda ponovo pitam, ja znam da ste se trudili da nam to objasnite, međutim iskreno, dakle niste me uspjeli ubijediti. Hvala.
Poslanik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Možda više sugestija gospodinu Živkoviću. Ja predlažem da se vi svi nama izvinete, dakle i SDS i gospodin Živković i Dom naroda i da mi, evo sve troje damo Interresornoj radnoj grupi pa nek se konačno tu usaglasi šta je ispravno šta nije. Ja više ništa ne razumijem ko je upravu, ko je u krivu.
Poslanik Šefik Džaferović, diskusija. Izvolite. 18
Gospodine predsjedavajući. Ja bih, dakle bio u ovoj situaciji, naravno poštujući Poslovnik, i to je temeljni uvjet jel' za ovo što ću kazati, potpuno dakle racionalan, gledao bih kako mi što prije u BiH konačno treba da dobijemo Izborni zakon koji će omogućiti izbore iduće godine u oktobru i koji će isključiti bilo kakvu vrstu špekulacije. Ovo sada što danas imamo u BiH je podložno raznoraznim vrstama špekulacija. Mi trenutno imamo u proceduri četiri zakona na istu temu. Jedan je, kojeg je usvojio ovaj Predstavnički dom, to je već Zakon ovog Doma, nije zakon BiH jer ga nije usvojio Dom naroda, on ima peroceduru pred Domom naroda. Jedan je ovaj kojeg je kolega Živković predložio po hitnoj proceduri, to su dva. Treći je kojeg je usvojio Dom naroda i koji nam je dostavljen ovdje na prijedog gospodina Košarca, jel' tako. I četvrti je kojeg je predložio Klub HDZ-a koji je upućen na Ustavni sud. Svi oni obuhvataju istu temu. Ovaj četvrti nešto šire, dakle on obuhvata i Mostar, ali svi, sva četiri obuhvataju temu ovih izbornih jedinica. To je jedini uvjet da bi mi mogli da kažemo da je izborno zakonodavstvo spremno da ćemo održati izbore. Sva druga pitanja mogu biti riješena, a ne moraju, bilo bi dobro da budu riješena. Ali ovo pitanje se mora riješiti, dakle izbornih jedinica za državni Parlament iz RS-a. Te norme više nema u Izbornom zakonu, i sva četiri zakona dotiču ovo pitanje. Pazite, meni je sasvim svejedno hoćemo li mi ostati kod ovog svog Zakona kojeg smo mi usvojili, ja mislim da je Zakon kojeg je usvojio Predstavnički dom najkonzistentniji. Što se mene tiče nema smetnje da mi kao Predstavnički dom usvojimo i ono što je usvojio Dom naroda, ali dajte samo što prije da to dođe ovdje u Dom. Pazite, ovdje se, neće biti moguće da mi usvojimo jedan tekst, jedan prijedlog zakona, pardon, ne tekst, da Dom naroda usvoji drugi Prijedlog zakona, to su dva različita prijedloga zakona. To nije različito glasanje Doma po istom Prijedlogu zakona kada ide usaglašavanje. Dakle, ovo je neka druga situacija, ovdje su dva zakona, dva predlagača, jedan usvojen od jednog Doma, drugi usvojen od druog Doma. Da sam na vašem mjestu ja bih, dakle sada da otklonimo svaku dilemu, ako je moguće i danas, pošto Dom naroda predlaže onaj Zakon kojeg je on usvojio da se usvaja ovdje po hitnoj proceduri, dajte ga ovdje, da izglasamo taj zakon i da onda imamo zakon kojeg su usvojila obadva doma Parlamentarne skupštine i na taj način smo završili tu diskusiju, otklonili svaku moguću dilemu. Ponavljam, za mene je najkonzistentniji onaj tekst kojeg smo mi usvojili ovdje, ali i ono što je usvojio Dom naroda, na kraju može da izdrži kritiku. Ja se ne slažem u pogledu onog drugog člana koji govori oko one norme tamo kako se ona tretira, ali mislim može i to da prođe formalno pravno. Prema tome, dajte da nađemo neko rješenje, ako je moguće danas, ako ne, onda za iduću sjednicu da to stavimo na dnevni red i da jedanputa završimo. Nemojte ovo davati pitanje ni na kakve interresorne radne grupe, nemojte ovo pitanje davati ni na kakve posebne grupe, ovo pitanje jednostavno treba riješiti da bi kazali, kada to uradimo, da BiH je spremna kada je u pitanju izborno zakonodavstvo i izbori, generalni izbori, opći izbori iduće godine u oktobru će se održati. Sva druga pitanja neka idu Interresornoj radnoj grupi, ali ovo dajte da uradimo. Gospodine Živkoviću, dakle ja podržavam ovo, da Vi povučete ovaj Vaš tekst Prijedloga, stavite nam ovdje zakon Doma naroda da vidimo šta ćemo sa njim. Ako usvojimo mi taj Zakon imaćemo onda zakon u Parlamentarnoj skupštini i završena stvar. Ja mislim da je to najelegantniji način izlaska iz ove situacije.
Zahvaljujem. 19 Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite
Ja jednostavno ne znam kako da ispoštujemo proceduru da se ja i odreknem ovoga zakona i da sad imamo na dnevnom redu zakon iz Doma naroda. Ako to postoji mogućnost da vidimo i tu mogućnost i da vidimo na toj mogućnosti da li postoji davanje amandmana. Ja kažem samo da je taj Prijedlog iz Doma naroda bolji od Prijedloga koji je usvojio ovaj Dom. Podsjetit ću da sam govorio nemojte to da radimo. Brz Prijedlog koji je ovdje napravljen nije bio savršen, naprotiv bio je nesavršen i pogrešan. Predlagao sam, kolega Belkiću, i da ide prema Interresornoj radnoj grupi i tada kada smo govorili da se sveobuhvatno riješi nije prihvaćeno ovdje. Izvinjavam se onima koji misle da bez potrebe insistiram na stvarima, ali mislim da sam u ovom slučaju u pravu. Govorim da se izbori neće moći sazvati jer će Izborna komisija da traži od ovoga Parlamenta objašnjenje. Šta da radi sa članovima koji nisu ukinuti, koji nisu brisani? Kako će se tumačiti dok entiteti ne donesu propise? Da li će se to tumačiti da moraju obadva entiteta da donesu propise ili se to podrazumijeva da samo jedan entitet može da donese propise, a da drugi entitet ne može da ... propise, jer ova odrednica je temporalnog karaktera i podrazumijeva da može neko da tumači da moraju obadva entiteta? I zato sam predlagao ovdje da se izbrše RS-a koja je završila svoj posao, izbrišemo odredbe koje su u njihovoj nadležnosti i nemojte time da se bavimo. Oni koji nisu završili posao u Izbornom zakonu BiH ostaju odredbe dok oni ne završe svoj posao. I tu ništa nije sporno, tad bi bila odredba jasna. Ovo je nejasna forma koja ostaje, koju je Dom naroda nama uputio dok entiteti ne donesu propise. Neko će tumačiti da su to obadva entiteta. Mislim da je jasan Zakon, ali evo neću biti toliko sujetan, neka priznaju kolege koje su ovdje sve nas izmaltretirale da je njihov Zakon bio pogrešan, naći ćemo neke mogućnosti da taj iz Doma naroda ovdje razmatramo i ja ću svoj povući. Ali neću povući dok oni to ne priznaju. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, Šefik Džaferović. Izvolite.
Pa vidite, gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Gospodine Živkoviću, ukoliko postoji dobra namjera da mi riješimo ovo pitanje, dakle mi ćemo ovo pitanje riješiti, ali mislim da ne ide nikakva politika ucjena ili bilo kakve vrste uvjetovanja. Dakle, mi treba da bez ikakvih uvjetovanja razmotrimo šta je to što je poslovnički uredu i što je najbolje za BiH. Ako se slažemo da smo svi opredijeljeni da ono što uradimo, mora biti utemeljeno na Poslovniku, a moramo se složiti oko toga, jer to je jednostavno uvjet bez koga nije moguće raditi ništa u ovoj sali, i ako se slažemo da je potrebno da što prije riješimo ovo pitanje kako bi država iduće godine imala osigurane uvjete za održavanje izbora, mi ćemo vrlo jednostavno razriješiti ovu stvar. Nemojte da sada uvjetujemo, da pokušavamo sada stvar da politiziramo. Ja nisam htio da vodim polemiku oko toga šta znači zahtjev za brisanje odredbe koja je već prestala da postoji po samoj izreci Izbornog zakona BiH onog trenutka kada je entitet svojim zakonom uredio pitanje za koje je dobio ovlaštenje iz Izbornog zakona. Onog momenta kada je Skupština RS-a uredila izborne jedinice i odnos direktnih i kompezacijskih mandata u okviru 20 kako je propisao Izborni zakon BiH, tada, dakle poštujući ako je to ispoštovano a jeste ispoštovano, okviri su ispoštovani, kako minimalan broj ovih direktnih i kompezacijskih, tako i minimalan i maksimalan broj izbornih jedinica. Toga momenta je prestala da važi norma iz člana 20.13. Izbornog zakona koja kaže dok entiteti ne urede to pitanje biće ovako kako piše u zakonu. Dakle, ako zakon kaže entiteti će ovo urediti, dok oni ne urede biće ovako, onog momenta kada entiteti urede ta norma sama po sebi više ne postoji, jer Izborni zakon nju stavlja van snage. Da ja ovdje sada ne dodajem posebno pitanje odluke Ustavnog suda. Ja mislim da ni Ustavni sud nije imao porebe da stavlja tu normu, koja se odnosi na entitet, van snage, pa čak ni da je razmatra, jer je ona već stavljena van snage odlukom entitetskog parlamenta koristeći, jer je taj parlament koristio ovlaštenja iz Izbornog zakona BiH, dakle ovoga Parlamenta i usvojio tu normu. Ovdje je samo jedno pitanje, to više nije pitanje, mi imamo izborne jedinice za Narodnu skupštinu RS-a, one postoje, one su u zakonu koji je entitetski zakon donesen na osnovu ovlaštenja državnog Izbornog zakona. Nama je potrebno samo da uredimo izborne jedinice za državni Parlament iz RS-a. Dakle, to su one tri izborne jedinice, jer te norme više nema. Tu normu nema ko donijeti nego ovaj Parlament, jer je to njegova ingerencija, isključivo njegova ingerencija. I Izborni zakon, kojeg su predložile kolege iz SDS-a, je to pitanje uređivao. Istina, tamo su navođene općine i ja imam i za to dakle odgovor. I u članu 1. Izbornog zakona govori se o gradu Banja Luci, a onda se kasnije o Banja Luci govori kao općini. Ko hoće da to čita kako treba i dobronamjerno nije u tome mogao vidjeti nikakav problem. I zbog toga je taj zakon konzistentniji. Vi ste ponudili zakon, ja sam rekao Vama ...
