Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici, kolege ministri i gosti. Pred vama je Državni proračun za 2016. godinu, prvi u nizu strateški dokument ove Vlade. On je rezultat izuzetnih napora cijele Vlade, a posebno bih se zahvalio ministru Mariću i čestitam svim ministrima što su uspješno iznijeli ovako složen zadatak u tako kratkome vremenu. Proračun dolazi u trenutku koji je izuzetno težak za Republiku Hrvatsku. Na žalost zbog nagomilanih problema koje godinama nismo rješavali, prošli tjedan nam je opet snižen kreditni rejting. To pokazuje da je 2016. godina za Republiku Hrvatsku prijelomna. I naša je obaveza prema budućim generacijama tu posljednju priliku i iskoristiti. Ova Vlada ima četverogodišnji gospodarski plan čiji je ovaj proračun samo prvi korak. Naime, postižemo tri važna cilja. Prvi put nakon 8 godina smanjujemo deficit ispod 3% BDP-a, drugo stabiliziramo javni dug i treće ne ugrožavamo gospodarski rast. Ukupni prihodi državnog proračuna u 2016. godini projicirani su u iznosu od 114,9 milijardi kuna što predstavlja rast od 4,7%. Oni su određeni ubrzanjem gospodarske aktivnosti bez uvođenja novih poreza, te povećanjem prihoda iz fondova EU. Ukupni rashodi državnog proračuna projicirani su u iznosu od 122,4 milijarde kuna. To je za 3,8 milijardi kuna više negoli u 2015. godini. Međutim, ukupni rashodi koji se financiraju iz izvora koji utječu na manjak na razini su izvršenja za 2015. godinu. Drugim riječima, zamrznuli smo državnu potrošnju. Porast proizlazi isključivo iz rashoda povezanih sa iskorištavanjem europskih fondova, te rashoda financiranje vlastitim i namjenskim prihodima. Kako bismo to ostvarili bile su potrebne uštede u iznosu od 2,5 milijardi kuna, jer neki rashodi nužno rastu poput mirovina, naknada za minuli rad, doprinosa EU proračunu, kamatnih rashoda i slično. Međutim, Vlada neće stati na ovih 2,5 milijardi kuna ušteda u 2016. godini. To je samo dobar start i znak da ćemo i dalje nastaviti tražiti dodatan prostor za racionalizaciju u svim ministarstvima. Ipak drugi i puno važniji korak osim samoga proračuna jest paket dugo odgađanih strukturnih reforma koje predstavlja stvarni i dugoročni ekonomski zaokret. On se sastoji od niza kratkoročnih i dugoročnih mjera koje će ubrzati gospodarski rast i povećati standard građana. Prioriteti reformskog paketa su prvenstveno u područjima kao što su upravljanje javnim financijama, zdravstvena skrb, tržište rada, javna uprava, unapređenje investicijske klime i smanjenje opterećenosti poduzeća kao i povećanje apsorpcije EU sredstava, te će sa detaljnijim planom Vlada ubrzo upoznati javnost. Ovdje bih posebno istakao one mjere koje se direktno odnose na proračunske teme. Tako su važne mjere u upravljanju javnim financijama gdje ćemo osnažiti Zakon o fiskalnoj odgovornosti i uskladiti ga sa pravima EU. Svi oni koji upravljaju državom morat će biti fiskalno odgovorniji. Također, Vlada u svom načelu je odlučna da građanima i dalje osigurava kvalitetnu i svima dostupnu zdravstvenu skrb. Ali to ne može biti izgovor za toleriranje financijskih problema koji postoje u sustavu i koji već godinama predstavljaju ogroman teret za proračun. Posljednja u nizu sanacija zdravstvenog sustava teška više milijardi kuna jasno pokazuje da se ta praksa mora zaustaviti. Jednako tako egzistencija naših umirovljenika za ovu Vladu nije samo fraza. U ovom smo proračunu pronašli dodatna sredstva za mirovine i mogu poručiti da će nužne promjene u mirovinskom sustavu ići u smjeru da omoguće a ne destimuliraju one koji žele raditi. Međutim, koliko god Vlada pokušavala riješiti proračunske probleme u tome nikada neće uspjeti ako svi zajedno ne promijenimo stav prema onima koji proračun pune, poduzetnicima i radnicima. Moramo postati njihov partner i neumorno otklanjati sve prepreke koje stoje na putu njihovoj ideji, inicijativi i inovativnosti. Saborska većina koja podržava rad ove reformske Vlade dobila je generacijski mandat da provede promjene u ovome društvu. Promjene kojima smo se predugo opirali i koje smo predugo odgađali zbog čega su danas uzdrmani sami temelji našega društva. Vlada ima jasnu ideju što i kako napraviti i mi ćemo biti ti koji ćemo predvoditi ove promjene, davati viziju, smjer i tempo. Međutim, mi to ne možemo provesti sami. Stoga pozivam sve koalicijske partnere ali i sve druge članove ovog Visokog doma, društvene partnere u socijalnom dijalogu i građane Hrvatske da preuzmu svoj dio odgovornosti da nam daju podršku i da nam pomognu da promijenimo Hrvatsku. Predlažem stoga poštovane zastupnice i zastupnici da prihvatite prvi korak u tom procesu, a to je Proračun Vlade Republike Hrvatske za 2016. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavit će uvaženi ministar financija gospodin Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo potpredsjednici, dame i gospodo saborski zastupnici. Evo dozvolite mi na kraju jednu rečenicu. Mene su učili da nije dobro govore počinjati sa isprikama ali dozvolite u ovom cijenjenom Domu da se ipak ispričam za ovo malo kašnjenje. Bio sam jutros na saborskom Odboru za ratne veterane, raspravljali smo o Proračunu Ministarstva branitelja. To je razlog za ovo moje malo kašnjenje. Nakon govora našeg premijera koji ja sam siguran da unatoč razlikama mislim da ćemo se svi složiti je bio zaista dobar i državnički i na neki način jasna poruka što Vlada planira i čini, odnosno želi učiniti i u okviru ovog proračuna i u okviru cjelokupnog mandata dozvolite meni da kažem par riječi iz perspektive ministra financija odnosno Ministarstva financija dakle ono što vrlo često kažemo i govorimo jedan hladniji pogled na proračun, one brojke odnosno da kažem nešto o samom okviru koji smo imali i koji smo stavili pred sebe prilikom planiranja i sastavljanja ovogodišnjeg proračuna. Dakle, što se tiče onog dijela makroekonomskih pretpostavki, dakle pretpostavki s kojima smo išli u planiranje proračuna nakon 6 godina recesije i kumulativnog pada od preko 12% realnog BDP-a u Hrvatskoj imamo gospodarski rast. On nije visok, on nije velik i mislim da je pred svima nama veliki izazov i ja bih sigurno rekao da je to jedan od ključnih ako ne i ključni da tako kažem prioritet i izazov kako i na koji način stimulirati taj gospodarski rast i dići potencijal hrvatskog gospodarstva. Za ovu godinu mi smo išli sa pretpostavkom odnosno pretpostavkom za izradu proračuna o gospodarskom rastu od 2% što je u skladu i sa pretpostavkama koje su neki od kako domaćih tako i međunarodnih relevantnih institucija išli. Ja bih naravno prije svega izdvojio Europsku komisiju i sigurno da uvijek ima određenih da tako kažem razlika u određenim pretpostavkama. Ali isto tako budimo svjesni i budimo otvoreni da ima i određenih naravno rizika. U ovom slučaju obzirom na prije svega ja bih rekao eksterne faktore, znači faktore odnosno čimbenike na koje mi u Hrvatskoj dobrim dijelom i ne možemo utjecati ali ima i onih naravno na koje možemo i tu ćemo učiniti sve da se ta projekcija ostvari odnosno da te pretpostavke na kojima smo gradili proračun se i izvrše. Paralelno sa time dozvolite mi da kažem da smo sa tim pretpostavkama išli i u planiranje prihodne strane proračuna. Kako je to obično dobra praksa Ministarstva financija i svih onih koji odgovorno planiraju proračun dali smo odnosno uzeli smo nešto konzervativniji pristup u planiranju proračunskih prihoda. Ukupni plan prihoda za ovu godinu je 114,9 milijardi kuna. Ako ga uspoređujemo sa preliminarnim izvršenjem prethodne godine 2015. to je rast od 4,7% na koji ćete sigurno reći da to onda baš i nije u skladu sa ovim što sam malo prije rekao da imamo konzervativni pristup u planiranju prihoda. Međutim, dozvolite mi da najveći dio tog skoka u smislu rasta prihoda, dakle ono što je najviše doprinijelo toj visokoj stopi rasta dolazi iz jednog ja bih rekao od uporišnih točaka procesa planiranja ovog proračuna i samog proračuna a to je iskoristivost europskih fondova. Ako gledamo samo isključivo porezne prihode oni su planirani u ukupnom iznosu od 68,9 milijardi što je 1,4% u odnosu na, odnosno pardon 1,2% rast u odnosu na preliminarno izvršavanje prethodne godine. U njemu smo naravno uzeli postojeće porezne propise, odnosno zakonsku regulativu koja je trenutno na snazi. Mislim da smo dali vrlo jasnu poruku da ove godine izuzev uskladbi sa direktivama i regulativom Europske unije u ovaj cijenjeni Dom nećemo slati nikakve dodatne prijedloge koje će imati implikacije na porezni sustav ove godine. Mi ćemo iskoristi ovu godinu za temeljitu reviziju, modeliranje, analiziranje kako bismo došli sa jednim cjelovitim rješenjem i na neki način učinili porezni sustav s jedne strane fiskalno održivim a s druge strane čim stimulativnijim, kako za gospodarsku, poduzetničku, investicijsku aktivnost tako naravno i za hrvatske građane. S druge strane doprinosi ove godine su planirani u ukupnom iznosu od 22,1 milijardu kuna što ako uspoređujete sa preliminarnim izvršenjem je pad, odnosno smanjenje od 3%, 3,2%, prije svega iz razloga što smo prošle godine imali jednokratni efekt prebacivanja dijela mirovinskih doprinosa iz drugog u prvi stup. Međutim, ako to isključimo planirani doprinosi su u skladu da makroekonomskim projekcijama. Što se tiče pomoći, ponajvećim dijelom već u spomenuto što ste čuli od premijera i ono što sam ja uvodno rekao, dakle uslijed planiranja zaista većeg iskorištavanja europskih pomoći one su ukupno planirane u iznosu od 9,7 milijardi kuna. I dozvolite mi dame i gospodo da tu isto kažem jednu stvar, odnosno nekoliko rečenica oko europskih sredstava. Naravno da i ja sam siguran u raspravi i vaši komentari i na neki način sugestije da smo bili ambiciozni i preambiciozni. Mi smatramo da je ovo realno, odnosno da možemo to izvršiti. Međutim ono što je izuzetno važno za spomenuti kod europskih sredstava, mislim da ovdje imamo jedan zaista iskorak, da ne gledamo samo na sredstva i pomoći Europske unije za financiranje samo i isključivo infrastrukturnih projekata. Naravno da će ih biti i u ovogodišnjem proračunu. I željeznički pravci i cestovne zaobilaznice i gospodarenje otpadom, gospodarenje vodama. Međutim, ono na što smo posebno, neću reći samo ponosni nego što stvarno trebamo staviti naglasak je iskoristivost europskih fondova odnosno sredstava europskih fondova kako za stimuliranje i kreditiranje sektora i segmenta malog i srednjeg poduzetništva, kulturni centri, kulturna baština, znanstveno istraživački centri i da ne nabrajam sada dalje u segmentu poljoprivrede čitav niz dijelova koje treba sigurno bolje iskoristi od projekata u navodnjavanju itd.. I konačno, ostali prihodi su planirani u iznosu od 14,2 milijarde kuna što je rast od 1,8%. Dakle mi smo stvorili okvir u smislu prihodne strane proračuna koji smo ponavljam još jedanput realno a dijelom i konzervativno planirali kako bismo prionuli između ostalog i rashodnoj strani proračuna. Čuli ste maloprije zadali smo si jedan zadatak, na neki način i smjer za ovogodišnji proračun da preliminarno izvršavanje prošle godine u smislu rashoda iz tzv. općih izvora, dakle ono što stvara deficit ne povećavamo. Međutim uzevši u obzir određene stavke rashoda koje što dijelom po određenom automatizmu, što po određenim obvezama koje su preuzete ranije moraju biti izvršene a sve skupa u ukupnom iznosu od nešto preko 2,5 milijarde kuna. Pred nama je bio zadatak da praktički evo u mjesec i pol dana pronađemo načine i mogućnosti kako i na koji način tih 2,5 mlilijarde vratiti da tako kažem natrag odnosno vratiti se na početnu razinu koju smo si zadali kao smjer a to je zamrzavanje nominalne razine rashoda iz tih općih izvora. I mislim da u tom dijelu ono što smo već i javno komunicirali, dozvolite da i ovdje kažem plaće u državnoj javnoj administraciji i mirovine hrvatskim braniteljima su jedine dvije stavke koje nisu dirane, dapače i na jednoj i drugoj planirani su čak i blagi porasti kod plaća za onih poznatih 0,5% za minuli rad a kod mirovina uključili smo 400 milijuna povećanje za indeksaciju mirovina. U isto vrijeme dozvolite mi da kažem da kod rashodovne strane proračuna sigurno da smo se vodili sa načelima ne samo trenutnih instanti kratkoročnih ušteda nego zaista da se već i u ovom proračunu vidi strukturni iskorak i strukturne reforme koje smo poduzeli, odnosno koje planiramo poduzeti kako u ovoj godini, tako naravno i sa afektima i implikacijama na proračune koji slijede. Kada sve zbrojimo i oduzmemo, prihodna strana proračuna od 114,9 i rashodna strana proračuna u ukupnom iznosu od 122,4 milijarde kuna, deficit državnog proračuna koji planiramo za ovu godinu je 7,5 milijardi kuna što je u prijevodu uz projicirani bruto domaći proizvod 2,2%. Ja bih samo ponovio da je ovo najniže planirani deficit praktički od predkrizne 2008. godine. Ako tome dodamo je li pred vama u klupama i za današnju raspravu naravno i financijski planovi 6 izvanproračunskih fondova koji prema nacionalnoj metodologiji i metodologiji odnosno koja je sukladna Zakonu o proračunu uzimamo u obuhvat opće države. Kada uzmemo i njih a isto tako i jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave tzv. lokalnu državu mi dolazimo na ukupni deficit opće države od 9,2 milijarde kuna što je 2,7% BDP-a. I još jedan sljedeći element, ja mislim da to i za ovom govornicom mogu reći, dakle sigurno ćemo nastojati već za idući proračun ovu našu nacionalnu metodologiju čim više približiti europskoj metodologiji ESA-i 2010. koja od nas traži uključivanje i nekih drugih institucija i entiteta u obuhvat opće države. Međutim, kada primijenimo i tu metodologiju mi smo za ovu godinu i dalje unutar tih čuvenih mastriških 3% BDP-a. I mislim da je to između ostalih stvari jedna jaka poruka ovogodišnjeg proračuna da ovim proračunom mi želimo dati jaki doprinos kroz fiskalnu konsolidaciju, svođenje deficita na razine ispod 3% za ovu godinu. Ne samo stabilizaciji a uz aktivaciju državne imovine i smanjenju udjela javnog duga u BDP-u nego također želimo učiniti dodatni iskorak kako bismo iz perspektive EU i Europske komisije napravili iskorak prema izlasku iz procedure prekomjernog deficita, kako bismo izašli iz skupine zemalja koje su okarakterizirane sa najvećim makro ekonomskih neravnotežama, a iz perspektive ja bih rekao i domaće i međunarodne javnosti i poslali jasnu poruku da ova fiskalna konsolidacija koju planiramo učiniti je za stabiliziranje javnih financija, poboljšanje prije svega ja bih rekao prvo stabiliziranje, a potom i poboljšanje kreditnog rejtinga, a u konačnici otvaranje mogućnosti poslovnom sektoru, poduzetništvu i hrvatskim građanima i društvu u cjelini naravno na ono što zaslužuju a to je rast investicija ukupne aktivnosti zaposlenosti. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepa. Na izlaganje predsjednika Vlade, gospodina Oreškovića imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Davora Bernardića. Izvolite.
Poštovani premijeru, rekli ste da ovaj proračun nudi viziju, smjer i tempo. Ono što nismo mogli iščitati u proračunu je niti vizija, niti smjer, niti tempo. Niti ste rekli, niti se to može iščitati. Spomenuli ste gdje bi trebalo bolje upravljati, ali niste rekli ni kako. Spominjali ste zdravstvenu skrb, javnu upravu, povećanje investicijske klime, dakle sve one stare priče koje slušamo cijelo vrijeme. Ali nije se vidio niti jedan konkretan projekt kako to mislite realizirati. Ja ću vas podsjetiti da su dva mjeseca prošla od formiranja Vlade. Do sada nismo vidjeli niti jedan program pojedinog ministarstva. Nismo vidjeli niti jedno trasiranje budućnosti u pojedinom resoru hrvatskog društva. Dakle, niti smo vidjeli nikakav plan, niti se to može iščitati iz ovog proračuna. Ali ono što smo vidjeli, vidjeli smo da se pokušava staviti pod kontrolu policija, vidjeli smo da se pokušava staviti pod kontrolu tajne službe, vidjeli smo da se pod kontrolu pokušava staviti i HRT. Dakle, mediji i represivni aparat. Ono što nismo vidjeli, nismo vidjeli reforme niti jednim jedinim slovom. Dakle, vidjeli smo samo smjene i ono što hrvatsku javnost apsolutno brine je kako ćete provesti reforme kad su se one negdje putem izgubile. Prema tome, analize nikakve nema. Ja bih volio da ste u ovom proračunu barem ponudili neke projekte koji će trasirati ove reforme o kojima ste govorili. No, međutim oni su izostali. I na kraju ću reći ovo što je kolega Marić zapravo rekao da je ponosan na proračun. Dakle, sad je početak. Vi ste dva mjeseca od formiranja. Možete biti ponosni, ali ne valja biti ponosan odmah na početku. Ponosni možete biti na rezultate. I ne vjerujem da ste ponosni na snižavanje kreditnog rejtinga zemlje. Prema tome, ja bih vas molio i cijelu hrvatsku javnost bi to zanimalo, da ponudite viziju, smjer i tempo koja je u ovom proračunu i u ovom planiranju na žalost izostala.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade. Izvolite.
Evo ukratko. Mislim da je svima jasno prije nego što sam preuzeo ovu časnu poziciju kao premijer, da smo odmah u početku imao se priliku naći sa investitorom tako da čujem što su najveći izazovi koji su ispred nas. Ja mislim i to smo svi već čuli i to samo ove agencije su potvrdili. Tu je dug, rast, deficit. Jer gledamo koji su naši glavni prioriteti, to su te. Kad kažete da nemamo reforme, bilo je evo prije dva tjedna potpredsjednik Europske komisije u Hrvatskoj, je vrlo jasno s nama komunicirao i to ova Vlada dobro zna bivša koji su bili prioriteti i šta smo ili nismo ispunili. Ova Vlada se u roku mjesec i pol pružila proračun i pružila konkretne reforme koje smo predali mogu reći Europskoj komisiji koji su nam dali podršku. Tako da ja mislim da je tu vrlo jasno, ako ne bi trebalo biti jasno svima da u kratki rok smo ispješili mogućnosti da imamo korektne te mjere. I mislim Europska komisija koja već dugo možda čeka za nekakve konkretne rezultate su dobili od nas nekakve konkretne reforme koje su nam dali i podršku. Tako da jer mislim da to je jedna samo indikator, da ovo što ova Vlada je pružila i u kojem smjeru mi idemo da Europska komisija to vidi. I ja sam uvjeren da će i građani vidjeti isto ovo su konkretni, dobri ciljevi i da kroz ove ciljeve ćemo pojačati naš rejting i da samo imamo jedan neki mali indikator da podignemo rejting. To vam može značiti, onda će biti, kamate ćemo plaćati zarez pet posto manje. Zarez pet posto da uštedimo je 1,5 milijardi kuna. Sa 1,5 milijardi kuna uštede u kamate mislim da možemo puno više raditi i uložiti i u druge programe za Republiku Hrvatsku. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, ministri, kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici pozvali ste nas da prihvatimo proračun Vlade. Nekoliko puta to ne možemo. Naime, proračun Vlade ne postoji, postoji hrvatski državni proračun. To također teško možemo prihvatiti, ali čisto radi metodologije na to upozoravam. Dakle, nema proračuna hrvatske Vlade, nikad ga nije ni bilo. Postoji stavka za hrvatsku Vladu. Da, pao nam je kreditni rejting. I sad bih ja trebao likovati zbog toga. Kad smo mi formirali Vladu nama je u početku kreditni rejting koji nikada nije bio bog zna šta i koji smo naslijedili kako smo naslijedili nije padao. Ali ako ćemo biti odgovorni razgovarat ćemo o drugim stvarima. Dakle, niti ćemo se mi naslađivati time što je Hrvatskoj pao kreditni rejting, jer do stava kreditnih agencija već 7 godina nitko ozbiljan previše ne drži. To je ono što vam ja mogu reći kao svoj stav i kao utjehu. Jer da je tako onda bi, onda kamatne stope ne bi padale kao što padaju na državni dug, pa i Hrvatskoj. Tako da se danas zadužujemo znatno, znatno jeftinije ili manje skupo nego prije 4 godine ili 5 godina i sve druge države. Kad smo mi preuzeli vlast Italija je imala deset godišnje obveznice kamatu je morala plaćati 11%. Sad plaća ne znam 0,5%. Hrvatska 3%. To je i dalje puno, odnosno puno više od našeg rasta. Neka je 0,1% skuplje zaduživanje Hrvatske države za financiranje dospjelih kamata veće potrošnje, to dugoročno nije održivo. To treba reći, bio u opoziciji ili na vlasti. Stalno spominjemo Europsku komisiju. Ajmo se i od toga malo relaksirati. Mi smo s Europskom komisijom pregovarali, nismo ih nikad gledali u oči i lagali ali smo radili na kraju priče po svom. I da nismo tako radili, da nismo čuvali određene socijalne kategorije i da nismo udarali na agregatnu potražnju smanjivanjem plaća, mirovina i svega što su tražili od nas onda rasta zadnjih 5 kvartala ne bi bilo. I vi ne biste mogli ovako optimistično govoriti o stvarima koje nam sada ovdje stavljate na stol. Ja uopće osobno niti emotivno ne doživljavam to što niste nijednom riječju spomenuli ono što vam je ostavila prethodna Vlada, a to je red, to je pet kvartala rasta, pet a vi nadogradite plus, 5+. To zvuči poznato. Dakle, imate šansu na 6+ i dalje. I to je zdrav rast, on je baziran na izvozu, na rastu industrijske proizvodnje, na rastu prihoda od usluga koje su izvozno orijentirane a to je turizam, na investicije u turizmu preko HBOR-a. Prošle godine je 25, 26 novih hotela otvoreno na Jadranu. To je novac, to su skupa mjesta na kojima se više zarađuje. U redu, nisu neke velike plaće ali se i više plaća isplaćuju. To je dobra priča. Europsku komisiju treba slušati i s njom surađivati ali se ne njome pokrivati i služiti kao izgovorom. Imat ćete težak posao. Ja ću vam reći što mislim u ovom kratkom vremenu i onome što ste radili ili što niste radili zadnjih 40 ili 50 dana međutim Vladi treba priznati i ovoj i svakoj budućoj da se nalazi u teškoj situaciji i da ustvari ima velikih problema kreirati novu potražnju, agregatnu potražnju jer za to nema instrumente. U principu postoje dva instrumenta za kreiranje potražnje. To je primarna emisija, dakle tiskanje novca što već prema washingtonskom konsenzusu i drugim dogmama neoliberalne ekonomije nitko ne smije raditi. Naravno, jedno je kad si u Eurozoni pa kad ti Frankfurt diktira što smiješ a drugo je kad imaš svoju nacionalnu valutu kao Britanci, rezervnu valutu kao američki dolar ili ovi u EU koji još uvijek nisu ušli u euro, i oni ponešto mogu. Mi ne možemo u tom pogledu ništa. Tiskanje novca je danas nešto što zvuči kao kletva, to nitko ne radi i taj instrument nemate. Drugo je kreditna ekspanzija koja se također može poticati od strane države. Ni to ne možemo. Dakle, što je ostalo? Što je jedini izvor de facto primarne emisije? Europski fondovi. Milijarda ili koliko godišnje? I o tom novcu mi vitalno ovisimo i na njegovoj stopostotnoj iskoristivosti a ja ću reći to je nerealno ambiciozno, a vi me razuvjerite i želim vam sve najbolje, na tome vi bazirate projekcije ovog proračuna. Neka mi bude dopušteno da kažem da to nije realno. Mi smo u tom poslu bili natprosječno uspješni a mjerimo se s konkurencijom i kolegama iz Europe u sličnom i istom vremenskom razdoblju, međutim tu postoje realne granice. Pelješki most će se vjerojatno početi graditi, a nadam se i pruga Rijeka-Zagreb za koju ne vidimo u proračunu da su predviđena sredstva za nacionalnu komponentu. Tražili smo, nismo našli. Razuvjerite me. Dakle, izazivam vas retorički da mi dokažete suprotno i rado bih da mi dokažete suprotno kao što bih rado da mi dokažete gdje su novci za otočke linije za Agenciju za obalnu i linijsku plovidbu. Tu isto fali 40, 50 milijuna kuna. Odakle će se to plaćati? Govorimo o iseljavanju mladih Hrvata, radi svakog nas boli i srce i želudac međutim nema ih 100 tisuća i prema mišljenu te Europske komisije koju ste ovdje nekoliko puta spomenuli kao kongregaciju za nauku vjere to je 15 do 20 tisuća prema analizi tržišta radne snage. Ja bih volio da nije ni to. Ljudi putuju, usavršavaju se, zarađuju, vraćaju se i vjerujem da će se vraćati i doprinositi svom zavičaju i Hrvatskoj. Međutim, poštovani članovi Vlade, poštovani predsjedniče Vlade vi ste u ovih 40, 50 ili 60 dana nažalost u najvećoj mjeri iskoristili za međusobne nesuglasice. Vlada još nije kadrovski ekipirana, ona nije potpuna i dajte konačno počnite nešto raditi. Dakle, ja vam ne mogu držati figu u džepu i željeti vam sve najgore. Naslijedili ste dobro stanje, naslijedili ste jedan zamah, naslijedili ste 5 kvartala gospodarskog rasta koji nije baziran na bjesomučnom zaduživanju, naslijedili ste primarni deficit. Sada ću nešto i pročitati, dakle zašto ste odustali od reformi? Vi kažete da nudite reforme. Ja ne vidim nijednu. Razuvjerite nas. I u ovoj raspravi ćemo vam na sve to skupa uporno skretati pozornost. Sjetite se onih 200 stranica teksta usklađenim reformama tijekom pregovora o sastavljanju Hrvatske vlade. Gdje je to? Gdje su te velike stvari? Hoće li doći do korektivnih mjera? Mislim da neće. Neće, zato što su naprosto makroekonomski pokazatelji i fiskalni pokazatelji bolji. To ste dobili na stolu. Mi ćemo se lagano micati sa tog radara. Ove brojke koje ste govorili i koje je isticao ministar financija su u principu točne ali ste propustili reći da oni proizlaze iz izvršenja Proračuna 2015., to vam je ostavljeno. To je dobro čuvana imovina i dobro čuvana reputacija. A reputacija Hrvatske, naše domovine od 4 milijuna i 500 tisuća ljudi 56 tisuća kvadratnih kilometara kopna je jedna od najvrjednijih stvari koje imamo. Ako je krenemo kompromitirati sa raznoraznim desničarskim ispadima ostat ćemo bez dobro glasa. A reći ću vam što je moj dojam zašto je Hrvatskoj pao kreditni rejting i zašto to nije toliko bitno kao što sam rekao na početku, ali zašto se to ipak dogodilo. Ne radi mjera koje je Vlada poduzela ili nije jer nije poduzela ništa nego radi političkog dojma, radi reputacije. Čuvajte tu reputaciju, ona za vrijeme naše Vlade nije bila loša. Ne mogu reći da je bila sjajna ali nije bila loša. Nemojmo se kompromitirati. Znate na što mislim pa mi recite da nisam u pravu. Dakle, manje koreografije, oko nekih stvari se nećemo nikada složiti kad je ideologija u pitanju, naprosto se nećemo složiti jer smo prestari i dvije generacije su prošle. Ajmo se složiti oko toga šta je za Hrvatsku štetno, šta je poslovno štetno, šta je štetno za naš kreditni rejting i zašto nam netko o čijim financijama i boljem kreditnom rejtingu još uvijek ovisimo to zamjera i zašto nam može napraviti štetu. Nema nas 100 milijuna. Vodimo računa o dobrom ugledu i o dobroj reputaciji Hrvatske. Dakle povoljna okolnost, ponoviti ću još jednom je činjenica da je naša Vlada, neću je nazvati svojom ostvarila u 2015. pomak i u gospodarskom rastu i u konsolidaciji javnih financija. Iskoristite to i ne morate to ponavljam, jer to ne doživljavam ni osobno ni emotivno nama stavljati u bilancu. Pet kvartala rasta, industrije, turizma, izvoza roba i usluga, 1,6%-tni rast BDP-a u 2015. Ovo sve što ste vi rekli se nije desilo po Duhu svetom, nije se desilo sua sponte, to je rezultat interakcije nekog rada, nekakvih politika, nekakve svjesne djelatnosti jednog kruga ljudi. To je dovelo do rasta proračunskih prihoda izvan prvotnih očekivanja uz ozbiljnu kontrolu rashoda. A prema zadnjim podacima o izvršenju proračuna a to je 2015. sveli smo deficit centralne države centralne države na 8,8 milijardi kuna ili 2,6%. I zato nema ozbiljne opasnosti ako budete imalo ozbiljni i odgovorni od korektivnih mjera Europske komisije i nemojmo Hrvate i naše građane tim plašiti. Ako samo malo budemo radili toga neće biti. Dakle ispod 3% i nikad manje od početka krize i od onog stampeda agregatnog pada gospodarstva od 12% što je rekao ministar financija od 2008. do prije godinu dana od čega se nažalost lavovski dio dogodio prije nego što smo mi došli na vlast. Dakle u 2008. i 2009. godini, odnosno 2009. i 2010. Podsjećam da su nam prognozirali deficit na razini tzv. opće države od 5,6%. Ništa od toga. Kada se konačno svedu bilance deficit ne bi trebao biti veći od 3,5% BDP-a u 2015. a primarni suficit nakon što se odbiju izdaci za kamate dakle +2 milijarde kuna. To je taj mali pomak, ako se dobro radi može biti i velik koji smo ostavili novoj Vladi u nasljeđe. I još jednom, to je glavni razlog zašto o korektivnim mjerama, u ovom trenutku ne treba na ovaj način govoriti. Plašimo ljude, tjeramo investitore. Nemojte to raditi. I sada kada usporedite prijedlog proračuna za 2016. koji smo vidjeli, dakle proračun državni ne proračun hrvatske Vlade sa izvršenjem za 2015. vidjeti ćete da nema nikakve daljnje fiskalne konsolidacije, da nema nikakvog značajnog iskoraka, idemo razgovarati, demantirajte me i da će to biti kamen spoticanja, političkog spoticanja mjesecima koji su ispred nas. Od svih najavljivanih reformi ostalo je tek nekoliko mjera koje se prelamaju preko leđa najpotrebitijih, neću reći najsiromašnijih, malog čovjeka. Mali čovjek nije sirotan, mali čovjek je svatko tko je u životu, a svatko jest stao pred neku veliku instituciju, bila to banka ili bila to najveća institucija, država, ona je veća od svakoga. Smanjuju se potpore za prijevoz učenika srednjih škola za 100 milijuna kuna, ako sam u krivu i ako ste to korigirali svaka čast, ako ste to korigirali. Međutim, sama činjenica da ste o tome razmišljali i da ste to stavili u prvi nacrt koji je izašao u javnost govori o neusklađenosti. Pa to ne smijemo dirati, pa to je razlika između školovanja i neškolovanja za tisuće hrvatskih obitelji u sjevernoj Hrvatskoj a da ne govorim u Slavoniji i Dalmaciji koji moraju putovati od Babine grede do Županje 15km, ako imaš dvoje djece to je financijski trošak koji znači za mnoge prekid školovanja. Kako je uopće došlo do toga da se takva mjera predloži? Tko god ju je uspio korigirati i vratiti u korito, napravio je dobru stvar. Sredstva za sektor obrazovanja su smanjena za više od 15 milijuna kuna. Podsjetiti ću da ste još samo prije 2 mjeseca napisali, citiram: "Naš je cilj da se izdvajanja za obrazovanje i znanost svake godine povećavaju za 0,4% BDP-a kako bismo se približili europskom prosjeku.". Nismo se približili nažalost europskom prosjeku, ništa od toga. Sredstva za nacionalnu komponentu za prugu Rijeka-Zagreb, gdje je to? Recite mi, možda ne vidim pa krivo govorim. Dječji doplatak je smanjen za 60-ak milijuna kuna itd., itd.. Neću se više ovako okomljivati na pojedinačne brojke, mislim da je moja poruka jasna, ako vam je prihvatljiva a vjerojatno politički nije prihvatljiva idemo o tome razgovarati. Smanjili ste sredstva namijenjena za obnovu i stambeno zbrinjavanje povratnika. Slično je i sa potporama djelovanju manjinskih zajednica u Hrvatskoj. Dakle ne želim vjerovati da je to rezanje sredstava povezano sa pitanjem jesu li predstavnici i koji su predstavnici podržali Vladu ili nisu, to nije dobro. I da ne nabrajam više. U raspravi koja slijedi čuti ćete sve ono što vam u ovom trenutku objektivno zamjeramo. I ne mogu se oteti dojmu da se radi o proračunu koji je napravljen na brzinu bez puno promišljanja a neki od primjera koje sam naveo govore u prilog tome i koji u konačnici idu na štetu najranjivijih skupina u društvu. Izbjegavali smo plitku demagogiju, proforme govorništva dok smo bili na vlasti, borili smo se sa Europskom komisijom, nismo zdravo za gotovo prihvaćali svaki njihov genijalan prijedlog. Jer gledajte o nekim stvarima moramo početi otvoreno govoriti i lagano ih bilancirati nakon 3 godine u Europskoj uniji. Europska unija i njezinu politiku prema članicama vode birokrati. 4 godine sam radio ne samo sjedio u Europskom vijeću i znam jako dobro kako to izgleda. Dakle sve ono što je za nas dobro nije osmislila Angela Merkel nego jedan lanac dobro plaćenih i dobro tetošenih birokrata koji znaju i misle da znaju šta je najbolje za Hrvatsku. Ja ne kažem da oni žele Hrvatskoj loše ali mi smo ti koji znamo što je najbolje za Hrvatsku. I da smo slušali njih i da smo ih bespogovorno kopirali ovih 5 kvartala rasta si zaboravite. Od toga ništa [[Upadica PREDSJEDNIK: Vrijeme.]] Dakle naše mjere koje smo mogli. Koliko imam minuta 10 ili 15? … [[Upadica se ne čuje]]
Isteklo vam je vrijeme./… 10, znači nemam pravo više govoriti? Ne [[Upadica Milanović: Ispričavam se. Hvala to je sve.]] Hvala lijepa. Prije nego što pređemo na replika kojih ima više dozvolite mi da pozdravim izaslanstvo Zastupničkog doma češkog Parlamenta, Odbora za mandate i imunitet Parlamenta Češke Republike koji je u posjeti Hrvatskom saboru gore na galeriji. [[Pljesak.]] I sad bismo prešli na replike, ima ih više. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Milanoviću, evo drago mi je da vas vidim u Saboru i drago mi je što vas boli srce za nerazvijene krajeve i otoke. Međutim, žao mi je pošto smo iz istoga kraja što je novim Zakonom o regionalnom razvoju koji je donesen 2014. godine ukinuta sredstva Dalmatinskoj zagori, Gorskom kotaru, Lici gdje se najviše iseljavaju ljudi. Međutim, vi na te krajeve očito tada niste dobronamjerno gledali. Niste vi samo krivci. I oni koji su prije radili indeksaciju. Na te krajeve i zbog toga trebaju kriteriji, na te krajeve treba kriteriji kako za udžbenike, tako i za školski prijevoz jer nije centar svijeta ta vaša. Novi zakon koji ste donijeli 2014. u biti je poruka da svi moramo doći živjeti u Zagreb gdje su besplatni udžbenici, prijevoz u Split, a te krajeve treba iseliti. Nadam se da će ova Vlada imati socijalnu komponentu prema tim krajevima koji su bili ljudski izvor najprije ljudskih resursa. Sada je to područje spaljena zemlja. Nekada je bilo ne samo ljudi, nego poljoprivreda razvijena tako da za vrijeme bivše Vlade je bilo oko 20000 proizvođača mlijeka a danas imamo 4000 proizvođača mlijeka. Da danas imamo 100 milijardi kuna zaduženiju državu i zato se nadam da ćemo mijenjati zakone i donositi reforme, a da je ovaj proračun donesen u 37 radnih dana i da ćemo biti svi zajedno i složni sve što smo potpisali u pregovorima i da ćemo provesti reforme koje narod očekuje u zajedništvo kao što smo stvorili ovu državu u zajedništvu. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Bilavera. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednici Vlade, poštovani ministri. Sve vas skupa pozdravljam. Gospodine Milanoviću vi i dalje očito nosite nekakve ružičaste naočale jer vidite situaciju koju nitko drugi u ovoj državi ne vidi. Spomenuli ste nekakav rast, spomenuli ste zapošljavanje, rast rejtinga, ulaganja, iseljavanja. Pa moram vam reći da ste vi zadnji koji trebate govoriti o reputaciji, jer o reputaciji vaše Vlade svi sve znaju. O reputaciji Hrvatske u koju nas je dovela vaša Vlada dovoljno govori podatak da ste doveli rejting Republike Hrvatske na razinu smeća. Podsjetit ću vas da ste zadužili Hrvatsku u tri godine za 100 milijardi kuna koje će vraćati i mi ali na žalost i naša djeca. Isto tako, spomenuli ste iseljavanje mladih. Pa kao bivšeg premijera vas podsjećam da biste trebali govoriti o točnim podacima, a točni podaci su ti da je u tri godine Hrvatsku napustilo preko 100 tisuća mladih osoba, a od toga samo 93000 mladih u Republiku Njemačku. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Evo vidite kako ne možete odoljeti. Vi govorite kao da ste završili političku školu u Kumrovcu. To je upravo ta, dakle retorika, ta metodologija, ta sintaksa, to je to. Dajte se više toga, dajte radite malo s mladima. To je kumrovečki govor. Idemo razgovarati normalno. Dakle, nisam spominjao zapošljavanje, o tome čak nije bilo ni jedne jedine riječi. Pročitajte fonogram. Ali ni jedne riječi o zapošljavanju. Dakle, koncentrirate se i niste u stanju držat pozornost tri minute. Da ste bar išli u kumrovečku školu, ja nisam.
Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Domagoja Miloševića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, gospodine Milanović. Pa mučno je bilo slušati o pet kvartala gospodarskog rasta. Nas su po tri godine gospodarskog pada. Dakle, preuzeli ste zemlju 2012. nakon izlaska iz recesije i nemojte u odgovoru slučajno se, nemojte se pozivati na ono što je cijela Europa trpila 2009. i 2010. godine dok ste vi imali odgovornost, vi koji se smijete najžešće 2012., trinaeste i četrnaeste posebno cijela Europa je rasla osim Hrvatske. Ali moja replika se tiče zapravo vaše izjave da se apsolutno da ne držite do rejtinga agencija. Da ne držite do rejting agencija to znamo, držite isključivo do PR agencija i to onih stranih. Ali zbog vaših poteza, dakle zbog sto milijardi kuna gotovo sto milijardi kuna novog duga od četiri godine što mislim da je europski rekord. Danas smo na samom dnu zato što vi ne držite do rejting agencija danas Hrvati plaćaju najveće kamate osim Grka u Europi. Dakle, višestruko veće kamate od Čeha, Slovaka, Mađara, Poljaka zato što vi gospodine Milanoviću ne držite do rejting agencije. A tko ste to vi molim vas da ne držite do rejting agencija svjetskih? Pa vas lijepo molim da odgovorite, jer danas zbog vaših postupaka, zbog toga što niste poduzimali, zbog toga što niste činili reforme četiri godine dok ste bili odgovorni za ovu državu trpimo svi zajedno.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milanović.
Dobro kako vas je ocijenila ta rejting agencija? Kako je ocijenila Vladu koja mjesec dana tek radi? I po čemu je za to kriv itko drugi osim te Vlade. Ali ja vas opet molim, dakle nemojte to fetišizirati. Ja sam ovdje prije pola i više godina rekao da se HDZ-ovci ponašaju kao agenti stranih banaka, jer vas je trebalo tjerati vas osobno da podržite Zakon o švicarskom franku. Jel' vas sad bar malo stid zbog toga? Jel' vas bar malo stid zbog toga što vas se ovdje trebalo doslovno, dakle trebalo vam je utjerivati pravdu da podržite taj zakon i banke neće od toga lako odustati. Nije to gotovo. Koristiti će ona svoja pravna sredstva, dakle nikad ti neće biti na gubitku. Vas je to jutro ovdje u rujnu 2015. godine trebalo doslovno muštrati da dignete ruku za taj zakon, da pokažete solidarnost sa hrvatskim obiteljima koje su zgnječene dugoročnim dugom u kojem banke uvijek profitiraju i vi sad držite predavanje o rejting agencijama. Ok. Dakle Hrvatska se danas kao i 2011. godine zadužuje skuplje nego Češka. Češka je imala 3% kamatu na 10-godišnje obveznice 2012. godine. I to je realnost. To smo zatekli. Danas imaju 1% i rast od 2%. I bolji su od nas. Tu su kolege iz Češke. Međutim, nemojte fetišizirati rejting agencije jer ćete isprovocirati neka pitanja, dileme i upitnike. Za koga vi radite? Kakve rejting agencije? Pa da se rejting agencije pitaju svjetsko gospodarstvo bi odavno implodiralo i nitko se ne bi mogao zaduživati. Gledajmo sebe, slušajmo Europsku komisiju i radimo po svom. To je bila moja poruka, a vi meni pričate što je bilo 2011. godine, što je bilo 2010. godine. Kog boli više uho za to? Dakle, ovo mislim najozbiljnije, rejting agencije poslušati što misle ali njihovo mišljenje i njihova reputacija je kompromitirana onog trena kad se raspao Lehman Brothers. Onog trena, sve su krivo prognozirali. Žive od ljudi kao što ste vi. Nemojte biti njihov glasnogovornik. Vi ste zastupnik u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Margarete Mađerić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Milanović o vašem rejtingu i ono što misle o vašoj Vladi i o svemu što ste učinili za Hrvatsku državu za našu domovinu rekli su sve birači, rekli su dosta, rekli su da ne žele više SDP-ovu Vladu koja nas je dovela na rub propasti. Ono što ja vas pitam gospodine Milanoviću pa zar vama nije neugodno kada prolazite Zagrebom, Hrvatskom kad svaka treća osoba u Hrvatskoj živi na rubu siromaštva zahvaljujući upravo tim sjajnim rezultatima vaše Vlade? Ali mislim da je nepotrebno komentirati sve neistine koje ste izrekli u svome govoru upravo zbog toga što su birači rekli što misle o vama kao predsjedniku Hrvatske vlade ali ispravit ću vaše dvije neistine. Vezano je za dječji doplatak. Nažalost da, sredstva su manja. A znate li zašto? Možda da ste pogledali proračun i upoznali se s njim možda biste znali odgovor na to pitanje. Zbog toga što u posljednje četiri godine, a posebice u prošloj godini otkad se mjere statistike novorođene djece u Hrvatskoj najmanji je broj rođene djece. doživjeli smo demografsko dno zahvaljujući vašoj Vladi. A sa druge strane preko 100 tisuća ljudi iselilo se iz Hrvatske, mahom mladih cijelih obitelji. Dakle, ta migracija je drugačija nego što je bila prije 50 godina kada je odlazio jedan član obitelji. A vezano za prijevoz učenika Vlada je amandmanom osigurala prijevoz učenika do kraja ove školske godine i u tom dijelu ste govorili neistinu. Zbog toga smatram da je trebalo ispraviti ono što ste rekli ovdje sa saborske govornice. Molim vas govorite činjenice i argumente nemojte obmanjivati hrvatsku javnost.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Zoran Milanović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da sam pobjegao ne', mada ovakve stvari slušati nema smisla. Vi ste uzbuđeni, hiperventilirate, niste pročitali proračun. Dakle, 100 milijuna kuna je manje za socijalu i vi govorite o siromašnim ljudima u Zagrebu. Pa dajte molim vas! Dakle, pod pritiskom javnosti je ostavljena stavka o sufinanciranju učeničkog prijevoza. Zato što je netko to pisao ne znam s čim, taj proračun. I onda je to ispalo i ljudi su na to reagirali. Vjerojatno vas je pritisnuo, Ratko Čačić jel' tu? Ili netko drugi. Mislim jer on je bio jedan od gradonačelnika zajedno s nama drugima te ideje. I sada mislim pa ja sam bio pristojan za ovom govornicom. Vi sa maksimalnim uzbuđenjem mi držite lekciju. Niste u pravu. Dakle, smanjen je proračun, ta stavka je smanjena, 100 milijuna kuna manje. I vi kažete da je to zato što se manje malih Hrvata rodilo. Prvo, taj podatak je upitan. Drugo, nije izašlo 100 tisuća ljudi iz Hrvatske. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Taj podatak je upitan. Drugo, jednako je upitan … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Molim vas, molim vas ajmo malo se utišati. Dozvolimo zastupniku da kaže svoje.
Drugo, vi kao da se naslađujete, dakle u jednom trenutku vam je Europska komisija vrhovni autoritet, kongregacija za nauk vjere i istine. Sve što kaže komisija to je tako. Evo predsjednik Vlade sluša potpredsjednika Europske komisije, mog kolegu pa čak i više od kolege, Dombrovskisa kao da je papa. S druge strane brojke koje Europska komisija iznosi u procjeni iseljavanja iz Hrvatske vi prezirete. A te brojke su neusporedivo manje od onoga što vi govorite. Ej, 15 tisuća ljudi pa ajmo biti zadovoljni s time. Pa nitko ne može zaustaviti, ni vi ne možete zaustaviti nekoga da se danas spakira i ode u Irsku ili Veliku Britaniju. To je nemoguće. Ne mogu natjerati, niti vi možete natjerati obitelji da imaju više djece. Nema politike u ime obitelji, prste dalje od moje obitelji. Kada je počnem vama govoriti što da vi radite u svojoj obitelji recite mi prste dalje od moje obitelji. Država u obitelj ulazi samo po strogim zakonskim pretpostavkama. To je privatna stvar, to je intima ljudi Božji. Mislim, dajte, idemo se složiti oko toga.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Milanović ja bih tri stvari replicirao koje ste vi u svom uvodnom izlaganju rekli. Prva se odnosi na vaš navod da za vrijeme Vlade koju ste vi vodili Hrvatskoj nije smanjen kreditni rejting. Ja bih vas podsjetio da je za vrijeme vašeg mandata u 2 navrata smanjen Hrvatskoj kreditni rejting, prvi puta 2012. godine a drugi puta 2014. godine. Druga stvar odnosi se na vašu izjavu kako je vaša Vlada bila učinkovita u povlačenju sredstava iz europskih fondova. Mi smo prije par dana, prije 10 dana raspravili, imali smo ovdje u Saboru Izvješće o povlačenju sredstava iz europskih fondova i utvrdili smo sljedeće da do 2023. Hrvatska ima pravo povući 10,7 milijardi a da je povučeno svega 300 milijuna eura u protekle 2 godine. A što se tiče predpristupnih fondova, mislim da se slažete da je vaša Vlada doživjela blamažu sa projektom željezničke pruge Dugo Selo-Križevci gdje ćemo vrlo vjerovatno ostati bez 160 milijuna eura koliko je bilo predviđeno za projekt izgradnje pruge Dugo Selo-Križevci. I treća stvar, meni je drago da se vi brinete o hrvatskim otocima kada govorite da se Agenciji za javni linijski i obalni pomorski promet smanjilo 39,7 milijuna kuna što je točno ako taj podatak uspoređujete sa planom proračuna za 2015. godinu. Ali kada pogledate izvršenje za prošlu godinu na pozicijama te iste agencije onda ćete vidjeti da je to ustvari povećanje, zbog čega to je potpuno logično, radi se o značajnom smanjenju cijene goriva u prošloj godini što je onda doprinijelo činjeni da je po toj cijeni goriva ako je činio kod 30% troškova brodara da je potpuno jasno kako bi takav isti iznos koji je planiran za prošlu godinu u ovoj godini bio veliki iznos koji bi se pretplatio svim hrvatskim brodarima. Prema tome, drago mi je da brinete o hrvatskim otocima. Ali kada već i spominjemo hrvatske otoke, ja bih vas podsjetio da je za vaše vrijeme, za vrijeme vaše Vlade hrvatskim otocima smanjeno gotovo dvostruko sredstava na poziciji kapitalnih projekata koji su podrazumijevali izgradnju važnih objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Zoran Milanović.
Vidim da ste se pripremili, imate po točkama odgovor, međutim opet niste slušali. Dakle nisam spominjao rejting, spominjao sam reputaciju države a to je jedna malo manje opipljiva kategorija. Pa o tome možemo razgovarati. Dakle rejting, nisam spominjao. Dakle ispravljate nešto što uopće nisam rekao, razlikujete rejting od reputacije. Pa normalno nam je rejting padao. Što se tiče debakla za željezničku prugu, znate gospodine Bačiću za razliku od vas koji ste dobivali na poklon skupe švicarske satove od direktora hrvatske, … … [[Upadica se ne čuje.]] vi i Kalmeta od poduzeća ACI klub, dakle ACI i koji ste ih onda poklanjali kumovima i rođacima na Korčuli i to ste priznali ovdje, mi provodimo javne nabave, razumijete. I kada javna nabava ne uspije mora se ponoviti. To je to, nije se kralo. Što se tiče europskih fondova uopće je nemoguće uspoređivati, uopće je nemoguće uspoređivati rezultate, dakle vaše prethodne Vlade i onoga što smo radili moji suradnici i ja. A mene živo zanima zašto je predsjednik Vlade kao, kako se to zove chief integration officer, ili integration officer,to je naime pozicija koja je navedena zadržao zamjenika ministra za Europske fondove. Dakle iz neuspješne Vlade koja je loše radila. Zašto? Dakle ključna osoba koja je bila suradnik ministra Grčića i onda mene, za realizaciju europskih fondova, najneuspješnije Vlade koja je sve prorajtala je angažirana od strane premijera da mu vodi taj projekt. Pa dajte se malo koordinirajte, imate samo 2 minute slušati šta govorim i niste se u stanju sabrati i poklopiti me. Imate me priliku poklopiti, sve ste krivo rekli. A ovo je najveća greška, dakle ovo je najveća zabluda. Osoba koja je jedna od najodgovornijih za neuspjeh o kojem vi govorite, navodni neuspjeh je dobila najveću poziciju u vašoj Vladi. Pa zašto? Dajte smijenite. Pa dajte smijenite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Branko Bačić digao je povredu Poslovnika. Slušam u čemu je i koji članak je povrijeđen?
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 238. hrvatskog Poslovnika. Dakle gospodin Milanović kada nema argumenata za odgovoriti ono što sam mu replicirao onda poseže za vrijeđanjem zastupnika. Kada već se, poteže ovakve riječi, ja bih ga podsjetio da nam objasni na koji način je on mogao dobiti kredit od Erste banke kada za taj kredit nije ispunjavao uvjete. I do dana danas hrvatskoj javnosti nije objasnio po kojim je to kriterijima i koji su to bili, zbog čega je on dobio kredit kojega ostali hrvatski građani nisu mogli dobiti a imali su isto godina kao on. Naime, on je koristio kredit koji je bio namijenjen osobama koje su bile puno mlađe od njega. Pa ga pozivam da i on objasni svima nama na koji je način do toga kredita došao.
Procjenjujem da to nije povreda članka 238. Izvolite, sada je dignu pločicu uvaženi zastupnik.
Bačić sada fakat je povrijedio Poslovnik, … … [[Upadica se ne čuje.]] 208. gospodine Šuker, 208…
Molim vas, molim vas, ovako, prvo molim da prestanemo vikati.
Prvo, meni je drago da me tretirate kao premijera, ja to više nisam. Dakle, mislim, obraćate mi se kao da sam premijer ali nisam.
Ja vas lijepo molim. Kolega Milanović, vi ćete dobiti riječ kada vam ja dam.
A odlično, može onda. … [[Govornik se ne razumije.]]
Dakle kao prvo molim da se svi umirite. Kao drugo, ne postoji članak, taj članak koji ste vi spomenuli ne govori ništa o ovome [[Upadica MILANOVIĆ: 238.]] Da, krivo ste, krivo su vam šapnuli, krivo su vam šapnuli pa ste krivo čuli ali svejedno.
No dobro, gledajte, ne morate mi dati riječ, iskoristiti ću sljedeći put priliku ako … [[Govornik se ne razumije.]]
Ja vas lijepo molim da se utišate. Ne, ne, ja vam dajem sada riječ samo sam skrenuo pozornost da ste potpuno krivi članak citirali.
Ma ne, pa nećemo zloupotrjebljavati. Dakle nećemo, ako mi ne date govoriti, neću govoriti. Neću zloupotrjebljavati Poslovnik kao zastupnik Bačić.
Ne, ne, samo izvoli.
Dakle vrlo jasno, svi znaju o čemu sam govorio, dobivali su skupocjene poklone od direktora državnih firmi. Što se tiče kredita, gospodine Bačiću, moj kredit je s kamatom od 6%. Ovdje sjede ljudi i ovdje koji su od državnih institucija u kojima su radili dobivali kredit po kamati od 2% za rješavanje stambenog pitanja. [[Pljesak]] 6% je kamata za kredit, plaćam je i plaćati ću je jer živim samo od plaće cijeli svoj radni vijek. Ćao. A sada vratite. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Hvala lijepo. Procjenjujem da i to naravno nije povreda Poslovnika. Ja vas molim, nemojmo zlorabiti instituciju povredu Poslovnika kada ona nije primjerena. Dakle, sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Poštovani premijeru, …
Kolegice i kolege, možemo li dozvoliti da kolega Glasnović kaže svoju repliku.
Možemo malo da se smirimo, jer sjedit ćemo ovdje do 3 u jutro. Hvala. Nama gospodine Milanoviću ne treba performans vaš i ničiji drugi da mi shvatimo da ono što govore strateška istraživanja su totalni otklon što je radila ova Vlada i što vi govorite. Na primjer, kakve ste vi strukturne reforme ostvarili u ovoj državi to je … [[Govornik se ne razumije.]] Imali ste 4 godine. To što govorite mi gledamo jedno, što ste ostavili ovoj Vladi koja će napraviti prave strukturalne reforme je jedno potemkinovo selo, prvenstveno pravosuđe. Tko će investirat u državi gdje neki zakoni idu kroz proceduru 23 puta, gdje nema pravne sigurnosti. Tko će tu investirati? Drugo, sve su tri kreditne agencije smanjile svjetske rejting vaše Vlade. U ovoj državi nema ni norma poslovanja, nema standarda, ne radi nam ništa. Ovo je pravna kaljuža. Po pitanju manjina. Sve su manjine vama dražije od hrvatske manjine. To je zašto Hrvatska više nema konzulata u Vankuveru, u Novom Zelandu. To je zašto 3 milijuna Hrvata su totalno odstranjeni iz ekonomskog i društvenog razvoja. Da, ali i vaša Vlada od gospodina Račana i dalje platila je srpskoj pravoslavnoj crkvi nevažećim ugovorom do sada pola milijarde kuna i više. I mi plaćamo danas srpskoj pravoslavnoj crkvi, a u samom Srbiji srpska pravoslavna dobiva samo mirovinski i zdravstveno osiguranje. Kakvog sustava u Parlamentu, u Saboru na svijetu nema kako ima ova Vlada. Po pitanju korupcije koliko je vaša Vlada otpisala poreznih dugova, na primjer od EPH na dalje. Kad govorite o monopolu u medijima nije problem Hrvatskoj ovaj novi novinari koji su izloženi autocenzuri i samocenzuri, nego iz bivšeg sustava na primjer na HTV-u. Šta bi bilo da je Marko … [[Govornik se ne razumije.]] preuzeo stanje službe nakon pada Berlinskog zida, a tamo ste stavili jednoga skojevca tamo gore koji sigurno radi za UDBA-u i druge glave [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] Ali ovako, naš problem nije gospodine Milanoviću [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] Vama je problem mentalni sklop koji je taložen u maloj Moskvi i to je naš problem.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Zoran Milanović, izvolite.