Vrijeme za repliku isteklo.
gdje je problem, evo izvinjavam se, gdje je problem Vašeg zakona. Došao je iz Doma naroda zakon koji jeste bolji, gospodine Živkoviću, od teksta kojeg ste Vi predložili, ali evo nije onoliko konzistentan kao Zakon kojeg je usvojio ovaj Predstavnički dom, ali može da bude rješenje. Evo, dajte da to završimo danas, moguće je sve, dakle moguće je danas završiti ovu sjednicu, nakon nje odmah otvoriti novu sjednicu i usvojiti samo taj zakon, samo s tom tačkom. BiH je zaslužila i ta problematika toliko je ispolitizirana da zaslužuje da nakon što se okonča ova današnja sjednica
Vrijeme.
odsvira se himna nove sjednice, odmah se hitno zakaže i samo to bude tačka dnevnog reda. Pet minuta da znamo da smo to završili. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite. 21
Zahvaljujem se. Moja replika se odnosi na izlaganje uvaženog kolege Živkovića. Dobar dio koji se odnosi na član 20.13. je gospodin Džaferović rekao pa nema potrebe da ga ponavljam. Što se tiče izvinjenja, ja zaista ne znam ko kome ovdje treba da se izvine, jer ovdje smo iz jedne partije, iz jednog Kluba, iz jedne partije dobili dva sasvim različita zakona. I ko se ovdje onda poigrava i ovim i ovim drugim Domom. SDS je uložila izmjene i dopune svog Izbornog zakona s jednim jedinim ciljem da se omogući održavanje izbora. Imali ste mogunost i da amandmanski djelujete i to se moglo jednim jedinim amandmanom riješiti situacija o kojoj smo govorili. I šta se onda desilo? Onda dobijemo iz jedne partije, poslanik iz Predstavničkog doma, delegat iz Doma naroda, predlože nam dva različita zakona. I o kakvom igranju ovdje pričamo. Pa, valjda se možete unutar svoje partije usaglasiti i svoja unutarstranačka trvenja nemojte prenositi ovdje, molim vas, između nas. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Drago Kalabić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, javio sam se za riječ da kažem stvarnu volju i namjeru Kluba poslanika SNSD-a da ovo pitanje završimo i to na jedan od načina, evo kako je to predložio gospodin Živković. Nije vrijeme sad da elaboriramo široku priču o Izbornom zakonu, ali ja bih vas podsjetio da je SNSD imao volju da kroz Interresornu radnu grupu uradi kvalitetan zakon i da smo mi govorili, i dalje stojimo pri tome, da naše izborno zakonodavstvo ima niz manjkavosti. Nije vrijeme da vas podsjećam ali mislim da nije korektno da zaboravimo da gospodin Živković ima veliko iskustvo u tome, da je radio u Interresornoj grupi i da je jedan od ljudi koji to najbolje pozna. Mislim da nije korektno da to zanemarimo i da se odnosimo prema tome da on prvi put o tome govori. Ali evo, nećemo sad o tome. Pokušavali smo uvjeriti u to da su i druge promjene dobro došle i upavo da bi ovo, što je rekao gospodin Džaferović, odagnali bilo kakve sumnje, mi smo spremni danas da ovo zavrimo. Znači, spremni smo danas da ovo završimo, ako treba nekakva pauza da nađemo načina. Ja bih vas podsjetio samo da je danas Ustavnopravna komisija Doma naroda negativno se izjasnila o principima Zakona koji je došao iz ovog Doma, što dodatno govori da mi trebamo tražiti rješenje u okviru ova dva prijedloga, odnosno po meni, ako razumijem iz diskusija, iz prijedloga koji je došao iz Doma naroda i da pokušamo danas da ovo pitanje riješimo. Svako će ostati pri svojim stavovima, nama i dalje, izražavamo žaljenje što nismo, što smo grubo odbijeni i nismo dobili priliku i izgubili smo 2, 3 mjeseca da kroz Interresornu radnu grupu riješimo sva ova druga pitanja, i da je samo jedini cilj bio ljudi koji dobro poznaju ovu stvar da stvar poprave i da ih drugi saslušaju da su u pravu. I sigurno je diskusija gospodina Živkovića i sve ono što je rekao o tome bilo na mjestu, ali očito nismo se dovoljno slušali. Ali dobro, bilo kako bilo, ne treba da stoji sumnja i ne pada nam napamet i ni jednog momenta naš cilj nije bio i to odbijamo da ima ikakve veze, jer onaj ko je protiv izbora ne vjerujem da treba i da bilo šta traži u ovom Parlamentu, jer je u ovaj Parlament došao putem izbora. Tako da ja predlažem, evo neka Kolegijum vidi ima li prostora, ne mogu u ovom 22 momentu precizno da se izjasnim, da pokušamo danas na tragu ovih rješenja riješiti ovo pitanje i staviti tačku. Hvala.
Zahvaljujem. Druga replika, zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Pa evo, vidite uvažena kolegice, mi u SNSD-u pokušavano da budemo bolji. Svaki put dajemo bolji prijedlog, jer ja žalim što u SDS-u nema takve pozitivne, da kažem, i da se vi borite, jer onakav prijedlog koji ste dali ne može biti lošiji. On je mimo Zakona o teritorijalnoj organizaciji RS-a gdje i vi znate kao i ja da su gradovi postali i Bijeljina, i Trebinje, i Doboj i Prijedor, i da ne možete mimo zakona, koji su imali pravo da Narodna skupština iz svoje nadležnosti donosi, kršite svojim prijedlogom. Da je Narodna skupština isto tako organizovala i izborne jedinice, njih 9, pa nemate pravo da kršite jer ste poslanik iz RS-a i da ovako loš prijedlog, ja vjerujem, a vi samo trebate da priznate, da nije došao od vas nego da vas je neko natjerao da to uradite. Ja samo tražim da to kažete i ja odustajem od svog prijedloga, idemo dalje. Ja mislim da stvarno je više nego fer ponuda. Kolega Džaferoviću, u Prijelogu koji je došao iz Doma naroda, oni kažu da brišu član 20.13. pod 3. koji govori o Narodnoj skupštini. Zašto brisati član prema onome što ste Vi govorili ako već kažete da je došla temporalna odredba da su ovi završili. Zašto u njihovom Prijedlogu onda stoji brisanje tog člana. Ako već je to tako zašto ne stoji brisanje onda i člana ispred 2. koji se tiče, pa čekajte, ali ako brišemo onda brišemo i jedan i drugi. Ako smatramo da ne treba onda brišemo zato što je to njihova nadležnost, onda ne brišemo ni to. ____________(?) Nemoj zakuhavati. Pa ne zakuhavam, de mi odgovorite, Vi ste pravnik, to nije principijelno urađeno. Znači, ako nešto treba da uradi ova Parlamentarna skupština, ja mislim, kad Ustavni sud kaže da je nešto stavljeno van snage, ova Skupština svojim zakonom to mora izbrisati. To je stvar ove Parlamentarne skupštine i niko drugi u ovoj državi ne može taj član izbaciti. Može ga staviti van snage, ali dok mi ovdje ne kažemo taj je član brisan, on stoji u tome, čitali ga vi ili ne, primjenjivali ili ne on stoji u tom zakonu. Pa valjda je to osnovno pravni postulat kad se rade zakonski akti. I ako već nešto trebamo da izbacimo onda dajte da izbacimo ono što je stavljeno van snage. Da bi zakon bio koinzistentan moramo izbaciti član ispred ili da se pravimo da je on zato što je Narodna skupština usvojila zakon ne postoji. Ako on ne postoji po tom pravilu onda ne trebamo ni ove izbacivati. Oni ne postoje i gotova stvar. Možemo znači da dođemo do rješenja, možemo čak i danas da dođemo do rješenja, jer Dom naroda gore radi, pa da se formira Ad hoc komisija koja će razmatrati ova dva zakona ako ima dobre volje, a ja mislim da ima dobre volje, da, što vi kažete, predloži se sjednica odmah poslije, ako uspijemo ovu završiti i da završimo to. Ja sam upozoravao da nećemo usvojiti ustavan zakon. Taj zakon ako prođe u Domu naroda, vidim da je negativan, ja ću ga staviti na Ustavni sud, jer nije tretirao gradove RS-a. I pašće na Ustavnom sudu. I šta ćemo onda ako se to 23 desi u maju mjesecu. I zato mi je u interesu da se to završi što prije, da dobijemo Izborni zakon, ali Izborni zakon koji je izglasala ova Parlamentarna skupština svojom pameću, a ne da je došao od strane međunarodne zajednice ili kojekakvih kuhinja. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Adnan Bašić, replika. Izvolite.
Ma, ne znam da li bi uopšte trebalo ovdje replicirati, ovo je nešto postalo vrlo otužno, ali ipak dežavi. Ja znam da su verbalni rat započeli i jedni i drugi, ali nažalost svi mi to ovdje plaćamo, posebno u ovako teškim momentima kakvi su sada. Gazi nas kriza vremena. Moramo ovo da razriješimo. Sad smo došli u dilemu, ali ovdje u ovu dilemu ostatak ovog Parlamenta, osim ove dvije političke stranke, da li da pobijemo ono što smo mi sami izglasali i da li ako prihatimo i jednog ili drugog. Opet rašumunijada na bosanskohercegovački način. A tko je u pravu? Imate ovdje dvije različite varijante. Dobro gospodine Živkoviću, možemo i to da prihvatimo, ne tražimo mi izvinjenje ni od koga, to Vi tražite, mi ne tražimo, ali mi, ako imalo postoji logike i zdravog razuma, šta da radimo u ovoj situaciji, ako stavimo Vaš prijedlog otežavamo situaciju koju smo sami stvorili drugim glasanjem za drugi prijedlog. Jedan problem. Drugi problem, ako čvrsto ostanemo uz prijedlog koji je prihvaćen ovdje a predložio ga je SDS, svi vrlo dobro znamo samo niko neće otvoreno da kaže, nikada neće proći na Domu naroda i svi znamo zašto. Znači, drugi problem. Šta mi ostali da radimo? Molim vas gospodine Živkoviću, gospodine Bosiću kao predsjednik SDS-a, molim vas da pomognete da stvarno ove ovakve sjednice ne nastavljaju se samo verbalni rat između vas, nego da završimo kao ljudi ovaj posao jer mi imamo i ostalih tačaka dnevnog reda. Pomozite nam, budite bar malo smireni i pristojni, da nađemo zajednički izlaz iz svega ovoga i da nastavimo dalje sa radom. Ovako stvarno dalje ne ide. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poslanica Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se. Meni je žao što ću morati ovako govoriti nakon diskusije i apela gospodina Bašića, koga uvažavam i cijenim, ali zaista se moram osvrnuti na diskusiju kolege Živkovića koja meni samo jedno potvrđuje, a to je da će SNSD učiniti sve da ne dođe do izbora. Gospodine Živkoviću, kad ovdje govorite da smo mi nešto uradili pod nečijim pritiskom ili bilo šta, budite sigurni i uvjereni da SDS nikada ništa nije uradila ni pod čijim pritiskom, niti smo pod bilo čijim uticajem, niti nam bilo ko šta piše. Pa bar Vi to znate, jer evo juče je ozvaničen Odbor za zaštitu ustavnog poretka i predsjednik Republike je sinoć rekao da je posao tog Odbora da prati sve funkcionere iz RS-a u Sarajevu i da prati njihovo kretanje. E pošto je nama poznato da taj Odbor već djeluje, pošto nam je poznato da taj Odbor već sluša i naše telefone odavno, znači vrlo lako možete 24 utvrditi i evo ja Vas pozivam samo da kažete taj i taj je napisao, nek taj vaš Odbor uđe tamo malo u snimke i arhivu. Hvala.
nije uključen mikrofon
Strašno je ono što je rečeno juče, gospođo Majkić.
Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Replika, Drago Kalabić. Izvolite.
Ja ću samo dvije rečenice svima kojima nešto nije jasno. Koliko znam sva rješenja su se tražila u okviru nekakve koalicije i čim izađete van kruga te koalicije imate probleme. Ove probleme možete imati na bilo kom zakonu, na bilo kom projektu i možemo da, eto kao ne znamo zbog čega su problemi. Ja pitam zašto se i u prethodnoj sjednici, ne tački dnevnog reda, zašto se Budžet nije tražio uz saglasnost opozicije. Znači, kad god pokušavate da taj nekakav ustaljeni red veličina poremetite, a nećete to priznati, onda nastaju problemi. Treba se vratiti tom ustaljenom redu i naći izlaz i ovo pitanje završiti. Jednu stvar završavati s jednim, a drugu s drugima, naravno da dovede do problema. Zahvaljujem se.
Zatvaram treću tačku dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku, Ad. 4. Zahtjev poslanika Mirsada Đuguma za razmatranje Prijedloga zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Otvaram raspravu. Poslanik Šefik Džaferović se javio prvi. Izvolite.
Dakle, pošto predlagač nije javio za riječ, očekivao sam da čujemo stav predlagača, koliko sam ja razumio ovaj zakon, ovaj zakon je na tragu ispunjavanja uvjeta za deblokadu NATO puta. Dakle, on rješava pitanje perspektivne nepokretne vojne imovine koja se knjiži na državu i dijela neperspektivne nepokretne vojne imovine za potrebe institucija BiH, reguliše ove dvije stvari. I zbog toga što se radi o, dakle zakonu koji pokušava da deblokira NATO put BiH Klub SDA će podržati ovaj i proceduru i sam tekst zakona, s tim što bih ja zamolio predlagače da pogledaju naslov člana 6. ovog zakona. Poglavlje 2. govori o perspektivnoj nepokretnoj vojnoj imovini, član 6. takođe govori o perspektivnoj nepokretnoj vojnoj imovini, ali naziv člana 6. govori o neperspektivnoj pokretnoj imovini. Nije neperspektivna pokretna, nego perspektivna 25 nepokretna. To treba da stoji u naslovu. Ovo je, dakle bitna stvar i pokušajte ovo da ispravite, ukoliko možete bar pred Domom naroda, pa kad se bude usaglašavalo da se ta svar uradi. Dakle, nije neperspektivna pokretna, koliko ja mogu ovo razumijem, ovo mora da bude perspektivna nepokretna. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, dozvolite da na samom početku pomenem i pretpostavljam da je predlagač ovim zakonom htio da odblokira cijeli proces, o čemu nas je maloprije podsjetio kolega Džaferović, i u tom smislu sva podrška i predlagaču da, čak i ne čekajući da se lideri političkih stranaka oko nekih pitanja dogovore, da otvorimo ovaj proces regulative ovog dijela državne imovine kako bismo odblokirali proces, odnosno put prema NATO članstvu. Ja moram pomenuti, i u tom smislu, dakle i podrška predlagaču, ja moram reći na samom početku i da me čudi da je predlagač odustao od ranije predložene odluke, jer mi se činila sasvim logičnom da se odlukom odblokiraju 63 lokacije, odnosno da se uknjiže po uzoru na odluke koje je ovaj Parlament donosio kada je u pitanju imovina, odnosno dio kasarne, bivše kasarne Maršal Tito i dodjela imovine za izgradnju Američke ambasade. Međutim, u prilog, možda da i razmislimo svi o hitnom postupku, upravo i ovo na šta je skrenuo pažnju i kolega Džaferović, nesklad između formulacija u članu 3. i članu 6. što bi, ukoliko bi bio usvojen hitni postupak, učinilo nemogućim korekcije u ovoj fazi. Međutim, hoću da pomenem da predlagač ovim zakonom polazi od činjenice da Pravobranilaštvo treba tek da počne da radi svoj posao. Da se mi razumijemo, odluka Ustavnog suda, međunarodni sporazum o sukcesiji nije sprečavalo Pravobranilaštvo i do sada da uknjiži 63 lokacije. Dakle, na neki način formulacije ovog zakona amnestiraju Pravobranilaštvo za ono što nije radilo svoj posao. Da jednostavno budemo jasniji, iako znam da to nije bila namjera predlagača osim u onoj mjeri, ali da postoji potreba da ovaj zakon ide možda u skraćenom postupku. Ja ću upozoriti na još jedan detalj u ovom zakonu, a to je član 5. u kome kažete da Ministarstvo odbrane BiH je odgovorno za dugove zaduženja i ostale obaveze nastale od 01.01., da bi u obrazloženju ovog zakona stajalo da za provođenje ovog zakona nisu potrebna nikakva dodatna finansijska sredstva. Dakle, ja nisam sigurna da se može dogoditi takva situacija da Ministarstvo odbrane bude odgovorno za dugove, zaduženja i ostale nastale obaveze od 01.01.2006. godine.
Hitni postupak je procedura, dakle, da imamo u vidu da je ...
Da, da, o hitnom postupku i diskutujem, o postupku, o razlozima zašto nećemo podržati hitni postupak. Dakle, u ovakvoj formulaciji cijenim da su itekako potrebna finansijska sredstva, kako bi se napravila kvantifikacija svega toga. Ali u svakom slučaju, evo hoću da pomenem da 26 podržavamo prijedlog da se otvori postupak, diskusija i da se ide u susret rješenju da se ovo pitanje riješi, ali iz razloga koje smo naveli bićemo uzdržani od hitnog postupka. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanik Senad Šepić govori o hitnom postupku. Izvolite.
Pa dakle, evo kolegica Hadžiahmetović je rekla dobar dio moje diskusije. Ja neću ponavljati koliko je ovo važan zakon, koliko on zapravo je potreban ovoj zemlji, od ove deblokade NATO puta i principa, dogovora političkih lidera. Dakle i SDA je aktivno učestvovala cijelo vrijeme u ovome procesu. Ja bih pozvao predlagača da, evo u skladu i sa ovom zadnjom diskusijom moje kolegice Hadžiahmetović, dakle ovo vrati u redovnu proceduru da bismo mogli uvažiti ove izmjene o kojima je govorio, odnosno korekcije o kojima je govorio i kolega Džaferović i da na takav način onda izađemo iz cijelog ovog procesa. Hvala.
S tim da je kolega Džaferović govorio da se to popravi u Domu naroda. Poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Zakon koji je danas pred nama je varijacija Zakona koji smo imali nedavno u parlamentarnoj proceduri, a koji su zajednički predložili klubovi SDP-a i SBB-a. I samim tim što ni na koji način ne odstupa od onoga što je bio duh prethodnog Zakona za nas je prihvatljiv i mi ćemo ga podržati. Kao što su i neki od prethodnika ustvrdili sva zakonska rješenja koja će deblokirati NATO put BiH su za nas prihvatljiva, pa tako i ovaj Zakon. I, na način kako ga mi čitamo, on zaista izlazi u susret zahtjevima za novi korak BiH ka NATO-u i na taj način pozivam i sve ostale da ga tretiraju i da pokušamo naći dovoljan broj zainteresovanih da ovaj Zakon bude usvojen. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja sam zaista inenađena, naročito kada čujem ovaj dio raspave koji je gospodin Magazinović sada, kao da ne postoji neki dogovor, potpisan dogovor u kome se tačno dogovorilo šta treba da uradi ko. Kao da ne postoji Komisija koju je formirao Savjet ministara, koja je već pripremila zakon koji treba da bude u proceduri svakog trenutka. 27 Ja ne vidim zaista razlog zašto je SBB-u toliko potrebno da napravi prijedlog jednog zakona u kojem zaista nije obuhvatila sve što je bilo nužno da se obuhvati? Prošli put ste imali toliko puta intervenciju da biste zakon popravili, jer ste u toj brzopletosti puno grešaka napravili, pa ste jednog dana predlagali zakona, pa sutra ga mijenjali, pa je tako četiri puta bilo. Ja zaista ne razumijem zašto ste vi imali potrebe da to uradite ponovo. Razumijem potrebu onih koji kažu – hoćemo da donesemo Zakon o državnoj imovini, odnosno vojnoj imovini, jer je to preduslov za aktiviranje MAP-a, ali ne razumijem nikako da nam nije stalo da donese se i ovaj drugi dio koji se zove Zakon o ostaloj državnoj imovini, koji je preduslov za zatvaranje OHR-a. Dakle, tačno se vidi ko šta ovdje cilja i kome je šta stalo. A samo da kolege iz SBB-a podsjetim da u ovom prvom, u ovoj tački koja se zove – na perspektivnu vojnu imovinu, to su, govori se o 63 lokacije, kojih je, prema posljednjim informacijama koje smo dobili od Ministarstva odbrane, 50% nespremno za knjiženje, nezavršena procedura usaglašavanja zemljišno-knjižnih podataka iz katastra i zemljišnih knjiga. Dakle, nemamo dokumentaciju, govorim o priči o hitnom postupku, zašto hitni postupak? I za ovu drugu, od 46 lokacija 35 je na teritoriji Federacije koje nisu ispražnjene, 11 u RS-u. Dakle, to je proces koji će trajati godinama, još godinama. Pitam se, zašto ovaj predlagač Zakona insistira na hitnom postupku, a sa ovolikim brojem manjkavosti koje Zakon ima. Čemu služi to, ova brzopletost, na ovako važnoj materiji. Imamo tačno dogovorenu proceduru kako ide. Zašto se ne pridržavamo toga i ne sačekamo ono što nekoliko mjeseci radi Savjet ministara? Pa, napravimo zakone poslije od kojih sami imamo glavobolju. Ništa nećete, ja vas molim da povučete ovaj Zakon prije nego što se razmatra u prvom čitanju.
Zahvaljujem. Poslanik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Dakle, dio izjave poslanice Majkić je tačan. 50% lokacija nije spremno za knjiženje, itd., međutim tačno je i slijedeće – da pune tri godine ovdje, kroz poslanička pitanja, inicijative i prema Pravobranilaštvu i prema Ministarstvu odbrane, traži se da se to uradi. I oni nama su odgovarali upravo na način i potvrdili ono što se danas dešava – ne, mi nećemo ništa raditi, dok Parlament ne donese zakon da je to riječ o državnoj imovini. I tu je zamjena teza i mi njima praktično danas izlazimo u susret i oni će tek početi raditi kad se ovaj Zakon danas donese, zaboravljajući i presudu Ustavnog suda i Međunarodni sporazum o sukcesiji i pravni kontinuitet, itd., itd. I zaključak, naravno, ovog Parlamenta, koji je prije četiri godine donešen, kojim se daje zahtjev, naredba Pravobranilaštvu da knjiži imovinu, i čeka se trenutak da se kaže sad nemamo 50% spremnih lokacija, nakon četiri godine.
S tim da imamo u vidu da se pitanje imovine ne rješava u zadnje tri već u zadnjih 10 godina, od formiranja one čuvene Komisije. Poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 28 Zahvaljujem Vama i gospodinu Belkiću da ste djelimično odgovorili na pitanje, odnosno na konstataciju gospođe Majkić zbog koje sam ja željela replicirati. O kakvoj mi žurbi govorimo? Gdje mi to žurimo ako 10 godina ne možemo s mjesta pomaknuti bilo šta? Mi u principu samo pokušavamo, gospođo Majkić, pa možda i griješeći, vrlo kontruktivno podsjetiti na to da se mora načiniti prvi korak, mali korak, polovina koraka, ali bilo šta napraviti. A samo govoriti o tome da ćemo, samo kad ćemo, to je pitanje. Ovo – čekajući, meni zvuči, znate na naslov jedne poznate drame koja se zove Čekajući Godoa. Ne znam jeste li je imali priliku pogledati ili možda pročitati tekst. Dakle, ovo liči na ono što se događa u drami Čekajući Godoa, a ja ne vjerujem da baš Parlamentarna skupština BiH smije dozvoliti da ovako ozbiljne stvari budu Godo, nevidljive i nikada dočekane. Predpostavka je da ovdje ništa ne može biti dovoljno brzo kada mi ovako sporo i gotovo nikako učinkovito rješavamo ove krucijalne probleme, stvari od značaja za BiH i daljnje korake prema nekakvom napretku ove zemlje. Ko to ne želi da mi dođemo u NATO i ko to ne želi da se mi primaknemo evroatlanskim integracijama, vjerovatno mu je ovo sve strašno brzo. Meni je ovo užasno sporo, meni je ovo strašno sporo. I zbog toga smatram da moje kolege i ja činimo samo najbolje što možemo da natjeramo sve one koji to moraju da učine to što je potrebno da se steknu uvjeti za usvajanje ovih zakona. A osim toga da pokažemo javnosti da nismo toliko neosjetljivi i neodgovorni prema onome što je bitno za BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja poštujem vašu dobro volju i ambiciju, naročito ambiciju koja često nas zaskoči i njom se bavimo mnogo više nego što bi bilo realno da se bavimo. Ali isto tako morate da shvatite da za određene prijedloge vam nedostaju kapaciteti. I to možda vam se ne dopadne, ali je to činjenica. Ovo je multidisciplinaran rad na kojem je trebalo da radi veća grupa ljudi u Savjetu ministara i opet je pitanje kako će to izgledati. Ovo je složen posao, težak, ne možemo lako izaći iz njega, pa Ministarstvo odbrane pokušava tolike godine da se iščupa iz ovoga pa ne može. Iluzorno je misliti da ćete vi površnim pogledom odozgo riješiti ovo pitanje. Nećete ga riješiti. Na takav način se to pitanje ne rješava. Treba mnogo ljudi da bude uključeno da bi se ovo na zadovoljavajući način riješilo. Dakle, ovaj Zakon nema perspektivu jer nije obuhvatio sve što treba da obuhvati. Ovdje je samo pitanje vojne imovine. Gdje je ostala državna imovina? Ako ste tako ambiciozni i želite da to sve pogurate kako će se knjižiti zgrada Predsjedništva? Ili druge zgrade u kojima se nalaze institucije, ... ste zaboravili. Zato sam vam rekla nemoje raditi poslove za koje nemate kapacitet. Ili ih uradite kako treba, ili nemojte ih raditi polovično, da ostavljate da neko drugi radi vaš dio.
Koliko sam ja razumio ovo je step baj step pristup, je li tako? Kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem. 29 Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću, gospodinu Belkiću, svima koji su nastojali i željeli da pomognu u ovome dijelu da se ove stvari koje su napravljene, iako je ovo prošlo sve stručne službe, stručne službe i lektore čak, ali sticajem okolnosti, ovo je i greška u članu 6. tehnička i ove određene stvari, zahvaljujem im. I apsolutno nema žurbe ovdje, da li će ona ići po hitnom, skraćenom ili po redovnoj proceduri, apsolutno nema žurbe. Ali isto tako ne možemo reći da nije neko nespreman ili da je neko nespremno ovo uputio u parlamentarnu proceduru, da nešto hoćemo na brzinu ako je ovo isto tako bilo u 5. mjesecu. I u 5. mjesecu se govorilo – imamo formiranu radnu grupu unutar Vijeća ministara, i vidimo šta je to Vijeće ministara do sada uradilo. Ako već 10 godina to stoji, i ako imamo od 2012. godine dogovor šest lidera, u kome SBB nije bio tada u pregovorima, i dogovor da će se to riješiti. U želji da se ovo riješi dalje, i neperspektivna vojna imovina, gospođo Majkić, mi smo spremni sutra zajedno da radimo na rješavanju i donošenju u proceduru zakona o neperspektivnoj, ako ste spremni mi vas pozivamo da zajedno predložimo zakon o neperspektivnoj vojnoj imovini. Tu smo spremni u svaka doba da surađujemo u interesu svih građan i zajedno da dostavimo u parlamentarnu proceduru usvajanje tog zakona o neperspektivnoj vojnoj imovini. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, ja ne bih sada o kapacitetima. Ako ste Vi to priznali to je Vaše, ja ne bih o tome da govorim. Ja govorim o kapacitetima ovoga dijela i obavezama onoga, ako je već kapacitetski neko, vas su građani vjerovatno prepoznali kao kapacitet da možete predstavljati njih, i onda ste preuzeli obavezu da ono što imamo obavezu, i ispunjavanje puta prema NATO-u i svih ovih drugih stvari, da ispunimo onoliko koliko možemo i koliko smo kapacitetski spremni. Mislim da je to obaveza svakog poslanika da maksimalno uradi u tome i da zajedno uz pomoć svih službi koje su tu, da donesemo što je u interesu građana BiH, što je naša obaveza i prema MAP-a putu, prema NATO-u, što je naša obaveza i ovoga Izbornog zakona. Počele su odjednom utrke izbornih zakona 1,2,3,5 prijedloga, itd. Molim vas, pozivam vas da zajedno konstruktivno radimo na isto tako predlaganju zakona o neperspektivnoj vojnoj imovini. Mi ispred SBB-a smo spremni da zajedno izađemo sa prijedlogom ako ste vi spremni. I da one službe koje su nam potrebne za donošenje, ako nemamo dovoljnih kapaciteta, da nam pomognu i da već, ono što kažu, u idućoj godini i taj zakon vidi svjetlo u Parlamentu. Ovaj Zakon se može popravljati. Da li će on ići u hitnoj proceduri, skraćenoj proceduri, da li će se kroz hitnu pomoći ili uraditi zajedno, zajedno sa Domom naroda ako ga prihvatimo ovdje, ili u skraćenoj proceduri ili u redovnoj proceduri, Zakon je svima nama na stolu. Zakon i donošenje ovog zakona je naša obaveza, obaveza i prema dogovoru lidera od prije dvije godine koji nismo do sada ispunili. Ako smo spremni da radimo prema dogovorima, da radimo sa punim povjerenjem onda je ovo već davno trebalo biti usvojeno. Zašto Ministarstvo odbrane nije pripremilo i zašto 50 lokacija do sada ne može da se knjiži i nema svih papira to naša nije obaveza. Mi ne možemo čekati da oni svi pripreme dokumentaciju i onda mi donosimo zakon. Nemojte da opstruiramo sami sebe zato što neko drugi nije donio zakon. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanica Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite. 30
Zahvaljujem se predsjedavajući. Bez obzira što Klub SDS-a zaista rješenja koja se ovdje nalaze nama nisu prihvatljiva, zato što postoji jedan dio koji nije uopšte riješen, a to je knjiženje one imovine koja bi se knjižila na entitete, kantone i niže nivoe vlasti, što je bilo u onom prethodnom zajedničkom prijedlogu SDP-a i SBB-a, to je ovaj put izostavljeno. Dakle, riječ je o jednom parcijalnom rješenju. Mi cijenimo vašu dobru namjeru, međutim isto tako ja ću podsjetiti na dogovor lidera da se ova dva, a dogovor lidera datira iz 09. marta 2012. godine, kada je dogovoreno da Savjet ministara u roku od 90 dana sačini popis i državne imovine i u dodatnih 60 dana odluči koja je državna imovina potrebna institucijama BiH, a koja državna imovina će biti predata nižim nivoima vlasti. Do dana današnjeg Savjet ministara to nije uradio. I tada je dogovoreno da se prema istom principu rješava i pitanje vojne i državne imovine. I mi smo za to da se to riješi. Ne, ni zbog NATO-a, ni zbog bilo čega, nego da vidimo leđa OHR-u. Ali ovdje neko ne rješava. I ovdje se postavlja pitanje onih koji sjede u Savjetu ministara a koji nam nisu poslali rješenje, nisu ispoštovali taj međustranački dogovor. Bojim se da se od jednog širokog konsenzusa oko nečega što možemo riješiti, a mislim da su ova dva pitanja nešto što smo mogli riješiti, došlo do toga da svako predlaže neka svoja rješenja i da svi zajedno u ovoj vladajućoj većini kreiraju haos. Ja ću vas podsjetiti i da je 05. oktobra 2013. godine, kada je delegacija SNSD-a bila u centrali SDP-a i molila za isključenje SDS-a iz većine, saopšteno slijedeće – da su se lideri SNSD-a i SDP-a, Milorad Dodik i Zlatko Lagumdžija, usaglasili tekst Prijedloga zakona i o vojnoj i o državnoj imovini. Ja, evo pitam kolege iz SNSD- a i SDP-a zašto nam do sada ta usaglašena rješenja nisu poslali? A ukoliko su oni dobri i u interesu RS-a SDS uopšte nema tu vrstu sujete da ih ne podržimo. Samo nam kažite da li će se ovo rješavati ili se neće rješavati. Zamjerke konkretnom prijedlogu SBB-a, znači zaista imamo, ovo je nepotpuno rješenje i rješenje uz ovaj Zakon treba da dobijemo još jedan zakon koji se zove Zakon o državnoj imovini. Hvala.