Pa dobro ovo je … [[Govornik se ne razumije.]] u onom sistemu reklo Planinc, Dolanc. Ne? S brda, s dola. Dakle, nisam ja to sve shvatio, neke stvari sam shvatio. Gledajte, oko nekih stvari se mi nikad nećemo dogovoriti. Zato sam rekao pustite malo Moskvu. Dakle, moja obitelj je u tom Drugom svjetskom ratu prošla i crvenu i crnu kolonu i zatvore i druge stvari. Dakle, pustimo to, nećemo se oko toga složiti. Svi ste proveli mladost i puno vremena u Kanadi. Čuo sam da ste bili ratni heroj, svaka vam čast oko Tomislavgrada. Međutim, u nekim stvarima se nećemo složiti. Hajmo se dogovoriti šta je štetno za Hrvatsku i na šta rejting agencije koje su vam toliko važne i prirasle srcu reagiraju. Reagiraju na politički ekstremizam. Europa možda nije sazdana na antifašizmu, ali je na pravdi, demokraciji, jednakosti, pravima manjina i na svim onim vrijednostima koje moramo ovdje čuvati, koje su u Kanadi sveto pismo. Što se tiče reformi? Znate što su strukturne reforme? To su udarci po zaposlenima u javnom sektoru i olakšavanje poslovanja. Dakle, promjena zakonodavnog okvira. Kada mi govorite o pravosuđu, pa nisam ja ni SDP kadrovirao u pravosuđu. Pa današnja struktura hrvatskog sudstva je isključivo preslika rada HDZ-a i Vladimira Šeksa ljudi ne moja! Naš utjecaj je nula. A od ulaska u EU i promjena hrvatskog Ustava 2010. manje od nule, ni jednog suca, ni jednu presudu, ništa. Dakle, potpuno smo i vi također na kraju krajeva izvan toga. Ne mogu vas optužit za loše sudske presude jer na to nemate nikakvog utjecaja kao niti na rad HNB-a koja odgovara tipovima u Frankfurtu. To je činjenica. Dakle, neću vam to nikad stavit pod nos. Međutim, je li zbrinjavanje 10, skoro 10 000 ljudi u Hrvatskim željeznicama, jednom mastodontu koji je bio na rubu da, koji je propao de facto već. Je li zbrinjavanje 10000 ljudi u četiri godine, skoro 10000 što je skoro pola radnika? Jel' to strukturna reforma? Tko je to napravio? Da niste vi? [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Dakle, zbog toga nisam dobio ni jedan glas, nego samo kaznu. To je strukturna reforma.
Hvala lijepa. Evo ga, s time smo replike iscrpili i možemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj HNS-a. Govorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade sa članicama i članovima Vlade, kolegice i kolege. Namjere s kojima su predsjednik Vlade i ministar financija došli u ovaj Sabor ovako kako su ovdje prezentirane zvuče svakako dobro i pozitivno. Međutim, tekst proračuna je takav kakav je, brojke u proračunu su takve kakve jesu i govore i tu predsjednik Vlade ima pravo zapravo po prvi puta tvorno o tome kakve su namjere i šta se zaista misli napraviti i šta se zaista može očekivati. Dakle, bez obzira na namjere koje su izražene u samom proračunu po planiranim sredstvima, po stavkama koje postoje vidi se što se može bez obzira na te namjere očekivati. Proračun ima nekoliko općih karakteristika. Jedna je da se sustavno smanjuje ulaganje sve koje se odnosi na gospodarstvo i obrazovanje. Drugo je da zasada, barem u Proračunu za 2016., nema ni traga reformi državne i javne uprave. Nešto o čemu se mnogo govorilo, možda će doći na dnevni red kasnije ali u ovom proračunu nema ni traga namjere da se reformira državna i javna uprava. Štoviše, Ministarstvo uprave je jedino kojem se proračun više nego udvostručuje. Drugim riječima, ako išta se može iz toga iščitati je gospodarstvu i obrazovanju manje, birokraciji više. Treća karakteristika je nedostatak ambicioznosti koji se u ovom proračunu vidi. Dakle, očekivanja, projekcije, ciljevi su manji nego što je postojeće stanje. Pa se tako očekuje da će industrija rasti sporije nego što raste sad. Očekuje se da će izvoz rasti sporije nego što raste sada. Očekuje se da će se nezaposlenost smanjiti za 1 promil u odnosu na ono što je bilo koncem 2015. I konačno u projekciji za 2018. planira se da će za razliku od onog što je sada uvoz rasti po većoj stopi od izvoza. Dakle, naš cilj bi trebao biti i danas izvoz raste dakle koncem 2015. izvoz raste po stopi od 9,2 a uvoz po stopi od 8,6. To ne znači naravno da više izvozimo nego što uvozimo ali da barem pokušavamo promijeniti taj odnos. Za 2018. planira se da će uvoz dakle postepeno od danas do 2018. ponovno postati i rasti po većoj stopi od izvoza. Što se tiče pokazatelja u gospodarstvu i namjera koje se iz proračuna, dakle ne iz uvodnih riječi ali iz proračuna daju iščitati. U samom resoru gospodarstva smanjuje se na pola novac koji je korišten upravo za provedbu Industrijske strategije. Konačno imamo, imamo odličnu Industrijsku strategiju koja je rezultirala rastom industrije. Taj novac koji je tome doprinio i to omogućio se smanjuje. Što znači da gotovo sigurno možemo očekivati da će do konca godine industrijska proizvodnja početi padati. Dakle, nešto što imamo u rukama gotovo se smanjuje. Ukida se javno-privatno partnerstvo. Ali ne samo u resoru gospodarstva. I gospodarstvo tamo gdje je u recimo resoru graditeljstva projekt energetske učinkovitosti koji je upravo općinama, gradovima, na kapilarnoj razini doprinio se reže. Projekt navodnjavanja koji se ovdje spominje i koji ja moram iskreno reći je jedna primjedba ili zamjerka koju ja imam i našoj Vladi da nismo taj projekt gurali, promovirali jače i žešće i uspjeli ga napraviti ali je svakako nedvojbeno za Hrvatsku ključni projekt. I drago mi je bilo kad sam čula da ste ga vi prepoznali kao jedan važan projekt. Nema ga! Dakle, ne pojavljuje se kao nešto što će se realizirati ili barem početi realizirati ove godine. Zaštita okoliša, također gospodarstvo. Odlagalište Piškornica se zaustavlja. Nema plana da ono što se može se realizira sad, a eventualno po novoj metodologiji radi od 2017., 2018. koji sigurno je moguć jedan potez. Ali nemojte zaustavljati ono što je moguće napraviti i gdje je moguće dobiti novac zato da bi se izmijenila metodologija koja će eventualno stupiti na snagu 2017. Dakle, to je također jedan od elemenata gospodarstva koji se ovdje zaustavlja. Turizam, nešto što nam je zaista donijelo dobre rezultate smanjuje se proračun za 40 milijuna. Čak i u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova sve što ima veze sa gospodarstvom se smanjuje. Pa tako financiranje trgovinske politike, gospodarska diplomacija koja je po izjavama samih korisnika pokazala odlične rezultate. Ukida se čak jedan mali projekt za koji ne treba puno novaca ali se odnosi upravo na dalmatinsko zaleđe. Projekt "Jadranska Provansa" koji na razini države zaista treba malo novaca ali treba dosta rada. I svi župani tih županija, a to je prekogranični projekt suradnje s BiH, svi župani tih županija su se uključili u taj projekt, pozdravili ga i spremni bili zajednički raditi i sami se naravno prijavljivati uz pomoć ministarstva za sredstva EU. Dakle, projekt koji bi dalmatinsko zaleđe pretvorio u turističku destinaciju, pomogao da se pretvori u turističku destinaciju, dao ljudima posla i još služio za popravljanje odnosa preko granice odnosno za izgradnju jednog konstruktivnog odnosa sa Bosnom i Hercegovinom u perspektivi i Crnom Gorom se ukida. Dakle sve što je vezano za neku gospodarsku aktivnost po različitim ministarstvima. Važno je i dobro pa čak moram ovdje pohvaliti da se ozbiljno uzeo pritisak javnosti i primjedbe koje su došle sa svih strana da se ne smanjuje financiranje prijevoza za učenike zato što to nije socijala, to nije socijalni projekt. To je projekt preduvjet de facto obavezne srednje škole, dakle jedne više razine u obrazovanju i sljedećeg stadija u obrazovanju što se Hrvatske tiče. To je originalno smanjeno, sada je vraćeno i dobro je da se barem ovdje čuo glas javnosti. Smanjuje se financiranje udžbenika, učenika srednjih i osnovnih škola za 21%. Međutim, ono što je tu zaista zabrinjavajuće ulaganje u znanstveno istraživačku djelatnost, smanjuje se za 55%, dakle smanjuje se za gotovo 400 milijuna kuna. Usavršavanje znanstvenih novaka, to je ona šansa da uopće imamo znanost i visoko obrazovanje. Smanjuje se za 80%, sa 212 milijuna '15. na 48 milijuna ove godine. Smanjuje se i financiranje domaćih znanstvenih časopisa koji za mlade znanstvenike znače preduvjet da uopće mogu objavljivati, da mogu napredovati. Ovaj mandat trebao je biti mandat obrazovanja. Prošli mandat je bio mandat preokreta od gospodarskog pada na gospodarski rast. Što god govorili, to je trebalo napraviti i to se i dogodilo. Ovaj mandat je trebao biti mandat obrazovanja kao gospodarska strategija, ne samo kao strategija u obrazovanju nego kao gospodarska strategija. Po ovome što se vidi barem za 2016. ta namjera ne postoji i ako ste vratili novac koji ste bili oduzeli prijevozu učenika ovdje plediramo na vas da vratite novac za znanstvene novake, barem to. To su mladi ljudi koji su budućnost hrvatske znanosti i visokog obrazovanja. Konačno, pitanje ljudskih prava, iako na prvi pogled ne izgleda kao ekonomsko pitanje svakako utječe na opću klimu. Između ostalog, a opća klima utječe naravno na investicije. Između ostalog jedna vrlo zanimljiva promjena u načinu financiranja rada nacionalnih manjina. Mi u klubu ovdje posebno pratimo Romsku nacionalnu manjinu u čijem položaju i uopće statusu smatramo da je mnogo toga promijenjeno na pozitivno u zadnjim godinama. U ovom proračunu smanjuju se autonomna sredstva, dakle sredstva s kojima nacionalne manjine mogu raspolagati u skladu sa svojim programima unutar svojih zajednica a povećavaju se sredstva tamo gdje će se svaki put ocjenjivati da li je to program ili prijedlog koji je prihvatljiv ili nije prihvatljiv a to naravno će ocjenjivati Vlada, ne nacionalna manjina za koju je novac namijenjen. Prema tome, autonomija u djelovanju nacionalnih manjina i planiranju projekata se ovim proračunom očito smanjuje. I konačno nešto čega nema u proračunu jer ne može niti biti, ali što utječe na investicijsku klimu, na poduzetničku klimu, na istraživanja, na poduzetništvo u znanosti, umjetnosti, u bilo kojem području je politička klima. A politička klima koliko god možda strogi financijaši i ekonomisti to prezirali politička klima ima ogroman utjecaj na gospodarstvo, na investicije strane i domaće i poduzetništvo svake vrste. I politička klima jeste briga Vlade. Neki komentatori tepaju ovom proračunu da je on proračun kontinuiteta. Čitajući proračun, ne čini se da je proračun kontinuiteta. Čini se da je to sličnije jednoj situaciju u kojoj bi dvojca vozača krenuli autom od Zagreba prema Splitu, jedan bi vozio do Zadra i rekao bi drugome sada ti preuzmi. I taj drugi bi preuzeo volan i dalje bi stajao u Zadru. Kontinuitet ne znači ostati na istom mjestu. Kontinuitet znači nastaviti trendove. I čak pojačati trendove koji su oni prije vas počeli. Budući da nema te naznake u ovom proračunu, budući da on ne obećava nastavak pozitivnih trendova koji su započeli barem u gospodarstvu, Hrvatska narodna stranka neće podržati ovaj proračun.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice Pusić, kazali ste da je potrebna javna, reforma javne uprave i državne. Naravno da je potrebno, međutim ova Vlada je znači 38 radnih dana u protekle 4 godine ja ne znam koliko ima agencija. Ovdje su bila izvješća, koliko je to uposlenih naravno možda i dobrih ljudi koji rade svoj posao. Ali koliko je uhljeba? Koliko je to sudjelovala možda i vaša stranka i ostale stranke i s lijeva i s desna? Da, naravno da to moramo napraviti i naravno da se agencije moraju smanjiti i preustrojiti i to će naša ministrica napraviti. Kažete investicije. U 37 dana vi očekujete da pokrene investicije. Naravno, premijer Tihomir Orešković u tome ima iskustva. Međutim, žao mi je što ovdje nema bivšega premijera pa da i on čuje. Vi ste osnovali 2013. Povjerenstvo za državne strateške investicije koje se od 2013. sastalo samo 5 puta, a ništa niste riješili niti jednu investiciju osim što ste to u javnosti uredno plasirali kako Hrvatska pokreće brojne investicije koje bi trebale pokrenuti Hrvatsku. Zato očekujem od ove Vlade socijalnu komponentu koju sam rekao u prvoj replici gospodinu Milanoviću i ovu investicijsku zapošljavanje naših sugrađana u Hrvatskoj i opstanak mladih ljudi u Hrvatskoj poglavito u nerazvijenim krajevima koji izumiru i koji su spaljena zemlja. Zbog toga očekujem i od vas u budućem periodu u 2016. u pripremi programa za 2017. proračuna da nas podržite u svim zakonskim aktima i izmjenama oko reformi koje moramo provesti. A u 36 dana pa ovi ljudi, Vlada je morala 2 milijarde kuna i više pronaći u proračunu, smanjiti u 37 dana. A 100 milijardi kuna je zaduženo duga od 290 u posljednje 4 godine 100 milijardi Hrvatska država se zadužila. I još nešto, od nacionalnih manjina koje su bogatstvo, a ja živim s tim ljudima koji teško žive, ne možete o nacionalnim manjinama razgovarati kao da su samo samoposluga glasačka određenih stranaka. Nacionalne manjine su bogatstvo hrvatskoga društva i za njih se treba istinski boriti i srcem, a ne samo zbog glasačke mašinerije. Hvala vam lijepa. Možete se smijati, ali ja s tim ljudima živim.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, što se tiče radnih dana Vlada nema radne i neradne dane. Vlada radi cijelo vrijeme, vjerujte mi to, tu se ne mjeri što su radni i neradni. Drugo, četiri mjeseca je prošlo od izbora. U prvih mjesec dana od izbora mi smo bili u siječnju 2012. ne samo pripremili proračun, nego odradili cijeli referendum za ulazak Hrvatske u EU. Dakle, od izbora je 4 mjeseca i svaka Vlada kad dođe ima kratko vrijeme za napraviti proračun. Ali to nije prvi put da im padne to na pamet. Valjda neke ideje imaju. Što se tiče reforme javne uprave jasno je da se ona ne može napraviti u jednoj godini, ali da li će se uopće napraviti pokazuje se i iz prvog koraka. Da li postoji taj prvi korak u ovoj godini ne? U ovoj godini, u ovom proračunu je korak u obrnutom pravcu. Možda će bit sljedeće. Ali u ovom proračunu je korak što se reforme javne uprave tiče u obrnutom pravcu, pa čak ako hoćete što se tiče financiranja potpuno je isti model 90% država, 5% grada Zagreb, 5% sve ostale jedinice lokalne samouprave. Što se tiče investicije i poslovne klime, samo da podsjetim da je u tom mandatu Hrvatska sa 80 i nekog mjesta na rang listi doing bussiness ili poslovanja došla, se popela na 40. Ako to nije dosta nemam šta da kažem.
Hvala lijepa. Molim vas nemojte vikati iz klupe jedni drugima. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažena potpredsjednice. Vi ste rekli da ste uspjeli pokrenuti mnoge stvari u prošlom mandatu i da u ovom proračunu ne vidite naznake, ni nastavka takvih stvari pa ste rekli da je prošli mandat bio obilježen uspjesima. Ja ću reći da je prošli mandat bio mandat zaustavljanja života u Hrvatskoj, a čini mi se da vi kao ministrica vanjskih poslova niste imali vremena to vidjeti pa ste živjeli u nekom svom drugom svijetu. I bit ću vrlo konkretan. Ja ću vam reći da ste vi kao većina u ovom Saboru uspjeli donijeti niz vrlo glupih i štetnih zakona, nepažljivih zakona koji su ugrozili investicije u prošlom mandatu i koji će ugrozit investicije u ovom mandatu ako ova Vlada pod hitno ne pokrene izmjene donošenja zakona, odnosno donošenje novih zakona. Da vam ne govorim samo spominjali ste i odvodnju i još neke projekte iz EU da vam ne govorim o projektima iz vodovoda i odvodnje. Dakle, vrlo nespretnom izmjenom Zakona o građenju ste ugrozili stotine i stotine građevinskih dozvola i time ste ugrozili povlačenje novaca iz EU fondova. Nakon toga, Zakon o izvlaštenju koji je totalno zakomplicirao sve te projekte i ukoliko se te stvari ne promijene, ukoliko ova Vlada hitno ne napravi to ja vam kažem da ćete biti odgovorni za stotine i stotine milijuna kuna koji se neće povući i za ostanak, siromaštvo u ruralnim prostorima jer nećemo realizirati projekte. To je istina vašeg rada.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. To da je sigurno bilo loših ili neefikasnih zakona apsolutno nema tog mandata u kojih ih nije bilo. Dakle to se samo po sebi razumije. Pitanje je samo koji je neto rezultat? Da li je na kraju proizvelo to pozitivniju investicijsku klimu nego što je bila kad smo mi došli ili ne? E sad, kolega Hrg vi možete smatrati da je važniji vaš dojam nego rejting koji smo dobili međunarodno ali rejting doing business nam je rekao da smo bili na 80. mjestu, a skočili smo na 40. Ja ne znam sada da li je vaš dojam važniji od onog što su procijenile agencije.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala poštovani predsjedniče. Uvažena zastupnice Pusić spomenuli ste projekt "Provansa" odnosno dalmatinsku zagoru. Reći ću vam ja ovdje oko tog projekta nešto što je jako bitno, u posljednje 4 godine nikada više ljudi nije iselilo iz dalmatinske zagore. A znate zbog čega? Zbog upravo ovog što je kolega Hrg maloprije rekao, tako glupih zakona donesenih poput jedne odluke a to vam je odluka o indeksaciji lokalnih uprava. Pa se događa da lokalna uprava koja je uistinu i faktički i realno zaista na niskim razinama je dobila indeks kao da je razvijenija recimo od Zagreba, Rijeke. To je zaista jedna toliko glupa odluka bila. A da vam ne govorim o odlukama koje su vam donesene u sferi ekologije. Ja ću vam reći, Salonit, s područja s kojeg ja dolazim prethodno su sanirane tri žarišne točke, četvrta žarišna točka 4 godine se vukla a da nije uopće sanirana. Razlog zašto? Danas imate toliki broj oboljelih od azbesta na tom području da ja jednostavno ne mogu shvatiti da i taj jedan mali korak koji je ostao za 4 godine nije realiziran. I da ne govorim posebno iznad svega ukidanje državne potpore brdsko-planinskim područjima. Pa danas proračuni lokalnih zajednica u tom području dalmatinske zagore, naravno Gorskog kotara, Like i drugih su vam pali preko 30 do 40% prije donošenja te odluke. I za sami kraj vidio sam već u par navrata napuštate demonstrativno ovu sabornicu kada u njoj govori časni general Hrvatske vojske pa vas molim recite zašto to radite? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Hvala vam lijepa. Dakle, što se tiče svega što ste rekli projekt "Jadranska Provansa", prvo indeksacija je donesena 2010. kao što znate, dakle za vrijeme HDZ-ove Vlade. Drugo, što se tiče projekta "Jadranske Provanse" ako išta pa trebali bi se onda baš koncentrirati na tu vrstu projekata ako kažete situacija je loša, ljudi odlaze. To je mogućnost koju su Francuzi recimo napravili i zato se tako radno zvala, koju su napravili pred možda 100, 150 godina počeli raditi. Mogućnost da se iz jednog prekrasnog kraja koji danas ne privlači onaj broj turista koje bi mogao, a mogao bi apsolutno isto kao i Provansa koja je vjerojatno turistički jedna od najrazvikanijih i popularnijih točaka na svijetu da se iz tog kraja omogući ljudima da razviju i još u suradnji preko granice da razviju taj kraj u prvorazrednu turističku destinaciju. I ljudi su htjeli. Ja ne znam zašto bi to bilo nešto negativno. Lokalni župani su htjeli, lokalni gradonačelnici i po mom mišljenju taj projekt apsolutno treba nastaviti. Vezan je za gospodarstvo, od države zahtijeva gotovo ništa, vrlo malo novaca, samo posao i koordinaciju a lokalna samouprava i županije se natječu za europske fondove, naravno uz pomoć države, za sredstva za taj projekt. Prema tome, ne vidim zašto bi to trebalo ukidati. Vaša cijela argumentacija po mom mišljenju ide u prilog onoga što sam ja govorila. A ne znam na koga mislite za koga se ustajem ili ne ustajem ili odlazim. Vjerujte mi potrebe su vrlo privatne prirode.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Pusić, ne bih se složio sa vašom tvrdnjom kada kažete da je obrazovanje gospodarska kategorija. Odnosno složio bih se djelomično. Osim što je obrazovanje gospodarska kategorija, to je i strateška kategorija, barem po meni. Neki kolege ovdje kada smo raspravljali tek o počecima ove Vlade su govorili da je proračun strateški dokument svake Vlade, i ovaj proračun je strateški dokument. A po tom strateškom dokumentu ispada da obrazovanje u odrednicama ove Vlade nije ni strateški ni gospodarski cilj. Slažem se sa vama da sufinanciranje prijevoza učenika kako je najavljeno ako će to klubovi HDZ-a i MOST-a podnijeti da je to pohvalno. Ali puno smo čuli i o EU projektima kolegice, o EU fondovima koji bi trebali također osnažiti naše financijske kapacitete. A evo vam samo primjera iz obrazovanja. Sveučilištu u Osijeku su EU projekti sufinanciranja smanjena sa 6 milijuna i 100 tisuća na 398 tisuća. To je dakle ta strateška odrednica. Govorili ste i vi što je sve smanjeno, dakle i o ulaganju u zdravstveno-istraživačkoj djelatnosti, stipendiranje redovitih studenata i znanstveno usavršavanje je skresano za trećinu. Razvoj visokog obrazovanja je smanjen sa milijun i 600 tisuća na 500 tisuća. To kolegice i kolege ispada da više strateški ulažemo, odnosno država više izdvaja za obnovu voznog parka Ustavnog suda nego razvoja visokog obrazovanja. Po meni ova strateška odrednica, ovaj strateški dokument Vlade što se obrazovanja tiče je ravan katastrofi. Hvala.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Radimira Čačića, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Najprije oko ove dileme oko doing busniess. Već smo to jednom ovdje rekli, da su se primijenili isti elementi a mogu se primijeniti, ta analiza je napravljena, mi bi pali za jedno mjesto, pošto je promijenjena metodologija onda smo porasli. I dajte to naučite. To je, ovo što govorim je lako provjeriti. Hvala. Dakle, prestanimo govoriti, da ne velim šta. E sada, moja replika je bila sljedeća. Ja sam 2005. kao župan uveo besplatni prijevoz za srednjoškolce duboko na trošak županije i lokalne samouprave fifty fifty i jedino Varaždinska županija je to imala i nitko drugi. Nikakva država o tome nije sudjelovala. Nakon toga smo proširili to još na nekoliko županija a nakon toga je Sanader iz … [[Govornik se ne razumije.]] i nakon dvije godine poništio. Ili je pred izbore dao a nakon toga uzeo natrag. Ova Vlada je donijela veliku odluku, tešku odluku i nepotpunu odluku. Ali 300 milijuna u proračunu 2012. je bio ogroman novac, kada je jedini rez nakon Šukerovog reza od 9 milijardi 2009. jedini rez u proračunu stvarni je napravljen tada. 300 milijuna je nađeno. Nakon toga je Molnar rekao da će, javno, da će poništiti svih 300, dakle na nulu, sa 75 na nulu, umjesto da idemo na 100, da stvorimo pretpostavku za obavezno srednjoškolsko … [[Govornik se ne razumije.]] idemo na nulu. Sada ova Vlada radi istu grešku. Nažalost kako koji ministar iz Zagreba ili Rijeke dođe on ne vidi i ne razumije o čemu je riječ, ne zato što su ljudi loši nego ne razumiju, ne znaju, nemaju tu empatiju. I naravno ovdje govorimo o dodatnih 20 milijuna, čudim se da gospođa Pusić to nije rekla koji se uzimaju 15 Varaždinskoj županiji, 5 Koprivničkoj što je apsolutno nedozvoljivo. Sam Varaždin, sama Varaždinska županija i lokalna samouprava su isfinancirali 32 škole, ništa od države dobili nisu. I sada taj dio koji na njih ide sada se to uzima. To je direktni udar na Varaždinsku županiju i u jednom manjem segmentu na Koprivnicu.
Hvala. Sada bismo prešli na daljnje, a je odgovor, izvolite.
Samo kratko da odgovorim bez nepristojnih insinuacija promijenila se metodologija za Hrvatsku, promijenila se i za sve ostale, dakle metodologija je ostala i u prvom i u drugom slučaju jednaka za sve.
Hvala. Sada bismo išli na sljedeći klub zastupnika a to je Klub zastupnika MOST-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospodine premijeru, ministrice, ministri Vlade, zastupnice i zastupnici, pozdravljam vas u ime Kluba zastupnika MOST-a. Tema današnjeg izlaganja i rasprave je državni proračun. Pa ću biti slobodan u ovih 15 minuta iznijeti naše stavove glede, zapažanja i stavove u vezi njega. Hrvatsko gospodarstvo i društvo nalazi se u jednom okružju kojeg determiniraju stvari u procesima, kojeg determiniraju vanjski i unutrašnji čimbenici glede vanjskih ograničenja našeg gospodarstva pa time i proračuna. To je jedna dosta prorecesijska atmosfera u gospodarstvima Europske unije. Tu su nadalje povećanje nestabilnosti na financijskim tržištima kako u Europskoj uniji a dodatno i slabljenje pozicije kineskog gospodarstva u svijetu. Sve to moramo imati na umu jer procjene rasta BDP-a Hrvatske dobrim dijelom ovise i o tome. Nadalje, postavlja se jedno elementarno pitanje je li javni dug prevelik. Ovdje vidimo da lijeva strana ima svoj penicilin u desnoj, desna ima penicilin u lijevoj a mi imamo sa obje strane, je li tako. Pa prema tome retoričko i suštinsko pitanje je je li javni dug prevelik. To je jedna teza za raspravu. Vidite Japan ima javni dug 245% pa funkcionira. Bugarska ima 28% pa ne funkcionira. Mi imamo 85% pa pucamo od toga. A sada kada bi otvorili raspravu onda bih vam ja dokazao da tu ima baba, žaba itd., jer je nesređena metodologija i da tu ne treba ni nas plašiti a ni javnost ali o tome možemo razgovarati jer to je ozbiljan problem. Ja ne želim reći da to nije problem. Ovdje je ministar financija rekao da će, da ne ponavljam cifre, da će deficit, znači središnje države, pardon, opće države biti 7,5 milijardi, kada tome dodamo još 2 milijarde izvanproračunskih fondova to je 9,5 milijardi, to bi bilo povećanje javnog duga od 3,5%-tnih bodova u odnosu na BDP, u odnosu na dosadašnje stanje. I znači ipak da je to porast javnog duga u budućnosti. Nadalje, prihodi koji su planirani od PDV-a sa 55 milijardi u 2014. oni su projicirani, ustvari oni su bili u 2015. 57, u 2016. su projicirani na 60 milijardi kuna što je optimistično. Po mom mišljenju odnosno našem fali malo eksplikacija kako to napraviti. I tu se krije jedan od rizika neostvarenja takvih prihoda od PDV-a što može onda pogoršati situaciju i voditi ka rebalansu. Nadalje planirani su povećanje prihoda od međunarodnih organizacija a tu se misli na dotok EU fondova, povlačenje sredstava i oni su optimistični. Oni su u 2015., plan je bio povlačenja 7 milijardi a za 2016. trebalo bi se povući 9,7 milijardi. Znači i tu se postavlja pitanje hoće li se uspjeti ili neće, pa dakle ja navodim neke rizike kojima može biti izloženo ostvarenje ovog proračuna. Ono što je vrlo važno naglasiti u ovom prijedlogu je stavka rashoda za kamate na državne vrijednosnice, to su obveznice. One su predviđene od 9 milijardi i 100 milijuna kuna, a rashodi proračuna za kamate na kredite 1,7 milijardi kuna što je zajedno 10,8 milijardi kuna. Ono što je zanimljivo tu nema naznaka kako smanjiti te kamate i zato bi tu trebalo voditi računa posebno u sljedećem proračunu, jer to je onaj kancerogeni dio proračuna koji najbrže raste, jer hrani sam sebe. Od sljedećih stavki samo ću još nekoliko pobrojati. Recimo za Državni ured za upravljanje državnom imovinom predviđeni su rashodi od 42 milijarde kuna, od toga na bruto plaće 12 milijardi, materijalni rashodi 18 i pol i na ostalo. Pardon milijuna, pardon. Ta bi se institucija morala sama financirati, iako ona nešto i radi i prodaje. Međutim, tu bi trebalo poziciju po našem mišljenju repozicionirati i vidjeti i na taj način stimulirati rad te institucije. Primijetio sam da je za promjenu statusa Imunološkog zavoda predviđeno samo 5 milijuna kuna. Netko je ovih dana govorio da će biti 30 milijuna, tako da nemam, ja navodim ono što piše. Ovo je strateška firma, ona je firma od nacionalnog interesa i prema nacionalnoj sigurnosti i mislim da tu se u narednom razdoblju mora nešto dodatno napraviti. Nadalje, vidio sam, primijetio jednu stavku koja se zove usluga zastupanja u sporu INA MOL 46 milijuna kuna u 2015., 45 milijuna kuna, pardon u 2016. U 2015. je bilo 45 milijuna kuna. Sljedeći prijedlog proračuna ovom Saboru ne bi se smio pojaviti a da u njemu nema obrazloženja o učincima takvih sporova i stavki koji se navode. Nadalje subvencija za restrukturiranje brodogradilišta su sa 313 povećane na 891 milijun kuna. U sljedećem proračunu moraju se priložiti učinci takvih subvencija što se napravilo to je proračunski novac. Nadalje, zašto subvencije za koncesionare i autoceste Zagreb – Macelj je narasla na 98 milijuna kuna, autocesta Rijeka na 56 milijuna kuna. Vidite, to su rezultati davnih nekih ugovora, ali mi vidimo da ih danas mi plaćamo gospodo, odnosno ne mi samo ovdje, nego hrvatski građani. Nadalje, proračun je od općih nekih zamjerki, proračun je na žalost kasno stigao pred nas zastupnike i praktički nemamo vremena za neke bitnije promjene. Razumijemo taj zeitnot, ali to nije dobar pristup, jer je riječ o praksi koju smo do sad osuđivali i htjeli se riješiti. Ali razumijemo ovu situaciju, jer je formirana Vlada kasno. Nadalje, metodološki se ovaj proračun mora uskladiti sa ESA metodologijom EU kako bismo bili kompatibilni. Spomenuo sam malo prije da postoje rizici ostvarenja makro ekonomskih pretpostavki, a to je rast bruto domaćeg proizvoda od 2,2%. Tu se velika pažnja daje izvozu. Međutim, trebalo bi konačno istražiti fenomen hrvatskog izvoza zašto tako raste, a uslijed ovakvih nekih okolnosti ja mislim da je tu u značajnoj mjeri prisutan provoz. Na strani rashoda proračuna stavku na kamate i kredite, znači morat će se smanjivati. Zašto je to problem? Mi moramo imati jedan poliekonomski pristup proračunu, jer praktično je nužno provesti refinanciranje postojećih dugova, a posebno države, a posebno onih kunskog podrijetla, znači sa hrvatskog domaćeg tržišta. Ako vidimo, pretpostavimo, a tako je da je prosječna kamatna stopa na zaduživanje države 5% a ako znamo da je projicirani rast BDP-a 2,2% mi automatski već sada vidimo da to ne omogućuje servisiranje nagomilanih dugova i to je znači vrlo veliki i opasan problem koji nas sve skupa sputava. U tom kontekstu se nužnost refinanciranja dugova nameće kao primarni cilj i to će pokazati i smjer kojim ide i ova Vlada i što razmišlja ovaj Sabor i kuda idemo kao društvo. Dodatno je veliki problem za stimuliranje rasta skupo financiranje od strane banaka, nerealni devizni tečaj itd. Pošto još nema puno vremena navodit ću neke konkretne stvari. Dakle, u sljedećem proračunu morat će se vidjeti dodatne informacije osim golih brojki kao što je to praksa u EU, da vidimo što znači, što to znači. Ako se radi o subvencijama brodogradilištu, onda moramo znati koliko je tamo radnika, strukturu materijalnih troškova, usluga itd. Ili ako je riječ o Agenciji za inovacije i konkurentnost i to isto moramo znati koliko ima tamo radnika da bi mogli napraviti određene analize i da znamo zašto se ulaže proračunski novac. Dakle, danas sam dobio informaciju, mislio sam da je ovo problem. Za DORH je bilo predviđeno manje 16 milijuna kuna. Međutim, dobio sam informaciju da to ipak neće biti tako jer se ne smije dopustiti da ta prevažna institucija ostane bez sredstava, jer je pravosudna reforma uz monetarnu i poreznu i javnog sektora, dakle jedna od najvažnijih. E sada što na kraju reći u ovoj čitavoj priči kako riješiti probleme i navodim neke od naših zaključaka. Mi možemo reći slikovito da je ovo jest vatrogasni proračun. Možda će nekom to zvučati pregrubo, ali zašto? Jer je rađeno u vremenskoj stisci i zato imam razumijevanja. Već sam istaknuo da se njime ne smanjuje javni dug i ne može se poticati rast. Zašto? Državni proračun je važan instrument fiskalne politike odnosno ekonomske politike. Ako on nema takav naboj i ako nemamo ekspanzivnu monetarnu politiku mi smo dva praktično najvažnija motora ekonomskog rasta nismo stavili u funkciju ekonomskog razvoja. Dakle, o tome se mora voditi računa u narednom razdoblju. U tom kontekstu dalje također zaključujemo, predlažemo i zahtijevamo, smatramo da se ne treba zaduživati na stranim inozemnim tržištima jer Hrvatska ionako ima visok vanjski dug. To bi ionako ugrozilo loš kreditni rejting odnosno country risk pokazatelje za Hrvatsku. Pod svaku cijenu forsirati kunsko zaduživanje ako je moguće a ako je nužno u devizama onda gospodo zapitajmo naše građane koji imaju oko 20 milijardi kuna u devizama, u bankama da li bi oni kupovali možda državne obveznice ako su već denominirane u stranoj valuti. Zašto spriječiti građanima da drže svoje kunske depozite uz 1,5% do 2% a ako država emitira državnu obveznicu s 4%, 5% da oni nemaju duplo viši prinos. I što još reći na samom kraju? Pored ovih preporuka i zahtjeva da se refinancira prije svega kunski dio javnog duga nužno je pristupiti transformaciji drugog mirovinskog stupa na način da se svim građanima demokratskom procedurom i slobodom izjašnjavanja omogući prijelaz u prvi ili u treći mirovinski stup, dakle nikakvog lomljenja preko koljena nema. Takav bi postupak smanjio, poboljšao pokazatelje državnog proračuna, znači smanjio bi deficit, smanjio bi javni dug i popravio bi jednostavno rejting Hrvatske prema ovim rejting agencijama. Dakle, rezerve u sustavu postoje i to velike. U sljedećem proračunu ili rebalansu to se mora iskoristiti jer više ponavljanje istih ili sličnih proračuna Hrvatsku ne može izvesti iz ovako jedne duboke krize. I na kraju zaključujem, MOST podržava uz navedena upozorenja i zahtjeve ovaj proračun. Ja sam osobno jučer izjavio da ću biti suzdržan a jutros sam saznao da ipak neće se ukinuti dotacije za prijevoz učenika, da se DORH-u neće smanjiti izdvajanja ali sam čuo i o tome mislim da to mora se usvojiti i da se neće uzeti znanosti i visokom obrazovanju 150 milijuna kuna. To su bili neki razlozi. I gospodo, završit ću izlaganje, Seneka je rekao davno kad si na dnu kasno je štedjeti. Što to znači? To znači ono maloprije što sam rekao da proračun mora biti aktivni instrument ekonomske politike i da ovakav proračun koji je sad rađen na brzinu i zbog niza drugih okolnosti naprosto sljedeći put neće biti moguć kao podrška, odnosno neće biti rješenje za pravi gospodarski oporavak. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo cijeli niz replika. Prva je ona uvažene zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala. Kolega Lovrinović je spomenuo HNB, u smislu poboljšanja proračuna. Mi ćemo biti objektivni i konstruktivni, dakle nećemo kritizirati zato da kritiziramo ali ima zamjerki. Ja se nadam da će se te onda zamjerke i kroz amandmane uvažiti. Konkretno, prošli tjedan je bilo Izvješće o HNB-u. I zgodno je za usporedbu dakle da vidimo neke omjere. Imamo 6 viceguvernera, imamo 45 direktora u HNB-u na 600 zaposlenika. I kad dakle kompariramo otprilike sa obrazovanjem i sa ovom stavkom koja je smanjena ispada da osam učitelja radi za mjesečnu plaću guvernera odnosno recimo 5 učitelja radi za mjesečnu plaću vodećih recimo viceguvernera. Dakle, Hrvatska ovako neće biti zemlja znanja a premijer je rekao da ovo dugujemo budućim naraštajima. Ja se slažem, naravno da su nam budući naraštaji momentalno i trebaju biti u fokusu i najvažniji ali nije jedno to reći, a onda konkretno u stavci to ne pokazati. Dakle, mi ćemo se za ovo kako sam rekla založiti kroz konkretni amandman ali molim da se onda ovo što je rekao kolega Lovrinović ovo što je bilo na sastanku da se onda to zaista i provede, da ne ostane samo deklarativno. Prošle godine, odnosno prošla Vlada je učiteljima sa 35 godina staža smanjila 1000 kuna plaću. Tadašnja opozicija a današnji vladajući su rogoborili. Mi nećemo sudjelovati u prepucavanjima lijevih i desnih ali činjenica je da je danas prosječna plaća učitelja 815 kuna manja u odnosu na prosječnu hrvatsku plaću. A isto tako je činjenica da je prosječna plaća profesora 415 kuna manja u odnosu na prosječnu hrvatsku plaću. Pa dakle to su činjenice koje se moraju uzeti u obzir i dakle te stvari ćemo nastojati kroz amandmane promijeniti. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će ili ne? Hoće? Nisam vidio. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem na ovom pitanju. Ja vam mogu na ovaj prvi dio što ste pitali o HNB-u. Mislim da ćemo puno više znati o troškovima i pravoj financijskoj poziciji HNB-a nakon što Državna revizija odradi posao jer znači ovdje se i premijer je jučer rekao mi se nećemo miješati u onaj dio vođenja monetarne politike, to su oni neovisni. Međutim, jedno je izvještaj o radu a drugo je izvještaj o financijskom poslovanju. Dakle, vi ste sad naveli neke stavke, a to su plaće koje su 50%, 100% veće nego od premijera, predsjednika, nas ovdje. A vidite, za takvu rastrošnost, za takve izdatke smanjuje se potencijalna dotacija dobiti HNB-a u državni proračun. Ja govorim znači o financijskom poslovanju ne o vođenju monetarne politike. I dakle mi vidimo ovdje izravnu vezu, na mjestu je vaše pitanje i mislim da o tome treba voditi računa ali dok državna revizija ne obavi svoj nalaz ne bih htio špekulirati sa bilo čime drugim.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Dragice Zgrebec.
Hvala predsjedniče. Kolega Lovrinoviću, vi ste postavili u uvodu svog izlaganja pitanje kada je javni dug visok, je li on visok kada je na razini 80, 90 ili kada prelazi recimo 100% BDP-a. To može biti dilema a i ne mora biti. Javni dug je visok onda ako se njima financira potrošnja, ako on ne ide u investiranje i nema povrata. Nažalost mi u doba krize imamo upravo takvu situaciju da nam javni dug raste zato što imamo potrošnju koju ne možemo pokriti sa gospodarskim rastom. I to je problem. I mi sada kada smo u sustavu prekomjernog deficita i ekonomske neravnoteže o tome moramo voditi računa bez obzira što eventualno mi smo mogli i uredno servisirati naš dug. Ali pogledajte sada u ovoj godini anuiteti su oko 19 milijardi kuna, novo zaduženje je 25 milijardi. Ono opet neće proizlaziti iz toga što ćemo nešto više investirati nego ćemo najvećim dijelom to otići u potrošnju, odnosno u pokriće deficita i eventualno deficita proračuna i deficita platne bilance. A vaš prijedlog da se financiranje, odnosno zaduživanje države vrši na domaćem tržištu zapravo bi trebalo gledati i sa stanovišta što to onda znači u kojoj mjeri će banke financirati domaće gospodarstvo. Ukoliko će se one fokusirati odnosno svoja sredstva plasirati državi kao sigurnom vjerovniku pitanje je koliko će naše domaće gospodarstvo onda moći se financirati iz domaćih izvora, domaćih banaka. Zadnji neki podaci koje sam ja vidjela, izvori financiranja naših banaka su u 80% iznosa zapravo iz domaćih depozita. Prema tome, zaista bi trebalo vidjeti [[Upadica: Hvala.]] kakva je politika banaka, oprostite, u odnosu na financiranje domaćeg gospodarstva.
Odgovoriti će poštovani zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvažene gospođo i zastupnice Zgrebec, vaša su dva pitanja vrlo važna. Tu tezu o javnom dugo, ona stoji, ja je nisam izrekao prigodno da je ona nešto bolja pa i u vrijeme Vlade na koju, znači prethodne Vlade povećan je i statistički, evo ovdje su i bivši ministri, javni dug u jednoj godini. Zašto? Za jedno 30, 40, milijardi kuna. Zašto? Zbog HAC-a. A vidite ovo, zašto zbog HAC-a? Je li to javni dug? Hipotetski je kad bi sve propalo. Međutim pošto Hrvatske autoceste imaju cash flow znači one svake godine zarađuju toliko i toliko, 700, 800 milijuna kuna o nužnosti restrukturiranja to je druga priča ali ova kompanija ima svoj cash flow. Prema tome, ona za javni dug, odnosno za tu bilancu nije toliko problematična. Tu je naravno problem otplate vanjskog duga u kratkom roku jer su se u naredne 2, 3 godine nagomilale i to je problem ali vi ste postavili odlično pitanje. S druge strane kada spominjete ovu tezu da treba više financirati javni dug na domaćem tržištu i O.K. i time pitate ustvari, i time spominjete opasnost da se time istiskuje privatni sektor zbog pomanjkanja novčanih sredstava od strane banaka. E vidite tu je nužna suradnja monetarne politike i tu monetarna i fiskalna politika surađuju. A ključan je problem koji sam ja stalno objašnjavao i objašnjavati ću što u ovoj zemlji središnja banka ne odobrava kunske kredite bankama nego se banke moraju zaduživati u devizama, mijenjati u kune, pa te kune odobravati poduzećima i građanima i tako čitav sustav neviđeno izlažu valutnom riziku.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Leke.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega zastupniče Lovrinović, moram reći da sam malo više zabrinut za ekonomski prosperitet Hrvatske u sljedećem periodu nakon vaše rasprave. Vi ste to rekao bih na profesionalniji i profesorski način razloži politiku kroz proračun ove Vlade. A Vlada je nama i s time se slažem rekla da je ovo prvi korak Vlade u ovom mandatu. I to je legitimacija Vlade, međutim taj prvi korak vozi se po starim tračnicama fiskalne i monetarne politike. Dakle vi tvrdite da se dug ne može smanjiti, to su financijski pokazatelji jer rast nije dovoljno da pokrije servisiranje duga. A mene još više brine činjenica da ni vi a ni Vlada posebno nije deklarirala društvene ciljeve kroz politiku fiskalnu. Hoćemo li mi na kraju mandata bolje živjeti, hoćemo li imati veće plaće, hoćemo li imati više radnih mjesta, hoćemo li lakše dobivati posao u Europi, hoćemo li se lakše školovati i hoće li biti bolje škole? Mene zanima deklariranje društvenih ciljeva i u ovoj godini i na kraju vašega mandata. Ne financijski, financijski pokazatelji koliko smo smanjili ili povećali. Zato nam je potreban društveni konsenzus, nacionalni konsenzus ciljeva kada je riječ o vanjskom dugu bez obzira kako ga tko gleda.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi gospodine Leko, opet precizno i izvrsno pitanje, u stvari dva, tri pitanja. Ja sam mislim bio dosta jasan kad sam rekao da je ograničenje ovog proračuna i da jasno sam rekao da se javni dug neće smanjiti, čak će se nešto i povećati. Dakle, za otprilike 3 i pol postotna boda. Međutim, od brojki ne možemo pobjeći. Međutim, postoji nešto što se zove ekonomska politika, jer rast gospodarstva ne stimulira se samo onim što piše u državnom proračunu, znači to je javni sektor. Postoji privatni sektor, postoji međunarodna institucija, znači okruženje, inozemne investicije itd. itd. Bit će umijeće Vlade da u ovom razdoblju ove druge komponente koje nisu državni proračun hoće li znati i moći aktivirati da bi išla u tom smjeru. A što se tiče karaktera proračuna ovo što ste vi pitali kakve je on naravi, to je u stvari polit ekonomski pristup proračunu. Ja sam također prilično jasno rekao, ali ovdje ću sad naglasiti jednu stvar polit ekonomsku. Naglasio sam da se u kamate banaka nije diralo, valjda treba vremena da se s njima razgovara. Ali ako se u to ne bude diralo dalje, a u sve drugo se diralo, ranjive skupine, onda je to itekako snažna polit ekonomska poruka javnosti da to nije prihvatljivo. To je to.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Lovrinović, vi ste sigurno jedan od najvećih autoriteta koji može komentirati ovaj proračun. Pripadate stručnoj javnosti koja je inače ovaj proračun ocijenila, evo citiram ne reformskih, ne ambicioznim i bez ikakvog pomaka u smjeru ozbiljne fiskalne konsolidacije. Sve planirane uštede svedene su na kompenzaciju rasta rashoda koji se ne mogu izbjeći poput kamata, pola postotka za minuli rad, novih umirovljenika, a te uštede pogađaju najosjetljivije socijalne skupine kroz smanjivanje socijalnih potpora, smanjivanje potpora za obrazovanje. Čuli smo već nakanu da se smanji prijevoz za učenike, smanjenje sredstava za zapošljavanje mladih, smanjenje potpora za obnovu i stambeno zbrinjavanje povratnika, smanjenje potpora za manjinske zajednice itd. što je još više zabrinjavajuće. Dakle, te predložene mjere nisu popraćene nikakvim obrazloženjima, nikakvim zakonskim prijedlozima koji bi to trebali pratiti. Mi smo sad u ožujku. Kad će ti zakoni doći? Raspravljat ćemo ih do ljeta. Da li se uopće uštede mogu onda ostvariti do kraja godine? Dakle, pitanje rashoda je potpuno nedefinirano i bojim se neprovedivo. A ono što posebno apeliram na vas obzirom da ste dio MOST-a da budete i most u nekim prijedlozima naših amandmana da budu prihvaćeni. Jer u pravilu amandmani oporbe se nikada ne prihvaćaju, a biti će sigurno kvalitetnih prijedloga koji će koliko toliko pokušati popraviti ovaj proračun. Puno ste govorili vezano za prijevoz učenika koji je izgleda ipak riješen. Ja bih ovdje spomenuo i nekoliko puta ću se vratiti na to u raspravi javno-privatno partnerstvo u Varaždinu i Koprivnici koje se želi zaustaviti, a bivša Vlada je to preuzela i krenula u projekt koji će unaprijediti standard učenika u Koprivnici i Varaždinu.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Pa evo gospodine Jovanoviću, mislim također da sam možda nisam bio dovoljno jasan. Ja sam na početku rekao da je očito i to je ministar financija rekao, mislim da su i, ne znam da li je premijer ali ministar financija jučer da je zaista malo vremena. U prvoj godini je to realna okolnost da nema, da je stiska, to je zeitnot, jel' tako? Ja sam isto nezadovoljan da nisam dobio proračun prije 15, 20 dana. Ali očito to nije bilo moguće. Ali ono što možemo zajedno poručiti da se sljedeći proračun ne dolazi tri dana. Jel' tako? Dakle, mi ovdje govorimo realno i mislim da u ovom Saboru ako netko nešto kaže to ne smijemo shvaćati vidi ovaj je ovako rekao ili ovakav mu je ton bio. Mi smo ovdje na istom poslu. I ovo što ste vi rekli to mi se sviđa, da ovo što je i SDP mislim prigovarao oko troškova prijevoza. Pa sad ćemo zajedno to predložiti nek' se to riješi. Jel' tako? Ovo neće bit partijski ili neki stranački prijedlog. Ovo je u pitanju interes svih đaka ove zemlje i mislim da tu možemo dobru stvar napraviti. Jel' tako? To od nas se očekuje. Očekivati sada u ovakvim stiješnjenim okolnostima da se elaborira nešto šire mislim da nije, bit ću tu realan, nije baš bilo realno očekivati. Ali sam zato stalno vidite govorim, ali u sljedećem rebalansu ili proračunu to se ne smije ponoviti.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Ines Strenja- Linić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega samo kratko. Možda nismo stigli ili niste pratili iskomunicirati. Dakle, ovako. Jako smo se potrudili i sa strane MOST-a i sa strane ministra i pokušali riješiti Imunološki zavod, tako da je za Zavod imunološki osigurano dodatnih 32 milijuna kuna. Imunološki zavod je strateška ustanova za našu zemlju i mi to svi, mi smo to prepoznali. Do sada je bila samo namjera, ali nije se previše poduzelo niti pomaklo u smislu restrukturiranja iz trgovačkog društva u jednu javnu ustanovu sa ovim dodatnim sredstvima koje smo osigurali u ovom proračunu. Zapravo, osim plaća i onog održavanja zbilja se može i pokrenuti procedura, pokrenut proizvodnja i za sljedeću godinu je planirano čak 60 milijuna kuna, tako da ova ustanova ostaje u našem vlasništvu i ostaje i dalje strateška ustanova koja će, znači prerađivati našu krv, krv naših dobrovoljnih davaoca, proizvoditi krvne pripravke i pokrenut nastavak zapravo virusnih i bakterijskih cjepiva što je zapravo jako bitno za našu zemlju. Svaka zemlja treba jednu ovakvu ustanovu, pa kolega evo samo mali ispravak. Osigurano je zapravo dovoljno za nastavak proizvodnje u ovom proračunu. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Evo kolegica Strenja Linić je dopunila ovim detaljima jer ja nisam sve detalje nažalost uspio zapamtiti odnosno preuzeti. Ovdje bih rekao sljedeće, pazite konkretno. Ako mi imamo domaći dio javnog duga 150 milijardi kuna, 5% na 150 milijardi je 7,5 milijardi. A ako bi se provelo refinanciranje uz 2%, pazite sve europske države se sad refinanciraju uz 15, 1,5%, 2% uvrh glave, to je ta nova i monetarna politika koja pomaže onda bi, ako bi taj dug se refinancirao uz 2%, to je 3 milijarde. 7,5 minus 3, 4,5 milijarde ostaje znači ušteda proračunu. A znate što je 4,5 milijarde? Sve što ste tražili i što niste tražili može se pokriti. I ne samo to, automatski smanjuje pokazatelje deficita, javnog duga, poboljšava kreditni rejting države u inozemstvu i mi imamo potpuno drugačije performanse. Ali to se mora sada. Dakle, očito sad se ne može napraviti za 30, 40 dana ali sad se u to mora krenuti.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Milanke Opačić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Lovrinović je govorio o tome da nažalost puno stvari nedostaje uz ovaj proračun i ono što je problem je problem ustvari naših građana koji ne znaju što će biti sa nekim njihovim pravima i u kom smjeru će ići njihovi životi. Naime ovih dana, pa evo i sam potpredsjednik Vlade je potvrdio da će se uvoditi određeni cenzusi imovinski ili dohodovni na neka prava. Uvođenje bilo kakvog dohodovnog ili imovinskog cenzusa će utjecati direktno na kvalitetu života ljudi i utoliko bi bilo važno znati koja vrsta cenzusa i na koja prava će se uvesti. Na socijalna prava je uveden imovinski cenzus i nemojte da vam govore da ga nema jer ga ima. I tu nemate prostora. Imate jedno jedino pravo na koje nemate imovinski cenzus nego dohodovni to je dječji doplatak. Dakle tu možete uvesti imovinski cenzus. Međutim, pitanje je drugih kategorija, osoba sa invaliditetom, njihovih invalidnina. Ima preko 70 i nešto povlastica i prava koje građani dobivaju iz državnog proračuna i pitanje je da li će na ta prava biti uveden imovinski cenzus. To bi npr. značilo za subvencionirana putovanja prema otocima, dakle za naše ljude koji žive na otocima, ako se uvede imovinski cenzus praktično oni ostaju bez tih subvencija. Dakle, puno je pitanja koja bi trebalo dati prvenstveno građanima da znaju u kom smjeru će ići njihovi životi u narednih godinu ili godinu i pol dana. S druge strane trebalo bi isto tako reći što je sa onih 1000 eura ja bih rekla nekakvih 7,5 tisuća kuna za svaku bebu. Mi smo pronašli u proračunu na stavci za novorođenu djecu dakle za opremu neko povećanje od 31 milijun kuna. To je možda za provedbu zakona u zadnja dva ili tri mjeseca ove godine. Međutim, pitanje je zašto tih sredstava povećanih nema u 2017.? Dakle, malo je proračun nelogičan. Kada gledate 2017. nema ni tog povećanja od 31 milijun kuna. Dakle, to je u potpunosti nestalo. Ne znam zašto se išlo na uzimanje sredstava za Anu Rukavinu, dakle za jednu zakladu i za obradu uzoraka tkiva koje spašavaju ljudske živote? Dakle, tih nekakvih 2 milijuna kuna koji su se dosada izdvajali iz proračuna su sada isto tako uzeti. Nekoga neće spasiti ali to je spašavalo ljudske živote.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Lovrinovića.
Uvažena gospođo zastupnice Opačić ja nisam stručnjak za socijalnu politiku i ne mogu precizno odgovoriti na vaše pitanje ali sam pristalica nečega a to je da je u Hrvatskoj dosta lažne solidarnosti. Ova zemlja propada na tome. Što znači lažna solidarnost? Daj knjige svakome, daj ovo svakome. Koja vrsta će se cenzusa uvesti ja ne znam ali ona je nužna. Zato kažem nisam stručnjak za socijalnu politiku ali na ta pitanja mora odgovoriti Vlada odnosno određeni ministar sa svojim savjetnicima. Ali pogledajte jednu stvar, gdje su uštede? To sam zaboravio reći, nisam imao vremena. Ima jedna stavka u proračunu, ona nije vidljiva. Prošle godine je plaćeno jednoj banci 37 milijuna kuna za usluge faktoringa. O čemu se tu radi? Zato što je ta banka umjesto državnog proračuna kreditirala brodogradilište jer država nije na vrijeme iz proračuna isplaćivala ono što je obećala. Gospodo, to ne piše u proračunu. Zato kažem sljedeći put nemojte gole brojke, moramo, to je 37 milijuna kuna. Time smo mogli riješiti neke ovdje stvari koje je netko tražio. Možda i više. Ali time ste samo pojačali ovo što sam rekao. Nemojmo, mislim da je ovdje svakome stalo, ovo je temeljni dokument države, ali moramo voditi računa o novcu građana i da svaki trošak ne smije biti znači neobrazložen. Mora biti obrazložen.
Hvala lijepa. Naravno da mora biti, ali nemojmo govoriti o propustima prošlog proračuna, sad raspravljamo o ovom proračunu. Sada će uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo ja ću replicirati gospodinu Lovrinoviću kao osobi koja je danas raspravljala u ime kluba zastupnika, znači reprezentira stav i mišljenje svih zastupnika u tom klubu. I reći ću sljedeće, državni proračun je financijski dokument ali on je prije svega politički dokument. I ono što se iščitava iz ovog proračuna da je on tehnički dobro napravljen. Očito je da su to radile osobe koje su tehno menadžeri i svojevremeno sam i ja osobno se negdje osvrnula da se nadam da su se povukli i da će napraviti barem tehnički dobar proračun i on u tom smislu jest. Međutim, on kao politički dokument gospodine Lovrinović je u potpunoj suprotnosti sa onim što se očekivalo, pogotovo od MOST-a. Da je to proračun samo HDZ-a, ja bih čak rekla da je nešto što smo očekivali. On je u principu dosadan, u stavkama se krije sve i svašta tako da će se vjerojatno vidjeti kako će se on u konačnici iskreirati, odnosno realizirati. Međutim od MOST-a se očekivalo da će ovaj proračun kao politički dokument pokazivati u kom smjeru ide politika Vlade čije je on, ja bih rekla čak i okosnica. To se u ovom proračunu ne vidi. Vi ste kroz svoj stav izrekli uvjetnu podršku. A ja vas pitam od sve one priče o reformama šta od toga vi kao osoba koja ste govorili u ime MOST-a u ovom proračunu vidite?
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Lovrinović.
Poštovana gospođo zastupnice vi ste, ne znamo se dovoljno ali valjda ste do sada mogli vidjeti da ja kao čovjek, a sada govorim u ime MOST-a ali prije svega pitali ste i mene kao osobu nisam tu da bezuvjetno branim ikoga, je li tako. Ali pošto je riječ ovdje o jednom temeljnom dokumentu bez kojeg ova država ne može funkcionirati ni gospodarstvo ni društvo onda je to vrlo važno anticipirati, to je važno znati. Vi pitate u kojem smjeru će ići, gdje vidimo tu reforme. Ja bih tu samo ponovio jedan dio, ne vidi se sve iz proračuna, naravno puno toga se vidi. I vrlo jasno sam izrekao da će to ipak nešto povećati javni dug. Iznio sam neke negativne stvari koje su moguće da se pojave. Ali također ponavljam na Vladi je sada da aktivira druge mehanizme osim proračuna, druge alate, instrumente ekonomske politike jer ovdje je ključna samo jedna stvar. Nije toliki problem hoće li deficit biti 3, 2,5 ili 3,5%, ključni je problem kolika će biti stopa rasta BDP-a. Ako se ona znači bude stimulirala i našli odgovor i instrumenti kako će se to napraviti onda se mi nećemo trebati u toj mjeri brinuti o tome. Znači to je zadatak koji stoji pred Vladom a mi ćemo u narednim mjesecima jednostavno jasno vidjeti kuda stvar ide. Evo toliko.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Domagoja Miloševića.
Hvala predsjedniče Sabora, gospodine Lovrinović pa kada želite posuditi tuđe novce onda najčešće još uvijek taj od kojeg želite posuditi novce određuje po kamati po kojoj ćete posuditi novce ili vam neće posuditi novce. U tom procesu rejting agencije na neki način pomaže onima koji posuđuju globalno novce da odrede visinu kamate. Nažalost bivši premijer kao što smo čuli nije se baš zanimao za te rejting agencije, nije ga to zanimalo. Ali međutim moja replika vama se tiče prije svega Imunološkog zavoda. U proračunu je Imunološki zavod 32,5 milijuna kuna predviđenog novca. Dakle značajno više. Međutim, ono što bismo svi u ovoj sabornici napokon trebali razumjeti a to je da u proračunu Republike Hrvatske ne bi trebalo biti novaca za kompanije. Dakle mi moramo napokon 2016. godine se suočiti sa bolnom činjenicom ako želimo biti uspješni u nekoj igri onda trebamo poštivati pravila igre. Naši rukometaši nisu pokušavali igrati nogom nego su igrali rukomet onako kako propisuju pravila igre. Pa onda u europskoj tržišnoj utakmici postoje određena pravila igre a to znači profesionalni menadžment, to znači da država ne bi trebala subvencionirati više nikakve kompanije bez obzira jel' su oni strateški ili nisu strateški. A i moglo bi se o toj strategiji razgovarati. Da li je možda strateški proizvodnja papira pa ćemo, pa će država graditi tvornicu papira? Dakle ajmo više zaboraviti taj jaz iz bivših vremena između privatnog i javnog sektora. Postoje danas vrlo uspješne zemlje na svijetu i to male, male, jer velike, važne kompanije posluju i proizvode, uspješne su i strateške su kompanije. Dakle dajmo više i zaboravimo priče da je strateški nešto što je u državnom vlasništvu. Strateški može biti nešto što je i u privatnom vlasništvu. I ne znači da će zbog toga biti manje važno za Hrvatsku, da će manje zapošljavati i da će biti, ne znam, plaćati će najčešće više poreza nego što to rade državne kompanije i ne treba ih subvencionirati parama svih nas. I na kraju samo moram iskoristiti još, nemam više vremena, ali moram samo spomenuti prepucavanje. Stalno slušam ovdje o nekom prepucavanju. Gospođo Vuksanović, pa znate prepucavanje je temelj demokracije ili debata u ovom Parlamentu, lijevi i desni. Pa svugdje na svijetu ako ste bili po parlamentima ljudi se prepucavaju to i jeste svrha Parlamenta, debata.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Gospodine Miloševiću, kada je u pitanju odnos države, odnosno pogled na javni sektor, javna poduzeća, na to što je strateško, ne strateško, o tome bi konačno morao odlučiti ovaj Sabor. A ja mislim da bi se već jednom morali svi usuglasiti oko toga i jasno nominirati, definirati što je to strateško u ovoj zemlji. Nisam ni ja neki preveliki pobornik državnog upravljanja poduzećima i to sam već jednom rekao ali nisam zato da i privatni sektor ulazi u neke segmente za koje sam unaprijed siguran da ne bi dobre bile. O čemu se tu radi? Smatram da osim nekoliko možda najvažnijih segmenata u mnogim javnim poduzećima treba smanjiti 100%-tni ili 75%-tni udio države na 25%, ostalo otvoriti kao mješovito vlasništvo. Ali što se tiče Imunološkog zavoda s time se s vama uopće ne slažem. Pitanje je pripravaka krvnih, virusa znači cjepiva, to je pitanje nacionalne sigurnosti kao što je pitanje električne energije. I dakle mi smo vidjeli kod pokušaja preuzimanja Imunološkog zavoda da je bilo tu raznih ideja ali smo vidjeli i jednu drugu stvar znači da je, kada je u pitanju zdravlje ljudi u jednoj zemlji da o tome treba voditi računa. Međutim, vi hoćete vjerojatno jednu drugu stvar reći. Način na koji se upravlja u javnim poduzećima je bože sačuvaj u Hrvatskoj. O tome vi vjerojatno želite reći. Tu treba uvesti elementarna, ekonomska pravila, jedan pravi menadžment, a ne politički menadžment. O tome se radi. Evo.
Hvala. I zadnja replika uvažene zastupnice Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Lovrinović, izuzetno vas cijenim i evo kao što se već čulo smatram da ste izuzetno kompetentan da komentirate ovaj proračun. Nakon vaše rasprave mogu zaključiti da mi je jako žao što niste radili ili sudjelovali u izradi ovog proračuna, jer možda bi sve bilo drugačije posloženo. I ono što me čudi jeste sama sa sobom nisam na čisto, bila sam nezadovoljna a nakon što sam vas čula nekako sam i zadovoljna, jer ispada da još imamo vremena da popravimo stvari jer ste u nekoliko navrata rekli na drugom proračunu, na drugom proračunu moramo. Drugi proračun će biti za godinu dana. Dakle, rebalans ste spomenuli samo jedanput, tako da je nekako možda izgledno da ćemo tek za godinu dana popravljati ovo što nije dobro. Mi danas raspravljamo o onome što imamo u ovih nekoliko tisuća stranica, ali nas svi uredno obavještavate da imate informaciju i da ćete glasati za proračun zato što ćemo riješiti sredstva koja nedostaju DORH-u, da ćemo riješiti prijevoz učenika, da ćemo evo riješit znanost i obrazovanje. Niste rekli na koji način ćemo riješit Imunološki, ali evo čuli smo odgovor od vaše kolegice. I ono što nismo čuli odgovor, a što mene izuzetno zanima jeste kako će ljudi iz ovog proračuna znati koja su njihova prava ukinuta s obzirom da smo 560 milijuna kuna manje planirali u ovom proračunu za naknade građanima i kućanstvima. Dakle, tih 560 milijuna kuna moramo biti svjesni da će nekome ove godine nedostajati. I temeljno pitanje jeste kako će ljudi kojima su neka njihova prava uzeta preživjeti do drugog boljeg proračuna.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvažena gospođo Tireli, evo ponovit ću i drugi put ako sam samo jednom rekao rebalans. Na žalost rebalansi su konstanta proteklih Vlada i mi smo ih imali u proteklih sedam, osam godina mislim stalno. I to govori o nestabilnosti fiskalne politike u Hrvatskoj. Svaka ozbiljna Vlada i zemlja ima proračun koji, znači koje su projekcije za dvije, tri godine koje su stabilne. Nema rebalansa. Mi tek trebamo doći očito u tu jednu situaciju. A što se tiče ovoga manjka sredstava koji će dobiti određene manje dobiti određene socijalne, društvene skupine u Hrvatskoj naravno to će im otežati život. To će smanjiti potrošnju, jer mi ne smijemo zaboraviti jednu stvar da proračun ako se on smanjuje u važnijim segmentima, on jednostavno smanjuje agregatnu potrošnju, agregatnu potražnju i na taj način vodi u sljedećem koraku padu gospodarske aktivnosti. Znači, on je u tom slučaju prorecesijski. Ali naravno ne živi gospodarstvo samo od proračuna, javnih financija. Ponavljam to je izvoz, to su osobna potrošnja i prema tome investicije. Ali zato kažem sad treba aktivirati druge segmente ekonomske politike koje će kompenzirati ove negativne pojedine učinke ovoga što je ovdje postignuto. Prema tome, što se kaže riječ ima sada Vlada da to u narednim mjesecima ostvari aktiviranjem drugih mehanizama, instrumenata. I ponavljam, provedba refinanciranja kunskog dijela javnog duga riješila bi ne samo sve što se ovdje traži, nego puno više i zato ja sam spremniji govoriti o milijardama, a ne o milijunima za koji se ovdje oko kazana guraju sve više ljudi, a u kazanu je isto hrane.
Hvala lijepo. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa pred nama se sigurno nalazi dokument koji je najsnažnija politika, najsnažnija poluga za vođenje ekonomske politike u jednoj državi. I ako pogledamo malo strukturu kako je rastao javni dug u proteklih petnaestak godina onda ćete vidjeti da određene političke odluke i mjere za vođenje pogrešne ili ne pogrešne ekonomske politike je doveo do njegovog bujanja. I zato je ovaj dokument vrlo bitan. Međutim, ja bih prije rasprave nego što uđem u samu srž ovog proračuna slušajući ove rasprave kolega prije mene iz drugih klubova postavio jedno suštinsko pitanje. Koliko je naša stvarna spremnost za strukturne reforme? Da li smo mi ono što su nam napisale rejting agencije shvatile da se prepucavamo šta je tko napravio ili da pročitamo što nam unutra piše. Unutra nam jasno piše niste proveli strukturne reforme i ako ih u budućnosti ne provedete bit ćete još u goroj situaciji. To je prostim narodskim jezikom napisano unutra. Dakle, to je ocjena i onoga što je bilo prije i onoga kako nas gledaju danas. Druga stvar, da li smo mi konačno u ovoj državi spremni preuzeti političku odgovornost i dovest do racionalnog i pravednog trošenja sredstava u državnom proračunu. Što to znači racionalno? Da li su mnoge institucije, udruge, zavodi, agencije koje smo osnivali da li zbog toga što nam je govorila EU ili netko drugi odgovorile na pitanje ili zadatke zbog čega su osnovane. A imali smo proteklih mjesec i pol dana ovdje razno razna izvješća od tih agencija i o mnogima smo govorili kritično. A da li njih trebamo privesti svrsi da rade ono za što su osnovane i na takav način će one potaknuti mnoge gospodarske aktivnosti jer će se početi ponašati onako kako trebaju se ponašati za što su osnovane. Da li ćemo početi trošiti pravedno novce iz državnog proračuna? Možemo mi ovdje politikantski pričati koliko god hoćemo. Međutim, pravedno trošenje novaca je izvršavanje socijalne politike temeljem zakona koji je donio ovaj Visoki dom. Dakle, stvar je politike da kaže kolika će i kakva će socijalna prava netko imati. Ali isto tako je stvar politike da odredi tko i kako to može dobiti. Da li je to obiteljski status, da li je to imovinski cenzus, da li je to dohodovni cenzus, da li je to kombinacija sve troje? Ali kolegice i kolege ja ovdje svima nama postavljam jedno pitanje kome je bilo u interesu da OIB ne profunkcionira? Kome je bilo u interesu da se ne vidi od vrha do dna kome se što isplaćuje? Da je OIB profunkcionirao, način na koji je zamišljen i na koji je trebao profunkcionirati, vjerojatno bi odgovora na ova pitanja danas bilo puno manje. Druga stvar, koliki je stvarni deficit 2015. godine? Gledajte, mi govorimo o 2010., 2011. po ESA-i 2010., međutim kad govorimo o 2015. i 2016. onda govorimo o nekakvoj nacionalnoj metodologiji. Ovdje u prilogu ste dobili iz Ministarstva financija a to je dokument koji je Vlada uputila na stranici 27. da sa 31.12. ima dospjelih a nepodmirenih obveza samo u središnjoj državi 2 milijarde i 78 milijuna. Što je sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje? Izvučen je iz Riznice, kao funkcionirat će puno bolje, međutim po informacijama koje dolaze tamo je minus preko 3 milijarde kuna. Ja sam siguran da niti kolega Lalovac ni Linić pa ni svi mi koji smo bili prije nažalost nismo uspjeli stići stisnuti taj zdravstveni dio da konačno znamo koliko to košta, koliko mi to trebamo platiti. Iz jednostavnog razloga kad znate koliko vas nešto godišnje košta onda možete i poduzeti određene reforme jer morate konačno reći da li nešto možete ili ne možete plaćati. Dakle, po meni vrlo bitno pitanje. No, da li je ovaj proračun pokušao odgovoriti na neka pitanja, da li je s ovim proračunom Vlada u ovom vrlo kratkom vremenu pokušala poslati određene poruke? Tim više što Vladi naprosto nije ostalo ništa drugo kao ni prethodnim vladama koje su preuzimale vlast nego da se nasloni na proračun prethodne Vlade i to po mogućnosti na izvršenje proračuna. No, da li je Vlada poslala poruku da ovim proračunom i projekcijama za 2017. i 2018. želi izaći iz mjera Europske komisije za prekomjerni deficit? Da li je poruka da deficit središnje države bi se trebao kretati oko 2,2% a opće države oko 2,7% i da bi trebalo doći do usporavanja rasta javnog duga sa značajnijim gospodarskim rastom i do njegovog laganog smanjivanja određena ekonomska poruka? Ali određena ekonomska poruka i politička poruka o kojoj ćemo moći razgovarati za 2 godine da li je to se uspjelo ili se nije uspjelo. Jer jedino možemo na takav način govoriti da li je određena politika uspjela ili nije. Ali ako nismo spremni sprovesti strukturne reforme, ako ne vjerujem da se ovo želi napraviti onda vrlo teško o tome možemo govoriti. Druga stvar bez obzira što se govori ali ovdje su vrlo često rasprave na plan, a ne na izvršenje, Vlada je poslala poruku da će zaštititi socijalno najugroženije i da hrvatski umirovljenici kojih 850 tisuća ima mirovinu ispod 3000 kuna da im se mirovine neće dirati, dapače da će biti indeksirane ove godine. Rekao sam već o tome da pravednije korištenje sredstava državnog proračuna a to je kad novce iz državnog proračuna dobiju oni kojima je to potrebito, ne onima kojima to nije potrebito. Onda ćemo reći da racionalno koristimo sredstva. Logično je da onaj tko ima više plati više poreza u državni proračun i logično je da onaj tko ima više nema pravo potraživati iz državnog proračuna. To je logika. Ali je isto tako logično da onaj tko ima manje da plati manje poreza, da je socijalna država ta koja će mu omogućiti pristojan život. Ja mislim da tu ne bi trebalo biti prijepora među nama. Ja, to naprosto političkih svih nas bez obzira da li smo demokršćani, da li smo socijaldemokrati to naprosto mora biti konsenzualno pitanje. A ne pitanje političkog prepucavanja. E sad, da li ćemo se mi složiti ako kažemo da nam je cilj tamo kako ćemo doći do njega, tu se možemo razilaziti međutim ključno pitanje je da li je Vlada ovim proračunom poslala poruku cilj do kojega želi doći. Ja se slažem u potpunosti da kolege s lijeve strane sabornice možda imaju svoj put, da mi sa desne imamo svoj put, ali ajmo se objediniti oko jednoga da je nama cilj to da se novci pravično koriste iz državnog proračuna. Da ih dobiju stvarno oni koji ih trebaju. I također ono što bez obzira htio to netko ili ne htio priznati ovaj proračun šalje konačno poruku da će se bolje upravljati sa državnom imovinom, da će Vlada strateški odrediti ono što je za državu bitno, to dati na nekakav pravi menadžerski način upravljanje i ono što nije bitno riješiti se toga i na takav način financirati deficit. Druga stvar, ti nesretni EU fondovi. Tu se možemo isto prepucavati koliko god hoćemo međutim na rashodovnoj strani imamo jednu stavku oko koje se ne možemo prepucavati, a to je ono koliko mi svojih poreznih prihoda moramo uplatiti u europski proračun. Dakle naprosto mi to moramo uplatiti. E sad, opet jedan cilj i jedna točka a to je koliko ćemo biti uspješni povući sredstava iz EU. Pa zašto da se mi politički prepucavamo oko toga ako je nama na raspolaganju 10 milijardi ili 11 nije ni bitno koliko i ako mi kažemo da ćemo 9,5 povući. Ajmo sljedeće godine u 4. mjesecu kad bude izvršenje proračuna vidjeti koliko je povučeno i zašto nije toliko povučeno. To je jedino mjerodavno, sve drugo su priče za malu djecu. Idemo sada na prihodovnu stranu državnog proračuna. I kao što sam rekao, struktura prihoda državnog proračuna je takva da se ona naslanja i bazira na tzv. potrošačke poreze. To je porez na dodanu vrijednost i to su trošarine. Jer ovi drugi doprinosi, oni u principu, imate ih u prihodu ali imate zadanu daleko veću rashodovnu stranu nego što je prihod od toga. Dakle ti porezni prihodi su planirani realno. Jer ako govorimo o tome da ćemo imati gospodarski rast od 2%, ako govorimo o tome da se pokrenula potrošnja onda je logična stvar da će prihodi biti toliki. Na kraju krajeva pogledajmo kakvo je bilo izvršenje proračuna u 2015. godini pa ćete vidjeti da onda ako bi se bilo sa drugačijim a ne na ovakav način planirani prihodi onda bi se moglo reći da su se malo preoptimistično planirale itd.. O EU fondovima sam već govorio. Rashodi, gledajte kolegice i kolege. Ovo mi stvarno nije namjera da povučem političku raspravu. Međutim, na stranici 19 ovog materijala kojeg smo dobili i obrazloženje proračuna govori se o famoznom faktoringu. Faktoring nije ništa drugo nego izbjegavanje u godini u kojoj je nastao trošak prikazati to kao deficit državnog proračuna. Jer da su u godinama 2013., '14.-oj, da hrvatska brodogradilišta dobila sredstava koliko su dobila, trebala dobiti ona bi bila prikazana u državnom proračunu. I molim lijepo. Međutim, što se sada događa, od ukupnih sredstava poticaja vama 891 milijun kuna ide na brodogradilište, brodogradnju. Od toga 326 milijuna odnosi se na dodatak ugovora o prodaji a 500 milijuna se odnosi na plaćanje faktoringa iz 2013. i 2014. Dakle da tih 500 milijuna kuna nije u proračunu Ministarstva gospodarstva ove godine kolega Panenić bi imao mogućnost da li svih 500 milijuna i nešto usmjeriti na nešto drugo. Međutim gledajte i u 2017. i u 2018. taj faktoring dolazi Vladi na naplatu. On hoćete ili nećete ograničava mogućnost proračuna Ministarstva gospodarstva. I to je ono i zato sam rekao i moramo konačno a to ću u završnom svojem dijelu reći, konačno reći što je taj trošak, što nije. Također, pojačani rad u bolnicama. 700 milijuna kuna se duguje liječnicima. Bivši ministar je rekao da im to neće platiti, utrošeno je vrijeme, utrošen je i materijal. Tko kaže da to neće platiti? I na kraju, na kraju, otvorena pitanja. Smatram da strukturne reforme, zapravo mi u klubu HDZ-a smatramo da strukturne reforme u javnoj upravi se ne mogu provesti bez Izmjene zakona o plaćama, tj. bez uvođenja Zakona o platnim razredima. Naprosto platni, bez platnih razreda nećemo doći do adekvatnog nagrađivanja zaposlenih u javnoj državnoj upravi i da se plaćaju oni koji rade i da se plaća posao i radno mjesto a ne da se plaća fotelja i formacijska pripadnost. Što je nažalost sada. I onda ćemo doći do toga da u ukupnoj masi sredstava plaća oni koji dobro rade, koji da tako kažem proizvode jer i upravo proizvode određene akte će biti bolje plaćene a oni koji ne rade i koji samo pripadaju formacijskoj … [[Govornik se ne razumije.]] dobiti manje. Ali će se stvoriti preduvjet i za smanjenje mase sredstava plaća a isto tako i za nagradu onih koji rade. Upravljanje javnim dugom pitanje je o kojem je govorio nešto i kolega Lovrinović, dakle strategija upravljanja javnim dugom u konačnici ovaj visoki javni dug može nas dovesti da zaradimo na njemu. Ali nemojmo se zavaravati da će taj posao raditi ljudi koji su plaćeni 7, 8, 9 ili 10 tisuća kuna. Taj posao će raditi ljudi koji su plaćeni 30, 40 tisuća kuna jer to je negdje adekvatno onima s kojima će oni surađivati i raditi. Dakle vi možete na javnom, na dugu možete zaraditi, možda je čudno i smiješno ali to mogu zaraditi ljudi koji se bave s tim poslom, koji su majstori za taj posao. I to je zanat kao i svaki drugi. Ali se mora napraviti strategija upravljanja javnim dugom s kojom će raspravljati ovaj Visoki dom i mi sa desne i vi sa lijeve strane ili obrnuto. … [[Govornik se ne razumije.]] a on se mora napraviti. Ako je ikako moguće, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade i gospodine ministre da proračun 2010. približimo ESA-i 2010. tako da naprosto nekakve nacionalne metodologije itd. eliminiramo. I ono što bi trebalo biti, ako ništa drugo na kraju 4.-godišnjeg mandata a to je registar dospjelih a ne naplaćenih obveza. Jer ovo već postaje pomalo smiješno tko je kome šta ostavio za platiti. Točno se zna po metodologiji ESA 2010. što je dospjela a ne naplaćena obveza. I na kraju opasnosti za proračun, konverzija švicaraca u eure, potencijalna opasnost od 7,5 milijardi kuna, ugovor sa sindikatima. Iskreno govoreći ovo je jedno pitanje zašto nije korištena klauzula kada je pad dva kvartala od 1% da se primjenjuje prema dolje, šest puta je bila takva mogućnost u protekle 4 godine. Sudski procesi i na kraju kreditni rejting. I naša današnja rasprava, neki je slušaju i odrediti će nam na temelju toga kreditni rejting. Pa cijenili mi njih ili ne cijenili, u konačnici kamatu ćemo platiti svi, bili mi s lijeve, s desne ili u sredini ali kamatu plaćamo svi a kamatu nam određuje nažalost i belosvetski putnici koji štite nečije interese a mi smo premali da se borimo s njima. Zato ako ništa drugo moramo poslati sliku da želimo nešto napraviti. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Prije nego što pređemo na replike kojih ima 16 ovaj puta. Ja samo želim skrenuti pozornost na par činjenica. Jedna je činjenica raditi ćemo naravno bez stanke, to je jasno. U ovom času zanemarivši ovih 16 replika imamo i još 8 klubova i 64 pojedinačnih rasprava. Bez ikakve sljedeće replike, da nitko ne replicira na niti jedan klub, kasnije ni na jednu pojedinačnu raspravu završiti ćemo negdje oko 3 sata u noći, samo da znate se malo orijentirati. Evo ga, a sad bismo prešli na replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Jaroslava Pecnika.
Uvaženi kolega Šuker, vi ste postavili jedno ovako retoričko pitanje jesmo li spremni za strukturne reforme, jesmo li spremni preuzeti odgovornost i u cijelosti izlaganje nekako fundirali da je vaša Vlada, odnosno naša Vlada to spremna. Međutim, meni se čini da nije niti ste spremni za strukturne reforme, niti za odgovornost. To se vidi prije svega po tome što se pozivate na to da ste iskazali socijalnu osjetljivost, socijalnu orijentiranost ali ja bih rekao prije dezorijentiranost. Jer ako se uzima od socijalnih naknada sto milijuna kuna o čemu mi pričamo onda. Jel'? Dalo bi se tu i dalje, ali budući da je ovo replika od dvije minute ja ću kratko. Siromašan čovjek nije slobodan čovjek. Siromašan čovjek nije zainteresiran za demokraciju. Pa nije valjda vrag da vam je interes takav građanin i takav čovjek? Od znanosti i obrazovanja sredstva ste umanjili za 160 milijuna kuna. Štedite na budućnosti. Recimo manja sveučilišta su u neravnopravnom položaju u odnosu na veća. Osječkom sveučilištu su oduzeli 15% za izgradnju recimo ne znam studentskog doma dok je u Zagrebu to povećano za 22%. I za nacionalne manjine, znači govorim samo tamo gdje sam u odborima. Za nacionalne manjine ste smanjili sredstva za dva milijuna kuna, a kada to malo raširimo, onda recimo vidimo da ste Srpskom nacionalnom vijeću uzeli preko 5 milijuna kuna. I to ne bi bilo posebno tragično da se to zapravo ne vidi kao neka vrsta hajde recimo osvete ili revanša jer je Srpsko nacionalno vijeće izdavač "Novosti" koje su ovdje prokazane i stalno se nabijaju kako da kažem na križ, razapinju na križ kao anti hrvatsko glasilo što po meni je, naravno da nije točno. Ali interesantno je i dalo bi se opet kažem nabrajati, ali interesantno recimo u crkvu niste dirali. E sad, ja doista ne želim biti taj koji će govoriti ništa protiv bilo koga, pa ni protiv crkve. Ali interesantno da bi možda i crkva trebala jednako snositi solidarnost svih ovih rezova kao i svi ostali nacionalne manjine, obrazovanje [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] Samo sekundu još, socijala, crkva ništa.
Hvala vam lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa vjerojatno i što će se ponoviti i tijekom nekih drugih replika treba gledati izvršenje proračuna. Dakle, ovdje je plan proračuna. Izvršenje proračuna je nešto sasvim drugo. Ne, izvršenje proračuna za 2015. godinu i kad pogledate izvršenje onda ćete vidjeti da stavke ovog proračuna koje se naslanjaju na izvršenje prošle godine, onda to izgleda sasvim drugačije. A da, ja ću ponovit danas vjerojatno još oho ho puta da li smo spremni sprovesti strukturne reforme. Nemojmo samo govoriti kad nama to paše, a istovremeno bi onda gurali ovdje i ondje. Morate imati jasan cilj. Strukturnu reformu možete jedino provesti ako znate što želite postići. I može se dogoditi na tom putu i nekakva greška. A i ovo sa učenicima, dogodila se greška. Vlada je to pošteno priznala, podnijela je vlastiti amandman, riješila je ovu školsku godinu i rekla što će pokušati napraviti za sljedeću školsku godinu. Jel' to korektno i pošteno? Tako isto ako se pojavilo negdje drugdje vidjet ćete a na kraju godine koliko će biti odlukom Vlade preraspodjela među pozicijama zato što je naš proračun na toj i toj razini i vrlo teško je u lipu predvidjeti potrošnju, pa ćete vidjeti da će se određene pozicije mijenjati i tako složiti. Ali ponavljam, bitno je da li se iz ovoga može iščitati određene poruke. Ja sam govorio o nekima i vrlo sam spreman sa njima, sa svakim raspravit o tim porukama. šuker
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ive Jelušića.
Kolega Šuker, započeli ste svoju raspravu otprilike s tim da je proračun najbolja poluga za vođenje ekonomske politike što se možemo složiti ali i obrnuto. Dakle, on je i sredstvo, ali na neki način i posljedica određene ekonomske politike. Na žalost, ja moram reći da ako je to tako da mogu konstatirati da ovdje baš iz ovog proračuna ne proizlazi nekakva posebna ekonomska politika što indirektno i sami priznajete. Jer da nema tu nikakvih velikih reformskih pomaka. Kritizirali ste dok ste bili u oporbi niz zakona u fiskalnoj politici itd. koje je bivša Vlada predlagala. Međutim, sve ste ih zadržali, nema promjena. Godinu dana i više ste sve nas vi iz HDZ-a sa info institutom, sa novom ekonomskom politikom, novim gospodarskim mjerama itd. najavljivali. Na žalost ne vidimo ništa toga u proračunu. Dakle, ja ovo govorim ne zato što sam u oporbi pa bih kritizirao kritiziranja radi, nego naprosto ne vidim ništa tu optimističnog niti novoga. I to je ono što moramo si sami priznati. Cijeli dakle proračun se temelji na rastu prihoda. On se temelji na rastu BDP-a koji je proistekao iz prošle Vlade što je naprosto točno. Ono što sami predviđate u ovom proračunu na žalost bojim se da ne stoji. Na primjer, predviđate rast prihoda od primitaka od prodaje dionica i udjela u trgovačkim društvima, dakle od prodaje poduzeća, udjela u poduzećima, od privatizacije. Ne znam zaista kako mislite evo već je kraj trećeg mjeseca kako mislite ostvariti tih 1,8 milijardi od toga. To je naprosto bojim se neizvedivo. Bojim se da planirate nešto što je nerealno ili ćete na brzinu to napraviti ili možda ste već dogovorili s nekim sve te prodaje, samo je pitanje dakle da se tehnički odradi kroz proceduru. Ali u svakom slučaju mislim da je to apsolutno nerealno ili će napravljeno bit onako kako ne bi trebalo bit napravljeno.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Pa gledajte kolega Jelušić, ako pogledate moju prošlogodišnju raspravu oko proračuna i pokušate je usporediti sa ovom pa ćete vidjeti da nema tu baš onoga što se događa kod vas. Dakle, ja sam ne jedanputa rekao da je ovaj proračun naslonjen na izvršenje prethodne godine. Da bi se proračun promijenio, s obzirom na njegovu strukturu, da je 92, tri posto proračuna zadano određenim zakonima, pravima, ovim onim, vi dakle da bi to napravili to morate promijeniti. Ali da bi isto tako promijenili određena prava morate imati komunikaciju sa ljudima na koje se to odnosi. Strukturna promjena, samo kresanje prava bez strukturnih reformi će nas dovesti nigdje. A što se tiče upravljanja državnom imovinom pa ja mislim da proteklih 5, 6 godina smo u svakom proračunu imali predviđene velike prihode od prodaje državne imovine pa je završilo kako je završilo. Pa nadajmo se da će ove godine bolje završiti. Ali ako nećete predvidjeti, ako nećete probati onda nećete ništa niti napraviti. Ali sjetimo se prošle i pretprošle godine koliko je bilo planirano prihoda od prodaje imovine, preko 4 milijarde kuna. Nažalost, nije se to dogodilo. Ne kažem da je to kriva prošla Vlada, to nikad nisam na takav način govorio nego sam govorio na način problema te imovine. Mi pričamo da imamo 32 milijarde, međutim realna vrijednost toga je sasvim negdje drugdje. To je naš stvarni problem. Mislim da gospodarski ministri iz bivše Vlade to itekako dobro znaju.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Šuker kao bivši ministar, a u sabornici ima još koliko znam jedan, znam da ste znači kompetentni govoriti o nekim stvarima. Međutim, kad pogledam koliki je dug nenaplaćenog poreza 50 milijardi kuna, ako nisam u pravu ispravite me, to je u biti skoro polovica proračuna. Zbog toga je jednim dijelom znači naša i socijalna politika države i kompletna politika dijelom kriva što se nije naplatio porez a naravno da tu ima velikih riba koje su se dobro po Hrvatskoj raširile a nisu platile porez. Znači, ovo vama govorim kao bivšem ministru, a mogu i ovom kolegi Lalovcu ali ne odnosi se na njega. Replika je naravno. Naravno da ova Vlada mora napraviti analize ureda, uprava, županija, općina, decentralizirati sredstva pa će biti lakše organizirati školstvo, lokalnu samoupravu. Naravno da o tome trebamo razgovarati i to provesti. Naravno da nam tu treba biti vodilja odvažnost jer to narod očekuje od nas i prihvaća od nas da se država znači kako financijski tako i ljudski i potencijali decentralizira se prema periferiji RH da ne bude sve na jednome mjestu i da bude centar odlučivanja. A ovo govorim isključivo zbog nerazvijenih područja koji su zaboravljeni od svih Vlada dosada. O tome će očito ova Vlada morati voditi brigu i u tome u biti je ključ problema razvoja Hrvatske države po pitanju regionalnog ustroja na cijelom području. Vrlo bitan element, puno sredstava dok dođe do lokalne samouprave ostaje po županijama. Koliko ima uposlenih? Tko zna. I tako u drugim agencijama, upravama. Ured bivšeg predsjednika recimo Stjepana Mesića, evo sad je on doživotno dobio nagradu da bude doživotni i ima ured. Da, za vrijeme vas isto također ovi su podržavali. Koji je smisao tog ureda?
Hvala. Evo, odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Bulj, najbolje se ne laćati nečega … [[Upadica se ne razumije.]] Ja sam vas strpljivo slušao. Dakle, mnogi su pričali o tom porezu pa je otišla i naredba bivšeg premijera Poreznoj upravi da se napravi analiza zašto nešto nije plaćeno. Porezna je uprava napravila, međutim činjenice su takve kakve jesu. 2002. je donesen Zakon o naplati dospjelih a nenaplaćenih potraživanja, tada se govorilo o 22 milijarde kuna. Zatezna kamatna stopa je prosječno bila između 14 i 18 ovih 12 godina pa izračunajte pa ćete vidjeti. S druge strane po službenim podacima Porezne uprave naplate, ne računajući kriznu 2009., je negdje 98,5%. Što je među najvišim postocima u Europi. I nije se dobro razbacivati sa ciframa. Druga stvar, cifra od 50 milijardi nije točna. A treća stvar ako je netko nekome pokušao nešto učiniti onda ga ne bi evidentirao, zadužio i obračunavao mu kamate. Jer ako vi nekoga evidentirate da mora toliko i toliko platiti, ako mu se obračunavaju kamate onda njega nitko živ ne može amnestirati, on to kad-tad mora platiti. A logična stvar je kad bi se naplatilo sve što u državni proračun ide da bi se onda mogla izvršiti redistribucija. Ali kad već toliko govorimo o jedinicama lokalne samouprave ja se nadam da će doći izvješće i oko naplata prihoda jedinica lokalne samouprave pa ćete vidjeti izuzev nekoliko većih gradova koliki je postotak komunalne naknade u tim jedinicama lokalne samouprave. Isto koliko je mnogim jedinicama lokalne samouprave naplata … [[Upadica se ne razumije.]] Pa ja sam vas pustio da govorite, pustite i vi mene. Dakle, to rade jedinice lokalne samouprave, to ne radi država. A o decentralizaciji možemo zajedno donijeti zakon, na kraju u vladajućoj smo koaliciji, i dogovorit ćemo se što ćemo napraviti.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala. Kolega Šuker, spomenuli ste jedan termin pravedno izvršavanje proračuna. E pa sad mene zanima da li bi onda bilo pravedno poštivati obveze koje je preuzela bivša Vlada? Ja mislim da bi bilo. I da bi u ovom proračunu sve obveze koje je preuzela bivša Vlada morale biti nastavljene. Evo imam dva primjera. Pa molim da vi kao predsjednik kluba utječete da taj amandman bude prihvaćen. Prvi se tiče modela javno-privatnog partnerstva. U Varaždinskoj županiji i Koprivničko-križevačkoj županiji gdje je u 2013. godini Vlada potpisala ugovor i preuzela na sebe 55% obveza u realizaciji projekta koji obuhvaća čak 33 objekta. To su 32 škole u Varaždinskoj županiji i 1 u Koprivničko-križevačkoj županiji. Po toj obvezi u Proračunu za 2016. trebalo se naći 20 milijuna kuna, a njih nema. Ja apeliram da se taj iznos vrati jer je to zapravo zaustavljanje projekta za 33 školska objekta u te 2 županije. I drugo, primjer dobili smo svi pismo, nema premijera ali dobio je ministar, načelnika Općine Babina greda gdje je 2014. u mjesecu ožujku počela gradnja školske dvorane, procijenjena vrijednost 22 milijuna kuna, potpisan ugovor i naravno ono što se obično dešava kad je javna nabava loše odrađena ne zbog načelnika općine nego zbog naših propisa. Izvođač je vrlo brzo pokazao se potpuno nesposoban da dovrši školu tako da je iskopana jama koja ovog trenutka iznosi 2200m kvadratnih dubine 6m prislonjen na školu i praktično prijeti opasnost da se uruši i škola. Da bi se sve to saniralo raskinut je ugovor sa izvođačem, raspisan je novi natječaj, određen je novi izvođač, projekt gradnja iz Slavonskog Broda. Međutim, u ovom proračunu predviđeno je 800 tisuća kuna što praktično ne znači ništa. Da bi se uopće ovaj projekt mogao privesti realizaciji da se ne sruši škola, da se ne ugrozi sigurnost djece ove godine treba osigurati 9 milijuna kuna i naredne 9 milijuna kuna a dvorana je trebala biti gotova za mjesec dana. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovoriti će, o dvorani sve zna sigurno uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Da kolega Jovanoviću, ja se slažem s vama, kada sam govorio, ali kada sam govorio o pravednom izvršenju proračuna, mislio sam nešto drugo i to sam obrazložio. Međutim vama, povući ću paralelu, osnovna škola Novo Čiče, Velika Gorica, došli ste za ministra, razvukli ste do besvijesti. Na kraju je grad Velika Gorica financirao, ministar Molnar rekao da će platiti inače škola nikad ne bi bila gotova. Europsko prvenstvo u košarci, turistička zajednica kaže da je to vrhunski događaj za promociju Hrvatske dok ne postane Ivan Šuker predsjednik Košarkaškog saveza, onda to nije vrhunski događaj i najedanput europsko prvenstvo gdje je otvaranje bilo u Zagrebu, prenosile su sve zemlje Europe, Košarkaški savez nije dobio te novce. Toliko o politici, ja se s takvim pristupom ne slažem. Javno privatno partnerstvo, kolega Čačić i ja o tome možemo najviše govoriti ovdje u ovoj dvorani je bio projekat Varaždinske županije i to je kolega Čačić započeo i tada je taj projekat bio što se tiče jedinica lokalne samouprave financijski vrlo rizičan, to je činjenica. Postojali su određeni politički dogovori da se to riješi. Vi ste to politički riješili zato što je bila takva politička konstelacija. Ali ja se zalažem da se to politički riješi i u budućnosti jer mislim ako smo i tada procijenili a postoje službeni dokumenti da je to objekt koji je politički, zapravo financijski rizičan, djeca i građani i tih jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave nisu krivi, to se naprosto, moraju se iznaći sredstva da se to riješi. I ja se u potpunosti s vama slažem. Zato i jesam govorio kolega Jovanović o onom registru dospjelih a ne naplaćenih obveza gdje će se jasno popisati sve kratkoročne i dugoročne obveze i onda nema nitko nikakvo političko pravo da mjeri odluke jedne Vlade po ovom ili onom segmentu. I mislim da se u Hrvatskoj ako želimo dobro ovoj zemlji konačno moramo početi tako ponašati. I ja se iskreno nadam kao što ste … [[Govornik se ne razumije.]] da ću ja podržati, da ćete vi podržati kada bude proračun za 2017., da ćete podržati takav zaključak kluba HDZ-a ako to ne bude bio prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Dakle registar dospjelih i ugovorenih … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. I sljedeća replika je uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Kažete kolega i potpuno ste u pravu kada to tvrdite da je stvar politike tko će i kako dobiti socijalni status. Međutim, stvar je dobre politike da u svim vremenima, pogotovo u teškim vremenima sačuva socijalni red, mir i socijalni status onih naj, dobar socijalni status onih najugroženijih. Zlouporabe naravno izvan svake sumnje je da ih treba spriječiti. Ali to nije razlog da se smanjuju prava onima kojima su ta prava u ovim vremenima i najpotrebnija. Vladine reformske škare zahvatile su školarce, njihove roditelje, nezaposlene, manjine i korisnike socijalnih naknada. A u smanjenu participaciju države u troškovima prijevoza smanjuje se ukupni iznos za naknadu građanima ukupno ali i izdataka države za programe zapošljavanja, smanjene su i potpore za kulturnu autonomiju manjina za 11%. Sada Vlada s obzirom da je pritisnuta javnošću kaže da je u proračunu našla, pa eto tako kao pošteni nalaznik vraća novce za prijevoz učenika. A ustvari pokazuje se u samom startu da Vlada ustvari radi kao stari Fićo na guranje. Ja vam kolega govorim da upravo samo zbog ovih smanjenja očito je da je Vlada objavila rat socijalnoj državi. I mogu vam reći da Hrvatska ili će biti i ostati socijalna država ili je neće biti.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolegice Ingrid, Hrvatska će biti socijalna država kada pomoć iz državnog proračuna budu dobivali samo oni kojima to pripada. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja vas lijepo molim, zato i jesam rekao da je to stvar politike. Dakle mi ovdje donosimo zakone. I ja sam se sa bivšom potpredsjednicom Vlade kada smo razgovarali o tim stvarima vrlo često ovdje slagao oko te rasprave, može sad potvrditi. Zašto? Zato opet govorimo o cilju. Nije bitno kakav je put, bitno da znamo što želimo postići. A cilj ćemo postići jedino ako sve one koji nemaju pravo na socijalnu pomoć eliminiramo. A zbog toga je i uveden OIB ali taj OIB je stao na pola puta. I zato kada govorite o ovim drugim stvarima ja bih vam savjetovao da pogledate izvršenje proračuna. Ne možete reći ako je netko izvršio prošle godine nešto a planirao je 20 ili 30% više da je ova Vlada umanjila to za 20%. Ne, ona je samo ostala na tragu onoga što je izvršeno prošle godine a vidjeti će u sljedećoj godini da li će biti mogućnosti da ono što je izvršeno prošle godine se poveća. Ali reći ću vam još jednu drugu stvar, govorio sam o faktoringu. Je li vi znate da je ministar poljoprivrede isplatio 2015. akontacije za 800 milijuna kuna a to nije smio isplatiti u 2015. nego je to stvar 2016. Pitajte, nema tu kolege Romića, ministra poljoprivrede danas, to vam je milijarda i 300 milijuna. Da tih milijardu i 300 milijuna ne opterećuje ovaj proračun onda bi priča bila vjerojatno i sasvim drugačija a vjerojatno bi i kolege bivši ministri, gospodarstvenici na neke stvari drugačije malo gledali da im neke stvari nisu pogurnute.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče prije nego što krenem sa replikom, upozoriti ću vas da predlagača nema u sabornici, znači nema ni premijera ni ministra financija, više od polovice Vlade nama znači
Imaju, ostali ministri su ovdje a ministar financija se vraća sad. Ne mogu vam reći zašto je otišao van.
Svega pet ministara, to neka hrvatska javnost čuje. Svega pet ministara sjedi u hrvatskoj sabornici dok se predlaže ovaj dokument. Znači, nema niti kvoruma, niti premijera, niti ministra financija. Druga stvar koja je u biti mene potaknula na raspravu i na repliku je rasprava gospodina Šukera koja se odvila u jednom ja bih rekao bratstvo i jedinstvo stilu. Znači, znamo gdje nam je cilj, svi smo mi skupa, svi se znamo, hajmo zajedno odraditi posao s ljevice, s desnice, bitno je da dođemo do cilja. I onda nabacuje naravno par ovih svojih ili uobičajenih ne samo svojih, nego to obično ljudi govore strukturna reforma, pravednije društvo i to je bila rasprava. Nikakvog konkretnog pokazatelja u kom smjeru bi to trebalo ići, na koji način, šta znači uopće po njemu strukturna reforma to nije niti u jednom segmentu svoje rasprave pojasnio. I onda se zakačio na dugove koje smo kakti mi ostavili. Ne? Ali kako ljudi pamte, onda pamte i proračun iz 2011. godine i 2,2 milijarde kuna neprikazanih dugova koje je naslijedila Vlada 2011. godine. Možete to pogledati gospodine Šuker, tada niste bili glasni, tada niste upozoravali na to, nego ste to ignorirali. Znači činjenica je, država postoji, država funkcionira. Neke svoje poslove obavlja i ne treba na početku svakoga mandata plakati da li je neki posao započet i treba ga se izvršiti u sljedećoj godini. Ali to je očito kontinuitet ja bih rekao i mali zaborav koji vlada kod gospodina Šukera.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Kao što vidite ministar je ovdje. Jeste zadovoljni?
Gospodine zastupniče, trebali bi znati Poslovnik Hrvatskog sabora, onda bi trebali da je odredba za pola ministara se odnosi na aktualno prijepodne. A za sve ostale, za aktualno prijepodne gospodine Maras, pročitajte malo. Nemojte. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Ovo se zove politički primitivizam inače. Dakle, u Poslovniku Hrvatskog sabora stoji da jedino za vrijeme aktualnog prijepodneva mora biti, predsjednik Vlade mora osigurati više od pola članova Vlade. A po svim točkama dnevnog reda je definirano koga Vlada odredi da može zastupat Vladu po točki dnevnog reda. Dakle, to je to. Druga stvar, ja sam poslao jasne poruke i nisam govorio o nekoj stvari, nego sam zato rekao da nam se u buduće ne događa da se prepucavamo koliko je tko kome ostavio. Hajmo napraviti konačno za dobrobit svih nas taj registar dospjelih nenaplaćenih obveza i registar ugovorenih obveza. Pa zar nas to išta košta? I na kraju krajeva sve opet dođe na vidjelo, sve opet dođe na vidjelo. I mislim da nemamo uopće potrebe se oko toga politički prepucavati. Ako za to nismo politički spremni, pa zar nije logično da za neke krucijalne stvari u državi i što se tiče socijalne politike i nečega pokušamo naći ako možemo konsenzus. Ako ne možemo mi ćemo, mi smo odgovorni za politiku i mi ćemo to gurati kao što ste i vi gurali neke stvari. S nekima smo se složili, sa nekima se nismo složili. Pa to je politika za milog Boga. Međutim, vaša politička retorika je da vrijeđate, da neargumentirano govorite. Ja sam to rekao u ime kluba što sam rekao. Nije mi uopće palo na pamet komentirati što je govorio kolega Milanović u ime kluba SDP-a. Da sam imao nešto reći ja bih mu to rekao ovako. On je rekao što je smatrao da trebam reći, ja sam mu rekao što sam smatrao reći. Vi niste iznesli ni jednu činjenicu s kojom bi sa mnom polemizirali i to je problem vaš, jer vi ne možete polemizirati s nikim jer niš' ne znate. Hvala.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića.
Poštovani kolega Šuker, rekli ste u svom govoru citiram: "Stvar je politike da odredi kakva će se socijalna politika voditi i tko će koliko dobivati." Završen citat. I ja se s time potpuno slažem. To je točna konstatacija i politika ove Vlade je pokazala za socijalu se smanjuju sredstva u iznosu od 100 milijuna kuna. To je politička volja. Stradat će oni najosjetljiviji i to je politička volja, legitimna. Vi vodite takvu politiku. Udari po najosjetljivijima. Ali ne javljam se ja da bi vam sad po deseti puta ili po 15 puta skrenuo pozornost na to. Ja mislim da ta vaša politika direktno ugrožava i nacionalnu sigurnost. Evo zašto? Jutros je održana sjednica Odbora za ratne veterane. Predsjednik odbora nije pozvao novinare. Zbog čega? Zbog toga da se ne bi saznala činjenica iz ovoga proračuna da je za Ministarstvo branitelja predviđeno 48 milijuna kuna manje. Socijalna skrb za branitelja sa 910 na 862 milijuna. Pomagala sa 2 milijuna na 1 i pol milijun. Znači za štake, za kolica, za branitelje smanjujete sredstva. Rehabilitacija 8% manje, zapošljavanje branitelja s 13,8 na 9,9 milijuna. E sad, zašto ja mislim da to ugrožava nacionalnu sigurnost? Pa zato što je dio branitelja okupljenog oko Glogoškog i Klema izlazio van bez ikakvog razloga u onim svojim templarskim uniformama, iznosio plinske boce na cestu, tu dolazio na Markov trg tukao policajce bez ikakvog razloga kad ih je premijer pozvao da ih pita zašto, nisu znali zašto. A šta će se tek sad raditi kad imaju 48 milijuna kuna manje? Bojim se stradat će građani. Ja im jedino mogu reći braniteljima da ostanu mirnu, jer ova improvizirana eksperimentalna Vlada će završiti svoj mandat vrlo brzo. Kad se vratimo vratit ćemo im tih 48 milijuna kuna.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Stazić, ja se uvijek priznam imam vaše retoričke sposobnosti. Međutim, za razliku od vaših retoričkih sposobnosti ja baratam sa brojkama. Pa vi da ste si dali truda i da ste pogledali izvršenje proračuna za hrvatske branitelje onda bi ova vaša rasprava nemojte se uvrijediti bila uzalud vam trud svirači jer branitelji su dobili ono što ste im vi dali prošle godine. Ni lipu nije umanjeno. A to što ste ih vi htjeli obmanuti pa ste im prikazali da ćete im dati više to je drugi par cipela. To je drugi par cipela kolega Staziću. Druga stvar, netko drugi ih je tukao i pokušao ući u crkvu sv. Marka tu na ovome trgu. Ali ponavljam, i ove socijalne naknade koje ste govorili idemo kolega Staziću vidjeti izvršenje. I kad bude izvršenje državnog proračuna onda ćemo govoriti o svemu tome skupa. I ako je istina to što vi kažete, a nije istina, dakle da je lipa manje osigurana u proračunu nego što je izvršen proračun prošle godine a ovdje na stranici 27. ako se ne varam obrazloženja državnog proračuna vam je popis dospjelih a nenaplaćenih obveza sa 31.12. i vidjet ćete točno tamo koliko je Ministarstvo branitelja prikazalo što nije isplatilo. Ja vam to čak mogu tu i reći, ako uspijem naći, dakle sve vam piše. Ali ponavljam, ne možete reći da ste nešto dali što niste dali. Ne možete reći da je nekom nešto uzeto što im vi ne bi dali i što im niste dali. Prema tome, proračun kreće od onoga što je bio kraj prošle godine i sigurno da će novim zakonima o pravima hrvatskih branitelja ova vladajuća većina itekako voditi brigu o hrvatskim braniteljima. Nemojte samo vi molim vas lijepo ko dragog Boga skrbiti o njima.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Domagoja Miloševića.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Šuker spomenuli ste strukturne reforme, pa mislim da smo dosad pokazali da nam vrijeme i novac su resursi koji nam nisu bitni. Kako nam nisu bili bitni ni vrijeme ni novac onda sad smo došli u situaciju da nemamo ni vremena ni novca više pa onda je zaista krajnji trend da pokrenemo strukturne reforme. A ta riječ reforma je već toliko izlizana da bismo za početak možda trebali smisliti neku bolju riječ umjesto reforme odnosno onog što treba ova Vlada učiniti. Nakon tog plana korjenitih promjena ću reći ono što slijedi ili što mora uslijediti i za što se svi moramo založiti a to je ubrzanje gospodarskog rasta. Jedino kroz ubrzanje gospodarskog rasta se može ostvariti fiskalna konsolidacija, umanjiti dug u odnosu na BDP i u krajnjoj liniji onda će biti novca za sve ono o čemu su danas mnogi govorili sa vjerujem najboljom namjerom. A na kraju ili paralelno nadam se barem da će Vlada izaći sa planom poreznog rasterećenja i gospodarstva i građana. Jer dosada smo ja se nadam svi zajedno naučili da veći porezi donose nižu gospodarsku aktivnost, nižu potrošnju građana, a i veći dug. Dakle, dosada povećanjem poreza nismo uspjeli postići ono što smo mislili. I na kraju moram još reći, spomenuli ste potencijalnu ugrozu za državni proračun od 7 milijardi kuna zbog švicarskog franka. Gospodin Milanović je isto imao potrebu nešto o tome govoriti. Pa ja predlažem da najbolje da kad dođe, ne daj Bože ako dođe i taj račun da pošaljemo taj račun SDP-u pa će siguran sam oni platiti s obzirom da oni ne brinu o kreditnom rejtingu ove zemlje i njih to ne zanima. A vjerojatno onda imaju novaca za platiti tih 7,5 milijardi za sve nas.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Milošević bez obzira kako mi zvali promjene, možemo ih zvati strukturne reforme, ovako i onako, međutim ključna stvar je da Hrvatska dok ne dođe do gospodarskog rasta od 3, 3,5% vrlo teško može govoriti o strukturnoj promjeni kako prihodovne tako i rashodovne strane proračuna. Hrvatska dok ne bude imala milijun i 650 tisuća zaposlenih u Hrvatskoj će se vrlo teško govoriti o tome da, zapravo neće se uopće moći govoriti da se ne spominje problem mirovina. Dakle, to su činjenice. Hrvatska je 3 godine imala pad udjela javnog duga u BDP-u ali znate kad? Tri godine kad je gospodarski rast bio preko 4% a deficit se spuštao. I kad je deficit došao na ispod godišnjeg rasta BDP-a logična stvar da udio javnog duga u BDP-u se smanjivao iz jednostavnog razloga potreba za zaduživanjem je bila manja, a ono što je gospodarstvo i sve stvorilo je bilo brže raslo. Dakle, to je činjenica. A inače kad govorimo i o onima koji su najzaslužniji za stvaranje Hrvatske države a to su hrvatski branitelji da ne bi bilo zabune i da ne bi netko sutra rekao je njima nije ostalo toliko i toliko isplaćeno. Po ovim podacima od Ministarstva financija stoji da prema hrvatskim braniteljima nema nikakvih obveza neisplaćenih ih 2015. Znači, ova priča da smo mi nešto ukinuli itd. naprosto ne stoji jer to nitko niti nije planirao isplatiti.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Milanke Opačić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo ja ću se isto referirati na kolega Šuker jednu vašu rečenicu s kojom se ja slažem a to je da politika odlučuje kome će što dati i o tome da sustav mora biti pravedan. Međutim, to i je razlika dakle između vas i nas, vi ste demokršćani, mi smo socijaldemokrati i mi smo ustvari u 4 godine nastojali čuvati ta socijalna prava. S jedne strane smo uveli reda i ja vam sada jamčim da kad su u pitanju socijalne naknade tamo je red uveden. Vi možete naći možda na razini statističke pogreške ali kao i u svakoj europskoj zemlji ljude koji su se možda provukli negdje ispod žita. Nekako mislim da bi trebalo okrenuti cijelu priču. Dakle, stalno govorimo o nekakvom uzimanju prava, o nekakvim restrikcijama. Bilo bi bolje da govorimo o tome kako otvarati radna mjesta i zapošljavati te ljude jer ovi ljudi koji su na socijalnim naknadama ustvari iz godine u godinu sve što duže ostaju na socijalnoj naknadi sve će teže nalaziti posao u realnom sektoru i sve će ih se teže zapošljavati. Nemam ja ništa protiv niti da se vi odlučite na imovinski cenzus, dohodovni cenzus kakav god cenzus. Ja sam ovdje rekla kad sam govorila gospodinu Lovrinoviću repliku samo Vlada mora reći u kojem smjeru to sve skupa ide da bi ljudi znali. Zašto? Zato što kada npr. idete na dohodovni cenzus vrlo je opasno njega određivati. Dakle, vrlo je osjetljivo to pitanje gdje ćete taj cenzus odrediti. Dakle, samo jednu kunu gore ili dolje netko će ući u taj cenzus ili će izaći iz njega. Ne bi bilo dobro da jedan dio onoga još malo možda nekakvog srednjeg sloja koji nam je ostao da sa nekakvim dohodovnim cenzusima potopimo ustvari ispod razina na kojoj sada u ovom trenutku žive. Vrlo je malo onih koji su ja bih rekla turbo bogati, vrlo malo. Možda ih je 5% u Republici Hrvatskoj, ne više. Njih to što ćete staviti dohodovni i imovinski cenzus neće baš pretjerano puno dotaknuti. Ali ovaj jedan dio srednjeg sloja još uvijek koliko toliko nekako drži glavu iznad vode ne bi bilo dobro, dakle treba biti vrlo oprezan oko toga. Ja se sjećam kada smo mi odlučivali npr. o tom limitiranju socijalnih naknada. Išli smo na onu minimalnu plaću jer nije korektno da netko tko radi u tekstilnoj industriji živi od minimalne plaće da se na socijali živi bolje ali je vrlo opipljivo.
Odgovoriti će poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice Opačić, meni je drago da ste replicirali na ovakav način, to je dokaz da možemo raspravljati. Dakle kada govorite i o minimalnoj plaći to je jedan vid dohodovnog cenzusa. Nije bitno kako ćete ga odrediti, da li donju granicu, zaradu njegovu ili ćete odrediti gornju. Međutim, danas u Hrvatskoj imate mnogo vidova zarade. Nije to kao što je nekad bila plaća. Međutim ono o čemu ćemo mi sigurno u Hrvatskoj razgovarati zato i jesam u svojoj raspravi u ime kluba govorio, to je obiteljski status, imovinsko stanje, imovinski cenzus i dohododovni cenzus. Jer vi imate tradicionalno recimo u ruralnim sredinama da je sva imovina praktički na, ono što se kaže glavi kuće a realna situacija je sasvim drugačija. Ali ako ćemo državu uređivati onda moramo početi polako to raditi a onda se tu radi o obiteljskom statusu. I postoje dokumenti i u Ministarstvu financija i u Ministarstvu socijalne skrbi gdje su se sa tim temama bavili vodeći stručnjaci u Republici Hrvatskoj, isto tako i vodeći konzultanti Svjetske banke i drugdje koji su nam pokušavali davati savjete. Ali ja kada sam rekao da je stvar politike, mislio sam u kontekstu da je politika ta koja predlaže zakon. I kada se taj zakon, znači politika, netko ga političkom voljom donese onda ne možemo reći da politika ta nije koja određuje. Jer na kraju krajeva politika sve određuje. Politika određuje da li će biti strukturnih reformi, politika određuje da li ćemo dati novce brodogradnji, poljoprivredi, sve određuje politika, ako ćemo to parafrazirati. Ali sve to određuje kroz neke propise. Međutim, onda je ključno pitanje da li mi u Hrvatskoj želimo polako izbacivati iz proračuna one kojima tu nije mjesto po nekakvim standardima koje ćemo ovdje dogovoriti. Neće te standarde nitko dogovoriti nigdje drugdje. I od tuda krenuti i lagano raditi reda u državi. Drugačije ga ne možemo napraviti. Jer napraviti reda možemo jedino ako ćemo kontrolirati novce, to je isto kao i doma. Ako ne pazite kako ih trošite, ako ne pazite i sa energentima potrošite ono, onda se nemojte čuditi na kraju mjeseca kada vam dođe veliki račun za energente. Takva je isto priča i sa državom.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Dragice Zgrebec.