Da li ima još prijavljenih? Meni nema ko dati riječ tako da zatvaram ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o dopuni Krivičnog zakona BiH – predlagač: poslanik Mirsad Đugum (drugo čitanje) Otvaram raspravu. Izvolite. Kolega Đugum je li želite dati neke uvodne?
nije uključen mikrofon
Ništa. Zatvaram raspravu. 31 Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o krivičnom postupku BiH – predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH Ovdje nema rasprave. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Prvo pucaš pa onda vičeš stoj. Stani ba, polako, pa ne može tako. Dakle, radi se o ozbiljnom pitanju. Ja inače smatram da su sve inicijative ozbiljne je li, jer ih naše koleginice i kolege ulažu i svakoj treba biti posvećena dužna pažnja. Ali mislim da je ovo jedna posebna inicijativa koja se direktno tiče ustanopravnog poretka BiH i ona je bržiljivo analizirana na Ustavnopravnoj komisiji i Ustavnopravna komisija, istina većinom glasova, nije postojao jedinstven stav, nije podržala ovu inicijativu. Ja sada kao zastupnik predlažem Predstavničkom domu da također ne podrži ovu inicijativu. Ustavni sud BiH spada u onu vrstu ustavnih sudova kojoj je ustavotvorac dao ovlaštenje da sam uređuje procedure i organizira način svoga rada i u odnosu na kojeg se sam onaj ko je donio Ustav odlučio da odustane da uređuje pitanja koja je dao u nadležnost Ustavnom sudu. Ovo ima svoje duboko utemeljenje u samoj suštini Dejtonskog mirovnog sporazuma, u složenoj strukturi BiH i vrlo kompliciranom načinu donošenja odluka u BiH. Mi smo do sada imali nekoliko inicijativa da se donese Zakon o Ustavnom sudu BiH i ja svaki put uporno ponavljam da Ustavni sud BiH ne spada u onu grupu ustavnih sudova kojima Parlament uređuje procedure rada. Po izričitoj ustavnoj odredbi Ustavni sud BiH ima propisan način rada, dakle zna se šta je kvorum i kako on donosi odluke i ima ovlaštenje da sam uređuje svoje procedure. U ovo se ne može zakonom uplitati Parlamentarna skupština. Ono što Parlamentarna skupština može je da promijeni Ustav. Kada Parlamentarna skupština promijeni Ustav i izmijeni ove odredbe i ova ovlaštenja koja su data Ustavnom sudu, onda je moguće donositi zakon. Do tada to nije moguće, a ja mislim da nije dobro, imajući, ponavljam, kompliciranu, odnosno složenu strukture BiH i vrlo kompliciranu proceduru donošenja odluka da se mijenja ovakav položaj Ustavnog suda. Svi dosasdašnji pokušaji da se donese Zakon o Ustavnom sudu svodili su se uglavnom na nekoliko pitanja. Prvo pitanje je bilo pitanje kako sudije koje imenuje predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, u konsultacijama sa Predsjedništvom BiH, isključiti iz strukture Ustavnog suda, da upotrijebim taj termin, u budućnosti, a to nije moguće, jer definicija ovog Suda je takva da on ima strane sudije. Jedino što Parlamentarna skupština može, po ovlaštenju Ustava, je da razmotri procedure konsultacija predsjednika Evropskog suda nakon pet godina sa Predsjedništvom BiH oko imenovanja sudija stranaca u Ustavni sud BiH. I drugo pitanje koje se vrlo često u zakonima isticalo je pokušaj da se uvede tzv. etničko glasanje u Ustavni sud BiH. Ukoliko bi se to dogodilo, a to je svaki zakon sadržavao, mi bismo praktično tom normom ukinuli Parlament BiH jer bi u Domu naroda svako pitanje za koje se kaže da je pitanje od vitalnog interesa bilo etničkim glasanjem podržavano u Domu naroda i to bio kraj građanske demokratije Predstavničkog doma i BiH bi imala Parlament na nivou Doma naroda i, dakle pravo veta i mogućnost blokade, dakle kakve već mi u BiH vidimo. Prema tome, ovo nije bezazlena i, kako da je ja nazovem sada, jednostavna inicijativa. Ona zahtijeva, dakle dužnu pažnju i sagledavanje ovog pitanja po svim elementima i zbog toga ja predlažem Predstavničkom domu da ovu inicijativu odbije, dakle da je ne uvaži. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Ovo zadnje gotovo da nije sporno, ali. Riječ ima poslanik Petar Kunić. Izvolite. 34
Da, u pravu je, hvala predsjedavajući, u pravu je kolega Šefik da je u više navrata bilo inicijativa za donošenje Zakona o Ustavnom sudu BiH. Mislim da je to, da te inicijative, odnosnok zahtjevi da su bili opravdani. I mogu reći da profuturo sasvim sigurno možemo očekivati da se taj zakon mora donijeti, jer BiH nije pravna država, nema vladavine prava dok Ustavni sud ne bude bio postavljen na prave noge. A on sada nije postavljen na prave noge. I, moram reći da su sasvim pogrešna tumačenja nekih odredaba Ustava. Svi ustavi sadrže osnovne odredbe, osnovne principe o Ustavnom sudu. Dakle, svi ustavi, ali se postupak pred Ustavnim sudom utvrđuje zakonom, odnosno zakonom i podzakonskim aktima. Dakle, u svakoj kombinaciji postupak pred sudom utvrđuje se zakonom, odnosno zakonom i podzakonskim aktom. Istina, stoji u odredbama Ustavnog suda da sudije Ustavnog suda donose svoj vlastiti akt, poslovnik, dakle podzakonski akt. Poslovnik se, poslovnikom se može uređivati samo unutrašnja organizacija Suda, a nikako postupak i nadležnosti, što je sadašnji Ustavni sud uredio, da je recimo nadležnost ocjene ustavnosti Zakona BiH pred Ustavnim sudom utvrdio pravilima, dakle podzakonskim atkom. Gotovo nigdje takve odredbe ne možete naći, posebno u našem okruženju. Prema tome, ako hoćemo osigurati visok stepen zakonitosti i ustavnosti, onda ćemo morati donijeti taj Zakon o Ustavnom sudu. Ja ne kažem da tamo treba predvideti odredbe za preglasavanje, odnosno etničko zaustavljanje pojedinih odluka, ali sasvim sigurno da treba donijeti jedan zakon koji će biti demokratski i koji će utvrditi najvažniju stvar, a to je proceduralna pravičnost. A te proceduralne pravičnosti sada nema. I onda se ne mogu isključiti neke negativne tendencije koje se pojavljuju u radu toga Suda. A da ne govorim o izvršenju odluka toga Suda. Molim vas, gdje piše ko izvršava odluke Ustavnog suda? Je li se pravilima može uređivati, podzakonskim aktom izvršavanje odluka Ustavnog suda? Ne može. To su apsurdi. To je do sada tako bilo. A zna se pod kojim uslovima je to tako bilo, pod uticajem međunarodne zajednice koja je vršila pritisak, koja je htjela doneti neke odluke, ali profuturo mora se razmišljati o donošenju jednog korektnog zakona, gde niko neće imati preimućstvo. Dakle, neće biti niko favorizovan, nego će svi biti jednaki pred Ustavnim sudom. Zatim, odnos Ustavnog suda prema drugim državnim organima. Kako je to uređeno gledajući sa konteksta podjele vlasti. Pa podjela vlasti je osnovni princip vladavine prava, pravne države. Nemate to uređeno, niti se to može urediti vlastitim aktom koji donosi, koje je donio Ustavni sud. Apsurdna je činjenica da Ustavni sud radi po vlastitom aktu. Ustavni sud može imati vlastiti akt, ali to je samo, to su samo odredbe koje se odnose na unutrašnju organizaciju rada Suda, a nikako se ne mogu podzakonskim aktom uređivati temeljne odredbe koje se odnose na zakon, odnosno zakon i podzakonski akt. Dakle, bez obzira, moje su namjere najplemenitije. Dakle, bez obzira da li to bilo prihvaćeno ili ne, da li će to biti sutra uslovljeno sa zakonima o državnoj imovini, to je sada pitanje, jer ovo su temeljna pitanja uređenja BiH. To je sad pitanje. Ali ovo pitanje se mora jednostavno staviti na dnevni red. Ne može se sa nekim, da ne kažem kvazi pravilima donositi najvažnije odluke u ovoj državi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanik Mato Franjičević želi dati doprinos ovoj raspravi. Izvolite. 35
Nadam se da ću biti konstruktivan onoliko koliko ću biti kratak ili koliko ću nastojati biti kratak. Prvo da kažem ono što je meni bitno a bitno mi je da je način definiranosti Ustavnog suda u Ustavu BiH i u pravnom sustavu BiH po mom mišljenju ilustracija, dobra ilustracija bitno provizornog karaktera Dejtonske BiH. I da je to zapravo argument, i to značajan argument u smjeru potrebe da se traže takva rješenja koja će taj bitno provizorni karakter zamijeniti trajnim, a trajni karakter nije moguć bez unutarnjeg dogovora i konsenzusa tri konstitutivna naroda i svih građana BiH. Neću ovo dalje elaborirati, a sada vrlo kratko da uđem u ovaj problem. Ovo je, riječ je o Inicijativi uvaženog profesora Kunića, još uvijek ne o zakonu, o inicijativi za zakon. Onako kako ja vidim stvari Ustav u svom članku 6. dopušta apsolutno da se nakon 5 godina, tih 5 godina od prvog konstituiranja je davno prošlo, da se na drugi način definira način izbora ova tri strana suca u Ustavnom sudu. Dakle, što se toga tiče ne vidim, ustavno gledano, nikakve prepreke da se ide na izradu zakonskih rješenja koja će to regulirati eventualno na drugi način ili na neki sličan način. Što se tiče Poslovnika kao podzakonskog akta, koji je donio Ustavni sud, dakle suci, članovi Ustavnog suda i kojim su sami sebi dali određene ovlati, to je već diskutabilnija stvar. Možda bi, možda u ovoj fazi, s obzirom da je riječ o inicijativi, ne treba ni otvarati preširoku raspravu o tome. Kada budemo, i ako dođemo u situaciju da govorimo o zakonu, o zakonskim rješenjima, onda bi bilo svakako potrebe za tim. U svakom slučaju, onako kako ja vidim stvari, Ustav je omogućio članovima Ustavnog suda da donesu podzakonskim aktom, dakle Poslovnikom da urede određene stvari. E sad, zabranjuje li ta činjenica zakonsko reguliranje ili potrebu za zakonskim reguliranjem i načina djelovanja Ustavnog suda ili ne, evo ostavljam kao otvoreno pitanje. U svakom slučaju meni je inicijativu u ovoj fazi prihvatljiva. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja sam zaista očekivala da će ova inicijativa dobiti podršku i da će Bošnjaci jedanput bar manifestovati kako žele da se stvari u ovoj zemlji počnu mijenjati. I to bi bio zaista prvi dokaz da bi ova zemlja imala šansu. Sa ovakvim načinom razmišljanja da jedna institucija poput Ustavnog suda i dalje posluje isključivo na osnovu svog Poslovnika. Dakle, to je jedina institucija BiH čiji rad nije propisan zakonom. Zar je moguće da takva institucija može da radi samo na osnovu interno donesenih pravila koje su donijeli oni na koje se ta pravila odnose. Drugo, zar je moguće da ovaj Parlament tako prihvata da 18 godina od završetka rata još uvijek nismo u stanju da maknemo strane sudije, a maknuli smo ih iz Tužilaštva i Suda, evo nismo u stanju da ih maknemo iz Ustavnog suda, i da jedan Nijemac, jedan Moldavac i jedan Makedonac sude unutar Ustavnog suda, kada su u pitanju doduše Srbi, Hrvati, najčešće dva Bošnjaka i tri strane sudije donose presude uglavnom protiv interesa druga dva naroda. To je do sada bar uobičajena praksa bila. Mi nemamo drugi način nego da pokušamo da dođemo do ovog zakona. Ukoliko ne budemo uspjeli da dođemo do zakona koji će na jedinstven način rješavati ova pitanja postoje 36 drugi načini. Šta znači rad Ustavnog suda ako 80 njegovih odluka nije sprovedeno? Dovodi li se u pitanje dignitet takvog Suda? Jesmo li zaštitili BiH time što 80 presuda Ustavnog suda nije izvršeno? I kada će uopšte, i da li će ikada biti izvršeno? RS uveliko razmišlja o tome, ukoliko nastave odluke Ustavnog suda isključivo da budu protiv interesa RS-a, mi ćemo pronaći mehanizme da zaustavimo te odluke koje se na nas neće odnositi. Dakle, naći ćemo načina da spriječimo negativne odluke koje bošnjačke sudije, i to dva visokopozicionirana člana SDA koji sjede u Ustavnom sudu, donose protiv interesa srpskog i hrvatskog naroda. Ono što je još, takođe nezamislivo je da pravilo, član 2. Pravila Ustavnog suda onemogućavaju zakonodavcu, dakle Parlamentarnoj skupštini, donošenje zakona i drugih propisa koji se tiču Ustavnog suda. Recite mi molim vas zar to nije u suprotnosti sa članom 4.1.d) koji kaže da Parlamentarna skupština BiH može zakonom predvijeti drugačiji način izbora troje sudija koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava. Tako je, ali to ne možemo postići, jer ta želja da se ne donese zakon je želja za zadržavanjem stanja koje odgovara isključivo Bošnjacima. Ako je Parlamentarna skupština u toj fazi da ona nema pravo da se dotiče ničeg što se zove Ustavni sud kako je moguće da smo mi danas donijeli budžet koji se odnosi na Ustavni sud? Onda ja predlažem da ovo bude zadnji budžet koji smo donijeli, jer ako nemamo pravo da se dotičemo ništa što je vezano za Ustavni sud, onda nemamo pravo ni da donosimo budžet za njih. Kako je donesen Poslovnik tog istog Ustavnog suda? Na način da su ga preglasavanjem donijeli oni koji su njegovi članovi. Znamo i tu kako smo prošli. Dakle, bezbroj negativnih iskustava nosimo kada je u pitanju Ustavni sud, a vidimo na koji način Bošnjaci brane da se ništa ne promjeni, da se sve zadrži na načinu kao što je bilo do sada. Mislim da ćemo morati pronaći mehanizme, jer sadašnji mehanizmi obezbeđuju samo samo da Bošnjaci postignu svoje političke ciljeve i preko predstavnika Ustavnog suda, a druga dva naroda ne posjeduju nikakve mehanizme da bi se zaštitili od toga.