Hvala predsjedniče. Kolega Šukeru, vi ste u uvodu rekli treba provoditi strukturne reforme, oko toga treba dogovor. Ja se slažem samo je pitanje koje strukturne reforme tko podrazumijeva. I oko toga bi se trebala otvoriti rasprava a državni proračun jest prilika da se i o tome progovori. Vi govorite o strukturnim reformama državnog sektora i javnoga naravno. Međutim to sigurno nije sasvim dovoljno. Jedan dio ima bitan utjecaj na državni proračun, to je mirovinski i zdravstveni sustav. On se ne može u jednoj godini, pa čak mislim ni u jednom mandatu riješiti. I sada se otvara rasprava II. mirovinskog stupa. Mi moramo znati šta je II. mirovinski stup, ostaje li on, ukida se, što će biti, građani moraju znati, oni koji uplaćuju u II. mirovinski stup. Što se tiče zdravstvenog sustava, koja će to biti viša razina usluga koje će morati građani plaćati. To se ne može riješiti jednim, u jednoj godini, oko toga treba se otvoriti rasprava i treba se znati. Mi nažalost u ovom trenutku ne znamo u kojem smislu će ići te reforme. I zato kažemo da je ovo, netko je rekao već tu, kontinuitet državnoga proračuna. Možda on i nije mogao biti u ovom trenutku drugačiji, ali otvorimo tu raspravu. Šta bi bila najvažnije strukturne reforme? One u onom segmentu koliko se utječe na učešće u državnom, rastu državnog bruto proizvoda. A tu bez veće gospodarske aktivnosti nikada nećemo izaći iz tih problema. Veća gospodarska aktivnost znači nove investicije, znači novo zapošljavanje. Ali o tome treba otvoriti raspravu i moramo znati koja je tu politika Vlade. Niti iz smjernica za ovu godinu i sljedeće dvije godine koje se odnose na državni proračun a niti iz programa Vlade koji nam je bio prezentiran, to ne znamo nažalost.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolegice Zgrebec, krenuti ću s onim što ste vi počeli, dakle mirovinsko, zdravstveno. S jedne strane ta dva doprinosa ruše konkurentnost cijene hrvatskog rada, ruše konkurentnost hrvatskog gospodarstva. S druge strane ono što bi se trebalo financirati iz tih doprinosa stvara deficit državnog proračuna od nekakvih 16 milijardi kuna. Dakle imamo dvije stvari koje su suprotstavljene a možemo ih jedino riješiti u nekim godinama u budućnosti da nam se zaposli još 300, 400 tisuća ljudi. S jedne strane će se povećati uplata u taj doprinos, s druge strane će se povećati porezni prihodi. I prema tome to je jedini način. A kada govorimo o reformi, dakle ja sam ovdje dotaknuo se nečega od čega moramo početi a to je sustav, Zakon o plaćama, sustav platnih razreda. Mi moramo u državnoj upravi prestati plaćati formacijsku pripadnost. Samo zbog toga što netko sjedi na nekoj stolici, evo uzmimo recimo intenzivnu njegu na medicini. Imate liječnike, medicinske sestre koji rade unutra, brinu se o teškim bolesnicima ali imate isto tako neke koji niti ne uđu u tu sobu. Međutim, oni pripadaju na intenzivnu njegu i svi imaju dodatak 20 i još nešto posto. Hoćemo o MUP-u govoriti, hoćemo govoriti o školstvu i svemu? Dakle bit je od toga da oni koji stvarno rade i dobiju posao za taj posao koji rade, a oni koji ne rade za milog Boga, jel' se treba riješiti? Pa vama je danas teže otpustiti nekoga u državnoj upravi nego dobiti jackpot, eurojackpot. Pa vi znate što to znači, koje su to procedure, koliko je to sudova, kao da ste ne znam što napravili. Ali ako nema netko stalno netko govori da imamo preliberalno radno zakonodavstvo onda ne možemo zatvarati oči pred tim. Ili ćemo reći O.K. slažemo se sa tim a onda moramo odustati od nekih stvari.
Hvala. Sljedeći se javio kao za repliku uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, vi ste svoju raspravu započeli sa pojmom strukturnih reformi i završili. U tom smjeru će i moja replika ići. Svaki proračun bi trebao imati po mom mišljenju određeni pečat ili potpis. Drugim riječima, smjer kojim će Vlada ići. Ono što ja zamjeram ovom proračunu nema tog pečata ili nema smjera zapravo kojim će Vlada ići, a posebno o ovom dijelu o kojem vi govorite, a to su strukturne reforme. Ministar Marić je rekao obrazlažući proračun da je on pripremljen realno i konzervativno. I doista je tako. Ja bih ga čak nazvao da je to kuglof proračun. Znate, kuglof je kolač koji se priprema tako da se ulije u posebno pripremljeni kalup i onda dosta je ukusan ali jednostavno mora biti takav kakav je kalup. Strukturne, kad govorim o strukturnim reformama onda moramo reći da one moraju biti podjednako prihvatljive i sa pozicije rada i sa pozicije kapitala, a tu ne možemo ne spomenuti reforme radnog zakonodavstva. I kao što piše u Bibliji, sve ima svoje vrijeme, tako mislim da i svaka Vlada mora imati prioritete. Da ne bi vi sad meni u odgovoru rekli što je jednom premijer rekao, bivša Vlada nije provodila reforme što nije točno. Bivša Vlada je provodila reforme u uvjetima i stanju kojem je zatekla. Ako sad vidimo tko danas više govori o unutarnjem dugu, projekt fiskalizacije, brodogradnja, puno stvari je napravljeno. I ono što još moramo isto tako napomenuti, strukturne reforme nisu tehnički neutralne procedure. Imamo gospodarski rast, treba provoditi strukturne reforme da bi taj gospodarski rast održali, čak ga i povećali. I meni je žao što ga u ovom proračunu ne vidimo i što ne vidimo te smjernice koje bi zapravo omogućile te strukturne reforme prije svega zbog postizanja konkurentnosti. Evo hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Šuker.
Vidite kolega Žagar, imaju određeni parametri koji mjere je li netko uspješan ili nije, ne trebamo mi govoriti jesmo mi nešto napravili ili nismo. Naprosto određeni pokazatelji govore, tako je bilo i u prošloj Vladi ostavljen kaos ovako, onako. Ali gledajte, ta država koja je bila u kaosu, koja nije provodila reforme je završila pregovore za ulazak u EU. Sad možete misliti kako su oni u Bruxellesu ćoravi bedaci da tako kažem i oni su prihvatili jednu takvu neuređenu državu. Pa moralo se neke stvari napraviti da bi zadovoljili kriterije da uđete. Tako da ja danas meni uopće nije palo na pamet da kažem da prošla Vlada nije provela reforme. Rezultati su tu kakvi jesu. Ja sam ne jedanputa rekao da gospodarski rast u Hrvatskoj je posljedica inercije, jer oni koji nas okružuju rastu puno brže od nas i vuču nas. Druga stvar, kad govorim o tom nesretnom izvozu, pa budimo svjesni da mnogi hrvatski poduzetnici su sami otišli na europsko tržište i počeli prodavati sami proizvode dok Hrvatska nije bila članica EU to se nije moglo dogoditi. Ili recimo, Hrvatska je turistička zemlja. Vama renta car kuće u petom mjesecu pelaju za negdje 350 milijuna auta, automobila i onda u 10 mjesecu za 300 milijuna te automobile vrate natrag. Međutim, po metodologiji tih 300 milijuna se tretira kao izvoz, a ja znam koliko znam Hrvatska ne proizvodi automobile. Ali gledajte, kao što je to bilo u ovoj Vladi, tako će i biti ove godine ovoj Vladi. Prema tome, neću ja govoriti oni su nešto falsificirali. Naprosto je takva metodologija. Ali moramo bit činjenice, strukture i što nam generira industrijsku proizvodnju, što nam generira izvoz. Međutim, ono što je ključno, a to je da nama na žalost pada zaposlenost. Vi pogledajte recimo siječanj, pričamo o visokom rastu industrijske proizvodnje. Međutim, kad pogledamo zaposlenost siječanj 2014., zapravo siječanj 2015. siječanj 2016. onda ćete vidjeti pad zaposlenosti. Onda najedanput počnemo govoriti o visokoj produktivnosti i ako nismo uzeli niti jedan parametar da budemo sigurni da je taj rast industrijske proizvodnje posljedica visoke produktivnosti.
Sljedeća replika uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Kolega Šuker u vašem izlaganju u ime kluba HDZ-a rekoste da bez obzira na različite puteve kojima idu pozicija, opozicija i različite parlamentarne stranke da biste voljeli da se usuglasimo i da se moramo usuglasiti oko jednoga, a to je da novce iz proračuna dobiju stvarno oni koji ih trebaju. I ja se s tim slažem. Međutim, zar zaista mislite da treba ići putem štednje na učenicima, putem gdje će najveći gubitnik proračuna biti Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta čak 159 milijuna kuna. Ja smatram da to nije pravi put kojim trebamo ići. Upravo učenici, studenti, naše škole, naša sveučilišta, sustav znanosti su oni koje ne trebamo uopće razmatrati u sustavu štednje nego u konceptu ulaganja. I kada kažete da će Vlada jednim amandmanom riješiti problem sufinanciranja međumjesnog prijevoza učenika srednjih škola koji je nastao od četvrtka do danas ja vas moram demantirati. I vi i ja i mi znamo da to nije tako. Ovo je samo vatrogasna mjera kojom se pokušava zapravo kontrolirati šteta koja je nastala od četvrtka do danas. Međutim, jedino što ćete vi učiniti tim amandmanom je da ćete odustati od toga da smanjite sufinanciranje sa 75% na 50% za ova tri mjeseca, znači za travanj, svibanj i lipanj. Od rujna toga više nema. To će pasti na teret jedinica lokalne i regionalne samouprave što naravno oni neće moći tih 25% naprosto kompenzirati i onda krajnja mjera će biti to da će to pasti na teret obitelji koje će morati ponovno birati koje dijete poslati u srednju školu da bi steklo prvu kvalifikaciju, da bi se uspjelo zaposliti, a koje mora ostati doma zbog troškova školovanja. Nećemo riješiti amandmanom Vlade ništa, samo ćemo rješenje problema prolongirati za dva, tri, četiri mjeseca. A sudeći po projekcijama za sedamnaestu i osamnaestu ne piše se učenicima dobro.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Šuker.
Kolegice gledajte, ja ovdje čitam u materijalima da Ministarstvo prosvjete, znanosti, obrazovanja i športa je, ima 42 milijuna dospjelih a neplaćenih obveza. Znači, da je izvršenje bilo ispod plana oho, oho a s obzirom da će se ta 42 milijuna morati platiti u 2016. znači da ministru u 2016. vi ste praktički uzeli 42 milijuna mogućnosti da kreira nekakve rashode. Druga stvar, ajmo vidjeti kad dođe izvršenje proračuna pa onda napraviti copy-paste pa ćemo vidjeti kolika je stvarna razlika između onoga što je izvršeno i onoga što je planirano u ovom proračunu. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa dozvolite da vam kažem.
Ja bih molio da ne dobacujemo sa mjesta.
Ovako, što se tiče prijevoza dakle jutros je i predsjednik Vlade i ministar financija su rekli da Vlada ide s amandmanom da se riješi problem prijevoza za ovu školsku godinu. O tome hoće li na jesen troškovi prijevoza se bazirati na dohodovnom principu ili imovinskom cenzusu to je drugi par cipela. Ja ću vam reći iskreno mome i bilo kojem djetetu od nas u Saboru država ne treba subvencionirati prijevoz. To je naprosto činjenica. Ali zato onima koji nemaju djetetu dati 5 kuna za sendvič država ne da treba financirati nego treba financirati prijevoz sa 100% i treba mu dati 20 kuna za sendvič. Onda ćemo govoriti o pravednoj državi. A zašto bi netko tko ima primanja 10, 15, 20 tisuća kuna dobivao novce iz državnog proračuna? To su činjenice. Pa gledajte, nekad je u socijalizmu ZET imao pokaz i svi smo ga plaćali toliko i toliko neovisno o toj priči. I danas ima takav pokaz. Ali ovdje se radi o subvencioniranom pokazu. Ako smo socijalna država onda smo stvarno socijalna država ako to damo onima kojima je potrebito. Nismo socijalna država ako novce dajemo onima kojima to nije potrebito a mogli bi te novce dati na neku drugu stranu onima kojima je to već potrebitije.
Hvala. Molim vas, nemojte dobacivati sa mjesta. Ja bih sad dao riječ za repliku uvaženom zastupniku Branku Grčiću.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, u ovom prijedlogu proračuna kolega Šuker fali jedna vrlo važna komponenta o kojoj je jutros bilo ovdje riječi, dakle minimalno tako piše u onome što smo u Ministarstvu regionalnog razvoja definirali zajedno sa Ministarstvom financija to je minimalno 40 milijuna tekućih pomoći za brdsko-planinska područja. Da samo kažem o čemu se radi. Dakle, nakon što smo uveli te indekse famozne razvijenosti, nakon što je 100 općina ušlo u sustav koje nikad nisu bile u sustavu i dobile priliku dobiti potpore od države za svoj razvoj, mahom, dakle 95 njih je u Slavoniji i na sjeveru Hrvatske došle su u problem jedinice na brdsko-planinskim područjima jer su ipak nešto razvijene i izašle su iz sustava. Mi smo uvažili sve primjedbe ljudi sa terena, dakle iz ovih jedinica, i osmislili jedan sustav. Jedan sastanak je bio čak i kod predsjednice Republike tamo smo se dogovarali kakve će to mjere biti i donijeli smo te mjere. Jedna od ključnih je stupila na snagu 1.01. ove godine sa uvećanim udjelom u porezu na dohodak za brdsko-planinska područja. A druga ključna mjera je bila definirana kao minimalno 40 milijuna kuna godišnje tekućih pomoći koje će se raspodijeliti prema indeksu razvijenosti pri čemu je zapravo bila ideja da se to ugradi u Zakon o izvršenju državnog proračuna jer je to uobičajeno za takve mjere. Kao što je to sada u zakonu stoji za povrat onog poreza za jedinice koje su bile na područjima od posebne državne skrbi. Evo, time se zapravo rješava ovaj problem koji je jutros i kolega Bulj ovdje naglasio i nekoliko puta se to ponavljalo ovdje u sabornici. Ja definitivno držim da smo mi naš dio posla odradili. Prema tome, evo ako je ikako moguće tih 40 milijuna uvrstite i riješite taj problem za te jedinice. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
… [[Govornik naknadno uključen.]] projekt redistribucije poreznih prihoda da su jedinice lokalne samouprave ostale bez skoro milijardu i 800 milijuna kuna. I sva ova priča da se dalo više hrvatskim građanima s osnova povećanog neoporezivog djela itd. sve je u principu palo na grbaču jedinica lokalne samouprave. Druga stvar, gledajući ovdje kažu da Ministarstvo regionalnog razvoja praktički je izvršilo sve svoje obveze. Da li je ovaj iznos o kojem ste vi govorili u odnosu na plan toliko umanjen? Vi dobro znate da postoje kriteriji dakle koje su, ljudi su ostali isti u Ministarstvu regionalnog razvoja, koji su radili i kod vas, tamo se promijenio ministar i dva, tri pomoćnika sve ostalo su ostali stari zaposlenici. Dakle, isti ljudi koji su vama kao ministru pripremali zakone su radili prijedlog ovoga proračuna. Prema tome, valjda su oni znali što su trebali napraviti. Njima sigurno kolega Tolušić nije rekao smanjite brdsko-planinsko područje na 40 milijuna. Ali kažem sačekajmo izvršenje pa ćemo vidjeti. Druga stvar, kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave postavlja se pitanje da li smo najspretnije napravili taj prijelaz sa područja od posebne državne skrbi sa ovim novim indeksima razvijenosti i da li su tu nažalost mnoge jedinice lokalne samouprave ostale pogođene jer kad vidimo danas samo one oglase na kućama prodaje se onda mislim da smo svi zajedno tu poprilično promašili politiku i da tu politiku moramo pokrenuti u drugom smjeru. A to je otvaranje radnih mjesta, a onda ovo sve drugo se lakše rješava na tim područjima.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Šuker vi se čudite zašto SDP napada ovaj proračun. Ne znam, možda ste preskočili ali oni su nedavno napali i vlastiti proračun, proračun SDP-a tj. izvještaj o tome kako troše svoja sredstva kao stranka i zaključili su da vode te svoje financije kao cosa nostra i da kad bi sve izgovorili tj. kad bi sve brojke dali vani da bi bilo posla za DORH, USKOK i sva ostala tijela. To su oni zaključili sami, to nije iz HDZ-a to su oni sami kao članovi SDP-a zaključili. A ja to pripisujem njihovom gubitku identiteta jer trenutačno tamo traje borba između biljnog i životinjskog svijeta. I to pratimo svakodnevno. I zato im se desi da oni mogu istovremeno potpisati sve reforme i biti istovremeno protiv svih reformi. Onda im se desi izjava bivšeg ministra financija koji kaže slušajte, proračun je loš jer je isti kao naš od prošle godine. I šta sada da kažemo, za onog smo glasali a za ovog nećemo. Za onog smo glasali a za ovog nećemo. Međutim, ja kažem ne trebamo se bojati jer znamo zbog čega je SDP i to danas slušamo. Oni su protiv smanjenja troškova, države, protiv povećane iskoristivosti fondova. Oni su protiv toga da se borimo sa ovoliko visokim javnim dugom, vidimo da su protiv i smanjenja deficita i zato će glasati protiv ovog proračuna i to je njihova prirodna pozicija i pravo da budu takvi. Na nama je da činimo sve ono što oni nisu činili a mogli su i trebali su dok su bili na vlasti i tada ne bi trebalo biti problema a SDP neka napada i dalje sve što se kreće u prostoru, pa neka napada i ove brojke jer kažem dok su oni bili vlast one su bile sretne brojke a sada kada su oporba one su za njih nažalost nesretne brojke. Ali dobro, prirodno je to njihovo pravo.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
… [[Govornik se ne razumije.]] kolega Boriću, to smo mi imali jutros priliku čuti i u ime predsjednika SDP-a koji je govorio hvalospjeve o uspjesima svoje Vlade i to treba poštivati. Čovjek je iznio svoje mišljenje. Međutim rezultat te njegove Vlade je izvršenje proračuna za 2015. E sada vidjeli smo danas i kroz replike prigovore na mnoge pozicije ali oni ustvari prigovaraju sami sebi jer oni nisu izvršili plan, jer da su oni izvršili plan onda bi mogli reći da mi sa svojim planom planiramo niže a oni su išli ispod plana jer su htjeli prikazati da će im biti deficit puno manji, zato i je ovaj popis od ove 2 i još nešto milijarde kuna. Ali mene zanima kolega Boriću tko će liječnicima platiti negdje 700, 800 milijuna kuna potrošenog materijala i utrošenog rada za određene preglede i sve stvari koje su trebali napraviti za koje im se govorilo da naprave. Sada bolnice šalju fakture međutim HZZO im vraća fakture jer vide da oni to nemaju pravo fakturirati. A ti troškovi postoje. Vjerojatno će se onda opet predlagati nekakve sanacije ili nešto slično, ali zato bi bilo konačno dobro da nama Vlada da koliki je stvarni dug u zdravstvu, kratkoročni, dugoročni, koliko se duguje tim farmaceutskim kućama za lijekove, koji su rokovi plaćanja ili da jedanput kažemo ajmo to sve poplaćati, idemo krenuti od nule ili da se više ne bakćemo sa time.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Gordane Sobol.
Poštovani kolega Šuker, dakle ja ću se vratiti na onaj dio koji ste vi govorili o tome, odnosno upitali ste sve nas imamo li mi snage za jedan konsenzus oko strukturnih reformi u našoj državi. Govorili ste o pravednoj raspodjeli sredstava iz državnog proračuna onima kojima je to potrebno, dakle onim najpotrebnijima i što je ustvari naš nekakav cilj. Ja bih jako htjela konačno saznati, čuti od bilo koga, od Vlade ili ovdje od nekoga iz Hrvatskog sabora koje su to strukturne reforme o kojima svi pričaju a samo govore strukturne reforme. I ako je ovaj prijedlog proračuna početak i naznaka tih strukturnih reformi ja onda postavljam pitanje kako to da uvijek iznova početak strukturnih reformi ustvari najteže osjete oni koji su upravo najpotrebitiji u našem društvu. Pogledajte Ministarstvo socijalne politike i mladih, stavke u tom proračunu, pogledajte stavke koje su skidane kada su u pitanju osobe sa invaliditetom da umanjuju se na dijelovima proračuna i ovaj dio koji se odnosi na dječji doplatak. Ona famozna mjera tisuću eura, dakle djeca tisuću eura, povećano je za 31 milijun, za 31 milijun dakle to bi moglo biti za par tisuća djece eventualno u zadnja 2 ili 3 mjeseca ove godine. Ali i ja onda pitam ovako, zašto recimo se nije išlo odmah u strukturnu reformu na razini lokalne samouprave. Znate zašto? Jer oko toga nam je potrebna široka javna rasprava, tko šta dobiva, tko šta gubi a ovako je najlakše opaliti po džepu one koji ustvari se ne mogu buniti, ne žele se buniti jer ionako imaju malo ili ništa. I tu je naš problem i to je ustvari pitanje što mi ustvari i sa ovim proračunom želimo. I na koji način ustvari recite mi kroz ovaj proračun gdje se to vidi naznaka strukturnih reformi kada između ostalog u Ministarstvu obrazovanja, znanosti i sporta za 50% smanjuju se sredstva za ulaganje u znanost, tehnološki razvoj, tehnologijski razvitak. O tome danas ovdje nitko još nije ništa rekao.
Evo odgovoriti će uvaženi zastupnik Šuker.
Kolegice Sobol, dakle strukturna reforma je i sustav platnih razreda. Strukturna reforma je i pravedna raspodjela državnog proračuna, to su sve strukturne reforme. Jer vi da biste proveli pravednu raspravu morate promijeniti niz zakona. Evo kolegica Opačić je spomenula njih jedno 6, 7. Dakle vi ne možete nekome reći ti to nećeš dobiti zato što je to netko odlučio. Netko mora predložiti zakon i netko mora preuzeti odgovornost za to što predlaže. Ali mora isto tako preuzeti odgovornost da oni koji stvarno trebaju dobiti te novce da ih dobiju pa čak i da dobiju više. Ali… … [[Upadica se ne čuje.]] Pa to je i proces. Ali gledajte, ajmo sada, ali ovo stvarno nemojte shvatiti kao prigovor, molim vas. Sjetite se proračuna 2012. Dakle navrat nanos su doneseni nekakvi zakoni i onda kada se vidjelo da su otišli u krivom smjeru su se za 2, 3 mjeseca mijenjali. Dakle ja ću reći ono što sam govorio proteklih tjedana. Smatram da ova Vlada u 4., 5., 6., 7. mjesecu mora ponuditi zakonske prijedloge za strukturne reforme kao neke koje će se provesti sada a neke koje će se jasno vidjeti u proračunu 2017. godine. To je činjenica jer ne možemo govoriti nešto ako ne promijenimo zakon. Jer gledajte, kada pogledate strukturu, samo treba pogledati strukturu našeg proračuna. I ne trebamo se mi politički prepucavati. I vi niti jednu poziciju ne možete promijeniti bez promjena nekoliko vezanih zakona. Niti jednu. …/Upadica se ne čuje. A gledajte ja vam samo kažem sjetite se naglih zakonskih promjena, sjetite se zakonskih prijedloga ali kažem nećemo se, nije mi cilj se, naročito ne sa vama prepucavati, nego dakle ja kad sam govorio o strukturnim reformama samo sam postavio retoričko pitanje da li smo spremni za strukturne reforme ništa drugo. Jer strukturne reforme su nekad i bolne, ali treba vidjeti jasan cilj što se s njima dobiva i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani i što općenito kao društvo kompletno dobivamo s tim.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Šuker, slažem se sa vama da bi prilikom rasprave, a i donošenja državnog proračuna bilo dobro bar u ovom slučaju kada se o proračunu raspravlja u trećem mjesecu bilo dobro znati izvršenje proračuna za prošlu godinu. Naime, mi danas ovdje govorimo o uspoređivanju pozicija između plana za 2016. godinu i plana za 2015. godinu, a znamo da izvršenje se itekako ne slaže sa planom za 2015. godinu. Bilo bi interesantno vidjeti koliko će biti, a to ćemo znati za mjesec dana koliki će biti deficit državnog proračuna za 2015. godinu. Govori se o 15 milijardi, dakle negdje oko 4%, preko 4% deficita državnog proračuna. I još jedna stvar koju ste spomenuli bilo je, govorili ste o potrebi reforme državne uprave pa onda jasno i lokalne samouprave. Za mene podatak da će u ovoj godini hrvatski građani uplatiti na ime javnih davanja ukupno čini mi se oko 135 milijardi kuna, a da će od toga država, središnja država ubrati kako vidimo u proračunu 115 milijardi kuna, a cjelokupna lokalna samouprava uključujući i grad Zagreb 20 milijardi kuna dovoljno govori koliko je Hrvatska država centralizirana država. Dakle, od ukupno 135 milijardi davanja hrvatskih građana od 86% uzima državni proračun, a 14% odnosno 20 milijardi uzima cjelokupna lokalna i područna samouprava uključujući rekao sam malo prije i grad Zagreb. Prema tome, kada govorimo o potrebi reformi javne i lokalne samouprave onda itekako treba voditi računa o tom podatku da je Hrvatska već danas strašno centralizirana država i da ukidanju malih općina i smanjenju rekao bih i ovlasti tih malih jedinica lokalne samouprave, smanjenje njihovog djelokruga rada treba gledati u kontekstu njihovih financijskih mogućnosti s obzirom na ovaj govorim gotovo frapantan podatak o tako malom iznosu kojemu participiraju jedinice lokalne samouprave.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Šuker.
Kolega Bačić, kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave ja mislim da ćemo se svi složit tu da i određene poslove koje radi ministarstvo bi trebalo spustiti na županije. I onda bi mi prestali pričati da imamo viška ili ne viška županija, nego bi govorili o tome da li su naši hrvatski građani zadovoljni sa radom te državne uprave ili nisu. Ako smo spustili određena prava, zapravo obveze, onda moramo spustiti i određena prava. Ali imamo jedan proces koji je izuzetno negativan, a to je recimo županijske bolnice. One su izmjenom zakona o, i financiranje jedinice lokalne samouprave i lokalne samouprave 2002. spuštene na županiju. Spušten im je jedan dio prihoda. Sad gledajte, njima je netko određivao cijenu i sve i troškove, određivao im koliko će dati para iako se znalo odmah da se to ne može pokriti. Dakle, takav vid decentralizacije nam nije potreban. Ali da bi govorili o decentralizaciji, da bi govorili o funkcioniranju jedinica lokalne samouprave moramo prije svega vidjeti da li oni zadovoljavaju potrebe svojih građana. Mi govorimo o nekakvim malim općinicama. Te neke male općinice su zahvaljujući sposobnosti svojih čelnih ljudi više infrastrukturno napravile, nego neki gradovi koji imaju sto puta veći proračun. Zašto? Oni su naprosto iz prostora državnih financija, da li su to javna poduzeća, vode, šume, one povukli sve ono što im zakon pruža. Dakle, zahvaljujući svojoj snalažljivosti, a ne zbog toga što im netko priječi. Dakle i o tome puno ovisi. Nije samo teritorijalni ustroj li nekakva zakonska definicija preduvjet za nešto, nego ovisi o tome koliko tko radi. I to bi trebao biti osnovni parametar. Međutim, mi kad govorimo o reformama, ako nama sad nakon ovoga svega što se u Hrvatskoj događa nije jasno što trebamo poduzeti, što trebamo napraviti onda ćemo se i dalje ovako besplodno prepucavati, optuživati jedni druge na ovaj ili na onaj način. I slažem se sa vama u potpunosti da je praktički ovakvoj temi kad je već praktički jedna četvrtina proračunske godine gotova nemoguće praktički razgovarati bez podataka o izvršenju proračuna za prethodnu godinu tim više što kolege iz Vlade naprosto nisu imale drugu mogućnost nego se naslonit na proračun od prošle godine i krenut nešto radit od tuda, jer na žalost nisu se ekipirali. Radila je ista administracija koja je servisirala i proračun za 2015. godinu po svim ministarstvima.
Hvala lijepo. Time smo iscrpili replike na vaše izlaganje, pa onda idemo na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj HRID-i i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Drago Prgomet.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdrav ministrima ma gdje god bili, kolegama zastupnicima dobar tek, a gospodinu Šukeru jedna poruka. Dakle, postoji desni put, postoji lijevi put ali postoji i put centra. Dakle, nemojte nas zaboraviti sljedeći puta. A Hrvatski sabor je doista mjesto gdje ne može i nije mjesto prepucavanja nego, a to odgovaram kolegi Miloševiću kojeg nema nego mjesto ozbiljne i odgovorne rasprave. Kratak je put bio između ne znam koliko realnog optimizma kojim je isijavao naš tada mandatar kada je bio u Kitzbuhelu i na žalost zadnje poruke kreditnih agencija koje ozbiljno ruše kreditni rejting Republike Hrvatske. Što se dogodilo između ta dva događaja? Naš premijer je izabran za premijera. A ako se dobro sjećate mnogi su, pa i sam tada upozorili koliko je uz svu dobru volju za provođenje reformi, uz svo ekonomsko znanje politički sustav taj koji može kočiti i pomoći da politički odnosi diktiraju kojom mjerom i brzinom se mogu provoditi. Jer dobra politika državu može učiniti dobrom, a loša nažalost neuspješnom. Zašto to govorim? Zato što je zaključak kreditne agencije koja ruši kreditni rejting RH od prije nekoliko dana upravo da je to posljedica loših političkih odnosa, prije svega među vladajućima, različitost političkih poruka koje šalju, nekonzistentnost u pristupu reformama, tanka parlamentarna većina, neiskustvo. I zaključak Kreditne agencije s kojom se možemo ili ne možemo složiti, a ja se bojim da su u pravu, da aktualna Hrvatska vlada teško može provesti reforme koje su nužne za ozdravljenje gospodarstva. Meni je žao jedino da naš premijer koji dolazi iz svijeta biznisa, koji dobro razumije kako funkcionira svjetska ekonomija da se nažalost brzo uklopio u domaći politički milje i izabrao put ne zamjeranja umjesto puta reformi. I najbolje to pokazuje pregled proračunskih stavki koji vrlo jasno pokazuje tko je žrtva, a tko dobitnik. Najveći gubitnik ovog proračuna, ali prije svega najveći gubitnik ovog društva je znanje. Budućnost jedne zemlje zasniva se na znanju i na znanosti. Zemlje koje su shvatile da nema budućnosti bez znanja i obrazovanja ulažu u njih velika sredstva. Kod nas se ta sredstva skidaju. Kod nas se obrazovanje i znanje nažalost tretira kao trošak. I dok su zemlje, pametne zemlje glavom već u 22. stoljeću mi ne da stojimo, ne stojimo u ovom 21. nego smo napravili i nažalost korak nazad u 20. stoljeće. Zaboravljajući da je ulaganje u obrazovanje ulaganje u demografiju, ulaganje u gospodarstvo, ulaganje u demokraciju. Zemlja koja ne ulaže u znanje i obrazovanje nema budućnosti. Ima li mučnijeg poziva mladima da odu u zemlje koje poštuju i cijene pamet i znanje? Pa više smo izdvojili, netko je već rekao, novca za vozila Ustavnog suda nego što smo izdvojili za istraživanje i razvoj. A u isto vrijeme povećali smo izdvajanje za političke stranke, za vjerske zajednice. Jučer sam razgovarao s jednim biskupom i čovjek je lijepo rekao zašto niste nas pitali i mi bismo bili spremni odvojiti dio naših sredstava za djecu i obrazovanje, a sve to sukladno poznatoj rečenici pape Franje koji kaže: "Staviti kruh na stol i osigurati djeci krov nad glavom, omogućiti im zdravlje i obrazovanje to je osnovno za ljudsko dostojanstvo." Nažalost i ovaj proračun subvencije shvaća kao važan poticaj razvoju gospodarstva i rastu a činjenice su ipak malo drugačije. Osim što je ovo vrlo često nepošten transfer sredstava prema pojedinim lobijima, pojedinim interesnim skupinama nažalost vrlo često subvencioniramo određene industrijske grane vjerojatno samo iz populističkih ili nekakvih razloga dobrog sjećanja na dobar život dok su te industrijske grane funkcionirale. Uz takve subvencije poruka je jasna, politika se ne želi odreći moći koja dolazi s mogućnošću kontrole javnih poduzeća odnosno izbjegavaju se suočiti s političkom cijenom sređivanja njihovog poslovanja. Pa čak i pored nalaza Državne revizije primjerice iz 2014. godine koja kaže kako nisu poduzete mjere za ostvarenje namjenskog korištenja sredstava državne potpore za restrukturiranje brodogradilišta. Dakle, i dalje država širokom rukom daje golema proračunska sredstva a da ih uopće ne nadzire niti ima jasnu strategiju. Podsjetiti ću vas da smo u nekoliko zadnjih godina, točnije 12 godina, za subvencije dali 82 milijarde kuna. Tako se subvencije i potpore pretvaraju u stalni prihod firmama i pojedincima a da država ponavljam nije formulirala niti jasnu strategiju niti kontrolu nad trošenjem tih sredstava. I što onda reći nego da je to velika prepreka razvoju tržišnog gospodarstva. Slobodan sam reći da je nažalost Hrvatska zemlja ortačkog kapitalizma. Raduje me namjera Vlade da uvede reda u socijalnom segmentu. Koncept socijalne države ne smije se napustiti. On mora biti pravedniji i mora se podjednako odnositi na sve. Jer mora se temeljiti na pravednosti, na solidarnosti kao temeljima našega društva. Mislim da svi moramo biti svjesni da ne možemo nastaviti živjeti na način na koji smo živjeli dosada. Ili jednostavno rečeno ne možemo živjeti izvan naših mogućnosti. I zato su i ovakve reforme potrebne. Ali ponavljam takve reforme u kojima teret neće pasti na leđa najsiromašnijih nego biti podjednako raspoređen. I zato ako govorimo o imovinskom cenzusu onda nitko ne može biti isključen iz toga, ni političari ni hrvatski branitelji niti vrhunski sportaši koji dobivaju potpore za život bez obzira na materijalni status. Ne mali dio sredstava kad govorimo o ovom proračunu planira se dobiti od privatizacije. Moje je pitanje što mislite privatizirati? Želim jasan odgovor, kao što žele i građani. Hoćemo li ponoviti greške iz prošlosti kada smo uz privatizaciju pojedinih firmi, konkretno Hrvatski telekom, prodali infrastrukturu pa sada imamo situaciju da imamo najskuplji Internet na ovom području, zvali mi to susjedstvo ili region, on je i dalje najskuplji. Dakle želimo znati što se planira prodati. Ponavljam, građani imaju pravo jer Hrvatska treba biti slobodna i otvorena, otvoreno društvo u kojoj se od građana ne smiju skrivati činjenice. A društvo koje potiče pluralizam i različitost postaje zatvoreno društvo ukoliko takvog poticaja nema. Ne možemo nikoga isključiti iz kreiranja javnih politika, ne možemo nikoga isključiti iz mogućnosti donošenja odluka zato što pripada nekoj drugoj zajednici, zato što je pojedinac. I zato mi je neprihvatljivo da ionako mala sredstva se smanjuju za nacionalne manjine, za nezavisne medije jer Vlada ne smije udariti na slabije, nezaštićene i medije. Očekujemo od Vlade da ima moć ali moćni ne smiju postati svemoćni. Kako protumačiti situaciju a vraćam se na rejting koji je donesen na temelju između ostalog političke situacije u Hrvatskoj. Kako protumačiti situaciju donošenja odluke u kojoj samo nekoliko dana nakon prihvaćanja proračuna u Vladi ta ista većina prihvaća amandmane na taj proračun. Koliko god ti amandmani bili logični, postavlja se pitanje a tko sjedi u toj Vladi, koji su to ministri gledali taj proračun i za koji proračun su digli ruku. Hoće li kod svake takve odluka koja izazove bijes javnosti, nezadovoljstvo pojedinih interesnih skupina dolaziti do promjena odluka Vlade u Hrvatskom saboru. Ili kako protumačiti da jedan od čelnika vladajućih pošalje poruku, raditi ćemo rebalans u 6. mjesecu. Onda nemojmo se čuditi kada nam sljedeći rejting možda bude isti ili još lošiji. U takvu politiku nije lako imati povjerenja. Ako mislite da pretjerujem navesti ću samo nekoliko primjera u kojem se itekako odudara od onoga što se govorilo u predizbornoj kampanji i onoga što nudi ovaj proračun. Sjećate se dobro poznate rečenice zaštiti ćemo dignitet hrvatskih branitelja. A proračun donosimo u situaciji smanjenog proračuna tom istom ministarstvu i bez izabranog ministra. Uvesti ćemo obavezni vojni rok a smanjujemo proračun Ministarstva obrane. Ovo će biti zemlja znanja, smanjujemo proračun Ministarstvu znanosti. Ovo će biti zemlja bez korupcije ali smanjujemo novčane izdatke za DORH. Reformirati ćemo pravosuđe ali ćemo im u proračunu oduzeti novce. Smanjiti ćemo beneficije ali ćemo povećati izdvajanje za političke stranke. Demografska obnova je prioritet, nažalost u ovom proračunu nema niti jedne ozbiljno razrađene studije, niti razrađene mjere na tom tragu. Možda Vlada i njena parlamentarna većina računaju da će se neke stvari ispravljati u hodu, moguće, ali bojim se da bi moglo biti i po onoj staroj što je od početka nevaljalo ne može se s vremenom niti ispraviti. Premijer je ovdje pozvao na konsenzus, to je izvrsna stvar. Podsjetiti ću vas na dvije povijesne ne tako davne činjenice koje su dvjema velikim državama upravo zbog konsenzusa pomogle da danas budu najmoćnije države svijeta. Clintonove reforme socijalne države koji je učinio zajedno sa republikancima i Schroederove reforme koju je učinio zajedno sa CDU-om. Spremi smo, doista smo spremni podržati i zakone i prijedloge koji dolaze od strane vladajućih i kao oporba. Jer ozbiljno stanje u društvu traži ozbiljno ponašanje. Iznad svega odgovornost i znanje. I zato naše rasprave i ne smiju biti tek na razini onog uobičajenog pukog prepucavanja na razini oporba, vlast. Ali naravno potez je na vama, na vladajućima. Kada vidimo da u vašoj koaliciji vlada međusobno povjerenje, kada vidimo vašu spremnost na donošenje teških odluka nema niti hoće biti problem poduprijeti i one odluke koje možda nisu popularne ali su dugoročno korisne. Spremni smo, ponavljam, spremni smo s vama podijeliti odgovornost za budućnost ove zemlje i pripremiti Hrvatsku na novo doma. Ali ponavljam, prije toga morate nam pokazati da ste sposobni vladati i ne bih u tom vremenu koje je pred nama volio da budemo tek promatrači poznatog komada Čekajući Godoa i doista ne bih volio da to bude jedina, jedina predstava u ovom našem teatru apsurda. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Blaženko Boban.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaže i zastupniče Prgomet, kroz svoju raspravu ste u dva navrata i slažem se apsolutno spomenuli da znanje, znanost i demografija trebaju biti temelji društva. I s vama se slažem u ovom prvom dijelu, znanju, neću, i znanosti elaborirati ali ću reći demografija. I nitko od jutros, evo ovdje smo, koliko četiri sata, ne spominje a ipak jeste jedan dio reformskih mjera a to je gotovo 100 milijuna kuna u proračunu za svako novorođeno dijete. Demografija je toliko bitna da se pitam tko za 10, 15 ili 20 godina, u ovoj državi će biti radnih mjesta, tko će raditi? Tko će dolaziti na ta radna mjesta ako taj stup društva uistinu i reformski ne uzdignemo na jedan veći nivo. Zato pohvala poštovanom gospodinu ministru o uvođenju te mjere. I koristim priliku na neki način razmišljati za 2017. potaknemo još jednu mjeru, a to je roditelj njegovatelj kao status u ovom društvu kroz radni oblik radno staža i svega onoga što pripada roditelju njegovatelju radnog statusa. To je jedna zaista kvalitetna mjera uz pohvalu za ovu mjeru koja dugoročno može doprinijeti da ovakav rapidan pad demografske slike u Hrvatskoj, a poglavito zadnje tri, četiri godine je nevjerojatan. Uistinu nevjerojatan. Pitanje je gdje ćemo biti. Zar je moguće da ćemo 2050. biti na gotovo 2 i pol milijuna stanovnika. Pa ja ne mogu vjerovati. Tko će raditi u ovoj državi? Tko će izgrađivati? Tko će na koncu nama osiguravati mirovine kad dođemo u ta sretna vremena. Hvala vam.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Drago Prgomet.
Hvala lijepo. Slažem se sa vama. Nažalost depopulacija Hrvatske, javni dug po meni su vjerojatno dva najveća problema koja stoje pred Hrvatskom. Ali ono o čemu vi govorite na žalost tek je jedno predizborno obećanje koje je pošteno da ste izvršili. Ali to nije sustavna mjera, jer moramo znati zašto ljudi manje rađaju, zašto ljudi odlaze. Pa ne odlaze iz Hrvatske zato što je ovdje surova klima, ne odlaze zato što je rat, ne odlaze zato što vlada epidemija bolesti, odlaze jer nemaju posla, odlaze jer ne vide perspektivu u ovom društvu. A kako će je vidjeti kada nema tog javnog natječaja koji je raspisan, a da već netko na njega nije primljen. Kako će ostati ako ne vide u kom pravcu će se razvijati hrvatsko gospodarstvo. Ako će biti onako kako sam govorio u raspravi ortačko u kojem naši će dobiti iz našeg proračuna, a ostali neka se snađu na slobodnom tržištu. Ne može demografska politika biti politika niti jedne stranke, niti jedne Vlade. I to je ono što nikako ne želimo ili ne možemo shvatiti. Volio bih da konačno donesemo demografsku politiku koja će obvezivati sve Vlade bez obzira na promjenu administracije, ali one će prije svega u sebi uključivati aktivne postupke zapošljavanja, zapošljavanja majki, jednakog odnosa i prema samohranim majkama. Izgradnja infrastrukture. Koliko imate trgovačkih centara u Hrvatskoj, a koliko dječjih vrtića u okviru tih centara. Koliko ja znam nema ni jednog. Dakle, očigledno se slažemo samo u čemu je problem. Ali volio bih doista da tom problemu pristupimo svi zajedno kao jednom od najvećih hrvatskih problema inače će nam se od Hrvatske male zemlje za veliki odmor pretvoriti u malu zemlju za nikakav život. Hvala.
Replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi kolega, znam da ovo sve što ste rekli je u biti sve točno i da smo se ponavljali svi ovdje do sada bezbroj puta. Poglavito ste govorili o socijalnim komponentama, u stvari ravnopravnosti, tj. ustavnim obavezama koje proizlaze iz Ustava prema školovanju, osnovnom školstvu, težiti prema srednjoškolstvu, o prijevozu učenika i naravno da na tome tribamo graditi budući proračun a i ovaj. Zbog čega? Zbog toga što je nezamislivo, a vi imate više iskustva u ovome Saboru i djelovali ste u ovome dijelu pa znate kako to ide. Zbog toga što danas Zagrebu imate osigurano svakom djetetu sve, znači nemamo jednakost ustavnu kategoriju, dok u Dalmatinskoj zagori, Gorskom kotaru, uvijek ću to ponavljati, vi ste prijatelj moga grada dolazite na Alku svake godine, često vidite kako su pune te ulice tih dana kada su alkarske svečanosti. Međutim, doli je sad sve prazno. Zbog čega? Baš zbog toga što nije bilo kriterija dodjeljivanja sredstava. Bogate sredine su mogle omogućiti svojoj djeci, a ove koje su bile na ruralnim područjima nisu mogle. Zato ova Vlada mora raditi na kriterijima kako po pitanju imovinskog stanja obitelji, tako i po pitanju regionalnog, tj. razvoja tih sredina. Kažete da i slažem se sa vama da se ne smije dozvoliti privatizacija, tj. da Hrvatska bude lovište kao što je bilo u prethodnim periodima za vrijeme Sanadera i prije. Hrvatska ne smije biti lovište. Imovina se triba implementirat za nova radna mjesta, a ne da propada, tone. Ali ne smije biti lovište, jer spomenuste dobro kao što je TELECOM sad preuzeo naše telekomunikacije. Ja se s tim slažem. Ali je činjenica da je Hrvatska dužna 300 milijardi, da je ova Vlada samo 100 milijardi prije zadužila, treba reći istinu i pogledati u oči istinu. I ovo je proračun koji je rađen 30 dana [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] i tribamo ga svi skupa ispravljat skupa sa vama. I očekujem da će te dobre namjere se implementirati u budućem periodu u podržavanju ovoga. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Drago Prgomet. Mikrofon.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Ispričavam se. Ne, ne, ne. Ali ste u vladajućoj većini ili ste oporba u okviru vladajućeg krila to mi još nije jasno. Dakle, ono što je, u čemu ste u koliziji je to da HDZ stalno tvrdi da zadnje tri godine su svi odbori radili, pripremili zakonska rješenja i gotove projekte. Ja bih volio da ih vidimo što prije. Ja znam da su radili, znam da tamo ima izvrsnih ljudi, sposobnih, pametnih, vrijednih ali čekam da vidim rezultat njihovog rada. Drugo vezano uz depopulacijsku politiku. S jedne strane možda imam pravo govoriti o dvije stvari kada ste govorili o problemu koje imate vi, jer rođen sam u sličnom kraju odakle su ljudi odlazili. Smatram da imam nekakve socijalne osjetljivosti jer sam morao valjda biti socijalno osjetljiv i dijeliti sve sa svojih sedmero braće i sestara. I ako mi nešto smeta to je socijalna nepravda. I ako mi nešto smeta da dijete u Baranji nema kruh, a da dijete u Zagrebu ima sve besplatno. Slažem se, mojoj djeci doista ne treba, ja im hvala Bogu mogu priuštiti. Samo zato inzistiram na pravednom cenzusu. Ako je imovinski cenzus onda on mora vrijediti za sve, za profesora, političara, branitelja i sportaša. I na koncu shvatimo jedno obrazovanje nije socijalna kategorija i ono ne može biti podvrgnuto zakonima i mjerama koje spadaju u politiku socijalne države. Obrazovanje, ponavljam, investicija u obrazovanje je investicija u gospodarstvo prije svega ali u demografiju pa i u demokraciju. Hvala lijepo.
Replika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega Prgomet rekli ste da želite znati, i naravno svi želimo znati, što se to planira privatizirati? Međutim, ono što je jednako važno pitanje je i kako će se to učiniti? Valjda ne po modelu kao što je bila privatizirana Pliva nekad hrvatski brand na široko poznat koji je zapošljavao na tisuće znanstvenika, koji je imao svoj istraživački centar i opremu vrijednu na stotine milijuna eura. Dakle, to je također važno pitanje što, a još važnije i kako. Naravno da ja vjerujem da i mnoge ovdje zabrinjava smanjenje socijalnih prava. Rekla sam i ponovit ću i da vam to smeta socijalna nepravda onda vam zaista mora smetati i ovakav proračun. Vlada je ovakvim proračunom, smanjenjem svih socijalnih gotovo najvažnijih socijalnih prava, ja ću reći prava a ne zlouporaba prava. Ovdje je sada pitanje mi razgovaramo o pravima, a ne o zlouporabama jer zlouporaba nije pravo i nije argument da se zbog toga ukinu. To znači samo kapitulacija države kod ne prava. A ne pravo se nikada nije, odnosno pravo se nikada nije dužno sklanjati pred pravom. Dakle, samo jedan sit, zdrav i obrazovan čovjek može biti zadovoljan čovjek i mora biti cilj svake Vlade. I s pravom upozoravate ako se smanjuju sredstva za obrazovanje, a to je investicija u budućnost Hrvatske u svakom pogledu, ako se smanjuje proračun za pravosuđe pogotovo u bici protiv korupcije i efikasnosti pravosuđa smanjuju se isto tako i izdvajanja i za obranu i za branitelje. I to radi tko? Domoljubna koalicija. Postavlja se pitanje isto kako to da se sastavio proračun bez branitelja, bez po prvi put u povijesti bez ministra branitelja? Je li i to možda jedan od razloga da ne bi tražio nešto i za svoj resor. Jer ja vjerujem da bilo koji je ministar branitelja bio da se ne bi smanjio ni lipu, dapače da bi se možda i povećao iznos namijenjen za branitelje.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Drago Prgomet.
Hvala lijepa. Malo toga mogu odgovoriti jer ovo i nije bila replika u pravom smislu riječi nego više komentar onoga što sam govorio. O tome što mislim o proračunu bio sam više nego jasan. Ali ću samo odgovoriti na prvi dio vaše replike, vezano uz privatizaciju. Apsolutno se slažem s vama i podržavam da ta privatizacija mora biti jasna, otvorena, i da moramo znati zbog čeg nešto prodajemo. Ja doista ne vidim smisao da država bude većinski ili djelomični vlasnik u preko 1000 firmi, 1000 kompanija poduzeća. Ali ponavljam, neke stvari postoje koje se ne prodaju, koje država ne prodaje ukoliko želi sačuvati vlastitu prije svega energetsku neovisnost, vlastitu suverenost. A to su javna dobra i to je infrastruktura. I o tome sam govorio u ovoj raspravi. Hvala.
Replika, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Pa kolega Prgomet dobro ste primijetili da postoje određeni problemi u proračunu za hrvatske branitelje no međutim možda ih i krivo tumačite kao što to radi i HRT. U proračunu su objavili da je 550 milijuna kuna na poziciji Ministarstva rada i mirovinskog osiguranja no međutim tu se radi o samo raspodjeli sredstava koja su nakon donošenja Zakona o razdjelu mirovina na one koji su po radnom stažu i one koji su po posebnim uvjetima isplaćivani i tako da tu nije nikakvo smanjenje. Što se tiče samoga Ministarstva branitelja na toj poziciji postoje 32 milijuna kuna više sredstava, 32,9 milijuna kuna više sredstava nego što je to izvršeno u proteklom proračunu. Pa tako izvršenje proteklog proračuna je bio pokazatelj za donošenje i mogućnosti u ovom proračunu. Da se više uprihodovalo u proteklom periodu, da se bolje radilo, da je bio veći rast BDP-a, da su veće proračunske vrijednosti bile vjerujem da bi bilo više i za branitelje kojima treba, što su stariji to im više treba, to više treba i pomoći, to im više treba njege, to im više treba pomagala, to im više treba skrbi. Još je puno onih koji su stambeno neriješeni, njih 13600 čeka stambeno rješenje. Još je puno onih koji su nezaposleni, njih 36000 treba pomoć u zapošljavanju i treba ih staviti u funkciju društva, u funkciju rada kako bi privređivali i za sebe i za svoje obitelji ali jednako tako i domovini Hrvatskoj. Da, proračun je u skladu sa mogućnostima i možemo samo reći da vjerujemo da će kroz ovu godinu biti pokazatelji koji će u narednom proračunu popuniti ono što u ministarstvu nedostaje.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Drago Prgomet.
Hvala lijepa. Znate dobro onu poznatu operacija uspjela, pacijentu baš i nije najbolje. Dakle ovaj proračun je tehnički izvrstan. Ja još nisam od niti jednog ekonomiste analitičara čuo da je ovaj proračun loše napravljen u tehničkom smislu ali proračun je politički akt koji šalje jasne poruke i u konačnici očekujemo u kojem pravcu će ići država, u kojem pravcu će se razvijati gospodarstvo, koliko će se izdvajati za socijalno itd.. Prema tome ja ovo što sam govorio danas, govorio sam iščitavajući ono što je u ovom, ponavljam tehnički izvrsno odrađenom proračunu. Vi tvrdite da su mediji prenijeli neistinitu informaciju. Ja sam ovdje iznosio ono što sam pročitao. Zašto vam to kažem? Jer sam tijekom rasprave danas do podne nekoliko puta čuo, gospodin Lovrinović je to ponovio, mi smo se dogovorili da to neće biti tako. Ili čuo sam na odboru da to neće biti tako. Dakle ja ne znam što se dogovaralo na odborima, što se dogovaralo na sastancima koalicije, znam samo što piše u proračunu a u proračunu vrlo jasno piše da je smanjen proračun Ministarstva branitelja. Žao mi je da je to tako, kao što mi je i žao da Ministarstvo branitelja zanemaruje jedan ogroman broj branitelja koji nisu riješili svoj status niti kao hrvatski ratni vojni invalidi niti kroz mirovinu a ima ih. Ima ih nažalost puno koji doista spadaju, nažalost ponavljam u socijalne slučajeve i u socijalnu kategoriju. I tu inzistiram da Ministarstvo branitelja pravilnije rasporedi svoja sredstva na te ljude koji možda nisu kao ovi drugi dovoljno glasni i dovoljno agresivni. Hvala lijepa.
Replika uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Gospodine Prgomet, u vašem inspirativnom izlaganju vi ste ukazali na razliku između onoga što se obećavalo, što je bila predizborna retorika i onoga što se realiziralo. Tu ste jednu važnu stvar čini mi se zaboravili reći a to je da je bilo obećano da će rukovodeći kadar na HRT-u biti biran dvotrećinskom većino. Međutim, što imamo u praksi? U praksi imamo da se ukida demokratizacija medija, imamo napad na elektroničke medije. Evo i naš potpredsjednik Sabora je kao zainteresirani građanin šetao sa prosvjednicima valjda da vidi kako to izgleda neposredno u praksi. Onda imamo najavu pohoda na HINA-u, imamo ukidanje neprofitnih medija, odnosno nema sredstava za neprofitne medije i naša kultura postaje … [[Govornik se ne razumije.]] Tako da zapravo je, državni proračun, ovaj se može shvatiti i kao neka vrsta etičkog čišćenje, ne kažem etničkog nego kažem etičkog čišćenja a to znači da zapravo se uvode neka nova pravila, kontrole medija, preuzimanje javnog prostora i zapravo ukidanja svih sloboda. To je recimo jedna od opasnosti koje iščitavao u ovom proračunu. A to da li je on tehnički savršen a to je manje važno. I vi ste operater i možete tehnički savršeno izvesti operaciju ali pacijent, sami ste rekli, eto ne da mu se živjeti pa umre. Hvala.
Sljedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika SDSS-a i Reformista javio uvaženi zastupnik Radimir Čačić.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Ovdje je bilo nekoliko dosta pogođenih izjava do sada. Jedna je bila jako dobra od gospodina Borića čini mi se. Ovaj proračun je loš jer je isti kakav je bio proračun SDP-a, HNS-a, HSU-a i IDS-a u prošloj godini. Naravno da to nije do kraja točno ali u velikoj mjeri pogađa stvari. Dakle A) proračun je tehnički bitno bolji nego što smo ga ikada imali, to svaka čast, mislim daje nekoliko reflektora i čini priču puno transparentnijom nego što je politika često u ovoj zemlji htjela biti. To je važno. Da li je mogao biti bitno bolji? Ne, ne. To je dio koalicije kroz izlaganje gospodina Lovrinovića, ovdje je i priznao, rađen je na brzinu u jednom kratkom vremenu, više-manje … [[Govornik se ne razumije.]] prepisalo se šta se propisalo. I obzirom da se do kraja nije znalo šta, kuda i kako, onda su napravljene i neke greške i propusti, O.K.. Ali ako se greške isprave puno je bolje nego ih ne priznati i u tome smislu čini mi se da su tu neke dobre stvari se desile. Da li se moglo očekivati nešto bitno drukčije, isto tako ne. Dobro je o tome govorio Šuker. Da bi se stvari mijenjale morate stvoriti pretpostavke. Ako nemate pretpostavke vi ne možete učiniti ništa. Zašto nisu stvorene? To je sada jedna druga priča. Nisu stvorene, ne. Realno. Nadam se samo da ima dovoljno znanja i pripreme da se neke stvari brzo počnu realizirati jer prvi kvartal je prošao a do ljeta bi već morali znati šta će se učiniti i da onda od tih obećanja koja su bila a koja naravno nadam se ne možemo svesti na 1000 eura po djetetu što je jako simpatično i svi će to pozdraviti ali to naravno niti su rješenja, niti su reforme pa niti su neke sustavne mjere. To je jedno obećanje koje od čega nema štete ali Boga i ni koristi. Govorim dugoročno, govorim strateški, govorim ozbiljno o demografskoj politici. E sada, ajmo neke osnovne stvari ovdje reći. I to je rečeno u raspravi ali samo bih htio malo to zaokružiti. Nekoliko ljudi je, a naročito predsjednik kluba HDZ-a je naglasilo da pomaci koji su se desili krajem mandata prošle Vlade su prvenstveno podstica jednog ukupnog pomaka okruženja i nekih drugih faktora. I Šuker je u pravu. To je jednostavno činjenica. Puno manje je na to utjecala Vlada, a isto to je sad situacija ove Vlade. Naime, ulazak u EU. O.k. To je deset godina napora ali sad smo tu gdje jesmo, otvoren je prostor fondova. 10,7 milijardi u toj lisnici četrnaesta, dvadeseta, malo smo od toga uzeli. Daleko, daleko premalo u odnosu na ono što smo trebali i mogli, ali ipak u grubo je postavljen sustav i to je dobro i neki projekti su pripremljeni i to je dobro. Ovog trenutka pred nama je taj pomak i to vidimo i u budžetu i to je taj bitni pomak. Drugo, otvoreni prostor ekonomski i pravni za naš izvoz i za investicije izvana ovdje je sasvim drugi kad ste u EU ili kad niste. To je jednostavno činjenica. Cijene energenata za jednu zemlju koja je uvoznik, pa čak smo u jednom trenutku pred pet godina bili najveći uvoznik u apsolutnim brojevima elektro energije u svijetu, ne bi vjerovali što je potpuno nevjerojatno. Ali ove cijene energenata za velikog uvoznika energije kakva je Hrvatska direktno utječu sa otprilike 0,8% na porast BDP-a a da nitko ništa ne radi, ne. Da Vlada ne izlazi iz svog ureda, ne, da ne postoji. To nije baš tako malo, treba se oko toga potrudit da bi se to desilo. Cijena kapitala. Pa ja sam prilično star, ali od kad pamtim nije bila niža. Ulazimo u negativnu zonu. Dakle, cijena kapitala za jednu visoko zaduženu zemlju naravno da je strašan doprinos šansama da se počnemo kretati u dobrom smjeru. To je naravno svakome jasno i ne treba posebno obrazlagati, bez obzira što je naš … [[Govornik se ne razumije.]] visok. Ali cijena kapitala se ugrubo gradi tako da se mjeri šta je ne znam EURIBOR, pa je to nula, 0,1, 0,2, 0,5 ili koliko je, pa na to cijena bankarskog sustava, pa na to dobit, pa na to spred pa se gradi. Ali ako ovdje smo na nuli, a ne na 2, 2 i pol u startu boga mi to nije mala razlika. Dakle, ovog trenutka je povoljna klima za nas i još će neko vrijeme trajati. U zemlji u kojoj je što nije naravno u osnovi dobro, ali je činjenica BDP na razini 18% utjecan od turizma, mi smo monokultura. Kad se desi sve ovo što se politički desilo u Mediteranu, ni krivi ni dužni niša nam se otvorila. Nismo posebno zaslužni, ali to je jednostavno tako, ta niša je tu, ta šansa je tu i utjecala je i na porast i ove godine. Žalosna je činjenica tih tragedija, ali to jest šansa. Činjenica je da mi imamo samo 13% u hotelskim kapacitetima, dakle imamo ogroman prostor koji potiču strane investicije otvara prostor i za porast BDP-a i za stabilizaciju budžeta, duga itd. Zemlja koja je peta po vrijednosti državne imovine prema EUROSTAT-u u Europi, a među zadnjima po bruto društvenom proizvodu i po činjenici utjecaja doprinosa državne imovine na porast BDP-a mi smo negdje ispod 1% doprinosa ima ogromnu šansu u korištenju te imovine. Dakle, sve ono što smo propustili, sve ono što nismo napravili, sve ono što smo loše radili su u suštini i šanse kad stvari pogledamo strateški. Ne? Evo dakle ja sam naveo samo nekoliko, a da onda dalje još i ne govorim o reformama itd. Sve to je taj prostor koji stoji pred nama. E sad, premijer je rekao, izvrsno je to zvučalo vizija, smjer, tempo. Odgovori su mu bili nema ničega od toga. Stvari nisu baš tako crno bijele. Pretpostavljam i uvjeren sam da premijer ima viziju, ali mi je u ovom proračunu ne možemo vidjeti. To ćemo vidjeti možda u sljedećem. Tempa nema, smjer je naznačen, smjer vidimo da idemo u jednom smjeru ali na način koji je spor i cendrav. E sad, šta mi pred sobom stvarno imamo. Mi pred sobom imamo zadatak smanjiti trošak i povećati rast. Smanjiti trošak naravno možemo kroz smanjenje troška nadgradnje. Tu je ovo platni razredi, gubitak doživotnog prava na radno mjesto ako ne zadovoljavaš itd. itd. I naravno aktiviranje ove imovine kao što je utjecaj privatnih fondova, mirovinskih fondova i IPO-a na HAC ONC u privatizaciji i niz drugih. To je na smanjenju troška države, a isto tako kod gospodarskog rasta imamo ključne stvari koje se nameću a to je korištenje fondova EU i to je naravno formiranje jedne garancijske sheme o kojoj je govorio ovdje i Vujčić, opravdano. O puno drugih stvari nije govorio sa previše argumenata, ali to je istina da protočnost monetarne politike bez garancijskog fonda se ne može realizirati. Mora sa druge strane država odraditi svoj dio posla, vlast, Vlada i dati mogućnost da naša slaba u bilancama privreda preuzme novac koji eventualno će dolaziti po bilo kom osnovu. Sve to su zadaci koji stoje pred nama i mi te zadatke zaista i možemo odraditi, ako ne budemo radili skoro ništa rast ćemo oko 2%. I takav je proračun, konzervativan. Ali uvijek sam skloniji konzervativnom nego euforičnom ne'. Međutim, ako budemo nešto ozbiljnije radili puno prostora ima. Je, smanjili su nam rejting to je točno, međutim to nije nekakva posebna krivica ove Vlade kao što ne bi bila ni zasluga da je porastao. To je jednostavno trenutak u kojem se nalazimo, agencija procjenjuje da je Vlada nestabilna, da se još ništa ne zna i to onda kažnjavaju. Budimo jednostavno objektivni oko toga. Ja znam da to može biti razočaranje ali to je jednostavno tako. Da je ovo što je govorio gospodin Milanović netočno to naravno zna vjerojatno i on sam. Rejting je važan. Rejting je strahovito važan. Zašto? Zato jer ako vam SPRET a on je ne znam 3,75, to je onaj dodatak na rizik zemlje i ako imate SPRET 4 a netko drugi ima SPRET 1 pa bogami to nije tako komplicirano izračunati da on može imati 4 puta veći dug a da ima isti trošak duga. Pa zar je to tak komplicirano? Uvijek se govori samo o trošku koji ti plaćaš. Nije ovdje poanta u povratu, poanta je u tome koliki je trošak. Ali evo tu je ministar pa će me ispraviti. A mogu i kolege koji nisu ministri. Ali to je abeceda i to moramo shvatiti. Naravno da je rejting važan. I tu je ogromna rezerva da relativni utjecaj duga se smanjuje. 10,8 milijardi kuna je udar na naš proračun. To je neizdrživo. Mi to moramo mijenjati svim ovim mjerama o kojima sam ovdje govorio. I na kraju dvije, tri riječi o stvarima koje direktno nas pogađaju i koje će što se nas Reformista tiče posebno biti važne. Što se tiče SDSS-a posebno bih naglasio da je smanjena su sredstva za 60 milijuna Državnom uredu za obnovu i stambeno zbrinjavanje što je naravno neprihvatljivo jer to je vrlo osjetljiva tema i tu zaista nije vrijeme ni mjesto da se smanjuje budžet, to će kolege amandmanom pokušati mijenjati. I naravno razvoj tih sredina je u bitnoj mjeri ovisan o domicilnoj komponenti za EU fondove. To isto tako ne može i ne zaslužuje da bude smanjivano, a to će se pokušavati isto tako amandmanom rješavati. Što se tiče nas Reformista posebno obzirom na činjenicu da sam ja predstavnik treće jedinice rekao sam već i govorio sam o prijevozu. Prijevoz je potpuno jasna kategorija. To nije socijalna kategorija. Svatko tko to brka ne zna suštinu. Da li itko danas govori o osnovnom školstvu i da li itko govori da bi trebalo napraviti socijalni cenzus za djecu iz osnovne škole koji imaju prijevoz. Pa svi, više o tome nitko ne misli. Osnovno školstvo ima prijevoz jer je to pretpostavka da bi bilo obavezno. Da bi jedno školovanje bilo obavezno mora biti besplatno. Ne može se plaćati inače nije obavezno. Dakle, u vašim glavama da li je ikome palo na pamet da ide naplatiti nekome jer ima veću plaću ili bilo što jer idu djeca u osnovnu školu prijevoz? Ne. E pa sad je sazrelo vrijeme da to bude i za srednju školu. To je ulaganje u budućnost, to je ulaganje za obrazovanje i ja sam to uveo 2005. u Varaždinu. Međutim, slažem se ako nismo još zreli za to da uvedemo obavezno srednje idemo i sa ovim, uključimo europske fondove. Nemojmo ići ispod ovog što smo postigli. Probajmo napraviti više. U tom smislu idemo sa amandmanom i to će biti jedan od naših uvjeta da li podržati Oreškovića dalje. I najvažnije što se nas tiče na sjeveru je tih 20 milijuna koje je uzeto za sufinanciranje javno-privatnog partnerstva. To nije 20 milijuna, to je 15 milijuna kuna Varaždinskoj županiji i 5 Koprivničkoj. Nije to 15 ili 20, to je puta 20 godina, to je 300 milijuna. Nije to 15 milijuna, državi je to 15 ali to je 40 do 50% svih razvojnih sredstava koje Varaždinska županija ima. 32 škole su napravljene. Kune nije dala država, kune. Sad se radi recimo splitska jedna, nek' se radi. I sa jednom područnom 145 milijuna investicija. Slažem se, ali ja zaista sam za to, ali ovdje ide sve iz budžeta a ovdje čak i onaj dio koji bi država trebala preuzeti 55%, a 45% i dalje nosi županija i to se uzima. Ljudi, pamet u glavu. Ja razumijem, razgovarao sam i sa ministrom, on jednostavno nije dovoljno u tom problemu. Ali ajmo vidjeti kako ispraviti. Jedino što je važno ako se napravi negdje propust trebamo biti svjesni i pokušati ga ispraviti. Evo, to su naši uvjeti za proračun. A što se tiče infrastrukture u razgovoru sa ministrom brza pruga Zagreb-Lepoglava-Varaždin-Čakovec je već u analitici i očekujem da ćemo ove godine imati valorizaciju. Hvala vam.
Replika, uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Čačić, govorili ste o smanjenju sredstava za Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje koji je u odnosu na planirana sredstva za 2016. smanjen za 60 milijuna kuna što znači nešto više od 20%. S obzirom na preostale slučajeve obnove i podnesene zahtjeve za obnovu i za stambeno zbrinjavanje sa preostalih 170 milijuna i nešto, 172 milijuna kuna koliko je ostalo to neće biti moguće realizirati. I mi gospodine ministre očekujemo da ove stvari koje traju preko 20 godina i gdje ljudi godinama čekaju da im se riješi pitanje obnove ili pitanje stambenog zbrinjavanja da ova Vlada tu činjenicu uzme u obzir. Isto tako pitanje razvoja potpomognutih područja, područja na koja su se vratili izgnani Hrvati i na koje su se vraćali izbjegli Srbi sa 40 milijuna kuna smanjuje se za 8 milijuna i 700. Ta područja su područja u kojima ljudima treba dati nagradu zato što žive tamo a ne im smanjivati pretpostavke zbog toga da bi im se ta područja mogla razvijati. U protivnom imati ćemo situaciju da ćemo, za nekoliko godina nećemo imati za koga razvijati ta područja. Isto vrijedi i za stavku sufinanciranje projekata na tim područjima gdje je smanjenje još drastičnije, sa 11 milijuna kuna za europske projekte smanjuje se za 6 milijuna i nešto svega na 4 milijuna kuna. Kako će te općine, sa kojim sredstvima će te općine moći sudjelovati u sufinanciranju projekata. Pa makar da je riječ i o 30% učešća u financiranju. Zašto ih kažnjavamo? Zbog čega? Trebamo ih pustiti da propadnu? Ako je to politika, onda dajte to recite, nemojte davati niti tih 4 milijuna jer ni od toga neće biti nikakve koristi.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Zapravo ja sam htio još jedan put podržati vašu raspravu gospodine Čačić, gotovo u svemu se slažem s vama. Kada govorimo o politici ove Vlade koja jedan od važnijih potencijala za povećanje BDP-a i smanjenje duga vidi u neaktiviranoj državnoj imovini. Htio sam čuti vaš komentar na tu činjenicu. Ja ne smatram da je rješenje u rasprodaji državne imovine na taj način krpanju državnog duga. Mislim da je rješenje u modelima dugoročnog koncesioniranja takve imovine s pravima građenja. Međutim, naša dosadašnja iskustva, vrlo skromna ali su pokazala da se u takvim slučajevima vrlo često događalo da su takvi modeli pošli u krivom smjeru i da su zapravo i jedinice lokalne samouprave preuzimale i velike obaveze u tom smislu, govorili smo bili i o našim dvoranama za svjetsko prvenstvo, govorili smo o brojim projektima. Mi sada imamo dolje izgradnju u Dubrovniku lučkog terminala, pa imamo zračnu luku u Zagrebu gdje mi se sve čini da je tu poprilično puno afera novih na pomolu. Pa u tome smislu htio sam čuti vaš komentar kako taj sustav učiniti transparentnim da zaista od te aktivacije državne imovine koje zaista ima puno, pogotovo na našoj obali naša zemlja ima koristi u budućnosti.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Čačić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] prije svega svaka zloupotreba i kriminal nisu razlog kao što je Ingrid govorila prije 10 minuta da se odbacuju modeli. Zato postoji policija i USKOK. Naučimo to. U nesređenim društvima. U društvima u kojima pravosuđe ne funkcionira a naše ne funkcionira, naravno da vam se dešava to što vi govorite da imate korupcije, nadam se sve manje ali je tako. Dakle imate je i tamo gdje nije bilo koncesioniranja i EPP-a kao što je recimo izgradnja autocesta. Kada sam je ja vodio prosječna cijena je bila 5 milijuna eura po kilometru, nakon toga kada su je vodili neki drugi prosječna cijena je bila 10 milijuna, iste ceste, sve je isto, isti izvođači, isti projektanti, samo dva puta veća cijena. Dakle kriminala možete imati i u ovim modelima i u ovom modelima i ima ga. Javno privatno partnerstvo je jedan model koji, u različitim formama je model koji svijet prihvaća, koji je jako važan da se privatni kapital uključi i nadogradi na ono što država ima i može uložiti a ne mora dati novac i to otvara prostor naravno razvojni. Ja osobno sam uvjeren, što se nas tiče mi smo odradili to fenomenalno. Mi smo uz kamatne stope 1, 1,5% na 25 do 30 godina, uz cijene koje su nevjerojatne napravili 32 objekta, 94% djece u Varaždinskoj županiji ide u jednosmjensku nastavu, sa sportskim dvoranama, sa svime. Sve sami. Dakle da, netko to mora raditi pošteno i stručno, to su mala dva detalja. A prodaja imovine niti govora generalno, JANAF ni slučajno, PLINACRO ni slučajno, prijenos dalekovodima u HEPU ni slučajno. Točno se zna koje stvari zadiru u suverenitet zemlje. Da ne nabrajam dalje vode itd…. Evo, dakle tu se sigurno možemo složiti.
Replika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Govorili ste kolega o zabrinjavajućoj činjenici da se smanjuju sredstva u ovom proračunu za obrazovanje. Pa vapite na ovu Vladu ljudi pamet u glavu. Međutim, ja mislim da puno tražite jer Vlada je upravo rezanjem, ne samo na obrazovanju nego i na onim najslabijim pokazala što ustvari ona zna i što hoće i što može. A u odnosu na ono na prihode gdje se ufa da će biti, da će ubrati preko 3 milijarde kuna na ime poreza, a gdje su reforme da bi se to ostvarilo? Također planira da će povući za 94,6% sredstava, dakle pomoći iz EU fondova u odnosu na prošlu, u odnosu na prošlu Vladu. Dakle ovo zna, ovo hoće, to smo već vidjeli i to će se odmah dogoditi. A ovo što Bog da, ako bude bude. Možda je jedina nada da evo je i naš premijer pasionirani ribič pa uhvati zlatnu ribicu koja će ispuniti ova očekivanja na prihodovnoj strani.
Zahvaljujem odgovor na repliku uvaženi zastupnik Radimir Čačić.
Hvala lijepo. Ja bih bio tu, znate, često se u našoj politici pa i u našem Saboru sam sebe svatko voli nazvati konstruktivnom oporbom. A onda na kraju dođemo do toga da su jedni oporba a jedni pozicija, drugi opozicija. Ja nisam srećom u toj poziciji. Mogu si dozvoliti da kažem, jer sam izašao na izbore kao centar. Osnovna poruka je bila reći ću šta valja i reći ću šta ne valja. Ja razumijem Ingrid, njoj ne valja kao što razumijem i kolege, njima valja. Ali Borić je dobro rekao, ne valja vam proračun zato jer je isti kao i vaš. Mislim, hajmo bit realni, ne ljudi. Hajmo bit realni! Pa svi to znamo u ovoj sali, ne. Pa to je prepisan u suštini sa nijansama koliko se dalo u tom vremenu, ne. Ključna stvar zaista to je dobro rekla gospođa Marinović, jako je dobro rekla da 94,6 očekivani porast, ovo što je Ingrid rekla, na fondovima je nedovoljno u odnosu na ono što bi mogli i željeli ali je vrlo ambiciozno u odnosu na ono što smo napravili u prošloj Vladi. Nije napravljeno dovoljno. Očekujem formiranje jedne piramide, pretpostavke već postoje ali nikad nije realizirana, nikad nitko nije preuzeo kompletnu odgovornost za EU fondove. Sad mora, ministar Tolušić mora nam ponuditi piramidu odgovornosti, rokove, iznose i odgovorne ljude na čelu sa sobom. Očekujem da to vidim. Ne velim da treba bit za 15 dana, ali u sljedećih mjesec da, pa ću puno više povjerenja imati u ovo povećanje od gotovo sto posto u odnosu na ono što je realizirano u ovoj godini, jer tada znam koga mogu prozivati da bude odgovoran. Sad još uvijek ne znamo. Dakle, gospođa Martinović je imala, Marinović je imala [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] i pravo i nije. Vidjet ćemo za godinu dana, pa i prije.
Sljedeći u raspravi u ime kluba IDS-a uvaženi zastupnik Boris Miletić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi članovi i članice Vlade RH, poštovane kolegice i kolege. Odmah na početku želim konstatirati kako nismo zadovoljni prijedlogom Državnog proračuna za 2016. godinu. Pred nama je na žalost dokument koji nastavlja ustaljenu praksu pretakanja rekao bih iz šupljeg u prazno i koji ne donosi baš ništa novoga. Bez obzira na sve izborne najave mislim da u ovom proračunu nema vizija, nema odlučnosti, ni hrabrosti da se donesu odluke koje će progurati stvari naprijed. Nastavljamo sa rezanjem pojedinih stavki pet posto, deset posto i tako suštinski u principu ne rješavamo ništa. Iako je kolegama iz vladajuće koalicije riječ reforma do nedavno bila svojevrsna mantra, moram na žalost konstatirati jednu surovu ali nepobitnu činjenicu. Ovaj proračun je sve samo ne reformski. On je održiv, nije poticajan, a sasvim sigurno nije ni pravedan. No, krenimo redom. Iz prijedloga proračuna jasno je vidljivo da nema nikakvih naznaka da će se obećane reforme počevši od toliko najavljivane decentralizacije do reforme javne uprave uistinu i ostvariti. Opravdanje kako za veće reformske poteze u ovom proračunu nije bilo vremena to naprosto ne mogu prihvatiti. Osobno sam i u ovom Saboru prije gotovo dva mjeseca uputio apel premijeru Oreškoviću prilikom izglasavanja povjerenja novoj Vladi da ne budemo zarobljenici povijesti i primitivizma, te da vrije do izglasavanja proračuna iskoristimo za raspravo o reformskim mjerama i ključnim problemima našeg društva, nezaposlenosti, gospodarstvu i povećanju životnog standarda naših građana. Na žalost upravo su se vodile besmislene rasprave o devedesetima ili možda još gore o četrdesetima, a ideološka pitanja su se po tko zna koji put zlouporabila kako bi se skrenula pažnja sa pravih problema. Dok sam čitao prijedlog proračuna nadao sam se da ću naići makar na neku naznaku toliko najavljivane decentralizacije i reforme javne uprave, makar na neku sitnicu za koju bi se čovjek u potrazi za bilo kakvom promjenom mogao uhvatiti. Na žalost "tresla se brda, rodio se miš", od velikih najava naprosto ništa. Iz ovog je proračuna jasno da će sve ostati isto kao i proteklih 25 godina. Tromi, nazadni i nepravedni, centralizirani ustroj države naprosto neće se promijeniti. I u ovoj godini se namjerava zadržati postojeća raspodjela proračunskih sredstava prema kojoj središnja država troši otprilike 90% proračuna, 4 do 5% otpada na grad Zagreb, a ostatak od manje od 5% raspoređuje se na sve ostale gradove, općine i županije. Ponovit ću još jednom ono na što se IDS stalno zalaže i stalno upozorava. Centralizirana država naprosto se ne može održati jer se Hrvatska mora decentralizirati po uzoru na razvijene europske zemlje Njemačke, Danske. Mislim da tu naprosto nema alternative. Administrativna, funkcionalna i fiskalna decentralizacija je jedini održivi model gospodarskog razvoja i tu se mogu nadovezati na riječi premijera koji je jutros apelirao ne možemo sve sami, preuzmite i vi dio odgovornosti. I upravo je to ključna riječ. Dio odgovornosti vidim na regionalnoj i lokalnoj razini koja siguran sam može doprinijeti upravo gospodarskom rastu i to je ono što i mi govorimo. Međutim, osim samih riječi potrebne su konkretne akcije, potrebne su konkretne mjere koje se moraju očitovati i u samom proračunu. Druga stvar koju želim danas posebno istaknuti kao zastupnik izabran u osmoj izbornoj jedinici jest da je ovaj proračun blago rečeno nepravedan prema Istri i njezinim građanima. Istra sudjeluje u punjenju državnog proračuna u značajnim postocima, međutim kad se ta sredstva trebaju vratiti građanima da bi se izgradili kapitalni objekti iz proračuna se izdvajaju tek mrvice. Ako punimo državni proračun u postocima onda mogu reći da se građanima vraćaju tek promili. Ovim prijedlogom proračuna Vlada Republike Hrvatske predlaže da se u Istru uloži ne računajući subvencije za BINA ISTRA-u nešto više od 60-ak milijuna kuna. Što je minimalno u odnosu na onih 800 milijuna kuna koliko Istra više participira u središnjoj blagajni nego što joj se vraća, a ovim prijedlogom proračuna bojim se da tih 800 milijuna se približava iznosu od milijarde. Time se građane Istre zakida za temeljne razvojne projekte koji su od velikog značaja za našu regiju. Ono što posebno bode oči svima je smanjenje sredstava namijenjenih obrazovanju. Ulaganje u znanost i obrazovanje je stvar strateškog opredjeljenja neke zemlje te vrlo jasan indikator dalekovidnosti ljudi koji je vode. Ovaj proračun pokazuje da smo vrlo kratkovidna zemlja. Za razliku od nacionalne politike mi doista želimo da Istra bude regija znanja i upravo s tim ciljem ulažemo iz lokalnih proračuna znatna sredstva u područje obrazovanja. Smatram da su nosioci sutrašnjeg napretka Istre upravo mladi, stoga smo usprkos krizi u zadnjih 5 godina u Istri izgradili nove 4 škole, rekonstruirali 8 škola, izgradili 6 novih vrtića te povećali broj stipendista za 30% i to vlastitim sredstvima bez participacije državnog proračuna. Držim da bi nam država u tom poslu trebala biti partner, međutim iz prijedloga proračuna vidljivo je kako nema novih investicija u škole i infrastrukturne objekte na području istarske županije, a znatno manje sredstva izdvaja se za redovni rad sveučilišta "Jurja Dobrila" u Puli kao i za smještaj, prehranu pulskih studenata. Ono što me posebno smeta je što se svi redom kunu u europske projekte kao temelj za realizaciju projekata investicija, a onda se EU projekt Sveučilišta u Puli praktično ukine. Od 605 tisuća kuna iz lanjskog proračuna ove godine je predviđena stavka samo od 15 tisuća kuna te su ukinuti svi rashodi za zaposlene i usluge. Dakle i ministar Marić je u uvodu rekao kako drži da 4,7% povećanja prihoda u znatnoj mjeri ovisi o europskim fondovima i korištenju istih. Ukoliko pogledamo samo jedan mali primjer gdje se sa 605 tisuća kuna naše komponente to smanjuje na 15 tisuća kuna onda vrlo jasno možemo vidjeti da će taj europski projekt koji je mogao biti veličine 10 milijuna kuna ukupno pasti na 100-njak tisuća kuna. Jer upravo to smanjenje se odnosi na naš dio, naš dio vlastite komponente kojeg moramo osigurati kako bi se sam europski projekt osigurao. Isto tako ono što držim da ova Vlada može napraviti i istovremeno napraviti uštedu u proračunu to je otkočiti projekt Istarskog ipsilona. To je projekt koji će omogućiti investiciju od 170 milijuna eura i zaposliti više od 1000 ljudi. To direktno utječe i na sam rast BDP-a. Uz 100-godišnje izdvajanje iz proračuna bi se s realizacijom ove investicije umanjilo i smanjilo bi se samo opterećenje za državni proračun. Napominjem da su za dionicu Pazin-tunel Učka dužine 28 km svi tehnički uvjeti ispunjeni te da su sredstva osigurana. Ono što je ključno za finaliziranje projekta jesu upravo pitanja državne potpore projektu koja je to dosada nerazumno izostavila. Ne trebam posebno niti naglasiti što izgradnja Istarskog ipsilona znači za sigurnost prometa, ali isto tako što to znači za jačanje istarskog turizma koji u Hrvatskoj nosi najmanju trećinu ukupnog prihoda. Ne moram podsjećati da se radi o iznosu od gotovo 20 milijardi kuna prihoda. Također, ono za što se u Istri zalažemo to je ravnomjerni i policentričan razvoj naše regije jer smo svjesni da male sredine u unutrašnjosti Istre nemaju sve resurse kao one na obali. Puno smo radili na podizanju životnih standarda građanima koji žive u unutrašnjosti Istre. Spojili smo zelenu i plavu Istru, uspješno brendirali poljoprivredne proizvode ali i radili na promociji ruralnog turizma u Istri. Najbitnijim dostignućem smatramo činjenicu da je prema popisu stanovništva iz 2011. godine po prvi puta zabilježen u pojedinim dijelovima unutrašnjosti Istre pozitivan rast stanovništva što je zaustavilo iseljavanje ljudi. Čak obrnuto, ljudi žele ići u unutrašnjost i živjeti na tom području. Ogorčeni smo što su u istarskim općinama na područjima od posebnog državnog interesa Oprtlju, Grožnjanu i Lanišću od ove godine radikalno smanjena sredstva iz državnog proračuna. Ne tražimo da im se išta daje ali podsjetiti ću još jednom Istra puni državni proračun sa suficitom većim od 800 milijuna kuna. Tražimo samo pravo na svoje. Dame i gospodo želim konstatirati da se ovim proračunom neće baš ništa promijeniti. I to je ono najtužnije. Već desetljećima pokušavamo promijeniti i rješavati probleme istom neučinkovitom logikom koja nas ne vodi nikamo. Potrebno je napraviti iskorak i u potpunosti promijeniti paradigmu koja će modernizirati Hrvatsku i dati joj gospodarski poticaj. Za to treba inventivnosti, hrabrosti i odlučnosti. A to naprosto u ovom proračunu ne vidimo. Na kraju upitao bih našeg premijera gospodina Oreškovića i gospodina ministra financija gospodina Marića kojeg iznimno cijenim obzirom da obojica dolazite iz korporativnog svijeta biste li kao menadžeri jedne tvrtke u ozbiljnim problemima u nastojanju da spasite vašu tvrtku od stečaja pokušali promijeniti stvari tamo gdje funkcioniraju ili biste smanjili sredstva vašim najboljim i najučinkovitijim odjelima? Dakle, u ovom proračunu se upravo to čini. Oni koji trebaju izvući zemlju naprijed tamo se sredstva smanjuju, a tamo gdje stvari doista ne funkcioniraju tamo se to ostavlja. Zbog svih gore navedenih razloga, iako koristim priliku uputiti čestitku ministru na proračunu u tehničkom smislu, no kad govorimo o samome sadržaju naš klub smatra da ovakav proračun ne donosi nikakav razvojni iskorak i da koči ne razvoj samo Istre nego i svih drugih naših regija. Zbog toga u ovome obliku ovaj proračun ne možemo podržati.
Replika, uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo ne vidimo se ovako, malo ćemo se nagnuti, ali naravno političari smo i jedan i drugi, nismo u istoj političkoj stranci, naravno da to neminovno dovodi do toga da se nekad oko različitih tema ne slažemo, da imamo različite poglede na pojedine probleme i kako ih riješiti. Ali to je normalno. U jednoj demokraciji to je čak i poželjno. Međutim, mislim da smo se vi i ja uvijek slagali oko nekih temeljnih vrijednosti. I jako mi je drago stoga što ste govorili upravo o sveučilištu u Puli jer tu govorimo o dvije i za mene i za vas temeljne vrijednosti a to je vrijednost obrazovanja, znanja i vrijednost naše Istre. A upravo na sveučilištu u Puli mislim da su obe te dvije vrijednosti od strane predlagatelja, od strane Vlade RH dovedene u pitanje. Proračun za sveučilište u Puli na njegovu deset godišnjicu kada je to sveučilište napokon izraslo u jedno respektabilno sveučilište, malo ali značajno, koje se razvija, koje se gradi, smanjen je za 10%. Ali upravo ovo što ste vi istaknuli, ovo je tragedija. Mi se kunemo u povlačenje sredstava iz europskih fondova. Naše sveučilište je u tome odlično ali ono ne može povlačiti fondove ako se ne osiguraju sredstva za nacionalnu komponentu koja su, pazite u kojem iznosu, ministre pazite u kojem iznosu ste to planirali 15 tisuća kuna. Kako naprijed? Nikako. Ja vas stoga pozivam, mi smo iz kluba SDP-a, kolege zastupnici pripremili jedan amandman, vjerujem da ćete i vi ići u tom smjeru. Mi ćemo sigurno podržati amandman vas iz IDS-a, vjerujem da ćete i vi naš i nadam se da će se u Vladi pronaći razuma da se iskoriste sredstva koja su na drugim stavkama dostupna kako bi osigurali razvoj našeg sveučilišta. Hvala.
Odgovor na repliku.
Je, naše je sveučilište mlado, obilježava tek desetogodišnjicu postojanja, međutim, kao regija koja se želi razvijati na znanju normalno je da se zalažemo za njen razvoj i stoga smo unutar našeg kluba i odlučili predati amandman kojim ćemo nastojati upravo po meni ovo krivo postupanje i ovu pogrešku ispraviti. Iz razloga kako kažu i predlagači proračuna da je pitanje povlačenja sredstava iz europskih fondova ključno za porast prihoda. Držim da upravo na ovaj način možemo barem djelomično pridonijeti kako bi se taj cilj i ostvario.
Replika uvažena zastupnica Gordana Rusak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo prilike da repliciram obojici kolega. Ja znanost doživljavam kao znanstvenica i stoga kao onaj segment ljudskog djelovanja koji je pokretač razvoja jednog društva. Pa ipak reći ću jednu činjenicu koja se možda kolegama neće svidjeti a odnosi se na to da Hrvatska ima više sveučilišta po glavi stanovnika nego to ima Španjolska, Velika Britanija, Mađarska i niz drugih zemalja. Pa onda mi taj siromašni kolač koji imamo dijelimo na jako tanke kriške i na kraju nitko ne može funkcionirati normalno, svi smo prikraćeni, svi se osjećamo beznadno u takvoj situaciji. Moje je pitanje ne bi li bilo bolje odrediti koja ćemo sveučilišta po kvaliteti financirati i onda im dati pošteno financiranje pa da ti izvuku znanost u Hrvatskoj. Ali kada sam se javljala za repliku, znanosti i obrazovanja dakako, kada sam se javljala za repliku nisam imala na umu replicirati na ovo pa ću sada nastaviti i reći. Dakle europski fondovi nisu baza za kreiranje znanstvene politike ni koje zemlje. Svaka zemlja svoju znanstvenu politiku mora kreirati sama vlastitim sredstvima. Evo jednog ilustrativnog primjera. Zaklada će ovih dana primiti nekih 17 milijuna kuna za istraživanje klimatskih promjena. To je jedan europski projekt. Ako pribrojite te novce ovim novcima koje će zaklada dobiti za financiranje ispalo bi, stanje je super. Međutim pitam vas koliko je to znanstvenika u Hrvatsku kojih se može uključiti u jedan takav projekt koji će istraživati klimatske promjene. Vrlo zanimljiv projekt, vrlo bitno da mi u tome sudjelujemo ali u ovom trenutku nije to naš nacionalni prioritet. To je prioritet EU. Prema tome, mi moramo jačati vlastitu istraživačku bazu, vlastiti istraživački potencijal i jačati konkurentnost da onda možemo aplicirati na europske fondove a to možemo samo vlastitim sredstvima. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miletić.
Pa da li treba smanjivati broj sveučilišta? Držim da smo mi mala zemlja i da se trebamo opredijeliti na izvrsnost, da trebamo težiti čim većem postotku visokoobrazovanih građana jer mislim da u prosjeku vrlo teško možemo konkurirati na svjetskome tržištu. No kada govorimo isto tako o broju sveučilišta i kada se dotičete pitanja mladog Pulskoga sveučilišta onda ću reći još jednom, nama sveučilište apsolutno treba, to je san mnogih naših intelektualaca koji je dosanjan prije 10 godina. I reći ću da, možemo pogledati koliko županija ostvaruje suficit i puni više u državni proračun nego što se na njihovom području troši. Prema tome, dok Istra to čini godišnje preko 800 milijuna kuna a prijedlogom ovog proračuna možemo govoriti da dolazimo do iznosa od gotovo milijardu kuna onda ću reći mi imamo pravo na svoje sveučilište, možemo ga i sami izdržavati, želimo samo da se novac ostvaren u Istri u Istru i vrati.
Sljedeći se za raspravu javio u ime kluba HSLS-a, BUZ-a, nezavisne zastupnice gordane Rusak, uvaženi zastupnik Darinko Kosor.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Znači u ime kluba HSLS-a i BUZ-a prema članku 248. Poslovnika tražim stanku od 20 minuta kako bi omogućili predsjedniku hrvatske Vlade da prisustvuje na raspravi saborskih zastupnika o proračunu za 2016. godinu. Uz puno uvažavanje ministra financija koji je ovdje, koji je cijelo vrijeme ovdje kao i ja zadnjih četiri sata, tražim da i predsjednik Vlade, a po mogućnosti i drugi ministri prisustvuju ovoj raspravi jer ovo nije rasprava za nas. Ovo je rasprava za predlagača i tražim prema članku Poslovnika stanku od 20 minuta.
Zahvaljujem. Molim samo malo mir na lijevoj strani sabornice. Određujem stanku u ime kluba HSLS-a. Stanka je, samo malo stanka od 10 minuta. 20? Određujem stanku od 20 minuta na zahtjev kluba HSLS-a. STANKA U 15,00 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,19 SATI]] Evo kolegice i kolege vrijeme za stanku je isteklo. Kolega Kosor izvolite.
Evo još jednom se zahvaljujem ministru financija što je tu strpljivo od 9,30. Žao mi je što nema drugih ministara, a posebno mi je žao što nema predlagača. Pošto je sad rasprava na mene, a premijera nema ja odustajem od rasprave. Koliko vidim nema ga. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Radi razjašnjenja samo, dakle kao i uvijek postoje službeni predlagači, osim premijera predlagači su službeni Zdravko Marić ministar financija, svi ministri Vlade Republike Hrvatske, gospođa Ivana Jakir-Bajo pomoćnica ministra financija i glavna državna rizničarka i gospodin Zvonko Šakić pomoćnik ministra financija. Prema tome, svi oni kao i kod drugih zakona su ovlašteni predlagači. Prema tome nije ništa neuobičajeno, sve je uobičajeno. Dobro. Ostatak vremena iskoristit će uvaženi zastupnik Milivoj Špika. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ajde, ajde ajmo se smiriti i kolegu Špiku pustiti da kaže što on misli o državnom proračunu. Izvolite kolega Špika.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, poštovani ministre, kolege i kolegice. Pa svakako nas više ljudi gleda i sluša no što je sad ovdje u sabornici ali baš meni osobno nešto posebno nije ni krivo. Jedino mi je žao što nemamo sredinu ovdje našu, oni su uvijek tu. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, ja ću to skratiti naravno, nećemo zauzimati ovo drugo. Ono kako smo već i na početku bili rekli pa ovo je, jučer sam isto na našem klubu rekao ovo je jedan zgodan proračun, jedna mala kompilacija onog prošlog SDP-ova. Ja pretpostavljam da ćete čak i vi podržati ovo uz neke male kozmetičke promjene. Zašto sam se javio uopće za raspravu ovdje danas? Isključivo iz nekoliko razloga, a ono je nekoliko činjenica koje zanimaju biračko tijelo ili moje članstvo. Dakle, ako znamo da je 100 i nešto milijardi već zadano unaprijed, dakle temeljem zakonskih propisa koji jesu, a na onih 120-ak milijardi onda je sasvim jasno da bez izmjene zakonskih propisa neće biti ni bitnijih zahvata unutar proračuna. Ono što je glavni razlog zašto je ovaj proračun ovakav, iz dva razloga. Prvo, Vlada je još uvijek ne kompletna, premalo vremena i napravili su to što su napravili. Dakle, to je praktično proračun izvršenja SDP-ove Vlade, a ovo je proračun kontinuiteta ne reformi, reformski će biti vjerojatno dobrim djelom kad bude prvi rebalans, a sljedeći će biti svakako u punom smislu te riječi. Ono što je za naše građane bitno, dakle za one koji su direktno vezani uz proračun, a to je činjenica da se socijalna prava i mirovine neće dirati. To je ono što naše građane najviše zanima. A da li će netko u nekom ministarstvu dobiti više ili manje za neke svoje stvari to je u ovom trenutku za naše građane nebitno. Ono što jedan dio ljudi svakako zanima a to je i pitanje ovog Royal osiguranja, posebice nas koji ovdje predstavljamo umirovljeničku populaciju. Onda interesa radi javnosti a i ljudi, ima ih 3800 koji su direktno zainteresirani, mogu reći da razumijemo predlagača da u ovom trenutku nije išao na rješenje toga problema jer treba riješiti zakonsku podlogu da bi se neke stvari tu dovele u red. Tako da ti ljudi mogu biti mirni jer ćemo unutar Domoljubne koalicije i MOST-a svakako naći na godišnjoj razini onih 16 milijuna tako da će u vrlo skoro vrijeme biti nastavak isplate onim ljudima koji su preko Royal osiguranja dobivali svoj dio mirovine. Ono što u ovom trenutku ovdje nije nitko rekao glede proračuna, a i nije vrijeme kažem jer ovo je proračun kontinuiteta dok ne dođemo do promjene zakonskih propisa, a to je priče koje će se sigurno otvarati pa ću ih ja unaprijed i najaviti. Jedno od toga je način korištenja sredstava iz drugog mirovinskog stupa u funkciji smanjenja javnog duga pa i u funkciji kvalitetnijih i pretvaranja jedne od ideja koja će biti na stolu i koja će biti svakako i opoziciji da o tom priča a to je ideja da drugi mirovinski stup čak i prijeđe pod državno okrilje i da to čak bude na neki način jedan investicijski fond. Na taj način bi samo u ovoj godini smanjili javni dug za 5 milijardi kuna odnosno povećali bi prihode proračuna. Dakle, isto tako imamo i primjer naš HNB. Dakle, ukoliko će HNB u nekom razdoblju biti u funkciji države na kvalitetniji način no što je dosada, primjera radi, zašto ne bi HNB kupovao obveznice po 0,25 kamata a ne da ih država prodaje obveznim mirovinskim fondovima sa kamatama 4%, 5% ili 6% koliko već je ne znam točno. Dakle, ja sam jedan od onih koji svakako čeka kad ćemo ići sa ovim reformskim zahvatima, a kažem jedan od uvjeta za to je izmjena zakonske podloge jer bez rasta, razvoja i zapošljavanja a samim time i rasta BDP-a sve ovo o čemu mi pričamo i o nekom blagostanju neće od toga biti ništa. U međuvremenu sve ove populističke ideje o rezanju malog prsta nama pa će onda biti nekom bolje, od toga nema ništa. Tome će se BUZ apsolutno suprotstaviti. U kontekstu ovih priča oko ponašanja unutar socijalnih prava, spominjalo se ovdje i dohodovni ili imovinski cenzus. Da, raditi će se na tome. Jedan od razloga radi čega će se tu povesti računa a to je i činjenica da ispred pučke kuhinje ne rijetko zaustavljaju se ljudi sa vozilima 20, 30 tisuća eura i hrani se iz pučke kuhinje. Jedan od način da se to zaustavi jest da to bude problem svih nas a ne samo jednog ili drugog centra. I mislim da će se do konca ove godine stati na kraj i takvim stvarima. Dakle svima ovdje nama je lako baviti se ovom rashodovnom stranom. A ono što bi mene puno više zanimalo to je ova prihodovna strana i od naše Vlade i od naših ministara, od svih onih koju su direktno involvirani pa i nas koji ćemo tu biti proaktivni jest da im pomognemo da se iznađe što je moguće bolje rješenje. Od oporbe naravno očekujem da se bavi svojim poslom jer rekli su we give them hell, evo danas vam je bio vaš predsjednik stranke, vjerojatno ima i važnijeg posla, ne zamjeram što nije tu i ne mora biti. Ali vjerujem da u nekim krucijalnim stvarima polako dolazi vrijeme kada će se i jedna i druga strana ove sabornice oko nekih stvari morati dogovarati, morati dogovarati i neke stvari nećemo koristiti za skupljanje političkih poena već nešto što će biti u interesu svih građana RH. Do tada i do ovog ponedjeljka ostaje vidjeti što će se dogoditi ali ako Bog da zdravlja možda i podržimo ovaj proračun. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo 3 replike. Prva je uvaženog zastupnika Miranda Mrsića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa drago mi je da je uvaženi zastupnik Špika rekao da je ovo proračun kontinuiteta, znači priznajete da sve ono što smo radili do sada je dalo rezultate i da nastavljate dalje. Ne znam da li će ministar Marić biti sretan jer ste najavili barem 2 rebalansa do kraja ove godine po onome što ste diskutirali. A što se tiče Royal osiguranja potrebno je osigurati 43 milijuna eura do 2050. godine da bi se sanirao cijeli, cijelo Royal osiguranje. No, ono što je najzabrinjavajuće, što čovjeka zabrinjava je vaša diskusija, dio ste pozicije gdje zagovarate nacionalizaciju, kada zagovarate nacionalizaciju drugog mirovinskog stupa i to je ono što i mislim da u ovom trenutku građanima RH trebate jasno reći konačno da li ste za to da se mirovinska reforma provodi na ovaj način kada što se provodila do sada, koja daje rezultate, mirovinski sustav je stabilan, dugoročno održiv. Ili želite da se naša imovina, moja, vaša, koja već je u II. mirovinskom stupu nacionalizira i prebaci u I. mirovinski stup i da uništimo budućnost mladih ljudi koji sada ulaze u tržište rada jer njihova mirovina neće biti adekvatna. I da, baš zbog tih stvari koje slušamo, dakle od članova Domoljubne koalicije je jedan i od razloga zašto vam je rejting agencija srušila rejting, jer očito da šaljete krive signale ljudima koji gledaju što se dešava ovdje i da nije problem ekonomski oporavak i stabilnost nego politička nestabilnost u vladajućoj koaliciji. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Milivoj Špika.
Dakle, ovako redom od kraja. Nikome ovdje ne pada na pamet nikakva nacionalizacija, nitko nikome ništa ne otima, ovdje je samo riječ o tome da se nešto stavi pod kapu državne uprave i da država sa time upravlja u ime istih tih ljudi a ne fondovi koji nikome ne odgovaraju, ne fondovi koji nikome ne odgovaraju i koji s tim sredstvima rade što hoće. Dakle, nitko nikom ništa neće nacionalizirati ni oteti ni bilo što drugo, radi se samo o racionalnom korištenju tih sredstava. I zašto ne bi država to upotrijebila kao investicijski dio. Druga stvar, Royal nije problem ni HSU-a, ni SDP-a, ni HDZ-a, Royal osiguranje je problem svih nas. A onih 3800 građana koji su išli na takav način u prijevremenu mirovinu ne zaslužuju da ih odbacimo kao krpe ili da ih tretiramo kao brojeve već zaslužuju punu pažnju da riješimo njihov problem a njihov problem će Vlada riješiti do sljedećeg rebalansa proračuna i to je otprilike ono što je dogovoreno. I kada pričamo o proračunu i onom što ste vi radili u prethodnom mandatu ili prethodnoj Vladi, ja sam jedan od onih koji kaže da s nama ništa nije počelo i s nama ništa neće završiti i da ima stvari koje ste i dobro napravili. Ali, nije ovo mjesto gdje ću ja vas hvaliti. Ali svakako, svjesni smo i ono što je bilo dobro, ja osobno ću uvijek reći da je bilo dobro. Jer mi ne dolazimo na ništa, ovo je kontinuitet nečega što ste vi počeli a mi ćemo nastaviti i ako bude sreće biti će još bolje, ako ne biti će nam žao.
Sljedeća replika je uvažene zastupnice Milanke Opačić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Reagirala bih na izjavu gospodina Špike koji je ovdje rekao da treba uvesti reda jer da ljudi dolaze po socijalnu pomoć sa mercedesima i ne znam s čime ste sve rekli. Dakle ja bih vas molila da ne gledate emisije na televiziji i da iz toga ne radite saborske rasprave. Za saborsku raspravu bi trebali ipak malo više toga pročitati i zakopati malo dublje u neke stvari. Ovako paušalno govorenje o ljudima koji su socijalno ugroženi i kojima sasvim sigurno nije lako svaki mjesec doći u centar i živjeti od socijalne pomoći, nije baš korektno da se o njima tako govori. Ovo o čemu vi govorite je lokalna politika. To je gospodine Špika u ingerenciji lokalne samouprave. Kao što je ingerencija lokalne samouprave i ono što su ovdje neke kolege danas govorile, pa isto brkaju lončiće, a to je da djeca, ljudi koji imaju visoke plaće dobivaju besplatne udžbenike, da od jedinica lokalne samouprave. Ali tu država ništa neće moći napraviti, to su projekti lokalne samouprave i po tome se razlikuje život u Zagrebu, Umagu od života u nekoj drugoj sredini. Prema tome, tu ćete teško nešto napraviti jer lokalna samouprava ima pravo svoj novac trošiti na socijalne programe onako kako ona procjenjuje, nema puno kontrolnih mehanizama. Neki namjerno puštaju da nema kontrolnih mehanizama jer je to njihovo biračko tijelo. Prema tome, svašta tu ima. Mi u gradu Zagrebu plaćamo najveći prirez i imamo takve pučke kuhinje u kojima nema reda, u kojima dolaze da ljudi tako. Ali vas molim da ne brkate dvije stvari politiku lokalne samouprave koja nema kontrolni mehanizam i državu koja ima kontrolni mehanizam. I još jedanput ću vam ponoviti. Među korisnicima socijalnih naknada možete samo po statističkoj grešci pronaći možda kojeg čovjeka koji to ne zaslužuje. Dakle, socijala je uvedena u red. Svi oni koji primaju novčane naknade doista ih primaju zbog toga što nemaju od čega živjeti.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Milivoj Špika.
Poštovana kolegice, nemojte se tako uzbuđivati. Ja naravno nisam rekao da ste vi stvarali nered ili da ste ostavili kaos govoreći kako ćemo mi zavest red. To uzmite više kao figuru, stilsku figuricu. Dakle, imate i na lokalnoj razini, na nacionalnoj razini jako veliki broj. To trebate priznati vi, jer to vidimo, dobivamo svaki dan mailove, dobivamo svaki dan pozive. Ima jako veliki broj ljudi koji zlorabi socijalnu pomoć i na lokalnoj i na državnoj razini i vi to svakako znate. I kad kažem da ćemo tu pokušati uvesti red, onda to nije atak na vas da vi niste pokušali ili uradili sve da tu zavedete red. Jeste, vi ste uradili onoliko koliko možete, a ja kažem da treba uložiti još više napora i još veći doprinos dati u svemu tome, jer još uvijek ima onih koji od države primaju socijalnu pomoć, a žive u luksuznim vilama, voze skupocjena vozila ili rade onu priliku kad se na godišnjoj razini rade određene potvrde onda fingiraju imati ili ne imati. Dakle, ja samo kažem da u tom segmentu treba uvesti reda, a sigurno ima dosta prostora bar sudeći po onome kakve mi sve informacije dobivamo sa terena. A kad je riječ, kažem i o državnoj razini i lokalnoj, nema tu velike razlike.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Špika, vi ste pravdali ovakav proračun na početku svog izlaganja kao što je to na kraju krajeva i ministar Marić rekao ovo je doista konzervativni proračun u kojem nema jasnih smjernica za buduće djelovanje. Vi ste ga pravdali time da Vlada još nije kompletirana, da je malo vremena. Ali gospodine Špika prošlo je 5 mjeseci od izbora. Spominjali ste riječ kontinuitet i slažem se sa kolegom Mrsićem da na taj način i ako govorite o kontinuitetu u proračunu da priznajete, dakle i djelovanje bivše Vlade. Međutim, postoji kontinuitet u djelovanju političkih stranaka. Te političke stranke izlaze na izbore sa svojim platformama, programima i na temelju tih programa dobivaju glasove, povjerenje građana. Vi ste nakon toga imali, Domoljubna koalicija imala je pregovore sa MOST-om, puno stvari je usuglašeno. Međutim, tih stvari nema sad u ovom proračunu, nisu, ne vidimo te smjernice, ne vidimo te smjerove posebno kad govorimo o strukturnim reformama. I ono što vam želimo kazati ne možete to pravdati samo na taj način da kažete nije bilo dovoljno vremena, nije bilo dovoljno vremena za formiranje Vlade. Jer bilo je dovoljno vremena. Kažem u političkim strankama mora postojati kontinuitet i moraju kad izlaze pred birače reći jasno što će i što planiraju napraviti u budućnosti. Toga ovdje na žalost nema. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Milivoj Špika.
Poštovani kolega, nisam nešto posebno sudjelovao u izradi ovog proračuna izuzet što je moja stranka dala neke svoje ideje kako bi se određene stvari trebale riješiti. Ja ovdje ne trebam braniti ni ministra financija, niti trebam braniti Vladu, niti trebam hvaliti vas da ste vi nešto posebno ostavili neki veliki kolač pa će sad imat toga čudo za podijeliti. Dakle, imamo jednu Vladu, ovo je početak mandata. Netko kaže 4 godine, netko kaže tri mjeseca, a vidjet ćemo koliko će biti. Ali ovo je prvi proračun ove Vlade. I da li su imali vremena ili nisu imali vremena to će oni na najbolji način reći da li su se sve ove reformske stvari o kojima smo pričali u predizbornoj kampanji sad implementirali u proračunu nisu niti su mogle. Jer rekao sam da bi se to moglo napraviti treba mijenjati zakonsku regulativu. Dakle, u ovom trenutku ukoliko je nešto zakonom definirano onda to mora pratiti stavka u proračunu. To znate valjda. Ako kažem da od 120-tak milijardi rashoda preko 100 milijardi već imamo zadanih, dakle nema hoćeš, nećeš nego je to to, sve ovo ostalo je kozmetika. A ono što će biti i što će vrijeme pokazati to je ovaj period nakon usvajanja proračuna ako se usvoji do onog prvog rebalansa vidjet ćemo kojim smjerom ova Vlada ide, da li je to reformski smjer ili je to povlačenje ručne i idemo sve ispočetka kako je bilo i do sada. Ali to ćemo vidjet, to vam ne mogu ni ja, ni vi. Ja nemam staklenu kuglu. Čujem šta moje kolege kažu, što pričaju, što zagovaraju. Da li je to demagogija, da li su to iskrene namjere o tome ćemo vidjeti, ja, kao i vi, kao i cijela hrvatska javnost.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina riječ uzeti uvaženi zastupnik Šandor Juhas dio, a dio nakon toga uvaženi zastupnik Furio Radin. Jel' tako?
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Podijelit ćemo vrijeme, nadam se da ćemo ga bar podijelit. Kaže da proračun države nije skup brojeva kako bi ga možda neki htjeli u ovom trenutku doživljavati. Proračun je pokazatelj u kom smjeru ide društvo. Proračun jedne države govori o demokratskim dostignućima nekog društva, stupnju tolerancije, zaštiti manjina koja se štite toliko koliko želi da ga štiti većina. U proteklim danima i mjesecima rasprave i diskusije su pokazale da društvo ide u onom smjeru u kojem smo mi ukazali prošle godine kada smo izdali onu Deklaraciju u Puli. A ovakav proračun definitivna je potvrda toga. U prethodnim raspravama u ovom Visokom domu ukazali smo da se položaju nacionalnih manjina mora posvetiti posebna pažnja jer se smanjivanje prava a samim tim i sredstava ne može stalno provoditi. Institucije nacionalnih manjina su dovedene do ruba opstanka. U mnogim područjima se programi jednostavno ne mogu provoditi. Prelijeva se iz šupljeg u prazno, pokušavaju se pronaći rješenja da se stečeni sadržaji zadrže a to često onda dovodi i do same granice zakona. Proteklih godina sredstva su permanentno smanjivana i sada smo došli do kraja. Prvo se narušila kvaliteta programa a sada je i upitna održivost osnovnih programa. Kada smo razgovarali o Vladi, o podršci Vladi obećano nam je da se prava manjina neće smanjivati i zbog toga su tri predstavnika kluba nacionalnih manjina i glasala i dala podršku Vladi. To potvrđuje tezu da su manjine bile potrebne samo onda dok se trebalo ulaziti u EU, kada je trebalo potpisivati sporazume, ispuniti uvjete, davati podršku. Projekcija proračuna i stanja u društvu nažalost pokazuje da se ne može očekivati daljnji napredak niti u sljedećim godinama i to će dovesti do mnogih problema. Sredstva Savjeta za nacionalne manjine smanjuju se permanentno od 2009. godine, tada su ona bila na nivou od 43 milijuna kuna. Novim proračunom predviđeno je 33 milijuna kuna. Nisam vidio, nisam pročitao, nitko mi nije pokazao da se u tako kratkom razdoblju ijednom uredu ili instituciji Vlade u Republici Hrvatskoj u toj mjeri smanjila sredstva. Izgleda da se reforme provode samo kod nacionalnih manjina punih 6 godina. Vidimo da će se projekcijom proračuna one i dalje nastaviti pa ćemo vidjeti za nekoliko godina do koje granice ćemo doći. Ukupno je oduzeto jedna četvrtina sredstava. Za to vrijeme manjine su drugačije organizirane, formirane su institucije, znatno se povećao broj korisnika. Poseban problem je za nas i to što manjine pretežno žive u ruralnim prostorima gdje je razvijenost znatno manja i opravdanje da su povećana sredstva gradovima i općinama s tih područja nisu za nas dobra opravdanja. Manjine su često jedini nosioci društvenog života u mnogim sredinama naročito u ruralnim sredinama pa prema tome ako oduzimamo nacionalnim manjinama onda oduzimamo prvenstveno stanovništvu najsiromašnijih područja Republike Hrvatske. Poseban problem je i pitanje korištenja sredstava koja dobivamo od matičnih zemalja jer ona su često vezana za sufinanciranje pa će smanjivanjem i tih sredstava dovesti do novih teškoća u razvoju sredina u kojima žive manjine. Predloženo smanjivanje nije zadovoljavajuće obrazloženo i dovode se u pitanje ostvarivanja prava zajamčenih Ustavnim zakonom te izvršenja preuzetih obveza Republike Hrvatske iz pretpristupnih pregovora s EU kao i cijelog niza međudržavnih sporazuma i ugovora kada su u pitanju nacionalne manjine. Što se tiče sredstava namijenjenih odgoju i obrazovanju pripadnika nacionalnih manjina ona nisu u značajnijoj mjeri mijenjana i to izražavamo zadovoljstvo. Sredstva za Vladin Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina smanjuju se u ukupnom iznosu 10,3% ali zanemaruje se činjenica da dolazi do pojave novih korisnika što onda dovodi do toga da pojedine nacionalne manjine dobivaju i 88,9% manje sredstava nego u protekloj godini. Ta sredstva su namijenjena za hladni pogon domova koje su izgradile matice naše zemlje, sredstva za očuvanje kulturne baštine, ta sredstva omogućavaju rad institucija i ona ne mogu biti predmet natječaja. To su stalni programi koji vode računa o tome da institucije opstanu. Radi se o asocijacijama koje postoje već više od 100 godina i koje ne bi trebalo dirati. Što se tiče sredstava Ministarstva kulture nisam zadovoljan što se s novom koncepcijom izdvajaju sredstva za pojedine programe nacionalnih manjina jer mislim da su i nacionalne manjine dobrim djelom doprinijele širokoj raznolikosti kulture i bogatstvu kulture Republike Hrvatske. Što se tiče ostalih dijelova proračuna tu sam djelomično zadovoljan. Iščitavam da su sredstva pomoći gradovima i općinama na području Baranje povećana Knežev vinograd i Beli manastir za oko 1,5 milijun kuna. Međutim, nisam siguran da je to jedini način da se pomogne tim područjima. Mi imamo jednu stavku zakupa zemlje, državne zemlje. Taj zakup pojedinci plaćaju 350, 400 kuna a tržišna vrijednost je negdje oko 1500 kuna što prevedeno znači da ona područja koja imaju velika bogatstva u zemlji ne mogu ostvarivati prihode one koje bi trebali da ostvaruju. Također nisam zadovoljan jer ne vidim značajnije ulaganje u Baranju, nema Koridora VC, njegove daljnje izgradnje, nema zaobilaznice oko Belog manastira, nema rješavanja pitanja pružnih prijelaza od Osijeka do Mađarske granice itd., itd. Mislim da bi na tome trebalo proraditi. Izvoli. I reci da ćemo podržati … [[Govornik se ne razumije.]]