Zahvaljujem. Mi smo se svi zakleli da ćemo poštovati Ustav BiH i mislim da nije baš dobro da na sjednicama prijetimo da nećemo poštovati ustavne odredbe. Dejton nije ala kart. Zatvaram 12. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 13. tačku, Ad. 13. Prijedlog rezolucije o odluci Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH o skraćivanju dozvoljenog vremena za oglašavanje u programima javnih radio- televizijskih servisa u Bosni i Hercegovini – predlagači: poslanici Denis Bećirović, Saša Magazinović, Anto Domazet, Mirsad Đugum i Mladen Ivanković Lijanović Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. Prelazimo, ima ipak, ili, kolega Franjičeviću je li Vi, i Vi odustajete ili? 37
Evo, reći ću vrlo kratko. Ja se ne slažem sa ovom idejom da se Rezolucijom djeluje u ovom smjeru, jer mislim da je to na neki način udar na temeljni koncpet koji otprilike glasi da sustav javnog emitiranja treba biti neovisan o bilo kakvom političkom utjecaju. Ovo se može shvatiti, i ja bih to tako shvatio, kao oblik političkog pritiska ili oblik političkog, pokušaj političkog utjecaja na procese u oblasti, u sustavu informiranja u BiH. I mislim da to nije dobar put i ne vodi u dobrom smjeru. Na koncu konca svi smo svjesni, neki će to priznati, neki neće, neki će to priznati potiho, neki naglas, da je sustav javnog emitiranja kod nas vrlo daleko od svoje deklarirane funkcije, da bude, dakle u funkciji javnosti, kao takve objektivan, nepristran, itd. I on je prvenstveno, nažalost, u funkciji određenih političkih holigarhija koje ga kontroliraju ili nastoje kontrolirati, pa i putem ovakvih rezolucija. Hvala.
Ovaj tekst Rezolucije je u interesu sva tri javna emitera. Ako pogledate njegov sadržaj doći ćete do tog zaključka. Kolega Magazinović. Izvolite.
Pa, nisam imao namjeru, ali vrlo kratko. Kao što ste Vi predsjedavajući rekli, dakle ovo jeste u interesu sva tri javna emitera. I to što je neko nezavisan ne znači da se njegov rad ne može komentarisati. To je isto kao kad pomenete, postavite pitanje Tužiteljstvu, a ako se to tamo nekome ne sviđa odmah se to karakteriše kao pritisak na nezavisnost pravosuđa. Ja zapravo mislim da o ovom, o temi kojom se bavi ova Rezolucija postoji, ili bar sam mislio, potpuni koncenzus unutar strukture Parlamentarne skupštine BiH, ali evo da kažem Predstavničkog doma. Budući da Predstavnički dom ima pravo da iskaže svoj stav po bilo kojem pitanju, pa tako i ovome, a tim prije što smo kroz izjave u javnosti od strane predstavnika gotovo svih klubova vidjeli zapravo da podržavaju ovakav stav o preispitivanju odluke Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije o skraćivanju dozvoljenog vremena za oglašavanje u programima javnih radio-televizijskih sistema u BiH. Ja ću vas podsjetiti da je ova Rezolucija poslana prije nego što je došla u proceduru svim klubovima političkih stranaka i ostavljeno dovoljno vremena da se svi o njoj odrede. Ponuđeno je svima bilo da je potpišu, budu supotpisnici. Neki su to učinili, neki su rekli da nema potrebe, da će podržati u Parlamentu itd. Međutim, zbog čega je važno da se danas konačno opredjelimo o njoj, a to je vrijeme kada stupa na snagu ova Odluka Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije, a to je naredna godina. Ja nemam problem kako god se kolege izjasne o ovoj Rezoluciji koja je predložena kao stav Parlamenta u kojem se traži odlaganje primjene Kodeksa o izmjenama Kodeksa o komercijalnim komunikacijama, te da se u saradnji sa istim tim javnim servisima izradi vjerodostojna analiza finansijskog stanja i stvarnih potreba, te da se po okončanju te analize, ponovo razmotri Odluka o kojoj smo već dosta slušali u javnosti. Dakle, ja zaista pozivam kolege zbog vremena koje je, u kome je raspravljamo. Mi nismo htijeli ići nikakvom bržom varijantom nego smo pustili u redovnu proceduru i ona se zato danas 38 nalazi, ali evo nakako mi izgleda u pravo vrijeme, budući da primjena Odluke kreće u narednoj godini. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Možda ipak samo malo pojašnjenja nečega o čemu je govorio gospodin Franjičević. Nikako se ovo ne može shvatiti kao pritiskom na funkcioniranje javnih emitera, ovo je podrška neovisnosti javnih emitera. Ja sam, pretpostavljam da se neki od koleginica i kolega sjećaju, uputila inicijativu Vijeću Regulatorne agencije da povuče svoju odluku donesenu na posljednjoj sjednici u potpunosti izvan mandata i to dugogodišnje izvan mandata, takođe iz razloga na koje se poziva i ova Rezolucija. Ovo su krucijalne odluke vezane za funkcioniranje javnih emitera koji su od interesa svih građana BiH, a donesene su na način koji ja smatram i profesionalno nemoralnim. Dakle, članovi Vijeća Regulatorne agencije koji su sutradan ujutro znali da će biti zamijenjeni novim upravo izglasanim u ovoj Parlamentarnoj skupštini su jednostavno sebi dali za pravo da na ovakav način, čini mi se, odigraju u korist nekih drugih a ne javnih emitera u BiH, koji ovoj Parlamentarnoj skupštini ipak moraju biti od značaja. Dakle, ja smatram da ovu vrstu Rezolucije treba podržati, barem ja lično zbog toga što, eto ovo Vijeće Regulatorne agencije se nije čak niti udostojilo da odgovori na moju upućenu inicijativu da se ovakva donesena odluka preispita, barem na određeni način stavi u jednu ozbiljniju javnu raspravu, argumentiraniju javnu raspravu i da se kao takva obavezno povuče. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poslanik Petar Kunići, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. To je bilo na Komisiji za komunikacije, mi smo raspravljali dosta o tom pitanju i vrlo ozbiljno ulazili smo, što bi pravnici rekli, u meritum stvari. I tamo je bilo podijeljeno stanovište. Dakle, na kraju smo našli neka kompromisna rješenja, čudi me zašto je, zašto se to nije pročitalo. Stavovi Komisije zvaničnog tijela postoje i dali smo odgovor BHRT-u. Dakle, ovdje se radi uglavnom o bosanskohercegovačkoj radio-televiziji, uglavnom radi se o njoj. Regulatorna agencija je nezavisno tijelo i mi smo je uspostavili tako, dakle to je nazavisno tijelo. I čini mi se da je gospodin Franjičević sasvim upravu, ... sasvim upravu da će se ovo shvatiti mješanje u rad javnih emitera, pogotovo što smo mi sugerisali određena rješenja, dakle da Regulatorna agencija ponovo razmotri tu minutažu reklamiranja, je li, na javnim servisima i u okviru svojih ovlaštenja da donese eventualno novu odluku. Dakle, nismo nametali neka rješenja i bojim se da bi ova Rezolucija, Rezolucija je, molim vas, Rezolucija je po svojoj prirodi i karakteru politički akt, to je politički akt. Ovdje sebe potpuno razotkrivamo i političkim 39 aktom djelujemo na Regulatornu agenciju, koja je nezavisno tijelo, koja samostalno donosi odluke itd., koja je stručno tijelo. Mislim da nije dobro ići sa ovom Rezolucijom. Hvala lijepo.