Uvaženi zastupnik Furio Radin.
Dakle, nikada manjine nisu doživjeli takvo smanjenje sredstava kao u ovom proračunu. Niti u vrijeme Tuđmanovog HDZ-a, niti u vrijeme Račana, niti u vrijeme Sanadera, niti u vrijeme Jadranke Kosor, niti u vrijeme Vlade od gospodina Milanovića. Valjda je takvo vrijeme došlo, valjda je takvo vrijeme došlo. Ali ako hoćete da vam kažem jednu stvar a vjerojatno nećete, bacate ružnu sliku na nešto što se moglo daleko bolje, nečemu što se moglo daleko bolje pristupiti i to ako dozvolite još jednom, sa malim novcima. Jer manjine, udruge Nacionalnih manjina malo koštaju ako idete gledati. Međutim, međutim, izgleda da je postao sport danas ponižavati nacionalne manjine, govoriti diskriminirajući o nacionalnim manjinama, govoriti o nacionalnim manjinama kao o nekim segmentima populacije koji se okoriste od proračuna da to, da o tome govore samo neki dijelovi stanovništva koji su i inače, kako bih rekao endemski negativno orijentirani prema nacionalnim manjinama, to nas ne bi uopće brinulo. Da tako govore samo određeni mediji, da tako govore samo određeni portali, određeni novinari ni to nas ne bi brinulo. Ali međutim, i politika je postala nažalost takva. To se odražava i na ružnu sliku, ponavljam koja se baca na to cijelo područje nacionalnih manjina. I nemojte zaboraviti to je osjetljivo područje, osjetljivo područje i to se odražava naravno i na proračun. U odnosu na 2015. godinu sve se smanjuje. Smanjuju se sredstva preko Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, smanjuju se i sredstva preko Savjeta za nacionalne manjine i to više od 10% i u jednom i u drugom slučaju. Smanjuju se i to na jedan način koji mi uopće ne shvaćamo i sredstva za tisak nacionalnih manjina. Uzmimo, govorio sam i prošli put, ponoviti ću, imamo samo jedne novine koje su dnevne kod nacionalnih manjina i imamo samo jedne novine koje su na stranom jeziku u Hrvatskoj, to je uvijek ista novina riječka La voce del popolo koja pripada izdavačkoj kući EDIT i izdavačkoj kući EDIT na, u Ministarstvu za kulturu nitko ne zna zašto smanjena su sredstva na pola. Sve to nam govori o tome da nije još postignut ili nije postignut ili uzmite nije još postignut, gledajmo optimistički na budućnost, nije još postignut dogovor između nacionalnih manjina i koalicije koja je na vlasti u ovom trenutku. Ja smatram da to je jedan oblik kazne nacionalnih manjina zato što nisu u okviru ove koalicije na vlasti, ove Vlade. Ponavljam, međutim, manjine nisu podržavale niti '90.-tih godina koaliciju na vlasti, koaliciju, stranku na vlasti ali opet smanjenja nisu bila takva, bio je daleko. Tadašnja vlast, govorim o Tuđmanovoj Vladi je bila senzibilnija. Smatralo se da je to osjetljivo područje. Smatralo se da je to nešto na što treba paziti jer kada ne paziš na takve stvari ne može se dogoditi, ne može se dogoditi ništa lijepo. Nije to bilo samo zato što je, što je svijet gledao na to, bilo je i zato, bilo je to zato što se to osjećalo još, osjećalo kao vrijednost koju treba poštivati. I tada, nemojmo zaboraviti, tada je bio najbolji ustavni zakon o nacionalnim manjinama, zvao se Ustavni zakon o ljudskim pravima i pravima nacionalnih manjina. Znači u ovom trenutku mi se nalazimo u ovoj situaciji, Klub nacionalnih manjina zajedno sa drugim klubovima kojima mi se zahvaljujemo u ovom trenutku klub HRID, IDS-a, Milan Bandić 365, sa manjinama itd., mi ćemo dati određene amandmane. Amandmani, ti amandmani zapravo su usmjereni na uspostavljanje ravnoteže koja je bila u prošloj godini. Znači iznosa koji je bio u prošloj godini sa stavkama koje su odgovarale stavkama iz 2015. godine. Ja ne skrivam da smo mi u pregovorima za takve amandmane ali ne skrivam niti to da odgovor na takve pregovore još nije bio, gospodine predsjedniče i gospodo iz Vlade zadovoljavajući. Ako će taj odgovor biti zadovoljavajući onda će biti zadovoljavajući i glas. Ako taj odgovor neće biti zadovoljavajući onda ni glas neće biti, za ovaj proračun neće biti takav. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega obično politika jedno govori a drugo radi. Međutim kada su u pitanju manjine i smanjenje proračuna za manjine od 230 milijuna kada se otkine 60 milijuna onda s pravom imamo biti zabrinuti svi, a ne samo manjine i ne samo vi. Međutim kako je ovo počelo? Ovo je počelo najprije govorom kome se ne sviđa nek' ode i ostalim koji su prethodili čak i tom govoru jer on ima svoju gradaciju. Najprije je počelo po tiho, a sada ima ozbiljenje tih govora u proračunu. Dakle, najprije bijaše riječ, u početku bijaše riječ. Sada ovdje smo u proračunu pretočili odnosno smanjili novac, a treće što će biti treće? Sutra ili preksutra raspravljat ćemo o slanju, o zakonu koji bi naumio slati vojsku na granice, a šta onda preksutra? Na ulice?
Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa. Ako sam dobro shvatio dovede se u uzročno-posljedičnu vezu riječ sa određenim činovima. Ja se nadam da nije to tako, pokušat ću spustit loptu. Ja se nadam da i na početku i na kraju, na početku bijaše riječ i na kraju će biti riječ jer se nalazimo i izgradili smo sve te godine. Vi znate da sam ovdje puno godina, izgradio sam s vama sve te godine, civilizirano društvo i nadam se da će tako i ostati. Znači na početku gospodine predsjedniče bijaše riječ, a bit će i dalje ja se nadam.
Hvala lijepa. Sljedeći je na redu replika uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Meni je veoma žao kad čujem ovakve priče o našim manjinama da toliko pate u našem društvu hrvatskome, pa ipak ne mogu da ne spomenem da mi Hrvatski narod koji jako divno živimo u ovome društvu imamo samo jednu majku Hrvatsku i od nje dobijemo koliko dobijemo i ne žalimo se puno. Barem ne neki, neki više, neki manje. A vi ipak dobivate i još neke donacije sa strane od majke države bilo koje. Moram spomenuti da moje selo Jarmina se nalazi između tri srpska sela, većinskim srpskim stanovništvom naseljena, a ona se zovu Karadžićevo, Gaboš i Ostrvo a u zaleđu je Markušica, naravno kao centar. Pa moram reći ovako u ovome trenutku u Gabošu se gradi 10 kuća, u Markušici jedno dvadesetak, u Karadžićevu dvije, u Gabošu jedno tri do pet, a u mom selu ni jedna kuća na račun državnoga proračuna. Nadalje moram reći da su sva tri navedena sela i ono četvrto u zaleđu bila mjesto od posebne državne skrbi, a moje selo Jarmina nije bilo od posebne državne skrbi mada je bilo na prvoj crti. Naša crkva je srušena 2.5.'92. godine točno u podne kad se očekivalo da će bit ljudi na misi. Nisu bili srećom, a njihove crkve mi nismo dirali. Ne znam koji je bio razlog što nismo, ali nismo. Činjenica je da su ostale i čak smo ih poslije rata obnovili, mi, Hrvati obnovili smo crkve u koje nitko nije ni išao prije rata, o tome je riječ. Nadalje, isto tako vidljivo je da dobivaju sredstva i da imaju zaposleno između 40 i 50 na osnovu rada za dobrobit nacionalnih manjina, pa se pitam da li u Markušici [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] u bilo kojem mjestu ima i jedan zaposlen na osnovu dobivanja tih sredstava da se bori za interes nacionalne manjine.
Hvala lijepa. Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Furia Radina. Ja vas sve molim, ostat ćemo jezivo dugo. Prvo svi se držimo vremena, drugo prilično ću bit striktan sad u tome da li se na vrijeme digne ili ne digne za odgovor. Jer ako tako nastavimo ne gine nam doručak ovdje. Hvala.
Dat ću svoj doprinos i neću odgovorit uopće na ovo, neću replicirati. Hvala.
Ne, ne. Samo izvolite. Dobro. Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine hrvatski potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Radin, evo zajedno i prošli mandat i ovaj mandat pratimo istu problematiku, a to je problematika nacionalnih manjina. I ono što moramo reći da budemo potpuno iskreni proračun za nacionalne manjine se smanjivao ovih godina. Naime, nacionalne manjine žive u hrvatskom društvu i kao takve ne mogu biti eskulpirane od određenih procesa koje se u hrvatskom društvu dešavaju, a bili smo svjedoci gospodarske krize, pada BDP-a i slično što se sada popravilo. Međutim, načina i rasprava evo uvaženog kolege koji je prije mene vam replicirao govore o tome da se kad su nacionalne manjine u pitanju neki trendovi prije svega svjetonazorski, moralni, etički, kako god hoćete su vrlo loši. I ja kada govorim o vama kolega Radin, o mom kolegi Juhasu ili o mom kolegi Stanimiroviću vas ne promatram kao Talijane, Mađare ili Srbe nego kao ljude koji žive u Hrvatskoj, kao građanine Hrvatske. I kao takve ja mislim da ste vi opet naše bogatstvo i to je ono o čemu ja pričam, čemu sam pričao i prije tim više kako je kolega Juhas i naglasio. Većina pripadnika nacionalnih manjina živi u ruralnim sredinama gdje su često nevladine udruge koje su orijentirane na problematiku nacionalnih manjina organizatori društvenog i svakog drugog života. Dakle, ne samo koji su usmjerene prema pripadnicima nacionalnih manjina, nego te cijele zajednice. I većinski narod često koji živi sa njima sudjeluje u tim istim aktivnostima. Time je njihov život obogaćen, time se, time oni upražnjavaju neke svoje osobne osnovne potrebe u svojim zajednicama. I zapravo financiranjem nacionalnih manjina mi financiramo građane Republike Hrvatske, ja tu stvarno ne vidim problem. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Da, hvala lijepa. Mislim ja ne mogu ništa reći nego da se slažem sa time i da siguran sam da ogromna većina zastupnika u ovom Saboru misli upravo tako bez obzira kojoj stranci pripadaju. Želim napomenuti da su nacionalne manjine zapravo osjetljivi dijelovi stanovništva i da se prema njima, ja da sam pripadnik većine prema nacionalnim manjima bih se drugačije ponašao nego što se u mnogim dijelovima ove zemlje danas mnogi ponašaju. Kažem većina, po mom mišljenju, ljudi misle na taj isti način kao i gospodin Hajduković. Bilo bi dobro da se to i osjeti na djelu.
Hvala. Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Milorada Pupovca.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Radin vi ste kao i kolega Juhas u svojem izlaganju upozorili na činjenicu značajnog smanjenja sredstava za djelovanje ključnih manjinskih institucija u RH kao što je Talijanska unija, kao što je Savez Mađara, kao što je Srpsko narodno vijeće, zajedničko vijeće općina i drugi koje su osnovane ne samo temeljem našeg domaćeg zakonodavstva nego i temeljem međunarodnih ugovora. I koji predstavljaju organizacijski oblik samouprave rečenih manjina. Smanjivanje novca za rad tih institucija za 75% zapravo znači onemogućavanje rada tih institucija. Znači zapravo nije posrijedi racionalizacija. Dakle, nije riječ o 5%, o 10% ili 15% kao što se čini u prosjeku nego je riječ o smanjenju od 75%. Što znači zapravo onemogućavanje rada tih institucija. I iz tog razloga mislim da je minimum da se ulože amandmani i da se ukoliko se želi zaustaviti jedna takva vrsta odlučivanja da se te amandmane podrži.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Da, hvala lijepa. Mi smo pripremili određeni broj amandmana. Žao nam je da smo morali ići na taj način. Znamo koliko su nepopularni amandmani kada se radi o proračunu, sjećamo se bez obzira da li je bio HDZ ili SDP na vlasti ili koalicije kojima su oni na čelu amandmani su uvijek bili zapravo jedan rizik i obično nisu donijeli očekivane rezultate za one koji su ih podnosili. Međutim i dalje smatramo da se trebaju prihvatiti između ostalog i zato što bi naše institucije na taj način zapravo ili prestale djelovati ili djelovale u puno težim uvjetima. Nekog to može zanimati, nekog ne mora zanimati ali ja vas uvjeravam da će ovo društvo izgubiti ako će izgubiti institucije nacionalnih manjina.
I zadnja replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora ja ne znam zašto ta psihoza se stvara u Hrvatskoj o nekakvoj ugroženosti manjina u Hrvatskoj. Ja bih to zvao nekakva oluja u čajniku. Kad govorimo o ugroženosti ja bih rekao da je dijaspora ugrožena po svim elementima dok se iz državnog proračuna odvaja za Hrvate izvan Republike Hrvatske oko 50 milijuna kuna godišnje. Tu dolazi svake godine 16 milijardi kuna izvan domovine a ti ljudi nemaju ni pravo glasa jer moraju letjeti 6 sati do odredišta, treba 3 godine da se dobije državljanstvo, nisu riješena temeljna prava kao pravo imovine što još nije vraćeno ljudima npr. Borićevac, Krnjeuša itd., Zrin. I o tome, ta psihoza je totalno umjetna psihoza. Ako govorimo pravo branitelja samo ću vam pročitati zakon, napisan je '91. godine i kad se radi revizija tih zakona o mirovinskim pravima sudionika 2. svjetskog rata? Ovako, borac je jugoslavenski državljanin koji je članak 2. učestvovao u ratovima od 1912. do 1918. kao pripadnik srpske i crnogorske vojske. To je izvan svake pameti, to nema veze sa zdravim razumom, ne znam otkud ta ugroženost? Imate 900 hrvatskih tvrtki vlasnici koji su registrirani na svjetskoj burzi kad govorimo o ekonomskoj diplomaciji. Kakva ekonomska diplomacija? Nema učinka tu nikakvoga, ti su Hrvati, a ne govorim o Hrvatima iz BiH gdje je doprinos suficitu državnom proračunu svake godine 300 milijuna eura. To su pravi gubitnici u državnom proračunu.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Kažete oluja u čajniku, svatko ima pravo na svoje mišljenje. Na to vam neću odgovoriti, odgovorit ću vam na ovaj dio koji se tiče tzv. dijaspore ili Hrvate izvan domovine. Nisam ja promijenio Ustav da bi Hrvati izvan domovine imali samo tri mjesta, promijenili ste to vi. Ja sam tada upozoravao da Hrvati izvan domovine bi trebali imati, to ponavljam još jednom a već sam vam jednom rekao što sam tada govorio da Hrvati izvan domovine bi trebali imati ali kvotni broj njihovim glasovima, broj zastupnika koji je ali kvota njihovim glasovima. Kao što smo nekada imali. Ali vi ste promijenili Ustav. Ustav se može promijeniti samo ako se HDZ i SDP dogovore. Vi ste to smanjili, a ne ja. Budući da ste vi to smanjili onda ja ne znam zašto danas idete opet Govornik se ne razumije./…. Ako ćete trebati moj potpis da se vraća taj model imati ćete ga. To odgovorite vašima ili odgovorite SDP-u ili odgovorite HNS-u, nemojte nacionalnim manjinama prebaciti da je dijaspora u teškom položaju. Ja isto smatram da je u teškom položaju ali znam kakve veze ima to sa nacionalnim manjinama. Ne znam.
Uvaženi zastupnik Ivan Šuker, replika. Molim vas, nemojte vikati sa mjesta. Izvolite.
Kolega Radin, nije dobro govoriti da su se toliko sredstva smanjila, radi istine i radi hrvatske javnosti. Više pojedine udruge nacionalnih manjina nemaju ekskluzivno pravo da oni dobiju novce nego su u državni proračun stavljeni … [[Govornik se ne razumije.]] za nacionalne manjine i sve udruge nacionalnih manjina se mogu kandidirati sa programima za ta sredstva. I to je jedina istina. Nema ekskluziviteta nekoga tko je Saboru i on može dobiti novce a ostale udruge nacionalnih manjina nemaju pravo na to. Prema tome, ako pogledate na poziciji program za nacionalne manjine onda ćete vidjeti da se pozicija sa nekakvih 358 tisuća povećala na 11 milijuna. Ali tih 11 milijuna više ne piše ovaj ili onaj nego će biti raspisan javni poziv i javni natječaj i sve udruge nacionalnih manjina će se moći kandidirati na taj program. E sada recite je li to poštenije ili korektnije ili plaćati ekskluzivitet?
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Bilo bi to lijepo da su sredstva ostala ista, ali ja sam govorio, ja znam brojati, a vi znate da znam brojati. Bez obzira na te stavke koje se pomiču ostaje i dalje 11% manje sredstava, da, da, da. Da, jer o tome smo, danima razgovaramo o tome s premijerom. A sada vidim da je vaša ideja ova o tome da se, a ne, jer vidim da ste dobro informirani o tome. Bez obzira na to nije bilo nikada takvo smanjenje i nemojte pokušati tu stvar, kako bih rekao, tumačiti sa time da se to stavlja u drugim stavkama kako bi se oduzeo prioritet zastupnicima da zastupaju bolje svoje manjine. Nije istina, bez obzira na sve to, smanjuju se sredstva a to je jedina istina. Jako. … [[Upadica se ne čuje.]] Jako, jako se smanjuju sredstva kolega Šuker.
Hvala. Sada bismo išli na sljedeći Klub zastupnika a to je onaj Hrvatski laburista Stranke rada u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče? Koliko imamo i dalje 15 minuta ili? [[Upadica PREDSJEDNIK: Naravno.]] Šalim se. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo pred nama je još jedna slika ili bolje rečeno politička mentalna mapa Vlade u obliku proračuna za 2016. , projekcija za 2017. i 2018. Nismo zadovoljni ovakvim prijedlogom proračuna i iskreno mi je žao što taj proračun nije bio nekoliko dana više u javnosti. Pa kako smo uspjeli evo iznaći sredstva za prijevoz učenika da tako možda nađemo i rješenja za neke druge stvari koje očito u ovom proračunu nedostaju. Mogu slobodno reći kao i nekoliko kolega prije mene da je ovo proračun bez vizije a najmanje što jeste, jeste reformski proračuna a o reformama smo i previše slušali u ovih nekoliko mjeseci koje su iza nas. I žao mi je svih onih utrošenih sati u pregovorima, u dogovorima i u objašnjavanju kako u sljedeće 4 godine Hrvatska treba izgledati, kojim putem Hrvatska treba ići. S ovim proračunom, sa ovakvim proračunom vidjeli smo da sve ono što smo govorili uistinu nismo pretočili u brojke. A jedino što će Hrvatska živjeti sljedeću godinu dana jesu uistinu ove brojke jer ukoliko ne budemo imali dovoljno sredstava nećemo moći realizirati ništa od onoga što želimo. Dakle koji su to problemi Hrvatske? Visoka nezaposlenost, pogotovo mladih i teže zapošljivih skupina, neisplata plaća, slaba gospodarska aktivnost, niske investicije, sve više građana u kategoriji siromašnih, niske naknade i pomoći za najugroženije skupine, loša agrarna politika i ne briga.
Samo da upozorim. Kolegice i kolege, ja vas molim, ja vas molim. Ja znam da vam je kasno, možda je malo naporno ali da se smirimo i da čujemo kolegicu što ima reći vezano za proračun. Stvarno vas molim da ne razgovarate u klupama, evo da možemo čuti šta kolegica ima za reći. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa rekao sam i kolegama iz desne strane, njih i gledam.
Dakle, problem Hrvatske jeste i loša agrarna politika i ne briga za hrvatskog poljoprivrednika i poljoprivredu, odlazak mladih obrazovnih ljudi i afirmiranih stručnjaka, neusklađenost tržišta rada i obrazovnog sustava a proračun bi trebalo raditi upravo na način da popravimo sve ovo što ne valja na najbolji mogući način. I postavljamo vrlo jednostavno pitanje da li smo ovakvim proračunom dali odgovore na ove izazove. Umanjena su planirana sredstva za isplate potpore poljoprivrednicima sa 2,8 na 2,2 milijarde kuna. Smanjuju se sredstva Agenciji za poljoprivredno zemljište za 3,5 milijuna kuna iako je poljoprivreda u Hrvatskoj proglašena strateškom granom. Ministarstvo obrazovanja dobiva manje 158 milijuna kuna a rekli smo da želimo biti država znanja i uz to zadržati naše mlade stručnjake doma kako bi svojim znanjem i sposobnostima gradili hrvatsko gospodarstvo i činili to isto gospodarstvo konkurentnim. Socijalne pomoći i naknade, doplatak za pomoć i njegu manji za 44 milijuna, jednokratne naknade manje za 7,9 milijuna kuna, osobna invalidnina manja za 4,1 milijun kuna, naknade za smještaj udomiteljske obitelji manje za 1,3 milijuna kuna, ostale naknade i pomoći manje za 26,3 milijuna kuna, naknade za zaposlenja manji za pola milijuna kuna. A obećali ste da ćete reforme provoditi s ciljem očuvanja socijalne države. Ovo je demontaža socijalne države samo u ovih nekoliko stavaka koje sam sad spomenula. Govoriti o lošoj demografskoj slici Hrvatske, a smanjivati isplatu dječjeg doplatka uistinu je neodgovorno, a i neozbiljno. Time ne samo da si dajete autogol, pa ni čak one dugo najavljivane jednokratne naknade za novorođenčad ne možemo uzeti za ozbiljno nakon svih ovih stavaka po pitanju socijale koji iščitavamo u proračunu. Želimo zapošljavati teže zapošljive skupine i mlade, a smanjujemo naknadu Zavodu za zapošljavanje za 366 milijuna kuna. Hrvatski zavod za zapošljavanje trebao bi provoditi politike zapošljavanja, nastojat pomoći nezaposlenima da se ponovno zaposle, da uđu u svijet obrazovanja radi stjecanja znanja i vještina potrebnih za tržište rada i tako doprinosi konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. A cijelo vrijeme govorimo o hrvatskom gospodarstvu, o poticajima, investicijama i jedino što nas može izvući iz svega toga. Priprema, provedba i podrška ostvarenju strateških ciljeva za jačanje gospodarstva Republike Hrvatske u ovom proračunu manja je za 10,3 milijuna kuna. Mjere implementacije Industrijske strategije manje su za 50,5 milijuna kuna, a ta su sredstva namijenjena provođenju operativnog programa regionalnih potpora za ulaganje u opremu s ciljem povećanja konkurentnosti industrije. I nakon samo ovih nekoliko stavaka dolazimo do načina punjenja proračuna. Puni se dakle porezima koji najvećim dijelom čine porezi na dohodak, prirez, PDV. Rastu nam svi porezi osim poreza na dobit. To znači da ćemo imati puno više zaposlenih, da će ti zaposleni imati puno veće plaće, da će uplaćivat puno veći porez na dohodak i da će uplaćivat puno više prireza. Druga stavka s kojom želimo punit proračun jesu sredstva, odnosno pomoći iz EU i to u iznosu od 9,7 milijardi eura. U ovih 2 mjeseca od kad je ova Vlada došla na vlast, a i prije dok se vodila predizborna kampanja najviše smo možda slušali o nesposobnosti prošle Vlade o povlačenju europskih sredstava i o nepoticanju svih i gospodarstvenika i jedinica lokalne samouprave u povlačenju tih novaca koji nam nasušno trebaju. Postavljam vrlo jednostavno pitanje. Što se u dva mjeseca toliko drastično promijenilo u intelektualnom dijelu i u materijalnom dijelu da možemo sad najedanput računati da ćemo povući 9,7 milijardi eura? Koliko smo to novih ljudi zaposlili i da li to znači da su u dva mjeseca oni koji prije nisu znali, a danas smo slušali ovdje isto tako kritike da oni koji su ostali u ministarstvima su radili prijedloge ovog proračuna, a da su ti isti koji su radili prijedloge zaposlenici bivše Vlade. Prema tome, novih ljudi nema, novih znanja nema, novih novaca nema ali mi sad nadobudno vrlo, vrlo optimistično planiramo povući 9,7 milijardi eura. U trenutku kada su jedinice lokalne samouprave već napravile svoje proračune bez da postavljamo pitanja da li će uopće te jedinice lokalne samouprave participirati u ovim projektima neće. I ako hoće da li su oni planirala sredstva za povlačenje tih europskih sredstava iz europskih fondova? Ja bih vas molila ministre pet projekata da poslije u završnom obraćanju kažete, pet projekata koje planirate realizirati sa ovih 9,7 milijardi eura. Više od pet ne treba. Treća stvar s kojom planiramo punit proračun jeste prodaja državne imovine i isto tako mislim da bi bilo odgovorno da smo u ovom proračunu našli popis državne imovine, popis svega onoga što mislimo prodati, što mislimo privatizirati jer to nije imovina ove Vlade, nije imovina ni saborskih zastupnika, nego je imovina hrvatskih građana. I prije nego bilo koju kunu zaradimo od prodaje te državne imovine moramo znati što to prodajemo i zahvaljujući kojoj imovini hrvatskih građana mislimo proračun držati na nogama. Laburisti zamolili su me da ne govorim 15 minuta, pa neću. Laburisti ne mogu podržati ovakav proračun. On ne samo da je socijalno i radno neosjetljiv ipak moram podijelit s vama svoju radost danas. Mislim da je danas premijer prvi put spomenuo radnika, jer je rekao da posebnu pažnju moramo posvetiti poduzetnicima i radnicima, pa mi je to ovako jako dobro zazvučalo. Ali ne možemo podržati ovaj proračun jer je i socijalno i radno uistinu neosjetljiv. Od gospodarstva uistinu ne vidim nekakvih velikih nada. I ono što me zabrinjava, mislim da su pogotovo ova stavka od skoro 10 milijardi eura iz europskih fondova nešto što je samo lijepa želja, a da nismo ozbiljno sagledali što to dugoročno nosi i koje će posljedice takvo planiranje proračuna i takva projekcija proračuna izazvati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Gordana Rusak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege danas je u više navrata spomenuto obrazovanje i znanost. Troškovi ovog proračuna su smrznuti rekli bismo i što su više smrznuti to bolje za nas, što ih dublje smrznemo bit će nam bolje. No smrznuto je i obrazovanje i znanost. Drage kolegice i kolege imat ćemo prilike za koji dan barem malo odmrznuti područje znanosti i obrazovanja ako smo spremni odreći se nekih vlastitih privilegija. To se odnosi na mene jednako kao i na kolege lijevo od mene kao i kolege desno od mene, kao i na kolege ispred mene. Pokazat ćemo je li znanost i obrazovanje onaj prioritet koji uistinu vrijedi u društvu, kojega postavljamo kao prioritet, kao naš prvi i jedini cilj koji eto može ovu zemlju izvući iz krize u kojoj se nalazimo. Pričekajmo koji dan i pokažimo jesmo li spremni staviti obrazovanje i znanost ispred vlastitih privilegija i stranačkih interesa. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice spominjali ste povlačenje sredstava europskih fondova i želim naglasiti da učinkovitost ili neučinkovitost je ocijenjena od strane Državne revizije. Državna revizija je jasno rekla u svojoj ocjeni da su djelomično učinkovito korištena sredstva europskih fondova, međutim nije primijenila Državna revizija pravu ocjenu. 52% povučenih sredstava u ocjenjivanju znači neučinkovito povlačenje sredstava. Sumnjate u to da će stara administracija sa novim čelnim ljudima biti učinkovitija naročito kada govorimo o Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU. Siguran sam da oni koji sada upravljaju imaju dovoljno snage, volje i znanja i da će učiniti ono što je potrebno kako bi u ovoj godini povukli najveći dio onog kolača koji nam pripada i koji je izostao u prošlim godinama da bi dostigli ono što želimo, napredak u izgradnji Hrvatske, napredak u izgradnji infrastrukture, u regionalnom razvoju i u ruralnom razvoju. Sve su to prostori u kojima ima mogućnosti ali nisu dovoljno korišteni.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega na replici, slažemo se vi i ja da nam ta sredstva iz europskih fondova trebaju. Ali upravo tu ja iskazujem svoju bojazan. Ako je Državna revizija rekla da je prošla vlast bila neučinkovita u povlačenju europskih sredstava ja sad postavljam pitanje što se to promijenilo u strukturi ljudi, u strukturi imovine, u strukturi imanja ili nemanja novaca da mi sad najedanput možemo raditi takav veliki skok i reći mi ćemo sada napraviti sve puno, puno bolje. I slažem se s vama kad govorimo čak i u jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Imamo ih predivnih primjera ljudi koji znaju, koji su pokazali na svojim vlastitim primjerima kako i na koji način ta sredstva uspješno povlačiti. Međutim, što je sa onima koji to dosad nisu naučili? I mi nemamo vremena sad u ovih godinu dana sa ovakvom projekcijom povlačenja europskih sredstava reći da ćemo te ljude nekakvim brzinskim tečajem online naučiti kako povlačiti sredstva iz EU. I opet ćemo raditi dodatnu nejednakost u društvu jer ćemo imati one koji su dobri i dalje će biti dobri, one koji su planirali potrošiti ta sredstva da bi radili određene projekte i one koji nemaju novaca, koji zbog toga što nemaju ne mogu planirati i koji dosada nisu naučili kako raditi programe da bi taj program kvalitetno zadovoljio uvjete koje EU postavlja i da bi se zahvaljujući dobrom programu moglo sigurno računati na povlačenje sredstava.
Replika, uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovana gospođo Tireli govorili ste o aktivnoj politici zapošljavanja kao jednoj od mjera koja bi trebala svakako pripomoći Hrvatskoj da izađe iz krize. Apsolutno se slažem s time i kao nadopunu na vašu raspravu bi htio istaknuti da bi svakako trebalo dodatnim iznosima poticati ovu mjeru koja se odnosila na stručno osposobljavanje mladih ljudi. Ja sam osobno imao priliku u Dubrovačko-neretvanskoj županiji upoznati veliki broj mladih ljudi koji su se zaista istakli i pokazali da stvarno predstavljaju jednu dodanu vrijednost svima onima koji rade u javnoj upravi, a osobito onima koji rade u našim razvojnim agencijama. I mogu reći da su ti svi mladi ljudi zaista jedno bogatstvo i mislim da taj iznos od 2400 kuna koje oni primaju je svakako nedostatan i da bi trebalo ih dodatno motivirati još jednim većim iznosom. Pa u tom smislu jedna preporuka za preraspodjelu tog ukupnog fonda sredstava. Koliko sam primijetio on se neće značajno smanjivati jer jedan dobar dio sredstava je osiguran iz europskih izvora. Ono što mene osobno brine je po meni nedovoljan iznos za osiguranje onih čije su tvrtke u blokadama ili u stečajnim postupcima. Nisam siguran da je iznos meni se čini od 47 milijuna koji je planiran za one koji su zapravo najugroženiji, čiji poslodavci ne ispunjavaju zakonske propise i koji ostaju bez svojih plaća a po zakonu im je Agencija za osiguranje radničkih potraživanja dužna isplatiti minimalce. Nisam siguran da taj odnos odgovara stvarnom stanju u RH. To me pomalo brine jer bez rebalansa ukoliko ostanemo bez tih sredstava i ti naugroženiji će ostati zapravo na nekom svom egzistencijalnom problemu. Evo, zahvaljujem.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nansi Tireli.
… [[Govornica naknadno uključena.]] na replici. Da, slažemo se u jednoj i u drugoj stvari. Ovih 2400 kuna za naše mlade uistinu bi trebalo povećati ukoliko želimo da nam stručnjaci ostaju. Međutim, događa se tu onaj drugi problem da uskraćujemo sredstva u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta a rekli smo da ćemo usklađivati tržište rada odnosno ponudu školstva, kurikulum sa potražnjom tržišta rada što opet ne možemo reći da ćemo ovdje na ovakav način uspjeti. Što se tiče osiguranja financijskih sredstava za radnike kojima poslodavci ne isplaćuju plaću i isplate minimalca preko agencije sredstva bi se sigurnost trebala povećati. Ali kada gledamo ove prihode sa osnove poreza na dohodak i povećanje prireza da možemo očekivati da ćemo u ovih godinu dana imati vrlo uspješne firme koje radnike neće otpuštati, koje neće odlaziti u stečaj, koje neće bankrotirati, koje se neće zatvarati, koje neće otpuštati radnike nego dapače te će radnike zadržati, njima će povećati plaću i još će zaposliti neke nove radnike jer ako to sve ne napravimo onda ne možemo govoriti o porastu poreza na dohodak, sa osnove dohotka i prireza. Prema tome možda jedno drugo kada gledamo ne štima, ali slažem se s vama, svi smo svjesni toga da će u ovih godinu dana još puno poduzetnika, još puno obrtnika zatvoriti svoje firme i svoje obrte, da će na zavodu za zapošljavanje biti još puno novih nezaposlenih radnika i da će agencija itekako trebati još dodatnih sredstava da bi njima isplatila one minimalce da mogu preživjeti.
Replika uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Nansi a i ostali kolege danas cijeli dan se raspravlja, zapravo slušajući raspravu čujem kome se najviše skinulo. Najviše se dakle oduzelo znanost i obrazovanje, najviše se oduzelo manjinama a onda slijede osobe sa invaliditetom, odnosno socijalne naknade. Možemo zaključiti najviše se novaca uzelo najugroženijim skupinama u našem društvu. To ja smatram potpuno neprihvatljivim a time više pogotovo kada govorimo o osobama sa invaliditetom što kada se uzme onaj program ključne smjernice reformske Vlade onda jedna od stavki kaže, osobi s invaliditetom omogućiti povratak u svijet rada. Kada se pogleda stavka koja je predviđena u ovom proračunu za to onda se jasno vidi da su na stavci gdje se te osobe sa invaliditetom trebaju osposobiti za svijet rada, naravno novci su umanjeni. A znamo svi ovdje, dakle da povratak osoba sa invaliditetom u svijet rada zapravo preduvjet za njihov samostalan život i osjećaj da pripadaju društvu, da su ovom društvu korisni. I uistinu se možemo sada svi ovdje zajedno zapitati u kojem smjeru i uistinu koje su prave smjernice ove Vlade, a pokazuje to ovaj proračun, dakle ono što se je usvajalo kada se je izabrala ova Vlada i te ključne smjernice uopće nisu u ovom proračunu. Jer ova Vlada je odlučila prema ovom proračunu da će još više nagaziti one kojima je potrebna pomoć i takav proračun su sada dali ovdje pred nas što je potpuno neprihvatljivo. I ja uistinu molim kolege i kolegice, uputili smo nekoliko amandmana upravo što se tiče najugroženijih skupina da kada ti amandmani dođu da nas podrže, odnose se na osobe sa invaliditetom i ja i vas molim kolegice da i vi u svom klubu nas podržite u tom smjeru.
Zahvaljujem. Ja bih samo još jednom upozorio sve kolegice i kolege da se suzdrže međusobnog razgovaranja jer se stvarno ne može čuti onoga tko ima izlaganje ili repliku. To vrijedi i za kolege koje su iza stupa, kolega Šuker, kolega Kovačić, ja vas molim da, moramo, ja znam da nam je svima koncentracija pala ali ja vas molim da, jer se ne može čuti kolegicu ili kolegu koji ima izlaganje. Ja vas stvarno molim da ne bi stalno morao zvoniti na zvonce. Da li će, odgovor na repliku? Da. U redu, hvala. Sljedeća u replici uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice Tireli, u pravu ste vi i svi oni koji su danas rekli da te silne strukturne reforme o kojima svi pričamo, krenulo se ustvari žestoko i udarile po najsiromašnijim kategorijama društva, onima kojima su u biti sredstva iz državnog proračuna najpotrebnija. Međutim i još više su udarili po onima u koje se svi najviše volimo zaklinjati i sjetiti ih se pogotovo kada su u pitanju predizborna, izborna obećanja. Pa tako se onda može vidjeti kako se u proračunu za ovu godinu ali što je i još bitnije u projekciji proračuna za sljedeću godinu i za znači 2014. ali i za 2018. godinu smanjuju sredstva i za dječji doplatak, smanjuju se, odnosno povećana su sredstva za onaj dodatni rodiljni dopust i onih famoznih obećavajućih 1000 eura za svako novorođeno dijete. Osigurano je dodatnih 34 milijuna kuna za ovu godinu. Ali gledajte isti iznos je ostao i za sljedeću godinu 2017. i za 2018. godinu. Zanima me da li će to ionako uopće ostati tako jer evo danas smo dobili obećanje da amandmanom Vlade će se iznaći ona nedostajuća sredstva da se omogući besplatan prijevoz učenicima ali od one famozno najavljivane na krilima ne znam nekakve demografske obnove, svako dijete 1000 eura ostat će samo na razini parole, mada kao i sama takva mjera ono što smo stalno govorili sama po sebi za demografsku obnovu ne znači puno. Ali evo i to što je možda moglo značiti, ako su se možda mnogi i ponadali da će dobiti na žalost od toga ništa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Sobol, da isto si postavljamo pitanje, ali to valjda samo govori o tome da ni oni sami ne vjeruju da to jeste poticaj roditeljima da imaju dijete i da će ta jednokratna naknada bit nešto što će roditelja natjerat da bude roditelj i što će nam popravit demografsku sliku. Ovako kada govorite iz godine u godinu, šesnaesta, sedamnaesta i osamnaesta a da ne planiramo nekakvo povećanje po toj stavci možemo samo zaključiti da onaj koji takvu stavku predlaže ni sam ne vjeruje u to da će ona polučit nekakve rezultate i da ćemo zahvaljujući tome moći reći za godinu dana da nam se naša demografska slika u Hrvatskoj popravila. To je samo još jedan predizborni trik, još jedno predizborno obećanje. Ali ja sam uvijek vjerovala u Hrvatski narod, vjerujem i sada i znam da neću nasjest na 1000 eura naknade zato da ako nemam nakon toga osiguranu egzistenciju ad kao roditelj mogu kvalitetno i na odgovoran način brinut o svome djetetu.
Zahvaljujem. Sljedeći u ime kluba HSU-a i nezavisnog Stipe Petrine uvaženi zastupnik Stipe Petrina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, pozdravljam kolegice i kolege, pozdravljam ministre, predstavnike Vlade. Posebno pozdravljam premijera prvog i drugog potpredsjednika Vlade što imaju strpljenja slušati. Naime, poštovane kolege i kolegice vidimo da je ovaj proračun budimo tako otvoreni čisti copy paste od prošlogodišnjeg 2015. godine sa jednom jedinom izmjenom. To je nešto manji prihod. Na kraju očekujući rebalans kako je ovdje već rečeno u 6 mjesecu stiče se dojam da će i rashodovna strana doseći proračun od prošle godine. Dakle, činjenica jeste da je predlagač proračuna Vlada Republike Hrvatske utvrdila da će proračunski minus biti čak 7 i pol milijardi kuna, dakle milijardu eura. No, dodatno smo upozoreni i dodatno smo informirani da će taj proračunski minus narasti za dodatne dvije i pol milijarde kuna, odnosno dvi, pa da će biti cirka 9 i pol milijardi kuna. Volim reći kao terenski praktičar da proračun, prijedlog proračuna oslikava karakter i htijenje onih koji ga predviđaju. Nema dobrog proračuna koji je u minusu. To znade dragi prijatelj i poštovani zastupnici, članovi Vlade i ini koji ovo slušate svaka kumica na placu i svaka peškaruša na peškariji. Nema dobrog proračuna koji je u minusu. Ne zanima me kao ni što ne zanima građane Republike Hrvatske kako će Vlada uravnotežiti proračun, kako će uravnotežiti prihode sa rashodima. Ovi drugi su manje važni, vjerujte mi. Njih samo zanima kako će iz proračuna dobiti ono šta oni očekuju od onih koji su birali kako će iz proračuna dobiti ono što je u ovom trenutku itekako bitno za kvalitetu života Hrvatske kao države i hrvatskih građana kao onih koji su povjereni na povjerenje kako nama zakonodavnoj vlasti, tako i Vladi Republike Hrvatske kao izvršnoj vlasti. Dužnost izvršne vlasti i dužnost Vlade da osigura te prihode. Nije problem dragi prijatelji i poštovani zastupnici i zastupnice rashodovna strana. Zašto Vlada ne može namakniti dovoljno prihoda koji bi se pokrija proračunski deficit od 9 i pol milijardi kuna. Nekoliko je elemenata za to. Prvi element šta imamo jednu jako veliku emisiju crnog novca koji uz znanje svih relevantnih faktora u ovoj zemlji ističe iz Hrvatske, pa je tako prema najnovijem izvješću američke organizacije Global financial integrity pokazuje se da je u razdoblju od 2004. godine do 2013. godine iz Hrvatske iscurilo, izneseno čak 34,6 milijardi dolara ilegalno stečenog novca. Da je najveći iznos bija u 2013. čak 4,4 milijarde dolara. Kad bi taj novac poštovani kolegice i kolege ulio se u tokove i ekonomiju Hrvatske države to bi bilo oko cirka 5 milijardi kuna. Vidim da svi oni koji traže rashodovnu stranu da se poveća bili bi zadovoljni. Još jedna stvar na koju bih htio ukazati je način jedini mogući način na koji se može povećati prihodovna strana proračuna. Mi smo svi svjedoci da je Hrvatska država na sebi svojstven način knjižila se na svo poljoprivredno zemljište. Ima milijuni hektara totalno zapuštenog i u ovom trenu apsolutno bezvrijednog, uvjetno rečeno bezvrijednog poljoprivrednog zemljišta. Zar ne bi cilj bio Vlade RH da to zemljište daje u zakup svima onima koji to žele i na taj način onemoguće da se uvozi poljoprivrednih proizvoda u visini od 4 milijarde i 400 milijuna hrvatskih kuna i da se na taj način zaposli dio stanovništva koji bi kroz to zapošljavanje plaćali državi porez, smanjili nezaposlenost, povećali stavku prihoda. Još jedna stvar koja je jako bitna za dohodovnu odnosno prihodovnu stranu ovoga proračuna, a i svakih proračuna to je reindustrijalizacija. Dakle, reindustrijalizacija ova zemlja je 25 godina totalno izložena deindustrijalizaciji, gurajući stanovništvo prema obali, gurajući stanovništvo da egzistenciju potraže u turizmu. Vidjet ćemo možda nažalost drugom prilikom ili uskoro kako će nam se ta orijentacija isključivo na turizam razbiti vrlo brzo o glavu, ali daj Bože da do toga nikad ne dođe. Dakle, vratimo se reindustrijalizaciji. Iz stavke proračuna vidimo da je predviđeno milijardu i 700 milijuna za subvenciju brodogradnje. Brodogradnja kao kruna sve industrije u Hrvatskoj je imala itekako duboke korijene. Ovdje smo čuli danas kako ne valja investirati odnosno sufinancirati i subvencionirati brodogradnju jer eto već smo potrošili 24 milijarde kako reče jedan prethodnik u brodogradnju a da nismo polučili neki rezultat. Poštovane kolege i kolegice to nije istina. Istina je sljedeća, tko zna napraviti brod zna napraviti sve. Tko zna napraviti brod on je tehnološki u skladu sa vremenom. Neće nitko napraviti brod koji je zastario tehnološki. Ulažući u brodogradnju ali ne na ovaj način na koji je i prošla Vlada, a po svemu sudeći i ova Vlada će ulagati a to je da se daju subvencije onima koji su uzeli hrvatska brodogradilišta a nema ništa od onih ispunjenja ugovora koja su bila prezentirana javnosti i Vladi kada su se ti poslovi sklapali. Dakle, nužno je isfinancirati i subvencionirati brodogradnju, ne samo brodogradnju svu industriju koja bi omogućila barem 50 do 60 tisuća kooperanata. I onda ne trebamo se čuditi ničemu ako neka politička opcija kaže moguće je zaposliti 200 do 250 tisuća radnika. Moguće je ali samo drugom raspodjelom novca, kontrolom novca koji izlazi iz hrvatske blagajne. Volim reći novca ima sasvim dovoljno. Novac u Hrvatskoj je katastrofalno raspoređen. Katastrofalno je raspoređen upravo radi političkog elementa tog rasporeda novca. Vidjeli smo sada kako se izvlači 34,6 milijarde dolara. To su činjenice. Podsjetiti ću vas, dat ću sebi slobodu, ako se sjećate kad je 2000. godine došlo do promjene vlasti i promjene na Pantovčaku onda je jedna američka agencija nudila Hrvatskoj da će vratiti 10 milijardi dolara uz proviziju od 25%. To svi znadu, ovdje vidim dosta vas koji ste sjedili u tom sazivu Sabora i koji ste bili jedni od faktora politike ove zemlje. Onda je tadašnji predsjednik to odbio, kao jako je velika provizija, mi ćemo to za manje. Činjenica je da mi tih 10 tadašnjih milijardi nikad nismo vratili, a evo vidimo od 2004. godine do 2013. iscurilo je još 34,6 milijardi dolara gospodo. Pretvorite to u kune, vidjet ćemo koliki će biti onda javni dug – 0. Ja uvijek kažem jadna je Hrvatska zemlja, jadna je Hrvatska vlada u kojoj najmanja mirovina, dobro slušajte, nije barem 1000 eura a najmanja plaća barem 2000 eura. Čudite se? Nemojte se čuditi. Činjenica je da razmatrajući rashodovnu stranu ovog proračuna uviđate najkatastrofalniju bolest hrvatskog društva u cjelini, a to je što dajete odnosno dajemo preko 25% plaće za zaposlene. Jedna stavka, spomenuo je gospodin Prgomet, u Zavodu za upravljanje državnom imovinom ta stavka ide na 36%. Od 38 milijuna kuna čak se 18 milijuna troši za plaće, ostatak na materijalne troškove. No, vratimo se ovom rashodu za plaće. Državna vlast, Ministarstvo financija, Ministarstvo uprave vole dijeliti lekciju lokalnoj i regionalnoj samoupravi tvrdeći kako se ne smije trošiti za plaće više od 20%. Ja se slažem, samo gospodo uvedimo pravila igre za svih da budu jednaka. Ili mi mijenjamo što je notorna praksa u zadnjih 25 godina da se pravila igre mijenjaju u samoj utakmici onako kako politička moć tog trenutka političke opcije dozvoljava. To je jako loše. Što je ukinuto? Koje su subvencije? Koje su stavke ukinute? Jutros sam na saborskom Odboru za ratne veterane eto doznao da je iznađeno još dodatnih sredstava 32,9 milijuna kuna. Jako pohvalno! Pohvalno iz razloga što treba voditi brigu o hrvatskim braniteljima. Samo me zanima otkada je to iznađeno kad je u izvornom proračunu, prijedlogu proračuna bilo predviđeno 828 milijuna. Odakle sada od jedan put nalazimo te pare? Dakle jedna jaka skupina koja se izborila za svoje pravo. Druga stvar koja je zabrinjavajuća, dame i gospodo to je kresanje budžeta za, odnosno stavki za znanost, znanost, školstvo i obrazovanje. Neću ponavljati, samo tri elementa mogu nas vinuti među svjetsku elitu zemalja. A to je, prvi element je znanje, drugi znanje i treći opet znanje. Mi to ukidamo. Žalosno. Je li mi sebi predviđamo sudbinu da ćemo nestati za 10-ak, 20 godina. I još jedan stravičan element, to je koji upućuje na to da ova Vlada nema namjeru graditi budućnost Hrvatske, dapače. A to je ukidanje subvencije otočanima o kojima je malo tko govorio. Nitko u stvari. Otočni sabor se obraća javnosti ogorčen jer su ukinute subvencije otocima za razvoj, smanjena je čak za 20% odnosno od 10 milijuna smanjena je za dva. Sredstva za projekte i programske projekte otoka smanjena su čak za 40%. Subvencija za prijevoz ukinute, smanjene su čak za 15%. Ne znam koliko vam je poznato, ali zemlje koje žele pomorsku orijentaciju moraju stimulirati ostanak ljudi na otocima. Norveška koja je simbol i primjer najuspješnije zemlje koja tu politiku provodi daje besplatne karte, daje sve subvencije, otočani i ljudi koji žive na rubnim područjima ne plaćaju nikakve poreze. I to je naša. No odakle naći taj novac, ostaje nigdje. Ja tvrdim, to je jako lako. Ova proračunska rezerva koju vidimo da je 900 milijuna kuna ona mora biti povećana. U 25 godina dame i gospodo ona je morala barem biti 2 proračuna RH. No mi dolazimo do jednog zastrašujućeg podatka. Umjesto da je naša iskoristivost proračuna pozitivna ona je kao šta vidimo čitavih 10% će na kraju biti negativna. S tom politikom Hrvatska, ni hrvatska Vlada, ni hrvatska nacija u cjelini, ni hrvatski nacionalni korpus u cjelini integralni ne može ići naprijed. Hvala vam.
Zahvaljujem. Za repliku se javila uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Kolega Petrina rekli ste, vrijeme ide a time is money, vrijeme ide a vrijeme je novac. Rekli ste da je ovogodišnji Prijedlog proračuna za 2016. godinu copy paste prošlogodišnjeg proračuna za 2015. Ono što vam želim reći, kamo sreće da je tako. Onda bi ovaj prijedlog proračuna za 2016. imao puno humanije lice, odisao bi sa više socijalne osjetljivosti i imao bi više obzira za socijalno najugroženije i najranjivije društvene skupine kao što su učenici. Ne bi se dogodilo da nekome padne na pamet rezati 94 milijuna kuna na subvencioniranje međumjesnog prijevoza a onda danas kao rješenje nuditi nešto što je samo odgađanje, prolongiranje rješenja problema što će nastupiti 1. rujna. Opet isti problem, učenici će ostati bez dosadašnjih subvencija. Da je ovaj proračun copy paste prošlogodišnji onda se ne bi moglo dogoditi da se oduzima 100 milijuna kuna naknada socijalno najugroženijim sugrađanima. Ne bi se oduzimala sredstva za poticanje zapošljavanja mladih, odnosno aktivne politike zapošljavanja mladih, ne bi se smanjivala sredstva nacionalnim manjinama, osobama sa invaliditetom i kao što ste i sami rekli ne bi se na ovako brutalan način zapravo zapostavljalo otoke ukidanjem subvencija što za razvoj otoka a što sufinanciranje odnosno subvencioniranje nekih brodskih linija. Eto to je ono što sam htjela replicirati na vaše izlaganje.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Hvala. Ako je copy paste onda biste vi iz SDP-a trebali glasati za ovaj proračun, to je jedna stvar. Druga, slažem se s vama da je došlo do ukidanja socijalnih davanja. I mislim da sam rekao da su se samo skupine koje su politički jake, politički utjecajne izborile da im se vrati ono šta je oduzeto iz proračuna. Tu sam mislio u prvom redu na povrat subvencija za karte, to je jednostavno nedopušteno. Druga stvar i branitelji su se izborili za svoje i to mi je jako drago. Ostale skupine, eto nažalost nemaju političkog utjecaja i to je problem u Hrvatskoj šta samo dijele kolač koji je svih nas onih koji su u tom trenutku politički jaki. I to je loša poruka i to je loša politika koja je nažalost vođena 25 godina. Ne potiče ona od ove Vlade ili od vaše Vlade, ona potiče od jednog mračnog i bezobraznog programa koji ima svoj embrio '86. godine i tu nema više nikakvog spora. Zato kažem, slažem se s vama ali malo da se našalimo, ako je nešto copy paste, valjda ćemo biti jedinstveni u tome.
Replika uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrina, ne ovo nije copy paste i ne mi zbog toga nećemo moći podržati ovaj proračun. Jer da je proračun copy paste onoga za 2015. godinu onda se ne bi dešavalo da se neke stavke smanjuju 40 puta, 40 puta. Pa primjerice a o tome sam već govorio i govoriti ću jer je sramota, za Sveučilište u Puli stavka za sufinanciranje nacionalne komponente europskih fondova izlazi 15 tisuća kuna. Mi imamo čitav niz projekata koje trebamo na našem sveučilištu razvijati. Rekli ste da je znanje ključni element razvoja društva. Mi sa ovim proračunom nećemo moći financirati izvlačenje novca iz fondova EU. Kunemo se u te fondove, predviđamo da će prihod od fondova EU rasti 100% a onda smanjujemo nacionalnu komponentu koja je preduvjet za povlačenje sredstava iz tih fondova. Primjer Sveučilišta u Puli je po tome najbolji, zato što je primjerice prošle godine na tom sveučilištu otvorena menza, otvoren je novi studentski dom što je sve sufinancirano iz državnog proračuna, gdje je sudjelovala lokalna samouprava, gdje je cijela zajednica stala iza toga. A danas, danas kada treba omogućiti da se nastavi razvoj da povučemo novac i iz Europe onda tome kažemo ne. I mene živo zanima kako će se ostvariti ono što su nam obećavali i najavljivali ministar financija, predsjednik hrvatske Vlade, a to je da povećamo povlačenje novca iz europskih fondova za 100%, kada ovim proračunom ne da ne stvaramo preduvjete za to nego ih sasvim suprotno zatvaramo. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovako gospodine Grbin. Kad sam reka copy paste mislio sam u prvom redu na stavku prihoda koja je i u vašem proračunu 2015. bila 107 milijardi, s tim šta je sada stavka rashoda sa ovim sredstvima van proračunskih čak 124 milijarde. Ostaje još 6 milijardi da dođemo do rashoda koji je bija 2015. godine. Dakle, u tom dijelu sam mislio na copy paste rashodi, prihodi. Sa ovim drugim se slažem. Ali da ne ponavljam, kažete i vi i Vlada, Europska unija i europski fondovi, ja moram reći ja sam jako veliki protivnik tih fondova, jer me ti fondovi podsjećaju kako na lutriju. Dakle, mnogi igraju, jedan dobije jack pot i svi upiru prstom u njega. I hajmo to izanalizirati gospodine Grbin. Činjenica je da Hrvatska plaća članarinu cirka piše ovdje 3 milijarde i 800. To dolazi do 4 milijarde kuna ulažemo u EU, članarinu ili po drugim osnovama. Hrvatska ima 20 županija. Kad bi taj novac ostao u hrvatskom proračunu, dakle dodatne 4 milijarde kuna iz državne kase bez obzira poštujući projektnu dokumentaciju moglo bi se izdvojiti za svaku županiju 200 milijuna kuna. Znate li šta bi značilo, onda ne bi Sveučilište u Puli tražilo ovaj novac. Dakle, svaka županija bi mogla dobiti dvista milijuna kuna. Na primjeru moje županije koja ima 20 jedinica lokalne samouprave moja lokalna samouprava bi dobila 10 milijuna kuna i ja danas ne bi triba zajedno sa vama pisati amandman za tim T1 sitne pomoći [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] Na drugu stranu aplicirajući na europske fondove mi nikad do sada [[Upadica Tepeš: Vrijeme, vrijeme kolega.]] Dobro. U redu.