Ja jedino mogu uz saglasnost Predstavničkog doma dobiti riječ, pa ako se slažete da se i ja počastim. Dakle, nekoliko riječi. Prvo mi smo ovu Rezoluciju u proceduru dostavili 28. novembra, dakle danas je već preko jedan mjesec dana kako se ona nalazi u proceduri. Suština ove Rezolucije, kako i piše u njoj i što treba posebno naglasiti da ne bi otišla negativna neka poruka, jeste, kao što smo naveli u preambuli, da Parlamentarna skupština BiH smatra da RTV servisi u BiH trebaju biti samoodrživi, nezavisni i profesionalni. Naveli smo vrlo jasno da smatramo da je potrebno da i mi reagujemo s ciljem finansijske stabilnosti i održivosti javnih RTV servisa i da pri tome treba potpuno poštovati evropske standarde i prakse u svim pitanjima koja se tiču rada javnih RTV servisa. Suština, dakle, ove Rezolucije je u tome da pozivamo da se izradi jedna vjerodostojna analiza finansijskog stanja i stvarnih potreba sva tri javna RTV servisa. Ne znam šta bi tu moglo da bude sporno. Kad dobijemo tu analizu da onda obavimo raspravu. I treća stvar u ovoj Rezoluciji je – dok ne dobijemo tu analizu da se zaustavi ova odluka koja je donešena od strane RAK-a a vezano za ovo skraćenje sa 6 na 4 minute po jednom satu. Riječ ima poslanik Anto Domazet, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Htio bih reći tri stvari. Prvo i Komisija za promet i komunikacije je konstatirala da je odukom Vijeća Regulatorne agencije povrjeđen javni interes, da se dovodi u pitanje održivost javnih servisa i javni interes koji je vezan za njihovo djelovanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa dobro, evo dozvolimo da je to jedno šire tumačenje svega onog što smo raspravljali na Komisiji. Druga stvar, mi sugeriramo u zaključcima Komisije kao i u ovoj Rezoluciji da se uradi analiza. I treće, da se u međuvremenu zaustavi primjena donesene odluke. Znači, sve ono što je u Rezoluciji ovdje sadržano, sadržano je i u zaključcima Komisije. Prema tome, ako Komisija vrši uticaj na RAK onda vrši i ova Rezolucija. A mi smo ocijenili da treba da poduzmemo tu akciju preko Komisije. I koja je razlika između zaključaka Komisije i ove Rezolucije? Jedino u snazi i autoritetu koji ima Parlament, jer mi vidimo da se zaključci Komisije ne provode. I ovo je samo isti sadržaj odjenut u ruho autoriteta Parlamentarne skupštine. Zašto to da ne usvojimo? Hvala lijepo.
Poslanica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite. 40
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Izuzetno se trudim da se uzdržim od ovakve vrste komunikacije u Parlamentarnoj skupštini, ali ako dozvolite danas nekako ne mogu vezano za ovu temu, pa zbog toga ću na ovaj način, koji ću i dalje smatrati za sebe neuobičajnim i vrlo ću ga rijetko koristiti, replicirati uvaženom gospodinu Kuniću. Gospodine Kuniću, ako je apolitično i ako je neovisno način na koji smo dobili nove članove Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije onda je ovo zaista jedan politički pritisak na Agenciju i na njeno Vijeće i neprimjereno je Parlamentarnoj skupštini BiH. Ali evo, podsjećam da još jedanput pogledate, zaista način na koji je tekao konkurs i kako smo zaista dobili sve te članove, pa da onda razmatramo da li Parlamentarna skupština treba da se miješa u svoj posao ili ne treba. Hvala.
Poslanik Petar Kunić, replika. Izvolite.
Ja ne volim replicirati puno, ali moram reći – nisam sudjelovao ja u izboru i Komisija je bila zaobiđena u izboru članova Vijeća. Dakle, to nije dostavljeno u ovom slučaju Komisiji. Uobičajno je da se, da Kolegijum dostavlja sve stvari Komisiji, u ovom slučaju nije dostavio, ovaj, Komisiji. Amnestiram sam sebe od krivnje bilo kakve tu. Pravili su neke žalbe, očito je da je bilo nepravilnosti po mojim saznanjima i po mom nekom skromnom pravničkom znanju. Međutim, ovo što je rečeno maloprije vezano da je isti tekst kao i tekst Komisije, mislim da nije isti tekst. Mi smo bili daleko, barem koliko se ja sjećam, nemam tekst Komisije sad ovdje, mi smo tamo bili, dakle otvorili mogućnosti, nismo bili kategorični u traženju nekih rješenja, nego smo rekli – razmotrite ponovo tu situaciju s obzirom na tešku finansijsku situaciju javnih servisa, itd., itd. I neke stvari još koje ste rekli, mislim da smo bili i u tom pogledu senzibilniji upravo da se politički ne mješamo u rad Regulatorne agencije. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanica Azra Hadžiahmetović diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Iako je kroz repliku dosta argumenata koje sam htjela istaći u svojoj diskusiji već iscrpljeno, ali evo dozvolite da pomenem. Odluka Upravnog Vijeća Regulatorne, Vijeća, dakle, Regulatorne agencije za komunikacije je bila čini mi se početkom desetog mjeseca. Ja se dobro sjećam, vjerovatno kao i vi koji ste pratili cjelu situaciju, da je između ostalih bio jedan apel od strane ...
Kolega Sarajlić samo malo pažnje. 41
od strane Evropske komisije da se napravi jedna analiza prije nego što se donese odluka. Međutim, Vijeće je donijelo odluku onakvu kakvu je donijelo. Ja lično sam cijenila tada da bi bilo bolje možda da je Vijeće razmotrilo ili još neke dodatne argumenta itd., ali polemika koja je uslijedila nakon toga, između ostalog i skrenulo je pažnju na nekoliko važnih stvari koje se događaju na medijskom ili u medijskom prostoru, pogotovo kada su u pitanju odnosi emitera, javnih emitera, privatnih emitera itd. Šta je sad povodom ove Rezolucije? Ja cijenim da ova Parlamentarna skupština treba da sačuva nezavisnost regulatora sistema. Dakle ono što može ova Parlamentarna skupština jeste da pozove Vijeće koje ona imenuje, dakle ova Parlamentarna skupština imenuje Vijeće, da eventualno razmotri tu odluku sa nekim apelom. Ali sa sugerisanjem nekih rješenja u korist bilo koga na medijskom prostoru mislim da to nije dobro. Prvo što to ugrožava nezavisnost regulatornog tijela bez obzira kakva je njihova odluka, ako treba da preispitaju tu odluku. Ova Parlamentarna skupština može čini mi se, maksimalno što može uraditi sada, a to je da pozove Vijeće koje je ona imenovala da preispita tu odluku. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Poslanik Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Evo, nekako sam uspio doći do jednog primjerka ove Rezolucije, ali kad će sreća imam Poslovnik o radu Doma, pa svima onima koji kažu da ovo nije političko uplitanje u neovisnost Regulatorne agencije i Vijeća RAK-a pročitaću članak na koji se pozvao predlagatelj. Znači, predlagatelji su se pozvali na članak 148. koji kaže – A Dom može rezolucijom izraziti svoje stajalište o relevantnim političkim pitanjima, socijalnim problemima i potrebama, i naglasak je, te utvrditi političke smjernice, političke smjernice koje će provoditi Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara ili druge institucije BiH. Ovo je uredu što se tiče rezolucije i ponašanje i postupanje Zastupničkog doma prema svim institucijama, političkim institucijama, ali nije prema, bar ja tako razumijevam neovisnost neovisnih institucija. Tako bi smo mogli donijeti rezoluciju kojom ćemo obvezati Ustavni sud BiH da donosi presude kakve nama odgovaraju ovdje, napravićemo većinu pa ćemo reći kakve nam odgovaraju, isto tako, ne bi to bilo, ... institucija, je li tako, utemeljena, uspostavljena na osnovu Ustava i ..., na osnovu Ustava. I malo ću uvezati ovu točku, moram je uvezati s onom prethodnom. Mi kao da već znamo kakv bi to mogao biti Zakon o Ustavnom sudu. Ne vidim što je to problem. Mi imamo, znači ovaj, jedna smo ili vrlo rijetka zemlja evo 15, 20 godina poslije rata koje ima Ustavni sud 20 godina u kome stranci presudno sudjeluju u donošenju odluka, i govorimo o suverenitetu, našem suverenitetu BiH, ali nam ne smeta da oni tamo donose suvereno odluke o najvažnijim pitanjima, ustavnim pitanjima ove zemlje. Mi se plašimo sami sebe da kažemo – pa ljudi, mi smo kadri preuzeti odgovornost i reći, mi ćemo urediti to na zakonit, ustavan način. I ne vidim ni jednog razloga, ima još pitanja oko kojih se mi možda politički ne slažemo, mi se možda ne slažemo, ja ne mislim da je ovaj način izbora sadašnjih sudaca ... dobar. Ako iko treba odlučivati o izboru 42 sudaca Ustavnog suda onda je to ova parlamentarna skupština, ne entitetski parlamenti, ali o tom po tom. Sama inicijativa da se promijeni nešto apriori se odbija, jer da se valjda misli da ćemo sve praznine, sve šupljine koje imamo u sustavu nadomještati nekakvim rezolucijama koje su u kontradikciji same sa sobom. Znači, ovaj, i mi ne možemo, kako ja bar doživljavam pojam neovisnosti određenih institucija, ne možemo rezolucijama od takvih institucija tražiti i davati im konkretne zadatke, konkretne političke smjernice kako kaže članak 148., je li. Ovi zadaci pozivanje Vijeća RAK-a da donese odluku ovaku ili onaku je politička smjernica i ako mislimo i ako želimo sačuvati neovisnost tih neovisnih institucija, koliko god su one nama dopadale ili ne dopadaju neke njihove pojedinačne odluke. Znači, bilo je situacija kad se meni neke odluke RAK-a nisu dopadale i Vijeća RAK-a, ali neovisnost je neovisnost i treba je poštovati uvijek, i kad se dopada i kad se ne dopada. Ovaj komentar da je Vijeće RAK-a pri odlasku donijelo nekakve odluke pa da su one zbog toga problematične, nisam siguran da je argument, mislim, evo ovaj ne želim reći nikakav drugi termin. Znači, po mom dubokom uvjerenju ovo pitanje se ne može rješavati rezolucijom. Hvala lijepa.
Samo poslovnički da rasčistimo, dakle rezolucijom tačno je može se izjasniti stav o relevantnim političkim pitanjima, socijalnim problemima, ali i treća stvar o potrebama. A mi mislimo da je ovdje pitanje potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ide dalje, te utvrdi, ali isto tako treba reći da nam je OSCE uputio jedan zahtjev ovim povodom, Evropska radiodifuzna unija i da sad ne pobrajam sva novinarska udruženja, ali evo šta je tu je. Poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, pozdravljam jednu damu s lijeve strane i s desne dvije, dva naša gosa, a ovi što budu na početku sa ubačenim karticama, zna se na koga se to odnosi, nema ih nikad, doće na glasanje, slušaju ovo preko interneta. Ja kad čujem riječ da je nešto nezavisno ja odmah znam da je to zavisno, samo okrenem kontra i kažem zavisno je, ali sad treba razbacivati grah od koga je zavisno. Ako ja bacim malo više graha s desne strane, znam zavisi od ovih koji su na poziciji malo jači, ako s lijeve strane sad trebam tražiti saveznike. Eh šta se ovdje dešava? Ja postavljam osnovno pitanje – šta ćemo mi, i odmah da se izjasnim apriori niti sam za ni protiv Rezolucije, ali šta ćemo mi dobiti ovom Rezolucijom kad ona ništa ne obavezuje ovu Agenciju koja je nezavisna. Čuj oni nezavisni, pa zavise od nekoga. Evo ne, recimo mi ne dajemo pare iz budžeta, al' plaća narod pretplatu. A ko je izabrao nas? Opet narod. A ko im bira Vijeće? Mi, Parlament. A ko bira RAK? Niko. Ko ih može smijeniti? Niko. Sedam godina niti se zna tamo šta radi i oni sami, ja znam imam iskustva jer sam se žalio nekoliko puta baš tom RAK-u, i umalo zbog njih, ne daj Bože, nisam dobio rak od sikiracije, ne daj Bože nikome, jer tamo se džabe žaliti, samo ćete dobiti odgovor – nismo gledali tu emisiju, zadužen za monitoring te neke medijske kuće bio je negdje na putu, dakle i trošio pare, ono što su nekog kaznili, jer su već unaprijed odredili koga će kazniti. 43 I večeras ćete vi imati ovu situaciju, na javnim emiterima će biti gosti oni koji su podržavali ovu Rezoluciju, jer emiterima javnim odgovara da se vrati reklamna minutaža na 6 minuta, a na onim privatnim televizijama, neće opet mene ni tamo zvati, džaba je, ne zovu me evo sedam godina na mnoge televizije, bili bi mi koji smo navodno protiv ovoga jer bi omogućili tim privatnim televizijama da oni zadrže monopol i da imaju 6 minuta oni reklame, a ovi javni emiteri 4. Pa sad idem opet dalje malo, a skratiću, čuj javni emiteri. Koji javni emiteri, ko ima uticaja na njih, kakvi javni? Da su javni ovaj Parlament bi rekao – stani jednom čovječe božiji, daj mi informaciju zašto je BHTV u gubitku 24 miliona maraka? I hoće li iko svesti taj račun na nulu, pa da onda stečajnim postupkom stavimo na noge taj javni servis? I kad ja kažem ponosim se što je TVRS-a već zadnjih tri, četiri godine pozitivno poslovala i tamo ne treba ni RAK, ni bilo ko, ne treba im ni reklama, čak ni oni me neće zvati u emisiju i oni me izbjegavaju. E zato ja neću hvaliti ni one ni ove, ja malo drugačije sad mjenjam. Postavljam pitanje zašto u ovoj grupi, gospodine predsjedavajući, nedavno su me kritikovali što ja Vas ističem kao, pa nešto se kao ja vama zahvaljujem, ma jok ne zahvaljujem se ja nikome, ali zašto recimo niste konsultovali, ne konsultovali mene što ja nešto puno znam, ali zovnuli me i stavili na ovaj spisak, pa imate jednog Srbina. I kažete vi – evo vidite i Srbi su ...
Imam informaciju da su Vas tražili da potpišete, ali niste bili dostupni.
Ko nije dostupan?
Evo ljudi.
Ma ja najdostupniji ovdje, zovite me kad hoćete, doću uvijek, samo me neće ovi da zovu na televizije, ali dobro, dobro. Da skratim, dakle, gospodine predsjedavajući, ovdje su kolege odlično to elaborirale šta ćemo mi ovom Rezolucijom dobiti i kao što profesor Kunić kaže, ovo nezavisno, a čim ima priliku on ih tamo ganja po onoj Komisiji i ništa, ne može im stati na kraj, ni u kraj. Profesore Domazet i Vi ste član te Komisije, pa i Vi isto tako, ali evo ovu Rezoluciju podržavate. Ma ne, to što se ja Vama lično obraćam, ja Vas cijenim kao profesora uvaženog i poznavaoca ekonomije, ali nažalost Vi nemate lisice i nemate palicu da gonjate tamo lopove koji uzimaju pare, pa da li oni uzimali od reklame, od neke firme koja je već propala ili
Vrijeme. SLAVKO-
koja posluje pozitivno, šta će se s njima desiti? Evo 5 minuta, hvala lijepo.
Poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja mislim da sa idejama i inicijativama poslanika treba ih pozdraviti u svakom slučaju. Inicijativu i Rezoluciju koju ste podnjeli, grupa poslanika, ona je sigurno u dobroj namjeri. 44 Međutim, objektivno hajte da se dovedemo u realne prilike i da kažemo da analizirajući, a sad ne mogu tačno da se sjetim kod usvajanja Izvještaja RTBH, Javnog servisa, čini mi se da sa vrlo malim procentom se učestvuje u reklamama ili je to toliko neznatno da mislim da neće riješiti problem. Mnogo složeniji je problem na BHT servisu javnom kao i na drugim servisima i ne mislim da će ta minuta i po koliko bude se produžilo ili, produžilo njoj vrijeme za reklamu da će oni time riješiti. Mnogo je složeniji problem i mislim da na tome treba raditi da se taj Javni TV servis malo drugačije postavi prema svima i da postane gledaniji na cijelom prostoru BiH, što posebno mislim na RS, pa će onda sigurno biti i više prostora za reklamu i tad će biti i razloga za povećanje ovog vremenskog intervala koji je predviđen. Nisam siguran da ćemo ovom Rezolucijom doprinijeti, mislim da je palijativno rješenje, nije neko trajno i zbog toga mi ne vjerujem, mi mislim da nećemo podržati ovu Rezoluciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa ovako, ja sam na 57. sjednici postavio jedno pitanje koje se tiče BHRT-a i dobio sam taj odgovor, nisam ga komentarisao kad smo počinjali sjednicu, ali evo sad da, možda je sad prava prilika da neke dijelove kažem i iz ovoga odgovora. Veoma je teško nama da se odredimo prema BHRT-u a da nemamo, ali baš prema BHRT-u, znači ne govorim o svim javnim emiterima, nego baš izdvajam BHRT, znači jako nam je teško govoriti o BHRT-u i zaboraviti neke činjenice koje su za nas bile, hajd da kažem jako bolne, reću eto jako ružne, možda je to ispravnije. Ja sam postavio njima pitanje zašto su oni morali baš da prenose onu sjednicu kada je ovdje bila izmjena u Savjetu ministara, misleći da će oni meni dostaviti neki kulturniji odgovor nego ovaj gdje kažu da oni to imaju pravo, da oni to mogu, ja sam to znao i bez njih. Ovaj, bilo je ovdje još prekompozicija pozicije i opozicije nijedna nije prenošena sjednica, koliko ja znam, znači od kad sam ja poslanik, ali evo baš ova se našla na televiziji. I problem je, sjećam se, znači još jedne Komisije, jer sam i ja član ove Komisije, znači sjećam se gdje sam ja pitao dirketora, koji je bio prisutan tu, kako i na koji način oni, evo šta im je najveći kamen spoticanja, kako na koji način oni vode tu firmu i to? I onda sam saznao da nekoliko stotina ljudi u BHRT-u radi na održavanju i obezbjeđenju objekata. I onda sam ja rekao da ako oni, ako im je to obezbjeđenje naoružano da su oni veoma ozbiljna oružana sila u BiH i da ako je ta, ti ljudi iz održavanja ako su dobro opremljeni građevinskom operativom da su oni veoma ozbiljna građevinska firma u BiH. Jer ako imate 200 građevinaca onda ste vi veoma ozbiljna građevinska, građevinsko preduzeće, ako imate 200 naoružanih ljudi onda se vi veoma ozbiljna oružana sila. I mislim, znači nemojte me vezati za riječ, ali mislim da radi samo 80 ljudi na programu koji se emituje na televiziji. Mislim da je to, znači ne moram, ne tvrdim da sam sto posto u pravu, ali mislim da je rečeno oko 80 ljudi da radi direktno na programu. Ne može ova Rezolucija da riješi tako velike probleme. Ja pozdravljam rad vas poslanika koji ste ovu Rezoluciju nama ovdje dostavili, i to je dobro, mislim da su problemi daleko veći i treba ih rješiti. Ja ne znam kako i na koji način sada, znači bilo bi neozbiljno da dajem neke paušalne ocjene treba ovako, treba onako, ali problem je veoma ozbiljan i mislim da nekoliko rečenica, koje su veoma kvalitetne u ovoj Rezoluciji, znači ja to moram da priznam, ne mogu riješiti te probleme. I upravo, znači treba taj problem da dobije daleko veću dimenziju i da se riješe ti neki problemi. Ja ne znam koja politička partija, jer sam čuo, znači između redova, da su 45 to političke partije nagurale nekih ljudi, znači ne znam kako i na koji način se je došlo do te cifre da je toliki neproduktivan kadar na BHRT-u, ali definitivno ti ljudi imaju problem. Ne mislim da treba ukinuti BHRT, ni slučajno, znači, ali ga treba prekomponovati i ono što nama Srbima iz RS-a jako smeta treba nam daleko više realnosti. Jer kada, znači i to sam spominjao, kada pogledate one proteste koji su se dešavali ovdje pred ovim Domom nikad ne možemo da zaborvimo odnos BHTR-a prema nama. Tako da ova Rezolucija je preblaga i mala, znači da bi prihvatljiva za nas bila rezolucija morala bi da se odredimo i prema tim nekim stvarima, s tim što još napominjem ovo da ne može se ispratiti jedna prekompozicija vlasti, odnosno pozicije ili opozicije i to prenijeti na sva zvona odavde i svaku riječ i svaku sliku prenijeti odavde, a kad se neki drugi dijelovi pozicije i opozicije prekomponuju znači ni jednog jedinog kadra. Tako da, meni je žao, ali neću ni ja glasati za ovu Rezoluciju i mislim da je problem daleko, daleko veći i da se ne može riješiti u par rečenica. A ipak ja vama čestitam na vašem trudu, šta bi sad, tako je. Hvala.
Znači, vi ćete biti uzdržani kod glasanja.
nije uključen mikrofon
Dobro. Nema više prijavljenih. Zatvaramo 13. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 14. tačku, Ad. 14. Razmatranje Prijedloga zaključka Istražen komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje eventualnih nepravilnosti i zloupotreba i stanja u Upravi za indirektno oporezivanje BiH Jutros smo dobili ovaj Prijedlog zaključka. Komisija predlaže da se mandat Komisije produži za 60 dana do 28. februara 2014. Podsjećam da smo na 53. sjednici Doma produžili mandat Komisije do 31.12.2013. Zaključak ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prije nego što pređemo na 15. tačku predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačkama 15. do 19. jer se radi o davanju saglasnosti za ratificiranje sporazuma. Stavljam ovaj prijedlog na glasanje. Glasajte sad. Imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Konstatiram da smo prihvatili ovaj zaključak – 25 za, 1 protiv, 0 suzdržanih. Prelazimo na tačke od 15. do 19., 46 Ad. 15. – 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora i sporazuma