Zahvaljujem. Za repliku se javila uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] jedini progovorio o tome iako mnogi su govorili o drugim stvarima, pa možda nisu ni stigli reći što se sve umanjuje ovim proračunom. Dakle, pod stavkom subvencija za redovite putničke i brzobrodske linije, takvo umanjenje i što ste se i sami pozvali što govori i sam Otočki sabor otočanima život znači. Dakle, udariti na otočane, na branitelje, na učenike, na srednjoškolce, na siromašne. Što možemo zaključiti? Da ovaj proračun ne da nije razvojni, ne da nije samo socijalni, nego je antihrvatski. Danas, da, da. Jer nema nikakvih sredstava što vam je replicirao i kolega Peđa Grbin, da se netko i … [[Govornica se ne razumije.]] ako zna da će se uložiti u nešto, u neke razvojne projekte gdje će preksutra ako i sutra već neće biti bolje, preksutra. Međutim, toga nema. Toga nema. Danas, dakle kad raspravljamo ovdje u Hrvatskom saboru o ovom proračunu na martovske ide, što bi rekli Latini čuvam se martovskih ida. Izgleda da i u naše poslovice, hrvatske poslovice moraju biti obogaćene za ovu poslovicu s obzirom na ono što hrvatska Vlada servira nama ovdje kao zastupnicima odnosno hrvatskim građanima.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Zahvaljujem. Ja ću nastaviti ono što sam imao ta svoja dva minutića. Dakle, da se vratimo. Slažem se gospođo sa vama, gospođo Ingrid i ima elemenata toga što ste rekli, da hrvatska Vlada upravo radi sa ovakvim proračunom i sa ovakvom politikom. Nemojte se čuditi kolege iz HDZ-a i Domoljubne koalicije, ja to dugo govorim. I prvi sam put reka anti hrvatska Vlada, ne radi toga. Jer ako bilo koja Vlada kažem, bilo koja Vlada, ne Vlada, nego bilo koja ekipa koja radi proračun i radi ga u minusu i smatra da će to pokriti rasprodajom državne imovine, a ja sam vam o toj imovini govorija 2011. godine jasno naznačavajući vadeći iz registra državne imovine kolika je ta i kako se rapidno od 2000. godine smanjuje. I sad je došla šta kaže premijer na 30 milijardi eura. Šta će biti gospodo kad se tih 30 milijardi eura rasproda, šta će bit Hrvati i Hrvatska država? Bezzemljaši, nacija bez zemlje. Šta se radilo u povijesti bezzemljašima? Selilo se kako tko je komu htjelo. Zato ako se hoće puniti proračun unutrašnjih rezervi gdje se mogu puniti proračun itekako ima. Najnedopustivije je i anti hrvatsko je prodavati bilo koju imovinu Republike Hrvatske bez a da se prava svrha te prodaje ovdje ne naglasi i ovdje ne raspravi u Hrvatskom Saboru. Jer ne zaboravite svako zaduženje jedinica lokalne i regionalne samouprave traži suglasnost Vlade, a Vlada se može zaduživati bez da ikoga pita. Još jedna stvar, mi smo imali zaduženja na 5,99% kamate. Danas je cijena novca na svjetskom tržištu 1,8 maksimalno 2,2. Zašto se ne reprogramiraju ti dugovi? I što ćemo dobiti? Umjesto 4 milijarde i 700 mi ćemo vraćati manje. I tu će biti ušteda i dobitak na prihodovnoj strani proračuna.
Replika, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Petrina rekli ste u svojoj raspravi da je došlo do ukidanja određenih prava prema otočanima. Da bi došlo do ukidanja određenih prava prema otočanima treba izmijeniti neke zakone, prije svega Zakon o otocima, Zakon o javnom linijskom obalnom prijevozu, izmijeniti neke odluke koje može izmijeniti samo ministar i tada bi mogli govoriti u tom smislu. Ako je na jednoj stavci smanjenje kao što je na stavci javnog linijskog obalnog prijevoza na 270 milijuna kuna onda imamo i objašnjenje da je toliko pokriveno u izvršenju za 2015. godinu i da su toliko potrošili brodari u skladu sa svojim ugovorima koje imaju za svaku pojedinu liniju. Oni su se sada našli u problemu jer već nekoliko godina imaju pravo na plavi dizel i jeftiniju cijenu nafte. I tu su došle velike uštede na gorivu. Samo Jadrolinija godišnje troši 20 milijuna litara nafte. Sa tom cijenom i sa ugovorom koji je postignut na javnom natječaju koji je puno viši oni su došli u problem da će morati nivelirati sa državom prihode koji im se daju iz državnog proračuna. Tvrdimo da nijedno pravo, a posebno to da će se poskupiti karta sigurno neće biti provedeno u 2016. ni 2017. ni 2018. To je odnos zakona i brodara koji su dobili linije na javnom natječaju. Što se tiče nekih drugih stavki kao što je vodoopskrba koju ste spomenuli taj iznos je 10 milijuna kuna. Ukoliko se potroši više država će morati subvencionirati tj. rebalansirati i dodati još na tu stavku do kraja godine sve što se potroši jer je to trajno pravo koje proistječe iz Zakona o otocima. Kad govorimo o nekim drugim pravima, otočni prijevoz, to je posebna stavka koja traje još od 2002. godine. Nikad je nitko nije mijenjao, to je nadstandard na ovo što pričamo danas da srednjoškolci imaju pravo putovati u cijeloj RH. Na otocima svi putuju i to država posebno plaća 35 milijuna kuna. Isti iznos kao i prošle godine. Znači, nema ukidanja prava otočana.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani zastupniče ja ću vam samo pročitati proglas i vapaj otočkog sabora u Zadru 2016. godine na prijedlog proračuna. Rekli ste da se s brodarom dogovara subvencija putne karte. S obzirom da sam najbolje godine svog života proveo na "Jadnoliniji" pazite "Jadnoliniji" koja je cijeli život živjela na državnim jaslama kako i prije '90. tako i sada itekako sam, a i član sam Radničkog savjeta i predsjednik Zbora radnih ljudi međunarodne plovidbe "Jadnolinije" itekako znam što se radi. Dakle brodar koji uživa, htjeli mi to ili ne, monopol danas na obalnom prijevozu itekako se državnom politikom može utjecati na njega. Ali nećemo o tome, slažem se s vama da je to polemika za nove zakone i nove zakonske prijedloge. Ali vam želim reći otočani kao i područja od posebne društvene skrbi moraju imati povlašteni status. Jer ako otočanin plaća skuplje on će iseliti. I mene samo zanima je li pritisak na otočane, i vidite trbuh Hrvatske, a to je planinsko-brdsko područje, je li dio smišljenog plana kako svo stanovništvo Republike Hrvatske gurnuti prema obali, vezati ga uz turizam i oslabiti nacionalni korpus, oslabiti geostrateški položaj Republike Hrvatske. Zato smatram da otočani moraju imati poseban status. Dakle, nema plaćanja karte, povlaštene cijene. Pa preslikajmo norveški model zaboga i napravili smo raj na zemlji.
Zahvaljujem. Sljedeći u raspravi u ime kluba HSS-a, HDS-a uvaženi zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministri, izvjestitelji, kolegice i kolege saborski zastupnici. U ime kluba HSS-a i HDS-a mi ćemo podržati ovaj proračun jer prije svega svi se slažemo da nam treba država koja funkcionira, da nam treba jedan stabilan sustav a osnovni preduvjet je da imamo usvojen državni proračun. I mislim da iz tog razloga ovaj proračun treba podržati u ovom Saboru jer to od nas očekuju i naši sugrađani i obrtnici i poduzetnici i poljoprivrednici i školstvo i zdravstvo i znanost jer bez usvojenog proračuna nema ni transfera sredstava nema ni projekata, nema ničega. Evo ja čestitam ministru i svim, premijeru, na hrabrosti da u ovako kratkom roku izađe sa proračunom pred Hrvatski sabor. Jer bilo je kritika da je to prebrzo, da nije bilo dovoljno javne rasprave, da nisu svi dionici sudjelovali u kreiranju proračuna. Ali jednostavno zbog okolnosti u kojima se Hrvatska nalazi mislim da je ovo dobar put i da one smjernice koje su iskazane u proračunu govore u pravcu da bi Republika Hrvatska mogla profunkcionirati kroz ovaj proračun. Naravno da nisu svi zadovoljni ali ima elemenata koji govore zašto treba ovaj proračun podržati. Prije svega istaknut je jedan dobar smjer sa željom za ubrzanom fiskalnom konsolidacijom. Također sa smanjenjem deficita gdje je evo iskazan iznos od 7,5 milijardi ili 2,2% a u prethodnoj godini je to bilo 3,7% što ipak evo iskazuje jednu hrabrost i težnju da se državni proračun konsolidira i da se ide ka jednoj stabilnoj proračunskoj godini. Ono što sam istakao i na Odboru za proračun i financije je pozitivno usmjerenje ove Vlade i ministra i na, i naglasak na povlačenju sredstava iz EU. Bilo je ovdje i dilema da li imamo kapaciteta za to, da li je to izvodivo. Pa ja bih istaknuo da je u predpristupnom razdoblju a i u proteklim godinama RH koristila niz projekata gdje je, u svim projektima jedan značajan dio bio i tehnička pomoć kroz koju su se sva državna tijela imale mogućnosti ekipirati, educirati i stvoriti pretpostavke da imamo administrativne kapacitete za povlačenje ovih sredstava i većina tih ljudi je ostala u ministarstvima. Ono što je nedostajalo a to je bila koordinacija između državnih tijela i upravo je ministar istaknuo u svom izlaganju da mu je želja i dalje jačati te kapacitete kroz jednu kvalitetniju koordinaciju. I ono što je još važno, smanjivanjem tih administrativnih barijera kroz nova zakonska rješenja omogućiti kvalitetniju dostupnost tih sredstava. I kroz potpore institucijama koje sudjeluju i u ovom poslu omogućiti povlačenje sredstava iz EU. Naglasio bih tu i kapacitete koje posjedujemo i na regionalnom i lokalnom nivou jer većina naših županija, općina i gradova imaju kvalitetne razvojne agencije i druge potporne institucije i kvalitetne kadrove. Ono što nedostaje upravo to, protok informacija, da se znamo kvalitetno pripremiti oko pisanja projekata i glavni problem je bio predfinanciranje i sufinanciranje projekata. I zato me raduje da je ovdje u usmjerenju ministarstva povećanje sredstava za Ministarstvo regionalnog razvoja, povećanje sredstava za Fond za sufinanciranje projekata iz EU. Jedino što treba tu učiniti da ta koordinacija između državnih tijela lokalne i regionalne samouprave i zainteresiranih aplikanata na te natječaje bude bolja i da se apsorpcija tih sredstava bude veća. Istaknuo bih tu i problem plasmana sredstava iz pomoći unutar opće države gdje se iz sredstava, koje se izdvajaju za sufinanciranje općina, gradova i županija svega 5,6% izdvaja za županije ili 37 milijuna kuna, pogotovo kada govorimo o županijama koje su razvijenije po indeksu razvijenosti ispod 75% a to su prije svega Vukovarsko-srijemska, Osječka, Virovitička, Požeška, Brodsko-posavska, Lička i da ne nabrajam dalje, da bi trebalo voditi računa o rasporedu tih sredstava da oni dobiju veći dio, veći iznos u odnosu na one županije koje su iznad prosjeka poput Dubrovačko-neretvanske, Šibenske, Splitske, Zadarske, da se oni ne ljute, ali takve su činjenice i brojke to govore. Pogotovo što različita državna tijela koriste različite indekse kod izračuna i odobravanja pomoći. I jedni još uvijek koriste one kriterije od područja od posebne državne skrbi, drugi koriste indeksaciju koju je radilo Ministarstvo regionalnog razvoja još 2010. a Ministarstvo financija ima neka svoja pravila. Pa mislim da bi bilo nužno da se državna tijela oko toga usuglase da imamo transparentnost i da znamo na koji način se ta sredstva raspodjeljuju. I naravno očekujemo da će ove županije koje su ispod 75% prosjeka imati i značajniju potporu u budućim razdobljima kako bi mogli svoje projekte kvalitetno opremiti i sufinancirati iste. Također nas iz Hrvatske seljačke stranke posebno zadovoljava što je Ministarstvo poljoprivrede ipak u planu proračuna za 2016. povećan iznos sredstava za 245 milijuna kuna. I to treba istaknuti. I naravno da je planirano i 2,5 milijarde za izravna plaćanja. A ono što je danas aktualno što od nas očekuju naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva i poduzetnici da čim prije dobiju informaciju kada će krenuti isplata poticaja od tih ili direktnih plaćanja, obzirom na predstojeću sjetvu i nelikvidnost koja je prisutna na terenu. Pa bih ja molio ministra financija i ministra poljoprivrede da u završnoj riječi možda pošalju poruku našim poljoprivrednim proizvođačima. Oni to od nas očekuju. I isto tako jedan značajniji zaokret u potporama sektorima koji su u krizi a tu najviše naglašavam mliječni i mesni sektor gdje je evo i Europska komisija prepoznala taj problem i odobrila RH 1,8 milijuna eura da čim prije ta sredstva dođu do krajnjih korisnika. I naravno pozdravljamo povećanje sredstava u iznosu od 625 milijuna kuna za potpore ruralnom razvoju gdje očekujemo da se pravilnici i natječaji prilagode obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, da ne povuče najveći dio sredstava velike kompanije i povezana društva nego da upravo to bude ruralni razvoj, ravnomjerni razvoj regija i da to budu obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Također bih istaknuo i značajan iznos od 190 milijuna kuna za Ministarstvo zaštite okoliša i prirode i Fond za zaštitu okoliša za povlačenje sredstava za projekte iz EU gdje evo, i tu je jedan od razloga zašto usvojiti proračun jer veliki dio obrtnika, građevinskih poduzetnika koji su sudjelovali na, u projektima energetske učinkovitosti u zgradarstvu i obiteljskim kućama i slično čekaju na isplatu sredstava koja ne može ići dok se proračun ne donese. Pa evo i apel zbog njih i zbog radnih mjesta koje postoje u tom građevinskom sektoru da se proračun prihvati. Isto tako očekujemo da će, naravno to moram reći zbog građana grada Slavonskog Broda, mjesto u proračunu, iako to nisu veliki iznosi naći i projekti gdje se prati kvaliteta zraka u Slavonskom Brodu. I taj projekat je već pokrenut kroz edukaciju, praćenje i obavješćivanje građana. A najavljen je i projekat kojim bi se pratilo utjecaj kvalitete zraka na kvalitetu života, odnosno na pobol građana pogotovo ciljanih skupina, djece, ljudi sa respiratornim bolestima, sa srčanim bolestima i slično. I očekujemo da taj projekat se usuglasi između Fonda za zaštitu okoliša i Ministarstva zdravlja i da se pokrene i on. Isto tako i čim prije katastar zagađivača kako bi mogli ići putem našeg Ministarstva vanjskih poslova sa zahtjevom i prema Bosni i Hercegovini da i oni kod sebe naprave katastar zagađivača i da možemo zajednički djelovati i da i građani Slavonskog Broda imaju pravo na čisti zrak. Također bitno je istaknuti da je najavljeno da se neće dirati porezne politike i na taj način šaljemo poruku investitorima u jednu poreznu stabilnost i sigurnost ali treba tražiti daljnje rasterećenje gospodarstva i poreznog pritiska na gospodarstvo. I tu bih istaknuo što također treba, reći da je ova Vlada putem Ministarstva obrta i poduzetništva povećala sredstva za potpore malim i srednjim poduzetnicima u iznosu od 300 milijuna kuna što će sigurno doprinijeti i očuvanju naših obrta i poduzetnika, ali i stvaranju novih radnih mjesta. I još bih se smo evo kratko dotakao zdravstva. Vezano za sanaciju javnih ustanova i zakon koji će nam doći i ugovore koji bi se potpisivali između Vlade, Ministarstva zdravlja, županija i bolnica, da se taj dio sredstava koji je nastao, a činjenica bar na temelju informacije o bolnici Slavonski Brod da su u međuvremenu povećani dugovi negdje na 104 milijuna kuna i sad bolnica Brod, da ne bi to došlo na teret županija nego da se u okviru proračuna i taj dio sa Ministarstvom zdravlja ugovori na koji način će se to rješavati. Pozdravljamo širenje dostupnosti zdravstvene zaštite kroz širenje mreže hitne medicine. Ali ukazujem na problem nedostatka liječnika opće medicine i specijalizanata, te bi trebalo sigurno sa ministarstvom i sa sveučilištem učiniti sve da se povećaju upisne kvote na Medicinskim fakultetima i na taj način osigura zdravstvena zaštita našim sugrađanima. Evo ja bih tu stao, a kolega Dodig će još nešto malo dodati. Hvala lijepo.
Nastavit će uvaženi zastupnik Goran Dodig, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre, kolege zastupnici. Kolega Vlaoviću nemojte se osjećati da ste me zakinuli. Meni je drago da ste govorili, jer dobro ste govorili, pa tako da ste i čitavih 15 minuta uzeli ne bih imao ništa protiv. A pogotovo ne bih imao ništa protiv jer ja nisam stručnjak za proračun, nego jednostavno pokušavam razumjeti šta se događa. I onda mi nije jasno kad smo izabrali ministra financija nepodijeljena je bila, nepodijeljeno mišljenje da se radi o izuzetno kvalitetnoj osobi, kvalitetnom čovjeku koji to zna raditi. I on je to napravio sa svojim suradnicima, a onda smo ovdje čuli riječi kao nereformski, a onda iza toga da je socijalno i radno neosjetljiv. I zapravo jedna gotovo … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, jedna situacija koja se pretvorila u zapravo jedan politički obračun koji po meni nema nikakvog smisla. I zbog toga u ovoj svojoj kratkoj diskusiji želim reći sljedeće. Mislim da ovom proračunu treba dat šansu iako smo svi nezadovoljni. Nezadovoljni smo jer razmišljamo o svojim partikularnim interesima i samo vidimo svoj dio, tako da nema osobe ovdje koja ne bi povećala novce koji pripadaju njegovoj interesnoj skupini. Svatko onaj koji kaže da ne bi želio da zdravstvo ima više novaca, svaki onaj koji kaže da ne bi želio da više umirovljenici imaju novaca, gospodarstvenici, nerazvijena područja. Stipe otoci itd. To je besmislica, to je apsolutno smiješno. Nema ni jedne kategorije, pa nemoj. Tko je tako neosjetljiv ili ako hoćete blesav da djeci ne bi dao sve pogodnosti, pa uključujući i novce za putovanje. Dakle, svi bi mi to htjeli. Postavlja se pitanje realnih ciljeva i realnih mogućnosti. Ono što meni nije potpuno jasno, ali pokušao sam shvatiti u ovom trenutku jeste šta se planira deficit. Planira se jer je naprosto u jednoj godini nemoguće sve to pokriti, jer je to nastajalo godinama ako se razumijem. I u periodu četiri godine ja se nadam da ćemo onda zarađivat više nego ćemo trošiti. To je smisao. Ima jedan detalj koji bih htio reći. Nemojmo se zavaravati sa europskim fondovima previše. Europski fondovi jesu pomoć, ali ono što mi se čini što je najnegativnije u toj priči jeste da su paralizirali naše ambicije i paralizirali našu pamet, pa smo počeli razmišljat netko drugi će nam riješit problem. I riješimo se tih iluzija. Ja sam sutra mislio podnijeti dva ili tri amandmana kada je znanost u pitanju. I iznenadit ćete se, amandmani se odnose ne na prirodne znanosti gdje pripada, nego na društvene znanosti. Zbog čega? Jer kroz društvene znanosti i kroz financiranje, a to nije veliko. Tamo puno ljudi radi koji ulažu svoj rad, koji se ne plaća. To su volonteri. Društvene znanosti su nam potrebne jako da budu propulzivne, da mijenjanju mentalni sklop društva koje je duboko, duboko u jednoj krizi koja je i moralna i ako hoćete svjetonazorska ne u smislu nekih dogmi nego jednostavno mi živimo u društvu agresije, živimo u društvu netolerancije, živimo u društvu nerazumijevanja drugog i zbog toga društvene znanosti su izuzetno, izuzetno značajne. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Za repliku se javila uvažena zastupnica Sandra Krpan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Vlaoviću, Dodig, kolegice i kolege. Pa zar vi doista bez srama možete stati pred hrvatske građane sa ovakvim prijedlogom proračuna? Zar je ovo vaša sanjana Hrvatska? Pa vi želite da Hrvatska ostane neobrazovana. Vi tjerate mlade znanstvenike da napuste Hrvatsku, vi ste domoljubi, štitite djecu, invalide. Govorite da su oni, znači neka interesna skupina i da bismo njima voljeli povećati sredstva. Pa ja sam ponosna što su moji interesna skupina djeca invalidi. Gdje je danas ministar obrazovanja, gdje je danas ministrica socijalne politike? Oni se danas trebaju crvenjeti zbog prijedloga koji se nalaze u proračunu. Šaljite poruku hrvatskim građanima da vas uopće nije briga. Govorite kolega Vlaoviću o kratkom roku. Pa ljudi moji skratite si rok i otiđite kući, jer to vam nije olakotna okolnost. Nudili ste brzinu u reformama, a meni se čini da će oni ići puževim korakom polako i slinavo. Danas je Hrvatska postala teatar apsurda i svi mi čekamo Godoa, ali on neće doći. Ali gospodine Oreškoviću, možete staviti svoj proračun pod mišku i otići kući. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Uvažena kolegice hvala na vašoj replici koja je generalna ocjena proračuna, a ne na moje izlaganje. Ja sam u svom izlaganju istaknuo uvijek primjere gdje se kroz proračunska sredstva, kroz pozitivno privlačenje sredstava iz EU stvaraju preduvjeti za nova radna mjesta. A jedino nova radna mjesta mogu generirati dohodak i na taj način osigurati onda i sredstva za financiranje i obrazovanja i znanosti i djece. Naravno da se slažem s vama da treba financirati i znanost i obrazovanje ali treba uvažavati i ljude. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ne, ne odgovor na repliku je uvaženi zastupnik Vlaović bio uputio [[Upadica Dodig: Ali rekla je sramite se svi, znate. Nemojte, dobro sam čuo. Ja vama to neću reći.]] Ja vas molim kolega Dodig bila je replika kolegi Vlaoviću. Imat ćete prilike replicirati još, kolege imaju izlaganja pa evo ja vas molim. Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Da ne bude zabune isto gospodinu Vlaoviću replika. Znači, vi ste rekli da su povećana sredstva i da je ova Vlada povećala sredstva za male i srednje poduzetnike, što nije točno. Sredstva su povećana na konto Europskog socijalnog fonda koji je prebačen iz bivšeg ministarstva, odnosno glava je bila u bivšem Ministarstvu rada i socijalne, odnosno ne socijalne nego i mirovinskog sustava i drugi je povećanje europskih sredstava koji idu kroz natječaje koji su otvoreni 2015. godine. Znači, činjenica je upravo suprotna, smanjena su sredstva iz našeg budžeta. Da znate kako to funkcionira, radi se o limitima za malo i srednje poduzetništvo su smanjena sredstva za 25% u okviru tih limita, a ovo su sva sredstva koja su planirana vezano uz europske fondove. Znači, nije dobro samo čitati što piše u proračunu, treba i znati odakle sredstva dolaze i na što se odnose.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala na vašoj replici. Slažemo se i vi i ja da se mora više investirati i svoditi pretpostavke za razvoj obrtništva i poduzetništva. Mislim da ta sredstva trebaju biti u tom ministarstvu i vjerujem da će biti učinkovitiji ako ih Ministarstvo obrta i poduzetništva kontrolira i pomaže obrtnicima i poduzetnicima u aplikaciji na ove natječaje i privlačenju ovih sredstava za očuvanje postojećih radnih mjesta i otvaranje novih.
Sljedeći za repliku se javio uvaženi zastupnik Stipe Petrina, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja bih replicirao poštovanom prof. Dodigu, slažem se s njime kad kaže svi bi htjeli više. Nije problem, poštovani profesore, da li bi svi htjeli. Problem je da li nama može biti. To je meritorno pitanje svog proračuna. To je pitanje, glavno pitanje svih pitanja je li Vlada može namiriti sredstva da zadovolji sve potrebe hrvatskih građana? Moje promišljanje i činjenice, a vjerujem i vi ste bili na jednoj od prezentacija da se to može. A zašto to od '90. godine nijedna Vlada ne čini nego uporno srljamo u što? U dugove i rasprodaju državne imovine. Mene zanima jedna stvar, da li smo ikad u 25 godina vidjeli primjerice državna uprava kao stabilan i pouzdan servis za ekonomski razvoj Republike Hrvatske. Mi nismo vidjeli. A vidjeli smo isto i ja i vi i EU lokalna samouprava kao stabilan i uspješan model za razvoj lokalne sredine, model … [[Ne razumije se.]] I zašto sve Vlade uporno izbjegavaju primijeniti modele lokalne samouprave koje su puno, puno bolje nego što je državni model upravljanja državnim novcem? I u svemu se drugome slažem. Samo je pitanje htjeli, svi bi htjeli naravno. Je li mi to možemo? Ja tvrdim da možemo, ostali kažu da ne možemo. I to je razlog, nas je dovelo u ovo što smo svaki put u ovih 5, 6, 8 Vlada dajmo povjerenje Vladi. Dajmo im pa ćemo vidjeti za sljedeću Vladu da ćemo imati 0 kuna vrijednosti državne imovine.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Goran Dodig.
Poštovani kolega Stipe nema nikakve dvojbe da se zalažem za učinkovitu državu, da se zalažem za ravnopravnu državu, da se zalažem za socijalnu državu, pravnu državu itd. I zbog toga sam često puta usamljen. Međutim, došao sam do zaključka da rješenja koja su na nižoj razini nisu uvijek adekvatna rješenjima na širem prostoru. Svojevremeno sam tako jednom nazvao ministra pa mu rekao pa jel' vidiš što se događa u Vukovaru, kad je Vukovar padao, a onda je on meni rekao iz tvoje perspektive to izgleda drukčije. I zaista, iz moje perspektive je izgledalo drukčije, a iz njegove je bila potpuno druga priča. Na toj činjenici što je iz nečije perspektive izgledalo drukčije stvorili su se neviđeni problemi u hrvatskom društvu. Dakle, bio sam na prezentaciji vašoj, bila je odlična. Apsolutno se slažem da se o tome raspravlja, da se o tome govori ali vidite u ovom Saboru kad kažemo od '90. da nije u redu. Nije od 1918. u redu znate. I vuku se ti repovi. Ova Vlada sada je mene uvjerila, ovaj ministar, uvjerili su me da ima potencijal i da zapravo misle na isti način i imaju socijalnu osjetljivost kao i kolegica koja govori. A ona govori meni ovdje da nas bude sram. O čemu, pa kako ćemo razgovarati bez političkog konsenzusa, bez tolerancije ovdje? Pa ne možemo imati u društvu uvjete koji će omogućiti da mi izađemo iz krize. O tome ja govorim. I ja se ne usuđujem razgovarati o kvaliteti samog proračuna. Kao nemamo povjerenja u Vladu, ja sam ih jučer sve vidio, onda nemamo šta razgovarati općenito. Ja imam u njih povjerenja dok me ne prevare, kada me prevare onda ću reći dosta dečki, nema više toga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Evo prelazimo na pojedinačne rasprave. Ispričavam se, ispričavam se, pardon, evo ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo 12 klubova je raspravljalo nešto preko 7 sati, dozvolite mi, naravno nismo ni blizu kraja ja bih rekao kada vidimo broj pojedinačnih rasprava koje stoje ispred nas. Na ovome, ne znam je li pola puta ili kojoj već dionici puta dozvolite i u ime Vlade a i u svoje osobno ime obzirom da je bilo puno da tako kažem i komentara i pitanja pa da adresiram neka od njih, osobni dojam mojih rasprava je, ja bih rekao i dobrim dijelom i očekivana. Ono što me kao ministra financija raduje jer čujem dosta komentara i sugestija što pojedinačnih i specifičnih proračuna pojedinih ministarstava i proračunskih korisnika ali i ono što je isto tako jako dobro da vodimo raspravu i o ukupnoj slici proračuna fiskalne politike, njenoj ulozi i općenito da tako kažem o gospodarskim temama. Dozvolite nekoliko tema ovih upravo koje spominjemo, odnosno koje smo možda najviše doticali pa da i za ovom govornicom a i općenito i ne samo vama nego i hrvatskoj javnosti podijelimo par detalja. Dakle već spomenuti i dosta često u zadnjih par dana u javnosti tema tog prijevoza. Sigurno da je to jedna od kategorija koju smo isto pokušali prepoznati i staviti u kontekst onoga što su i neki od uvaženih zastupnica i zastupnika rekli da mi u određenim segmentima kako socijalne tako i nekih drugih politika imamo uvedene kriterije raspodjele sredstava. Ovo je jedan od onih elemenata u kojima još nemamo i sigurno da je namjera da se u tom smjeru između ostalog i ide. Ja mislim, bez obzira na razlike među nama razlike, pa i dijelom i političke a i neke druge svjetonazorske. Mislim da se svi slažemo da sigurno treba u danim ograničenjima ili mitima proračuna koje imamo voditi brigu o pravednijoj i racionalnijoj raspodjeli sredstava. Kako god bilo mi smo odlučili i na telefonskoj sjednici Vlade zapravo upućujemo amandman Hrvatskom saboru u kojem će biti osigurana sredstva da se prijevoz srednjoškolaca do kraja ove školske godine izvrši prema onome kako je do sada bilo a paralelno sa tim naravno da ćemo povesti raspravu za dalje za novu školsku godinu. Dakle tih 32 milijuna kuna koji će biti osigurani sa dijelom ušteda na Ministarstvu znanosti a većim dijelom na razini odnosno razdjelu Ministarstva financija. Govorimo o nekakvim 15-ak stavki. Između ostalog ono što je i jedan ja mislim od govornika u ime kluba spomenuo da će i crkva sudjelovati u tom dijelu, Hrvatska biskupska konferencija također proaktivno je u ovoj problematici sudjelovala i na tom dijelu ćemo također napraviti jednu korekciju. Mislim da razumijete da postoje određeni da tako kažem tehnički efekti toga obzirom da se radi o međunarodnom ugovoru pa to sve skupa će biti na vrijeme ovdje poslano u Sabor i uklopljeno. Što se tiče hrvatskih branitelja, dozvolite mi ja sam danas, jutros se već ispričao vama svima, razlog mom onom kratkom kašnjenju bilo je upravo to što sam bio jutros na Odboru za ratne veterane gdje je bila ja bih rekao živa i polemika i dinamika rasprave. Ali dozvolite mi i ovim putem, ja se moram dijelom opet ograditi terminološki, metodološki jer u ovom proračunu, odnosno prijedlogu proračuna uspoređuju se kategorije prijedlog plana 2016. sa planom onim zadnjim iz čini mi se listopada kada je rebalans zadnji bio usvojen 2015. Međutim, polazna osnova kojom smo mi išli u planiranje proračuna za 2016. godinu je bilo preliminarno izvršavanje 2015. godine. I to mislim da treba biti i poruka i svima vama ovdje a naravno i javnosti odnosno prije svega hrvatskim braniteljima da bez obzira što su oni do evo malo prije ja bih rekao bili bez, praktički dobar dio bez ministra branitelja da smo mi vodili brigu o njihovom proračunu i od prvog dana je bilo zapravo rečeno da se proračun Ministarstva branitelja iz onih općih izvora neće smanjivati a dapače ako gledate, ako uspoređujete ukupni proračun s kojim prijedlogom idemo u odnosu na preliminarni, izvršenje prošle godine on je veći za 32,9 milijuna kuna. Ako idemo kroz njega, pojedine stavke rastu ili padaju, sigurno da stavka trajnih prava branitelja je nešto što ćemo voditi računa i ono što sigurno mogu i za ovom govornicom reći da kako god se odvijao i razvijao proračun da na tom dijelu sigurno ćemo voditi brigu da da tako kažem ne usfali novaca. Međutim, dozvolite mi da svejedno pobrojim stavke koje u proračunu Ministarstva branitelja rastu. Žrtve seksualnog nasilja za vrijeme oružane agresije povećanje od 22 milijuna kuna. Jednokratna prava iz Zakona o hrvatskim braniteljima povećanje od 19,7. Javna ustanova, Memorijalni centar Domovinskog rata Vukovar 15,4, Dom hrvatskih veterana 5,3 milijuna kuna. I jednokratna prava za obitelji zatočenih i nestalih 2,4 milijuna kuna, udruge branitelja povećanje od 1,4. Zapošljavanje hrvatskih branitelja 1,2 milijuna. I ono što posebno, dozvolite mi, bilo je puno govora i mislim da će se i rasprava i dalje voditi i meni je drago zbog toga oko tih europskih fondova. I mogu razumjeti i argumentaciju da ne trebamo gledati na europske fondove da će nas i spasiti ili upropastiti ali činjenica je 3,5 milijarde mi uplaćujemo svake godine u europskih proračun, mi smo članica, punopravna članica Europske unije i u svakom slučaju trebamo učiniti da čim više povučemo iz tih europskih fondova. A ono što me raduje u proračunu Ministarstva branitelja su dvije stavke, operativni programi, učinkoviti ljudski potencijali koji rastu za 13 milijuna kuna i konkurentnosti kohezija 9,1 milijun kuna. Mislim da je to jako dobra poruka i braniteljskoj populaciji jer kroz ove programe između ostalog ne govorimo samo o pravima, ne govorimo samo, [[Upadica: Vrijeme ministre.]] hvala lijepa, evo samo sekunda, ne govorimo samo o pravima hrvatskih branitelja nego govorimo zapravo, ja bih rekao o svima nama, o namjeri da se i hrvatskim braniteljima kroz mogućnosti doškolovanja, prekvalifikacije omogući sudjelovanje i jača participacija u tržištu rada. Evo hvala lijepo.
Obično ima replika, pa ćete imati prilike reći još ako ste nešto propustili. Prvi se za repliku javio uvaženi zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite.
Evo poštovani gospodine ministre, rekli ste da je Vlada svojim amandmanom vratila sredstva u državni proračun, a koji se tiče prijevoza učenika. Nije važan uopće razlog zbog kojeg vas je nešto navelo da Vlada ide amandmanom već da se problem riješi. Vi ste također rekli da to vrijedi do kraja ove školske godine i da treba gledati i da ćete razmotrit cenzus. Apsolutno se slažem. Ako govorimo o socijalnoj pravednosti, ako govorimo o socijalnoj osjetljivosti držim da bi tada bilo ispravno ako smo počeli od sebe da naše imovinske kartice, naša kompletna krvna slika je svakoj građanki i svakom građaninu Republike Hrvatske vidljiva i dostupna. Tada je u redu kad govorimo o bilo kojem obliku socijalne pomoći, da li govorimo o cijenama dječjih vrtića. Tada bi bilo u redu da se na temelju podataka da li je to kroz OIB ili što i jedinice lokalne samouprave imaju kompletan stanje i uvid ako doista hoćemo provoditi jednu socijalnu kategoriju i dati pomoć doista onima kojima je pomoć potrebna. Hvala lijepo.
Evo odgovor na repliku, uvaženi ministar.
Evo ja ću kratko samo odgovor. Mislim manje-više ja bih rekao da se slažem oko ovoga svega, ali baš kad ste spomenuli, pa ja ću iskoristit priliku ne znam jel' sad sam u koliziji sa Poslovnikom, ali ovaj zadnji aspekt koji ste rekli jedinice lokalne i područne samouprave. Obzirom da je bilo dosta i rasprave i govora o raspodjeli tih sredstava, ja moram reći da se i u tom segmentu sigurno treba povesti ja bih rekao rasprava. Jer s jedne strane govorimo o jednom vrlo kompleksnom sustavu raspodjele sredstava, a s druge strane govorimo i o tim tzv. indeksima razvijenosti koji su rezultirali time da zapravo ih treba sagledati ispočetka, još jedanput uzeti u obzir i sve skupa na neki način ja bih rekao pojednostaviti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći se javio za repliku uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine ministre. Rekli ste u svojoj raspravi da ste se vodili izvršenjem proračuna što je u redu, ali onda ste to tako trebali prezentirati hrvatskoj javnosti. Znači i kakav je deficit bio prošle godine, koliki je u tom trenutku, jer je hrvatskoj javnosti prezentirano da su uštede 2 i pol milijarde. Ako je deficit po informacijama koje ja imam, a vi ćete me ispraviti ako nije točno bio ispod 9 milijardi kuna, onda nisu uštede u ovom prijedlogu proračuna 2 i pol milijarde, nego nešto oko milijarde kuna. Znači, dobro je govoriti o tome kakvo je bilo izvršenje, ali onda se trebamo držati ne samo kad nam to tak paše, ne? U slučaju Ministarstva hrvatskih branitelja, nego u ukupnoj priči. Znači, treba reći koliki je bio deficit i koliko je bilo izvršenje za 2015. po preliminarnim podacima i onda ćete vidjeti da ne govorimo o nikakvim uštedama od 2 i pol milijarde kuna.
Evo odgovor na repliku uvaženi ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, što se tiče tih ušteda 2 i pol milijarde kuna zaista se radi i govori o njima zato što ono što smo na početku rekli kod samog predstavljanja to nije bilo u Hrvatskom saboru, ali kod predstavljanja samih smjernica za izradu proračuna rekli smo, dakle o našoj namjeri da želimo zamrznuti nominalnu razinu rashodne strane proračuna iz tzv. općih izvora na razinu preliminarnog izvršenja prošle godine. Međutim, paralelno sa tim mi smo za proračun ove godine bez da smo zapravo uopće počeli raditi na izradi proračuna morali planirati 500 milijuna kuna više sredstava za uplatu u proračun EU. 450 milijuna kuna više za nacionalnu komponentu sufinanciranja europskih projekata, 400 milijuna kuna više za indeksaciju mirovina, 240 milijuna kuna više za povećane kamate, 90 milijuna kuna više za schengen i sad da ne nabrajam sve stavke ali doći ćemo do konačne brojke od nešto preko 2 i pol milijarde kuna. Ponavljam još jedanput. Za tih povećanih 2 i pol milijarde kuna mi smo morali pronaći uštede kako bismo ispunili naš osnovni smjer koji smo si zadali za ovu godinu, ponavljam još jedanput zamrzavanje rashodne strane proračuna na razini prošlogodišnjeg izvršenja iz općih izvora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, dobro ste primijetili iz ove rasprave da je najveći problem, znači indeks razvijenosti koji je nepravedan i nepravičan poglavito za područja koja su istinski nerazvijena, a proglašena su razvijenim. Zbog toga što je taj indeks razvijenosti, ja ne znam tko ga je radio, kad ga je radio. On stvarno nema nikakve veze sa stvarnim stanjem na terenu u tim sredinama koje su na tim rubnim područjima i zaboravljene od centralne države. Pa tako imamo primjer brojna decentralizirana sredstva koja prolaze kroz Ministarstvo financija, pa ću evo spomenuti recimo primjer vatrogastvo. Javne vatrogasne postrojbe se financiraju iz proračuna, državnoga, a dobrovoljna vatrogasna društva ne. Pa tako recimo primjera u Istri imamo desetak vatrogasnih postrojba, javno vatrogasnih i sve se financiraju iz sredstava državne blagajne. A ova rubna područja, recimo Splitsko-dalmatinska županija koja je najveća županija ima jednu javnu vatrogasnu postrojbu u Splitu. Ostale sve lokalne samouprave bez obzira što im je ukinuto i što su proglašene razvijene, a nerazvijene su, same moraju na primjer financirati taj dio. I tako i druge decentralizirana sredstva. Znači, apsolutna nepravda i tako po pitanju zdravstva. Brojne županije su … [[Govornik se ne razumije.]] domove zdravlja, neke su ostale samostalni domovi zdravlja. Taj novac iđe tad, ta decentralizirana sredstva iđu kroz županije koje opet plasiraju taj novac kako im je volja ili po policijskom ključu. Znači, imamo mnogo rada ove godine da se taj ravnomjeran razvoj postigne, a da se zaustavi ta nepravda poglavito prema ovim područjima koje su bivša Vlada novim zakonom dovela u ovu poziciju u kojem se nalaze a pozicija da izumiru ti krajevi. Eto, hvala lijepo.
Odgovor na repliku uvaženi …
Evo hvala lijepo, ma samo kratko vezano za. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, spomenuli ste i segment vatrogastva, javnih odnosno dobrovoljnih vatrogasnih društava pa to je ja bih rekao još jedan aspekt kao i kod financiranja jedinica lokalne i područne samouprave gdje imamo dosta jedan složeni ključ koji vrlo često, barem prema komentarima koje dobivamo sa terena i ne rezultira u onoj pravičnoj i pravednoj raspodjeli tih sredstava. Jer se isto u taj ključ raspodjele uzimaju neki elementi koji su nekad možda da tako kažem ne prejednostavni i dapače imaju vrlo složenu komponentu koja onda u konačnici rezultira ovim nezadovoljstvom. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sad ćemo prijeći na pojedinačne rasprave. Prva je ona uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Ja procjenjujem da ćemo otprilike s obzirom na to da imamo ukupno u ovom času 48 prijavljenih pojedinačnih rasprava, to je dakle negdje otprilike 480 minuta bez replika, negdje 8 sati ako ostane pri tome. Pa evo izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Gotovo sam siguran da moje izlaganje neće izazvati nitijednu repliku jer će biti konstruktivno, iz glave i iz srca i bit će komentar onoga što smo danas ovdje u Saboru vidjeli. Premijer Orešković je došao i održao izlaganje i ponudio nam svoju viziju koja je de facto se svela na tri cilja narednih nekoliko godina. Jedan je smanjenje deficita ispod 3% BDP-a, kontrola javnog duga i usput gospodarski rast. Ako je to vizija tu viziju već primjenjujemo u Hrvatskoj vladi nekoliko godina, od 2011. godine kada smo počeli smanjivati deficit proračuna sa 25 milijardi kuna pa smo došli evo kao što kaže i gospodin ministar po izvršenju do negdje 9 milijardi u 2015. godini. I tako treba nastaviti i dalje. Sa druge strane kod gospodarskog rasta također smo krenuli 2011. godine sa padom u 4 godine mandata nekih 10% i došli smo do toga da u 2015. godini imamo rast od 1,6%. Javni dug ne možemo preko noći okrenuti i on jednostavno mora biti posljedica snažnijeg gospodarskog rasta. I dok ne budemo imali gospodarski rast preko 3% vrlo teško ćemo okrenuti taj negativni trend. Sa druge strane pitanje hrabrosti je bilo također spomenuto u raspravi premijera. I on je rekao da se od ove Vlade očekuje hrabrost. Ja od ove Vlade u ovom proračunu hrabrost ne vidim. Ne vidim izostanak hrabrosti samo ja, vide to i koalicijski partneri. Vidjeli smo HSLS kako govori da nema nikakvih reformi, vidjeli smo MOST koji u ime kluba govori da su ovo vatrogasne mjere. Znači, čak i koalicijski partneri ne vjeruju premijeru kada on kaže da je hrabar, da kreće odlučno u rezanje odnosno u određene reforme koje bi trebalo napraviti. Tempo je također spor. Ako vidite tempo po kojem se odluke donose u Hrvatskoj vladi, dat ću vam samo jedan primjer. Kada smo imali donošenje proračuna prvog proračuna prethodne Vlade 2012. godine on je donesen 24. veljače, a izbori su bili dva tjedna kasnije. Znači, mjesec i pol dana je ovoj Vladi i ovoj većini trebalo duže da dođu do prvog temeljnog dokumenta na osnovu kojeg bi se vidjelo kako će ona naredni period raditi. I to je također odluka i odlika ove Vlade da se odluke donose stihijski, netransparentno, na brzinu. Evo vidimo danas je konačno i dobiven prijedlog za ministra branitelja a danas ga je premijer tek upoznao. To je vjerojatno bio odlučan eye-kontakt jer su se oni pogledali i on je shvatio da je on idealan kandidat. Znači, kolega Brkić nije mogao biti, mjesec dana je čekao da ga premijer primi, ali danas kada je gospodina Medveda premijer vidio eye-kontakt je bio dovoljan da on shvati da je on idealan kandidat za ministra branitelja. Ja vam to ne govorim sada zbog ministra branitelja nego zbog toga kako se u ovoj Vladi odluke donose i zbog čega rejting agencije pišu ono što pišu o hrvatskom i rejtingu i imidžu i svemu onome što krasi vladajuću koaliciju. A to je da posla u biti pravoga još uvijek nema. Da nema pravog posla vidi se po primjeru toga da je proračun gotovo identičan i prepisan od onoga protekle godine. Znači, proračun je na razini izvršenja gotovo pa identičan. Na razini troškova također gotovo pa identičan a deficit je nešto niži. Vidjet ćemo kako će se on tijekom perioda odvijati. Ono što mene posebno brine u proračunu je pitanje gospodarstva odnosno subvencija malim i srednjim tvrtkama. Znači, kada smo slušali premijera dok je još bio i mandatar i kada je dobio povjerenje u Hrvatskom saboru rekao je da će njegov fokus biti, da će on biti fokusiran na male i srednje tvrtke. Taj fokus se potpuno izgubio. Kada pogledamo HBOR financiranje kroz nju odnosno poticanje kamata tu nema ničega, 30 milijuna kuna. Kada se vidi subvencije kod Ministarstva gospodarstva ili Ministarstvo poduzetništva i obrta također smanjeno je 25%. I neće biti programa koje su poduzetnici imali proteklih godina a oni su se odnosili upravo na one najmanje poduzetnike i obrtnike koji ne mogu aplicirati na europska sredstva. I sada vrlo jasnu poruku šaljem tih programa neće biti. Stotine i tisuće tvrtki koje su koristile programe poticaja za odlazak na sajmove, domaće i međunarodne, obrtnici također, oni koji su htjeli dobiti poticaje od 100 i 200 tisuća kuna i imali su 1, 2 ili 5 zaposlenih, oni koji su htjeli subvenciju početnu, startnu za kupiti kompjuter, računalo i napraviti primjerice web stranicu od 8 tisuća kuna koje je bivša dodjeljivala, toga neće biti. Sve to je ova Vlada napravila i na taj način stavila fokus na male i srednje poduzetnike. Znači smanjenje sredstava i na neki način ukidanje onoga svega dobroga šta je poduzetnicima bilo u zadnjim godinama prošle Vlade nuđeno i na koje su programe mogle koristiti. Za razliku od toga povećavaju se sredstva Europske unije koje nisu zasluga ove Vlade nego programa koje smo programirali proteklih godina. Znači ova Vlada je samo naslijedila i koristiti će sredstva natječaja koji su već raspisani. Nema ničega novoga. Ono što mene brine je nepoznavanje pravila europskih fondova i ministra Tolušića i ministra Horvata koji govori da će oni mijenjati pravila koja su sada na snazi, da će povećati i maksimalne iznose potpora, odnosno smanjiti minimalne iznose potpora. To bi uistinu ugrozilo korištenje tih programa jer bi izgubili više mjeseci kako bi se ti programi prilagodili. Znači to nije moguće napraviti kao što je rekao ministar Tolušić do početka sljedećeg tjedna. To je rekao prošli tjedan u emisiji Otvoreno. Ja pitam jesu li promijenjena ta pravila. Je li netko vidio da je sada povećan prag za maksimalno dodijeljeni iznos potpora iz europskih fondova ili za minimalnu. Nije zato kaj čovjek nema pojma. On govori na televiziji na pamet, ne zna o čemu priča, i ne zna da će mu trebati najmanje 2 do 3 mjeseca da ta pravila promijene. I to je žalosno i zbog toga se ja bojim da ovih 9,5 milijardi kuna ili koliko je planirano u državnom proračunu za eu fondove neće biti iskorišteno zbog toga što imamo nekompetentne ljude koji su spremni na televiziji govoriti nešto što nije moguće. I sa te strane nadam se da će se ljudi u međuvremenu malo educirati i vidjeti na koji način mogu koristiti europske fondove i kako se natječaji prilagođavaju. Ono što mi je žao je također da izgleda da ćemo nakon 4 godine uspješnog provođenja programa poduzetničkog impulsa ove godine to svesti samo na EU fondove i da čitav niz programa, 30-ak programa od njih neće biti ništa. Poduzetnici zovu, poduzetnici traže ali programa nema. I žao mi je što kolege iz MOST-a također koji su bili vrlo glasni u potporama malim i srednjim poduzetnicima ništa sada ne govore. Znači u samom postupku pregovora jako je bio stavljen akcept od kolega iz MOSTA na male i srednje poduzetnike a sada kada se sredstva miću, kada se smanjuju izdaci iz hrvatskog proračuna nema ni traga ni glasa. I sa te strane to je također nešto što nije konzistentno i što bi trebalo mijenjati. Na kraju mislim da naši poduzetnici neće biti zadovoljni sa ovim proračunom. Mnoge stvari koje su kao subvencije imale se ukidaju. HBOR će očito danas, evo vidimo smanjenim rejtingom imati skuplje kamate. Znači ne samo da je država dobila negativnu perspektivu kod MUDO-ija. Znači ne samo da je država dobila negativnu perspektivu kod MUDO-ija nego je danas to dobio i HBOR. Znači krenuo je minus i na tu stranu. I ono što je rekao naš premijer da Star wars, may the force be with you, to je i moja poruka premijeru jer želim da uspije samo se bojim da on na kraju ne bude Anakin Sky Walker koji se pretvorio u Dart Vadera i da snaga koja s njim nije bijela snaga nego crna snaga, Kara force, to je snaga koja se veže uz našeg premijera i s kojom on ima problema. Znači may the force be with you but not Kara force. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ipak ste se prevarili ima tri replike. Ima tri replike, nadam se da neće biti o Ratovima zvijezda. Prva je ona uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Maras, rekli ste da je napokon predsjednik Vlade pogledom odabrao ministara branitelja. To apsolutno nije točno jer gospodin Medved koji je kandidat za ministra i koji je odabran je prošli tjedan u utorak zajedno sa braniteljskim udrugama bio kod ministra na razgovoru i tada su zapravo obavili razgovore i to je istina. Kada gledamo o rejting agencijama i propustima ove Vlade pa ja mislim da rejting agencije ne ocjenjuju unaprijed događanja niti rejting Hrvatske države niti postupke Vlade nego unazad. A unazad ste bili vi. Iza vas je počelo nešto što je ocjenjeno kao negativno. Što se tiče ušteda, uštede od kao što je ministar rekao 2,5 milijarde one su sigurne, one su istinite samo ne znamo koliko je onih neplaćenih računa koji je ostalo iza vas. To nas brine. Mislimo da je još toliko, još 2,5 milijarde neplaćenih obaveza koje ste stvorili i to je problem u državnom proračunu. Pravila koja ste stvorili za stjecanje fondovskih sredstava su bila kočnica poduzetnicima a ne otvorena vrata i poticaji. O vama su poduzetnici rekli u pola mandata ništa, kao da i nemamo ministra ni ministarstvo. To su riječi koje vam pišu na stranicama Ministarstva poduzetništva i obrtništva. Kada govorite o kompetencijama, da pravila nisu dobra i trebaju se promijeniti pod hitno kako bi što više ljudi koristilo određena sredstva iz fondova kako bi se što više fondovskih sredstava povuklo. O kompetenciji ministra Tolušića govoriti ćete na kraju godine, za vrijeme idućeg proračuna pa ćemo vidjeti tko je u pravu a tko nije.
Hvala lijepa odgovoriti će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Ja sam samo govorio ono što je rekao premijer da je danas upoznao novog ministra i da ga je danas de facto prvi puta u razgovoru upoznao i vidio. To da li je on bio negdje sa njim na prijemu je manje bitno. Ali ja kažem kako se odluke donose. A kako to vidi svijet, mogli ste vidjeti u ocjeni MUDO-ija. Znači ne govori one tamo o bivšoj Vladi nego govori o nestabilnosti postojeće vlade, postojeće koalicije, to vam sve tamo piše a da ste pročitali vidjeli bi. Znači niti jednom riječju nisu spomenute bivše Vlade nego postojeće. Inače … [[Govornik se ne razumije.]] je popravio bio rejting kad je bila prošla Vlada na vlasti. Na žalost to se, taj trend se nije nastavio. Što se tiče gospodina Tolušića, ja ne govorim ništa šta čovjek nije rekao na televiziji. Pustite si snimku prošlog tjedna iz Otvorenog. Rekao je da će do početka ovog tjedna promijeniti pravila, pazite natječaja koji se pregovaraju sa Europskom komisijom i podignuti maksimalni prag za potporu. Jel' to napravio? Nije. Jel' to može napraviti? Ne može. Pa kak' da onda kažemo čovjeku da zna što govori, ako govori nešto što je apsolutno nemoguće i što nije napravio. I ja samo govorim koje su činjenice. Ako nešto govoriš onda se bar malo uputi u tu cijelu priču. A što se tiče iskorištenja i kako se radilo, mislim da smo evo vidjeli i iz primjera premijera Oreškovića da on vrlo cijeni kako smo koristili EU fondove s obzirom da je odabrao za najbližeg suradnika upravo osobu koja je radila u prethodnoj Vladi kao zamjenik ministra. Pa ne bi čovjek odabrao osobu koja je loše radila. Ili to mislite o svojem premijeru? Pa nije valjda da mislite da je vaš premijer u takvoj situaciji da toliko krivo procjenjuje ljude da je uzeo osobu iz ministarstva koja je apsolutno loše radila svoj posao. Dajte se prvo dogovorite sa njim, vidite da li vjerujete njemu, a onda se javite za repliku.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Daria Hrebaka.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi kolega Maras. Vi ste tijekom svog izlaganja rekli da je ovaj proračun gotovo identičan onome od prošle godine što mene dovodi do dva zaključka. Pod broj jedan, znači podržat ćete ovaj proračun jer je identičan ono kao što ste rekli da je bio i proračun vaše Vlade. Ili drugi zaključak je da nećete glasati za ovaj proračun iz razloga što ne želite dva puta ponoviti istu grešku. Hvala.
Hvala. Odgovorite će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Vidite kolega Hrebak da ste još jedne se alternative sjetili vjerojatno ne bi dignuli repliku. Neću ga podržati jer nije 2015. godina. Da je ovaj proračun predložen 2015. tad bih glasao za njega i glasao sam za njega. Pošto se radi o 2016. godini onda ne mogu glasat za njega. Vidite kak' je logika skliska stvar. Ne? Imali ste tri alternative, ali treće se niste sjetili. Eto ga.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ja se pitam, ja mislim jel' ministar Maras zbilja vjeruje što on govori. Ja ne znam jel' to uopće ovaj, ja ne znam što govori glava ovdje. Začuđuje me! Evo pitanje radnih mjesta, gospodarski rast, puna usta ljudskih prava, gospodarskog rasta. Pa u vašem mandatu pola ljudi zaposlenika u Hrvatskoj su zaposleni u državnim tvrtkama. Sad ste jednu novu formirali nakon DUDI-a da još više love maznete što niste prije. Drugo, siva ekonomija 30%. Gdje ide taj novac? Ne ulijeva se u državni proračun. Treće, vaš ministar je bio nedavno u Austriji, jedan ministar neću reći koji je pred austrijskom poslovnom komorom rekao ovo: "Svi su u Hrvatskoj korumpirani osim Vlade." Zastrašujuće! Šta vama radi ta gastronomska diplomacija? Šta je radila? Koliko ste investicija dovukli ovdje? Kad govorimo o korupciji kad ćete otvoriti antikorupcijski centar i također Agenciju za porijeklo imovine da idemo dalje? Jeste ikad živjeli u funkcionalnoj državi? Znate li što je funkcionalna država? A na žalost, sa ovakvim mentalnim sklopom naslijedili smo bivšu državu i vi samo to znate, ono "druže snađi se" itd., "u gepek mito živio drug Tito" itd. I to je najveća prepreka taj mentalni sklop koji je taložen u bivšoj državi koju ste vi naslijedili, to nema napretka. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Gordan Maras.
Vi ste gospodine Glasnoviću sve i psiholog i prorok i povjesničar. Sve kužite. Ne? To svijet nije vidio. Znači, dajte držite predavanja, vjerojatno će ljudi trčat da plate da vas slušaju koliko ste uvjerljivi i koliko puno znate. Znači mentalni sklop, bivša država, funkcionalnost, ministar, ne znam da li ste vi tog svjesni ali ja nisam već ministar mjesec i pol dana. Jeste se tu osvijestili? I bivši ministar kaže u Kitzbuhelu, pazite to je bilo prije tri godine vjerojatno ili prije pet godina. Ne znam o čemu govorite. Znači, dajte probajte povezati prvo neke svoje rečenice i misli pa se onda javite, evo to vas jedino molim. Znači ovo je jednostavno nemoguće ni shvatiti što vi govorite, a kamoli na to odgovoriti.
Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana gospodo ministri, poštovane kolegice i kolege. Ja ću odmah uvodno reći da ću svakako podržati proračun, jer držim da u okviru makro ekonomskih pokazatelja koji su zadani proračun je dobar i proračun zadovoljava i kriterije razvoja i socijalne osjetljivosti. I zbog toga ću proračun podržati. Ali ono što želim odmah i u uvodu također reći, a to je da s obzirom da se proračun donosi evo polovinom trećeg mjeseca, a da se uspoređuje sa planom za 2015. godinu bilo bi kud i kamo bolje da smo imali izvršenje 2015. godine jer bi onda vjerujem i ove rasprave koje su tijekom cijelog dana bile ovdje u Hrvatskom saboru bile drugačije, neke manje politikantske i mogli bismo onda suvereno govoriti o tome koliko je i na koji način koja pozicija ili povećana ili smanjena. Ovako govorimo i uspoređujemo podatak koji sigurno nije izvršen onako kako je u planu predviđeno. Bilo bi dobro i da znamo koliki je, malo prije je i kolega Maras govorio, koliki je doista na kraju deficit državnog proračuna za 2015. godinu. On je naveo da je to podatak oko 9 milijardi kuna. Međutim, čini mi se da je jučer zasjedalo Povjerenstvo za fiskalnu politiku, fiskalna pravila Hrvatskoga sabora koje već sada pretpostavlja da bi taj deficit za 2015. godinu mogao biti puno veći zbog određenih kostura koje će se vaditi iz ormara Ministarstva zdravlja. Tako da možda ove optimistične note koje čujemo ovih dana u odnosu na 2015. godinu neće tako zvučati pogotovo ako to doista bude deficit državnog proračuna za 2015. godinu na razini 15 milijardi, a to je gotovo 4% BDP-a. Prema tome, bilo bi nam lakše o ovome proračunu raspravljati kad bismo bili sigurni o izvršenju proračuna za godinu koja je za nama. Druga stvar koju također želim istaknuti, to je dobra odluka da se barem ove godine ne mijenja porezni sustav i porezne stope. Ja se sjećam kad smo točno prije 4 godine donosili Državni proračun za 2012. godinu, u ovo isto vrijeme, tog dana je tadašnji ministar financija a i premijer govorio o velikoj reformi u poreznom sustavu kada smo ako se sjećate podigli PDV sa 23% na 25% a kao ustupak hrvatskim gospodarstvenicima smanjit ćemo stopu doprinosa na zdravstveno osiguranje sa 15% na 13%. Kad je nakon godinu se utvrdilo da je to potpuni promašaj onda smo vratili stopu doprinosa za zdravstveno osiguranje sa 13% na 15% ali nismo smanjili stopu poreza na dodanu vrijednost. Tako da pozdravljam odluku ministra da najmanje godinu dana ne dotičemo niti porez na dohodak, niti porez na dodanu vrijednost, niti porez na dobit. Dakle, da ostanemo sa jednim stabilnim poreznim sustavom, a u tu godinu dana vidimo kako i na koji način možemo učiniti porezni sustav u Hrvatskoj poticajnim za hrvatsko gospodarstvo. Da ne govorim da je vrlo važno u tom kontekstu promatrati i ovaj odnos koji sam spomenuo tokom jutra, a to je taj odnos koji govori o participaciji države odnosno područne i lokalne samouprave u javnim prihodima u RH. Pa sam rekao, i to ću ponoviti, ove godine će svi hrvatski građani uz sve proračune, bilo ovaj državni kojega ćemo usvojiti ovih dana, bilo one županijske ili lokalne gradske i općinske uplatiti će ukupno svi hrvatski građani 135 milijardi kuna. Koliko smo mi centralizirana država najbolje govori podatak da od tih 135 115 milijardi kuna raspolaže hrvatski premijer, Hrvatska vlada odnosno su sredstva državnog proračuna. I ako na ovih 20 milijardi koji preostaju još uzmemo u obzir da ih 5 pripada Gradu Zagrebu onda evo vidimo koliko je cijela ta područna i lokalna samouprava u Hrvatskoj u fiskalnom odnosno u financijskom smislu loša, slaba, nemoćna da izvršava čak i one obveze koje u ovom trenutku mora obavljati temeljem zakona prvenstveno o lokalnoj samoupravi ali i drugih zakona. Prema tome, u tom smislu držim da je dobro da ministar odnosno Vlada u cijelosti kroz ovu godinu … [[Ne razumije se.]] analizu i vide kako i na koji način ići ka daljnjoj decentralizaciji lokalne samouprave i reformi javne i državne uprave u RH. Rekao bih i nekoliko riječi konkretno sada o proračunu, a to je da jedna od vrlo zahtjevnih radnji ove Vlade i projekata ove Vlade to će biti izvršavanje prihodovne strane državnog proračuna u dijelu u koji se odnosi na primitke iz europskih fondova a taj iznos iznosi 9,7 milijardi kuna. Ako znamo da prema ovom prvom preliminarnom izvršenju proračuna za prošlu godinu smo iz europskih fondova dobili odnosno uplaćeno je 4,7 milijardi kuna onda je to više nego dvostruko ove godine očekujemo povući sredstava iz europskih fondova. Bilo je maloprije ovdje pitanja kako to Vlada namjerava jer ništa nije napravljeno da bi se moglo povući 9,7 milijardi kuna pa ću ja evo reći ono što znam i što pratim kroz rad Ministarstva za regionalni razvoj, a to je da je u prvom redu da je napravljena baza od 1700 projekata koji mogu biti aplicirani i aplicirani su i imaju građevinsku dozvolu. To dosada nije napravila nitijedna Vlada. Niti ova Vlada prije niti ona Vlada prije nje u kojoj sam ja bio. Dakle, nismo napravili bazu podataka kojom možemo vrlo promptno reagirati u slučaju potrebe za realokacijom pojedinog projekta. Dakle, mi sada možemo znati, ja to sada neću javno reći ali znamo u kom sektoru, u kojem segmentu državne uprave ne štima sa povlačenjem sredstava iz europskih fondova. I moguće je temeljem ove baze u okvirima koje dozvoljavaju pravila vrlo brzo reagirati, realocirati pojedine projekte i onda ostati na vrlo visokom stupnju povlačenja fonda. Druga stvar, ono što je važno smanjen je broj faza u postupku procedure ugovaranja za sve aplikante. I to sa 7 faza koliko ih je dosada bilo prema proceduri na 5 faza. Također je definirano da se u resoru Ministarstva poduzetništva smanjuje visina minimalne potpore. Pazite, za male i mikro poduzetnike u RH minimalni iznos potpore iz Europskog proračuna je bio između dakle za opremu oko 500 tisuća kuna do za gradnju milijun i 500 tisuća kuna. Ako se zna da je to 40% ukupnog iznosa onda u te se okvire mogao malo koji mali poduzetnik u RH naći, pronaći jer toliko novaca nema da bi investirao čak da mu pomaže i europski fond. I taj prag je smanjen za oko 50% što će odmah omogućiti vrlo velikom broju malih poduzetnika da se uključe u te programe. Ono što je važno planira se skidanje jamstva za one poduzetnike kojima je to na određeni način problem uz potporu. Tako da nije da nije napravljeno ništa, dapače. U Ministarstvu regionalnog razvoja su povučene već određene radnje koje će doista doprinijeti bržem povlačenju sredstava iz državnog proračuna. Ne bih mogao ni ovu raspravu o državnom proračunu provesti a da ne spomenem Pelješki most. Dakle u proračunu za 2016. godinu nema Pelješkog mosta što na svojevrstan način govori o visini i pripremi projekta od strane bivše Vlade. Dakle ove godine kao što se i vidi u financijskom planu Hrvatskih cesta nema Pelješkog mosta. Za iduću godinu u smjernicama državnog proračuna odnosno u smjernicama financijskom plana Hrvatskih cesta planira se na poziciji otočnog programa 379 milijuna kuna. Od toga je 350 milijuna kuna za Pelješki most, iduću godinu. Zašto? Zato što se očekuje da se aplikacija za Pelješki most nakon što se dovrše i građevinske dozvole i nakon što se dovrše i studije aplicira negdje u svibnju a onda natječaj za izvođenje radova negdje u lipnju. I za očekivati je da ako sve bude u redu, ako sve bude u redu, ako nam se ne ponovi priča sa projektom, vrlo važnim projektom izgradnje željezničke pruge Dugo Selo-Križevci da budemo da Pelješkim mostom kvalitetno pripremili možemo očekivati tek onda iduću godinu početak radova ili obnovu radova na Pelješkom mostu. I reći ću nešto što je bilo riječi već i jutros a i malo prije o subvencioniranju pomorskog prometa za hrvatske otoke. Ja se sjećam, vodio sam dugo taj resor. Jedno vrijeme se iz državnog proračuna izdvajalo za prometno povezivanje 430 milijuna kuna. 430 milijuna kuna 2008. godine za hrvatske otoke. Ali u to vrijeme je cijena nafte na hrvatskom tržištu bila je negdje oko 30% veća a u međuvremenu smo za brodare uveli plavi dizel tako da je samim time smanjena potreba za tako visokim iznosom. I siguran sam, tim završavam gospodine predsjedniče, da će hrvatski brodari sa ovim iznosom koji je u državnom proračunu planiran moći obavljati sve one brodske linije koje su i do sada obavljali i da će za to imati dovoljno novaca. Hvala.
Hvala. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Domagoja Miloševića.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa uvaženi kolega Bačić, spomenuli ste u više navrata termin deficit pa bi zaista trebalo prestati se u Hrvatskom saboru manipulirati grubo brojkama jer je nedopustivo i neodgovorno da se ne možemo usuglasiti oko temeljni brojki. A to je dakle postoji deficit opće države i središnje države. A onda je nedopustivo da se s jedne strane sabornice kada to koristi nekome govori isključivo iz pozicije deficita središnje države a u onom drugom, u nekoj drugoj godini tuđoj Vladi, valjda, ne znam čijoj govori se o deficitu opće države. Vlada RH nije samo odgovorna za upravljanje svojim vlastitim proračunom valjda nego valjda upravlja cijelom našom državom i županijama i općinama, u krajnjoj liniji ima i odgovornosti za zaduženje lokalnih poduzeća. Brojke koje su meni poznate nažalost ukazuju da lokalna samouprava nije ništa odgovornija u smislu trošenja i zaduživanja nego što je to centralna država. Dakle problem je manje-više jednak na svim razinama. I tako se treba prema tome i pristupiti, na svim razinama se treba uvoditi reda i treba se prestati prekomjerno zaduživati. To se tiče lokalne samouprave, regionalne, lokalnih poduzeća, javnih poduzeća i sveg onog na kraju dana svi mi smo te novce dužni. Te novce neće vraćati ni Nijemci ni marsijanci nego ćemo mi vraćati i naši građani i naša djeca, bojim se i naši unuci.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Miloševiću slažem se s vama kada se govori o deficitu onda se pod time treba podrazumijevati deficit konsolidirani opće države što znači da jasno uključuje i lokalnu samoupravu i javna poduzeća i sve ono što se uračunava u opću državu, u konsolidiranu opću državu. Međutim, nije dobro da mi kao saborski zastupnici a ja vjerujem da je na tome podijeljena i stručna javnost ne znamo koliki je deficit takve konsolidirane opće države za 2014. godinu. Iako smo raspravili u Saboru Izvješće o izvršenju proračuna za tu godinu, iako nam je Državni ured za reviziju napravio reviziju državnog proračuna, iako se o tome očitovala Europska komisija, iako smo prije par dana imali i još uvijek neusvojeno i neprihvaćeno izvješće HNB-a. Dakle svi tvrde da je, osim Vlade, osim bivše Vlade tvrde da je deficit državnog proračuna za tu godinu oko 20 milijardi, dakle 20 milijardi kuna što je gotovo 5,5, 6%, osim Vlade koja tvrdi da je 13,5 milijardi koliko je, što je otprilike negdje oko 3,8%. Dakle neshvatljivo mi je da mi još uvijek ne znamo koliki je deficit. Pa evo čujem i za ovu godinu koja je iza nas Vlada tvrdi da je negdje oko 9 milijardi. Odnosno bivši ministri tvrde da je negdje oko 9 milijardi a Povjerenstvo za fiskalnu politiku Hrvatskoga sabora pri Odboru za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora govori da će on biti negdje oko 15 milijardi jer da su brojne obveze još uvijek na resoru Ministarstva zdravlja koje će značajno povećati deficit za prošlu godinu. Hvala.
Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Tulia Demetlike.
Gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Bačić, mene, ne želim se vraćati u prošlost kao što ste počeli vašu raspravu ja se želim osvrnuti na ovaj proračun i na ono što nas čeka u budućnosti. Ali ono što me najviše brine je vaša izjava da nećemo dirati poreznu reformu i poreze barem godinu dana. To mislim da nas ne zadovoljava. Izgleda da vi razgovarate uvijek o povećanju. Ja sam očekivao da će kroz ovaj proračun biti predloženo reforma poreza koju smo govorili upravo u cilju poticaja gospodarstvenicima. Svi govorimo da moramo ulagati tj. pronaći sredstva na koji način privući da li strane ili domaće investitore. I zbog upravo takve porezne politike koja je sada, koja ne odgovora da se oni smanje. I mislim da bi to barem onim pregovorima koji su se vodili između MOST-a i ja ću reći desne i lijeve strane uvijek smo razgovarali o otočanima sa smanjenjem poreza, tj. stavki koje opterećuju gospodarstvo. Zato se tu ne slažem u potpunosti sa vama. Drugo što ste često spomenuli je decentralizacija. Svi govorimo o decentralizaciji, a mi u ovom proračunu ne vidimo ni jednu točku koja ide u smjeru decentralizacije, usmjeravanju sredstava prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi jer znamo da upravo općine i gradovi su ti koji se predstavljaju kao generatori bržeg gospodarskog razvoja. I još jedno. Spomenuli ste Pelješki most i sve dokumente koji su spremni. Činjenica je da je to desilo se upravo kad je bio predsjednik Uprave Hrvatskih cesta Edo Kos i isto tako se pripremila kompletna dokumentacija za Istarski ipsilon od imovinskih, pravnih do građevinskih dozvola i do zaokruživanja cijele financijske konstrukcije. Pelješki most je u proračunu, a Istarski ipsilon nema ga ni u šesnaestoj, ni u sedamnaestoj, ni u osamnaestoj. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Poštovani kolega Demetlika, u prošlom mandatu smo svjedočili 48 puta promjeni poreza i to temeljnih poreza ove države, poreza na dohodak, poreza na dobit i poreza na dodanu vrijednost. 48 puta smo ga mijenjali što govori o tome koliko je ova država prijateljski raspoložena prema investitorima. To vjerujem da vi kao gradonačelnik se s time slažete da nije dobro mijenjati zakone, posebno porezne zakone svakih mjesec, dva dana u Hrvatskome saboru jer time šaljemo poruku investitorima da jednostavno našu državu zaobilaze. Zato sam pozdravio najavu ministra financija da godinu dana je potrebno da se doista preispita cijeli taj porezni sustav koji će onda eventualnom promjenom biti s jedne strane u prilog poduzetništvu, da Hrvatsku doista učini državom koja je poželjna za investicije. Ali s druge strane da se konačno usmjerimo ka decentralizaciji države, da se ne dogodi ono što se dogodilo u mandatu kada ste vi IDS i vaša koalicija bila na vlasti. A to je da plačete nad sudbinom lokalne države, jedinica lokalne i područne samouprave, a da u isto vrijeme glasujete za promjenu Zakona o porezu na dohodak kojim se porezom istog trenutka smanjuju značajno osnovna sredstva jedinicama lokalne samouprave, gradovima i općinama, pa i u Istri. Dakle, trebali ste tada možda malo biti snažniji u svojim riječima i zaustaviti onu izmjenu poreza na dohodak temeljem koje izmjene je značajno su smanjena sredstva lokalnoj samoupravi. Što se tiče Pelješkog mosta rekao sam da, još uvijek nije dovršena dokumentacija i još se ne može aplicirati. Ali za vašu informaciju bivša Vlada je naslijedila građevinsku dozvolu i studiju utjecaja na okoliš i dogovor sa Bosnom i Hercegovinom o osnovnim elementima mosta. Jedino do kraja nije bilo riješeno financiranje [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Dobro, pa bit će vjerojatno još vremena.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Giovannia Sponze.
Evo poštovani kolega Bačić, javio sam se za riječ da bih vas pohvalio. Naime, vi ste pokazali da ste vjerodostojan iz razloga što kad jeste bili u opoziciji govorili ste i zalagali ste se za decentralizaciju. A danas kada jeste član pozicije govorite na identičan način, a vjerodostojnost je nešto što je vrijednosna odrednica vrlo važna u politici, vrlo važna. Želim vas samo iskorigirati. Vi doista ne spadate u red populista i sitnih onih politikanata. IDS nije glasao za izmjenu Zakona o porezu na dohodak, to sam rekao i vašem kolegi Boriću nekoliko puta, to kažem vama. I nemojte se koristiti nečime, a što ne korespondira sa istinom. Glasali smo mi kao članovi koalicije i protiv nekih drugih zakona od Zakona o poljoprivrednom zemljištu, šumama i brojnim drugim stvarima. No međutim, da se ja vratim na decentralizaciju. Mi imamo jednu političku opciju u ovom sazivu Sabora koja kontinuirano govori o reformama. Od MOST-a nisam čuo javno niti "d" o decentralizaciji. Ali ću se vratiti na gospodina Bačića koji je rekao po meni ključnu stvar. Prvo je spomenuo decentralizaciju, prva mjera, a nakon toga druga mjera je reforma javne lokalne i regionalne samouprave. Prvo provedimo decentralizaciju, a nakon toga slijedi reforma javne, lokalne i regionalne samouprave. Ako proces bude obrnut napravit ćemo katastrofalnu situaciju.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Sponza, ispričavam se što sam rekao da ste glasovali. Rekao sam čini mi se da ste bili dio vladajuće većine koja je … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] onda se ispričavam ako sam rekao da je IDS glasovao, onda se ispričavam. Ali sam htio reći da ste bili dio vladajuće većine koja je uzela krajem 2014. godine vrlo velike novce, to gospodin gradonačelnik Umaga jako dobro zna koliko je smanjen proračun u pojedinim jedinicama lokalne samouprave. I mislim da je to bio veliki udar na jedinice lokalne samouprave. Prema tome, to sam rekao u kontekstu što podržavam ovakav stav ministra da najmanje godinu dana ne mijenja nikakav porez u Hrvatskoj zato što promjena poreza pa i bilo kojeg od ova tri po meni najvažnija poreza znači zadiranje ne samo u obveze, odnosno i mogućnosti i kapacitete jedinice lokalne samouprave nego ima daleko šire reperkusije. I to je dobro da se s time stane jednom, da se ne mijenja dan za danom niti porezi niti doprinosi jer smo svjedoci što je to značilo u prošlom mandatu a i prije. To je bilo nekako i prije se zakoni su se i porezi mijenjali vrlo često. I to nije dobro. Dobro je da se stane na loptu, da se dobro promisli što i kako dalje i tek onda utvrdi što će raditi lokalna samouprava. Treba utvrditi opseg i djelokrug poslova lokalne samouprave. Ona mora imati kudikamo veće ovlasti nego što ih ima danas, mora imati veći djelokrug ali tek onda za time jasno mora doći i ta fiskalna decentralizacija da ta lokalna samouprava može funkcionirati. Jer mi danas u Hrvatskoj napadamo lokalnu samoupravu da je nesposobna, da je teret gospodarstvu, a s druge strane ne dajemo novce niti za one osnovne poslove koji su im osnovnim zakonom dati. Kad je ustanovljena lokalna samouprava u Hrvatskoj se nije dijelio kolač javnih sredstava 86% - 14%, bilo je negdje oko 79% - 21%. Dakle, mi smo u 23 godine lokalne samouprave smanjili jedinicama lokalne samouprave čini mi se po 7 do 8% ukupnog kolača javnih sredstava u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić jel' vama normalno da 2010. i 2011. deficit države računate po ESA 2010., a ona je obveza primjene praktički tamo negdje od 2013., 2014. a da vlastiti Proračun 2015. računate po nekakvom nacionalnoj metodologiji? A govorili ste i o porezima. Dakle, što se dogodilo sa porezima u protekle 4 godine? Nemojmo zaboraviti da je bila nulta stopa PDV-a na kruh, mlijeko i još neke druge potrepštine. Ona je sada koliko? 13%. Nemojmo zaboraviti da je na usluge u ugostiteljstvu dakle smještaja i organizirane prehrane stopa PDV-a bila 5%. Nemojmo zaboraviti da je ukinuta mogućnost odbitka pretporeza za poslovne automobile. I to je negdje u proračunu poduzetnicima uzelo oko 700, 800 milijuna na godišnjoj razini. Nemojmo zaboraviti da je stopa PDV-a podignuta sa 23% na 25%, to je negdje oko 3 milijarde i 700 milijuna na godišnjoj razini. Nemojmo zaboraviti što se dogodilo s porezom na dobit. Nemojmo zaboraviti da ono navodno povećanje plaća kroz promjenu Zakona o porezu na dohodak je išlo isključivo na teret proračuna jedinica lokalne samouprave negdje oko milijardu i 800 milijuna kuna. I onaj porez na kapitalnu dobit. Dakle, sve to skupa kad zbrojite na godišnjoj razini je to negdje oko 7 milijardi kuna pa kad dodate para porez, a to je povećanje neopravdano struje 25% i plina a to je opet na godišnjoj razini negdje oko 3 milijarde kuna, to je na godišnjoj razini negdje oko 10 milijardi kuna. I da nije bilo tog poreznog opterećenja pa bi vidjeli da je deficit državnog proračuna 2015. i po toj nacionalnoj metodologiji i po ESA 2010. daleko veći od deficita državnog proračuna 2011. Nemojmo samo govoriti koliki je rezultat na kraju, pogledajmo s čim smo pojačali prihodovnu stranu pa se onda pravimo važni koliko god hoćemo.
Hvala. Sljedeći odgovor će dati uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Slažem se kolega Šuker, naime kad odgovara nekome za pokazati kako se dobro upravlja javnim financijama onda govori da je deficit 2011. godine bio preko 20 milijardi kuna što ste i sami rekli i to temelji na ESA statističkim podacima, ali kad govorimo o deficitu 2014. onda govorimo o nacionalnoj metodologiji. I onda, međutim kada bi i jedno i drugo stavili u istu ravan taj bi deficit otprilike bio isti u postocima s time što bi ovaj bio veći u apsolutnom iznosu zato što su povećani prihodi i rashodi u međuvremenu državnom proračunu. Navodno su … [[Ne razumije se.]] Kada govorite o povećanju stope poreza PDV-a gdje je povećana za 2% opća stopa poreza ja bih vas podsjetio da je u međuvremenu da i to ne zaboravimo su porasle cijene svih energenata u Hrvatskoj, 25% je povećana cijena struje, 30% cijena plina itd., itd. Tako da kad govorimo o mjerama koje su išle ka konsolidaciji državnog proračuna i ka konsolidaciji javnih poduzeća to nije bio rezultat reformi nego je to bio isključivo rezultat povećanja s jedne strane porezne presije i s druge strane cijene usluga u javnom sektoru. A rekao sam to je u prvom redu cijena povećanja električne energije, plina itd. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege. Mi danas evo govorimo o Proračunu u Hrvatskom saboru za 2016. godinu. Možemo o istom govoriti na više načina. Možemo govoriti politički, stranački, stručno, možemo se uspoređivati sa prethodnim proračunima, imamo više načina. Ja ću u svom osvrtu 10 minuta pokušati objediniti više tih načina jer slušao sam danas izlaganje u ime kluba SDP-a i zaključio ni trunke samokritike, ni trunke osvrta na ono što se ostavilo novoj vlasti jer čuli smo samo superlative. Sve je naj, sve je najbolje, što uopće smo mijenjali takvu vlast? Kako je narod uspio pogriješiti i smijeniti tu savršenu vlast i savršene proračune? Jer 4 godine smo slušali, govorilo se o Planu 21, o investicijskom ciklusu, o velikoj socijalnoj osjetljivosti, o rastu BDP-a, a rezultati su bili drukčiji. Kad smo ih pitali za Plan 21 rekli su da je to nešto figurativno, čisto da se ima, da možemo uvaliti biračima pa neka glasaju. O investicijskom ciklusu? Pa sjetimo se, ja se osobno sjećam samo jedne prezentacije na Vladi kad su rekli u 2012. investicijski ciklus gotovo 2 milijarde u energetiku, u autoceste, ceste, Hrvatske vode, šume itd. Toliko svatko mora nešto napraviti. Sve se raspalo u istoj godini, potpuni debakl. O socijalnoj osjetljivosti? Socijalno osjetljiva je vlast ili Vlada kojoj 100 tisuća ljudi izađe iz države u druge prostore, u druge države da tamo riješe svoje obiteljske probleme, svoj socijalni status. O rastu BDP-a? Slušali smo i to. Tri godine pada, tri kvartala rasta da bi zaključili da smo na kraju 2015. na nivou 2011. sa ukupnim BDP-om. Da smo na početnoj točki. Neka smo barem na istoj, početnoj točki. Pa zaključak je da smo valjda 4 godine izgubili, izgubili. I ni riječi o javnom dugu. Na kraju 2011. javni dug je iznosio 154 milijarde. Prošle godine ja mislim pri kraju 285 milijardi. Ja ovdje uporno postavljao pitanje gospodo gdje se potrošili najmanje 100 milijardi javnog duga, to je 50 Peljeških mostova, 3 puta autoceste koje su izgrađene. Možete li nam reći gdje ste vi to potrošili. Ni riječi o tome. Gdje vam je strategija upravljanja javnim dugom? Ni riječi o tome. To je ta savršena vlast. I sada dođemo, nova Vlada, novi premijer predloži proračun. I lijepo kaže jasne poruke. Želimo smanjiti troškove, troškove države, administracije. Želimo povećati apsorpciju fondova Europske unije, to je ono što nas pripada znanjem, umijećem to možemo. Uhvatiti ćemo se u borbu s tim rastućim javnim dugom jer je to prilika da možda nešto zaradimo, ako nam se poveća kreditni rejting, ako dobijemo, ako dobijemo bolje uvjete. Želimo osigurati ovaj minimalni rast koji imamo BDP-a da traje, da se ne desi 2011. godina kada imate dva kvartala pozitivna a onda revoluciju zakona, poreznih izmjena i ponovno tonemo. Da bi se 3 godine s time borili. Želimo smanjiti deficit vrlo jasno rečeno na nivou državnog proračuna, 5 milijardi na nivou opće države 3,3 milijarde. Želimo učinkovito upravljati državnom imovinom. I što slušamo onda? Zašto je SDP protiv ovakvih ciljeva? Što to njima tu smeta? Pa ja mogu jedino zaključiti da im smeta zato jer su radili sve suprotno od ovoga što je naveo premijer a što predlaže ovaj državni proračun. Oni su smatrali da je to normalno jer da to narod neće kazniti. Međutim, došli su izbori i to savršenstvo narod je kaznio. Poslao ih je u oporbu i danas slušamo, opet kažem, mi smo ipak bili savršeni, narod nas nije razumio. Zašto se SDP protivi smanjenju troškova, materijalnih rashoda za 260 milijuna kuna? Mogu zaključiti samo radi toga što su vlast doživjeli kao hedonizam, kao užitak. Tek sada izlaze iznosi nekakvih reprezentacija, jela, slastica, kolača, vina. Bilo je svega. Odemo na nekakvo putovanje, svi lijepo putujemo svijetom, netko u Las Vegas, netko na Bali. Kažu da su jednog ministra veslom morali poslati tamo na Bali jer da bez njega skup ne bi imao smisla. Onda slušamo da je netko morao u Norvešku, da je netko morao u neku drugu državu. Pa mislim, to su ne mali troškovi, stotine tisuća kuna, dnevnice 8 dana 3 tisuće eura. Možemo li napraviti napredak u tom prostoru? Pa vjerujem da možemo bez ikakvog velikog zadiranja kažem u nekakva prava osim da se ograničimo svi u svojim nekakvim željama i ambicijama. Radi 20-ak milijuna kuna manje u razdjelu Ministarstva socijalne skrbi u ukupnom razdjelu, mi danas cijeli dan slušamo da ova Vlada socijalna nije osjetljiva radi 20-ak milijuna kuna. Pa što smo tamo imali? Evo jedan primjer. Imali smo zaposlenu stručnu osobu kojoj je posao bio da čuva jednog psa za ministricu Opačić. Da ga trenira i da ga socijalizira kako su rekli. Možemo li smanjiti taj trošak? Ja mislim da možemo jer to nije posao ministarstva. Postoje centri za obuku pasa pa neka se tamo ti takvi psi obučavaju. Jesmo i tu imali nepravdu? U Puli je bio jedan pas Medo koji je previše lajao i onda ga je sud osudio. Znači ni tu nismo uspjeli dosegnuti jednu razinu ravnopravnosti. Ali kažu bila je to jako socijalna Vlada i nije ni primijetila da joj je 100 tisuća ljudi izašlo iz države. Pa strašno mislim. Investicijski ciklus, pa već sam govorio mislim. Od svih investicija ništa. Ostavili smo zračnu luku Zagreb koja je hvala Bogu pri kraju neka se završi i most Čiovo sa građevinskom dokumentacijom. I to je jedino što se radilo u ovih nekoliko godina. Slušali smo o desetke hidroelektrana koje treba napraviti. Termoelektrane, silne priče, poskupimo struju, poskupimo plin, sve živo treba poskupiti da bi nešto napravili. Ništa nisu napravili. E sada, mi kažemo, smanjiti ćemo deficit sa 12,5 milijardi na 9 milijardi i 120 milijuna. Oni kažu mi smo protiv toga, oni su protiv toga. Mi želimo ulagati u željeznicu da konačno riješimo tu željeznicu, državne luke, luke županijskog značaja, ceste, da riješimo, pospajamo te mostove. Oni kažu mi smo protiv toga. Zašto? Pa mi jasno to pokazujemo i kroz razdjele ministarstva. Ministarstva koja to mogu iznijeti, Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstvo pomorstva, Ministarstvo poljoprivrede, početak sustava navodnjavanja, 100 milijuna kuna, pa to nam je važno. Pa pogledamo iznos, Ministarstvo poljoprivrede ima više oko 300 milijuna kuna na razdjelu. Ministarstvo regionalnog razvoja 762 prošle godine, 762 milijuna kuna, ove godine 916 milijuna kuna. A kada pogledamo realizaciju, ja sam se čudio nedavno na saborskom odboru, 460 milijuna od ovih 760 su potrošili u 2015. Kako su smanjili deficit? Je li shvaćate kako su smanjili deficit? Pa nisu ništa radili. Nisu imali situaciju koju možeš platiti. I spremimo to i uštedjeli smo državi. Ja se nadam da nećemo raditi takve stvari jer imamo potrebe za infrastrukturom, ona stvara nove vrijednosti. Ali evo kažem, to savršenstvo jednostavno ne paše na ovaj novi proračun i oni su odlučili da je protiv i još su rekli da je loš kao što je bio dobar onaj njihov a da su isti. Ali kažem, ja želim stabilnost ovog sustava, stabilnost financija. Nadam se da ćemo kao saborski zastupnici biti na visini jer poznato je da imamo privremeno financiranje do 31.3., ova država treba financijski dokumenat za nastavak dalje. I ne razumijem određene zastupnike koji se tome, kažem prilaze svatko iz nekakvog svog osobnog interesa i razmišljaju evo ako nije moj amandman, ako nije ovo ne treba nam ništa. To ne razumijem. Nama treba financijska stabilnost. Možemo je ostvariti, trebaju nam promjene u javnoj upravi kako je najavljeno, ali ovo je početna točka. Iz ovoga će izlaziti zakoni. Uštede. Tvrdim da mogu biti i veće. To je rekao i premijer danas. Mogu. Pokazat će vrijeme gdje su se novci trošili, na koji način, s kakvim procedurama. I opet ću se na kraju vratiti njemu koji kaže tražim malo vremena, a ja ću pokazati rezultat. Ja to čovjeku vjerujem, mislim da zna što hoće, a na nama je da mu u tome pomognemo i da zaista na neki način okrenemo ovo u sasvim drugom smjeru bez obzira što kaže oporba da su oni bili savršeni, a taj je narod ih smijenio upravo zbog tog savršenstva. Hvala.
Hvala lijepo. I vaše izlaganje je izazvalo niz replika. Prva je ona Ivana Domagoja Miloševića.
Kolega Borić, da vas nema trebalo bi vas izmisliti. Ali ne znam kako ste se drznuli vratiti se u daleku prošlost 2012. Od kuda vam to pravo da se usuđujete razgovarati o 4 godine mandata prošle Vlade. Pa ljudi su upravljali samo 4 kvartala, pet hajde. Oni nisu odgovorni za onih prvih 3 godine svog mandata jer su se malo zagrijavali, učili, informirali se što je država, kako se upravlja, kako se upravlja poduzećima, kako se zapošljava po političkoj liniji itd. Naravno, no šalu na stranu. Na žalost na početku 2016. godine mi nismo u 2011. Mi smo izgubili otprilike 2% BDP-a u odnosu na tada. Drugo, šteta nije samo 100 milijardi novog javnog duga. Šteta je jedno otprilike sto milijardi kuna koliko su hrvatski građani izgubili na vrijednosti svoje imovine direktno. Znači u 4 godine računajte si gospodo svi zajedno smo izgubili osim što smo zaduženiji sto milijardi kuna u vrlo grubo. A o propuštenim prilikama, o tom što smo mogli bit bolji, brži, jači, pametniji od nekih drugih o tom da i ne govorim. A kako je bivša Vlada razmišljala i kako razumije reforme? Pa najbolje je rekao danas gospodin Milanović. Dakle, gospodin Milanović jutros na prozivku oko reformi je rekao da je reforma poslat 10000 ljudi iz HŽ sustava na cestu ili u penziju. Evo tako je bivša Vlada razumjela što su reforme. Znači, ne restrukturirat željeznicu , a ne restrukturirat na način, to zna svatko otpustit ljude. Pa to nije problem. To zna svatko, samo treba osigurati novce za otpremnine. Neću bit grub što mislim o ljudima koji smatraju da je restrukturirati nešto, bilo što javni ili privatni sustav otpustit ljude. Ne. Ali to dokazuje kako je razmišljao bivši premijer i zašto smo danas tu. Zašto je Gredelj danas u stečaju? Hvala bogu izgleda da smo TLM uspjeli spasiti. I ja se nadam da će nova Vlada spasiti i ova druga društva koja su zapravo industrijski bitna za Hrvatsku.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Milošević, oni nama danas ovdje govore da su bolji u svemu bolji i da su oni to sve nešto brže. Hajmo malo povijest, hajmo pogledat šta piše. Kažu kasno donosimo državni proračun, ova Vlada kasno donosi državni proračun i to im je nešto važno. Hajmo pogledat što je bilo 2011. Formirana Vlada 23.12.2011., proračun donesen 24.2.2012. Dva mjeseca. A ova Vlada formirana 22.1. i bit će 21.3. nadam se donesen državni proračun. Dva mjeseca. Oni kažu ali izbori su bili tamo negdje u 11 mjesecu. Eto. Tako se to objašnjava. Znači, dva mjeseca im je trebalo. Šest mjeseci su slagali strukturu vlasti da smijene sve živo do čistačice, ali su bili bolji kažu. Slušam ovdje predavanje ministra koji je otišao, žao mi je što je otišao, koji je u 2014. u izvršenju proračuna imao je na raspolaganju 600 milijuna kao ministar poduzetništva, a realizirao 300. To je najslabiji uspjeh jednog ministra u povijesti da realiziraš 50% svojih sredstava kojih ti je država dala. I onda dijeliš lekcije svima, dođe izborna godina, on zavrti neki kotačić tamo neku reklamu i za nju potroši 2 milijuna i 100 tisuća kuna. Od toga je 400 tisuća kuna iz državnog proračuna. Sebe stavi kao važnog i cijeli godinu se reklamira i kaže pa to je uspjeh, to je uspjeh, to je strašno dobro. To se do sada usudio nije ni jedan ministar ni jedne od 10 Vlada Republike Hrvatske, nikada. Ali nam bez problema drže lekcije što treba i što ne treba. Dobili smo status Europske komisije. Od 6 zadataka 5 smo dobili jedinicu, bivša Vlada. Pet jedinica. I kažemo ma šta ćemo mi njih slušati, šta ćemo ih slušat kad i dalje možemo biti loši učenici. Ja ne mislim tako. Ili ćemo biti dobri učenici i nešto napraviti za ovaj narod ili ćemo se morati kažem razići i u ovom Domu i na nivou Vlade. Jer kažem ovako dalje zaista više ne možemo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega Borić, ja sam bio pod dojmom da raspravljamo o prijedlogu proračuna za 2016. godinu. Ali evo hvala vam što ste potrošili 10 minuta našeg života pričajući nam o vašem pogledu na zadnje četiri godine i o tome što mi sa ove strane sabornice valjda mislimo, govorimo to, vi svi znate, odnosno vi znate bolje od nas. Rekli ste u uvodu u svoju raspravu da ćete pokušati objediniti pogled na proračun kroz stručni, politički i slični dio. Ali ja bih rekao da ste to napravili čisto politikantski, da ne bih rekao demagoški. Kažete troškovi administracije to krešete. Kažete krešete troškove koji su eto bili neprimjereni, koji su bili nepotrebni, koji su hrvatskim građanima samo uskratili blagostanje valjda. Govorite da ćete biti socijalna Vlada, da prepoznajte probleme, pa bih vas eto zamolio da mi onda objasnite kako jedna socijalna Vlada može zajamčenu minimalnu naknadu, odnosno iznos namijenjen za nju sa 626 milijuna smanjiti na 533. Da li je to pokazatelj koliko ste socijalno osjetljivi prema našim građanima koji nisu u najboljem financijskom stanju. Da li mi možete pojasniti zašto se kreše stipendiranje studenata, razvoj visokog obrazovanja, ulaganje u znanstveno-istraživačku djelatnost, hrvatski kvalifikacijski okvir, tehničku kulturu, program poboljšavanja studentskog standarda, ulaganje u sveučilišta općenito itd., itd. Da li je to pokazatelj jedne odgovorne Vlade? Pa ja bih dragi kolega konstatirao da nije. Valjda su to troškovi te administracije koju spominjete. I govorite o ozbiljnosti, a evo koliko mjeseci je prošlo mi još, danas smo dobili odnosno danas je predstavljen kandidat za ministra branitelja. Tek sada! Niste još kadrovirali ni ministre, a kamoli nešto drugo. I vi govorite o ozbiljnosti?! Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Borić.
Kolega Hajduković ovo bi moglo, što ste sad rekli, ući pod onaj oglas prodajem laži, balvane i podvale. Jer valjda je ministar financija konzultirao nekakve dokumente kad je donio nekakvu odluku. Pa i tu naknadu socijalnu o kojoj vi govorite. Jer je izvršenje znači toliko loše bilo ako se ne varam u 2015. da je isti iznos ostavljen i za 2016. I sad vas to smeta. I kažete da je ono bilo super, a da je ovo katastrofa. Pa dajte se malo saberite tamo na ovoj strani. Ja vas tu slušam cijeli dan. Tri stvari ste našli u proračunu, linijski prijevoz te socijalne naknade i prijevoz učenika. Ako je jedini to problem ovog državnog proračuna pa mi nemamo nikakav problem. Koja je razlika između nas i vas? Imali ste u 4 godine 4 državna proračuna ste donijeli i 5 rebalansa. Znači 9 puta smo govorili o financijskom dokumentu vaše Vlade, 9 puta. Imamo li mi pravo na to? Valjda imamo. Ako se pokaže potreba vjerojatno ćemo morati nešto napraviti ali dozvolite nam da imamo svoju viziju, cilj i nekakvu misiju da nešto napravimo. Ili ćemo vas slušati što bi sad trebali raditi jer ste vi svoje 4 godine završili. I najbolje bi možda bilo sve te vaše rasprave kako kaže jedan kolega vaš iz SDP-a za jednog vašeg bivšeg ministra kaže treba ga saslušati, bojkotirati i preusmjeriti. Možda bi to bilo zaista najbolje danas jer ne znate o čemu pričate dragi moj jer narod vas je poslao u oporbu da nešto naučite, a vi opet ćete pasti izgleda.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kaže kolega Borić 100 milijardi kuna u 4 godine, a ukupno 300 milijardi kuna, oko 300 milijardi kuna je dužna. Za 100 milijardi ste kazali 50 peljeških mostova, a za 300 milijardi kuna 150 mostova peljeških. Zato ovoj Vladi mi kao MOST jednima i drugima ovo govorimo i vama s kojima smo u suradnji i jednima i drugima da ovoj Vladi nije jednostavno ni lako zbog ovih dugova koji su napravljeni. A dugovi su ogromni. I zato iznimna mi je čast sudjelovati u ovome svemu na način da svi zajedno pokušamo i damo svi od sebe s jedne strane i druge da se ovo ispravi. Jer nevjerojatno je čuti u 4 godine zaduženje 100 milijardi kuna. Koliko je to vrtića kad je 50 peljeških mostova? Koliko je to škola? Koliko je to pokaza za učenike na koje se sad pregovara ovdje da će im biti smanjeno? Iza Domovinskog rata država je bila dužna 4, 5 milijardi kuna. Pa gdje je taj novac, gdje je nestao? Gdje je to nestalo, tko je to uzeo? Pa svi koji su bili na vlasti znači da su loše upravljali. I zato ovu Vladu treba poduprijeti u reformama ali ovo nam je zadnja šansa očito. Jer je meni nevjerojatan podatak da u 4 godine 100 milijardi kuna zaduženje, a da je ukidano područja od posebne državne skrbi. Pa gdje je taj novac? Povećan je broj nezaposlenih, apsolutno u nevjerojatnoj situaciji se nalazi ova Vlada i istinski ja smatram da svi zajedno s jedne i s druge strane kolege moramo pomoći ovoj Vladi da ide raditi, krene u reforme. Hvala lijepo.
Hvala, odgovorit će zastupnik Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, slažem se s vama. Ova Vlada treba podršku i nadam se da ćemo tu podršku jasno pokazati. Jer što se desilo, govorili ste sada o ukidanju PPDS-a, o brdsko-planinskim područjima. Imali smo jednu raspravu krajem 2014. godine, Zakon o regionalnom razvoju. I kažemo jasno glasno, molimo, amandmane stavljamo nemojte oduzimati novce potpomognutim područjima jer im sam naziv kaže da ih treba pomagati. A oni kažu ne, uzet ćemo. 50 milijuna Gorskom kotaru, svakoj lokalnoj samoupravi manjih proračuna nekoliko stotina tisuća kuna većih proračuna preko nekoliko milijuna. I oni kažu to je naša politika. I upozoravamo ih, nemojte to raditi. Dođe 2015. evo kažu oni sad ćemo mi malo u kampanji biti galantni i dat ćemo nešto. Izmijenit ćemo Zakon o cestama pa ćemo nešto vratiti, stvoriti ćemo nekakav fond gdje svi nešto sudjeluju. I pogledajmo izvršenje, fond od 150 milijuna kuna u koji uplaćuju sve lokalne samouprave realizacija 2015. godine 500 tisuća kuna. Što ste radili cijelu 2015. godinu gospodo? To je pitanje. Ako ćemo i mi tako raditi onda ovo nema smisla. Vjerujem u novog ministra regionalnog razvoja koji je u tom ministarstvu cijeli dan. Bivši ministar on je tamo dolazio u slobodno vrijeme jer je bio potpredsjednik Vlade. I to je tako išlo. Ali mi se s time ne slažemo i na nama je da jasnom porukom kroz ovaj proračun omogućimo početnu točku za sljedeće vrijeme. Mislim da smo i mi svi dovoljno u vladajućoj koaliciji dovoljno kritični da možemo reagirati ako vidimo da nešto ne ide kako treba. Ali nećemo pričati priče, mi ćemo nešto decentralizirati pa ćemo još dodatno više centralizirati kao što se to desilo u protekle 4 godine. Izaći pred izbore i vikati Hrvatska, Hrvatska. Mislim, toliko o tome. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Franje Lucića.
Hvala lijepo. Pa kolega Boriću slažem se u potpunosti sa vašom raspravom jer danas upravo od zastupnika Milanovića čuli smo takve nebuloze da čovjek jednostavno ne može povjerovati. I nažalost još ga podržavaju neki mediji, kaže kako je on očitao lekciju ovdje nama pojedincima a da istovremeno u svojoj raspravi je govorio sve što je netočno. Pa podsjetiti ću samo na neke detalje. Pa upravo je ova Vlada preuzela onu odgovornost koju je trebala preuzeti prethodna Vlada jer joj je Europska komisija naložila da se upravo deficit smanji ispod 3%. Ništa nisu učinili u svojem četverogodišnjem mandatu i gle čuda dolaskom ovdje Europske komisije to mora činiti ova Vlada. Da ne govorim o uhljebljenima koja ste činili na svim pozicijama, da ne govorim o stotinama milijuna ili 100 milijardi duga koji ste dodatno u svoje 4 godine napravili. Da ne govorim o upravama u javnim poduzećima. To su sve činjenice gospodo. Hrvatske autoceste u 4 godine smijenili ste 4 uprave. Zamislite, 4 uprave a da istovremeno za 4 godine niste niti jednu investiciju napravile. A podsjetiti ću vas samo u doba HDZ-a, dakle imali smo proračun u HAC-u 5 milijardi godišnje i u Hrvatskim cestama 2,5 milijarde, niti jedna se uprava nije promijenila. A vi mijenjate sada u 4 godine 4 uprave a niti jedne investicije nemate. I vi nama držite danas lekciju. O čemu vi to pričate? Upravo su ovo podaci koji vas itekako trebaju zabrinuti. A vaš ovaj predstavnik zastupnik kako se zove Milanović, nama ispire mozak danas, zamislite sa lažima i da bi sebe opravdao. Ali znate što je sreća? Što ona kao predsjednik vaše stranke govori zadnji puta. I to je u ovome Parlamentu jer vjerovatno neće više biti predsjednik stranke pa utoliko neće više tako se ovdje iskaljivati na pojedincima i govoriti neistine.
Govoriti će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Lucić, možda se ne bih složio sa ovim vašim dijelom na kraju. Možda se ne bih složio jer ako nemaju boljeg od ovog koji je izgubio 5 puta od HDZ-a onda ga zaslužuju i mi ga podržavamo. I više me brine ono drugo što je ona politika mi ili oni koju su ubacili u hrvatsko društvo sada došla među njih. I sada imate sukob ono što sam danas rekao biljnog i životinjskog svijeta i mi tome nazočimo dnevno i danas slušamo lekcije o moralu kako se treba ponašati državnik. Državnik koji je tri dana prije ulaska, službenog ulaska RH u Europsku uniju donio sramotan zakon s kojim smo se sukobili sa cijelom Europskom unijom. I ti nam drže lekciju i kažu mi smo savršenstvo svijeta. Oni su ti koji svaku moralnu vrijednost uzmu za sebe, spreme je i nitko je ne smije dirati osim njih. Oni su Bundesliga jer su uspjeli danas naći tri nekakve aktivnosti u proračunu koji im nisu po volji i to je njihova rasprava o proračunu. I podržavamo to jer smatramo da je ovaj proračun dobar a njihove nesuglasice unutar njih samih neka razriješe pa ako mogu neka se i raspadnu ali da konačno počnemo govoriti argumentima, da budemo uvjerljivi i da nastavimo voditi ovu državu u pravom smjeru. Jer kažem, završiti kao 6. u društvu Čada i Mauritanije kao najnesposobnija Vlada svijeta nije nešto što bi mi htjeli za ovu Vladu. Hvala.
Hvala. I zadnja replika uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Gospodine Boriću rekli ste opet jednu laž nadajući se da će 100 puta ponovljena laž postati istina. Dakle službeni podaci Državnog zavoda za statistiku koji vrijede barem kao i te neimenovane, … [[Govornik se ne razumije.]] relevantne procjene kažu da se recimo u periodu od 2011. do 2013. iz Hrvatske iselilo 42 tisuće 275 ljudi te da je u 10 godina odselilo 100 tisuća ljudi o kojima vi upravo govorite. 2013. na primjer iz Hrvatske se iselilo 15262 ljudi od čega je polovica otišla u Srbiju i Bosnu i Hercegovinu, možda, ali je teško za vjerovati da su to učinili iz ekonomskih razloga. Odlazak mladih obrazovanih ljudi stvarnost je svake nove članice Europske unije. Vjerojatno kriza pospješuje taj odlazak. I to jest dovoljno za brigu svake vlasti ali utoliko je nepotrebno umjesto službenih statistika govoriti o ovakvim paušalnim ocjenama i procjenama. I drugo, ne znam da li vi slušate zapravo vaše ministre kada govorite o uhljebljenjima u ministarstvima i firmama koji su na 1. sjednici Vlade rekli zapravo da je Vlada radila, naša Vlada radila sa 30% kapaciteta i odrađivala solidno svoj posao. A što se tiče ovdje izrečene stavke da je premijer, odnosno gospodin Milanović po zadnji put nastupao u ovom Saboru kao predsjednik SDP-a, mogu vam samo reći, samo se vi tome nadajte, gledati ćete vi njega još dugo u Hrvatskom saboru, skupljajte argumente i vježbajte replike.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Kolegice Glasovac rekli ste premijer Milanović, nije on više premijer, on je jedan do 151 saborskog zastupnika i meni je drago da je on saborski zastupnik. I neka on sjedi ovdje i neka govori što god hoće jer to mu je posao. Kada govorite o lažima, kaže jedna izreka da je komunizam na laži nastao, opstao i nestao. I da će nestati. Rekao ju je kardinal Stepinac. Mi smo 4 godine ovdje nazočili upravo takvoj politici, laži, izmisli, prevari da izgledamo dobro. I nije to bilo dobro na kraju, završilo je za vas krivo, drugačije od onog što ste očekivali ali narod se neda prevariti. Ja uvijek kažem postoji jedna kritična masa koja će iznijeti promjene onda kada je to potrebno bilo na lokalnoj, regionalnoj ili na državnoj razini. Narod se prevariti neda. I zato me fascinira to vaše ustrajanje na savršenstvu koje nam danas ovdje prezentirate a narod vas je smijenio. Pa nije valjda narod kriv? [[Upadica predsjednik: Ja vas molim hajmo se ne dobacivati iz klupa.]] Kažete 90 tisuća, pa mi govorimo krive brojke, da je Državni ured za statistiku nešto drugo. Pa meni je osobno čudo, taj Državni ured za statistiku me stalno brine. Nama je došao jedan pomoćnik ministra, bivši pomoćnik ministra inače je član SDP-a. I kad je taj došao sve statistike su poletile u nebo. Neću sumnjati u njih, ipak je to sad državno tijelo. Ali imam pravo ono kako se kaže indiciju da nije baš tamo sve onako kako piše. I sam Milanović je rekao statistika to je naša dika, što poželiš to naslika. Tako da sve vaše priče danas ne drže vodu. Ako Njemačka, jedna uređena država kaže da je došlo 90000 Hrvata kod njih pa ja im vjerujem, a vi možete reći što god hoćete.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo na žalost moram konstatirati da je ovaj proračun zoran prikaz raskoraka obećanja u predizbornoj kampanji i onog trenutka u ključnom strateškom dokumentu kao što je Državni proračun Republike Hrvatske kada se ta obećanja trebaju implementirati, odnosno kada se trebaju pokazati u brojkama. Sjetimo se predizborne kampanje. Težište predizborne kampanje Domoljubne koalicije bilo je bazirano na dvije stavke. Prva je bila pronatalitetna politika i druga ključna točka te kampanje bili su mladi, zadržavanje mladih u Republici Hrvatskoj i stvaranje svih preduvjeta da ti mladi u Republici Hrvatskoj ostanu. Međutim, sada kada dobijemo ovako državni proračun, odnosno prijedlog državnog proračuna, onda vidimo da se zapravo najviše režu stavke i da najveći teret smanjenja proračuna, trenutka u kom se Vlada nalazi gdje naravno mora uravnotežiti prihodovnu i rashodovnu stranu sve se lomi zapravo na, manje-više na uz socijalno ugrožene građane na mladima. Već sam spomenula u nekoj od replika u prethodnim satima, dakle smanjuju se sredstva za poticanje mjera aktivnog zapošljavanja mladih. Najveći gubitnik, jedan od najvećih gubitnika je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. I to je vrlo jasan pokazatelj da znanost, znanje, obrazovanje nisu stručni prioriteti ove Vlade. Na žalost nisu. I naša Vlada se u periodu od 2011. odnosno konca 2011. točnije 2012. do 2015. suočavala sa sličnim problemima, sa izazovima, sa zahtjevima Europske komisije gdje su se morala naprosto regulirati neke stvari na rashodovnoj strani ali se itekako vodilo računa da se ne narušava jedan dosegnuti standard kada govorimo o obrazovanju. Pa je tako 2014. godine izvršenje Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, odnosno njegovog proračuna bilo 12,1 milijarda. U 2015. godini, dakle planirano je 1,8 milijardi više, odnosno 13,9 milijardi. I sada nakon tog uzlaznog trenda na žalost dolazimo do toga da se za 2016. godinu planira proračun ministarstva smanjiti za 159 milijuna kuna. Od tih 159 milijuna kuna najveća stavka je smanjenje na subvencioniranju međumjesnog prijevoza učenika. Ja moram nešto reći o tome bez obzira na prijedlog vladinog amandmana. Ovdje smo čuli danas često u raspravama da će se od 1. rujna ići sa određenim socijalnim cenzusima, tako da će najugroženija djeca koja dolaze iz socijalno najugroženijih obitelji zapravo imati kao nekakve subvencije. Ali da bogatima subvencije ne trebaju, možda ne trebaju. I ja se s tim slažem. Ali znate li vi da se sad već u ovom trenutku, dakle postoje dvije kategorije subvencioniranja prijevoza međumjesnog za učenike srednjih škola. Prva je sufinanciranje u iznosu od 75% za sve učenike, a druga je potpuno besplatni prijevoz odnosno 100% financiranje za učenike, članove kućanstava koji su korisnici zajamčene minimalne naknade ili prava na uzdržavanje temeljem Zakona o socijalnoj skrbi. Tako da meni nije jasno zašto se ovdje obećava da će se uvesti od rujna nešto što već postoji u ovim mjerama, odnosno što ministarstvo već radi. U praksi to izgleda ovako, dakle. Vrlo često se cijene karata međumjesnog prijevoza iz mjesta a u mjesto b kada dijete putuje u srednju školu koje se vrlo često nalaze u gradskim središtima. Vrlo često se događa to da su te karte dosegnu nekakvu cijenu od 1000 kuna. U tom slučaju država je do sada preuzimala na sebe 750 kuna plaćanja tog prijevoza. I nije nikakvo olakšanje za roditelje reći da od 1. travnja odnosno sad od 1. rujna više neće plaćati 750 država nego će plaćati 500 kuna. Znači, svaki roditelj za pojedino dijete s ovim smanjenjem sufinanciranja odnosno udjela sa 75 na 50% morao bi dodatno izdvojiti 250 kuna za sufinanciranje, jer vrlo teško će teret ovoga na sebe moći preuzeti jedinice lokalne ili regionalne samouprave jer to nisu činile ni danas. Ne zbog toga što to ne žele, nego su rijetke te koje to sebi mogu priuštiti s obzirom na snagu svojih proračuna. Ovim proračunom smanjuju se također i sredstva za sufinanciranje udžbenika i to za 20%. Dakle, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta sufinancira udžbenike, odnosno postoje određena prava na besplatne udžbenike za djecu smrtno stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja, djecu hrvatskih ratnih vojnih invalida, djecu članova obitelji čiji su redoviti prihodi po članu obitelji manji od iznosa cenzusa, za djecu pripadnike romske nacionalne manjine. Dakle, to su sve ugrožene kategorije. Nije pametno kroz ovaj proračun uopće bilo predlagati smanjenje subvencija za ovu djecu za udžbenike jer su udžbenici i prijevoz najveći troškovi obrazovanja svakog djeteta. I to su glavne prepreke u pravu na obrazovanje i dostupnost obrazovanja svakom djetetu isto bez obzira na nekakav imovinski status, socijalni status njihovih roditelja. Nadalje, isto tako ukupna sredstva za sveučilišta se smanjuju, za trećinu se režu materijalni rashodi sveučilišta. Tu je najgore nažalost prošlo Sveučilište u Zadru, njemu se sredstva smanjuju za čak 40 milijuna kuna. Kada pogledamo druga sveučilišta koja nisu stacionirana u Zagrebu onda možemo vidjeti da najviše zapravo se štedi odnosno uzima manjim sveučilištima što nikako ne doprinosi policentričnom razvoju visokog obrazovanja i znanosti u Republici Hrvatskoj. Nadalje, smanjuju se sredstva za licenciranje ravnatelja za 50%. To nije baš u skladu s onim prijedlogom Vlade koji smo imali o kome smo raspravljali u trenutku kad smo izglasavali povjerenje ministrima, a i zakonska obaveza je provesti licenciranje ravnatelja do prosinca 2016. godine. Ne znam kako to kanite učiniti jer ste trebali ova sredstva povećavati, a ne smanjivati da bi uspješno proveli zakonsku obvezu. Smanjuju se kapitalne investicije u osnovnom školstvu za 7,4 milijuna, smanjuju se sredstva za prevenciju ovisnosti u školama, gasi se stavka izvannastavnih programa tehničke kulture u osnovnim i srednjim školama, smanjuju se poticaji udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje. Ukratko nije dobro. Zemlja koja se odriče ulaganja u obrazovanje, zemlja koja štedi na obrazovanju odriče se svoje budućnosti. Ja se nadam da se to ne radi svjesno jer rekao je jedan talijanski književnik da zemlja koja uništava svoje školstvo ne čini to nikada samo zbog novca jer joj nedostaje sredstava, ne, jedna zemlja koja uništava obrazovanje je odveć pod vladavinom onih koji od širenja obrazovanja strahuju jer neobrazovanim narodom lakše se manipulira. Nadam se da ovo nije smislena, sustavna politika. To ćemo nadam se vidjeti u narednim mjesecima.
Hvala lijepa. Imamo srećom samo jednu repliku, to je uvažena zastupnica Gordana Rusak. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovana kolegice i kolege znam da smo umorni ali ipak nešto moram dodati. O znanosti i obrazovanju danas se raspravljalo već toliko da smo svi već pomalo umorni od toga, a sad ću reći samo jednu činjenicu. Nisam politikant niti to želim biti ali činjenica da je bivši ministar Mornar u proračun vratio 100 milijuna ili točnije rečeno 90 milijuna kuna u vrijeme dok je sistem krvario govori sama za sebe. Ne moram ništa više reći od toga. I sada ću iskoristiti ovu još minuticu da dodam jednu rečenicu. Prateći ove rasprave u Saboru, a po prvi puta sam u Saboru, imam dojam da je to kao ona priča kad idem s prijateljem na ručak onda ću naručiti sve od predjela pa do glavnog nekakvog de luxe jela a kad ja to plaćam e onda ću se zadržati samo na predjelu. Imam osjećaj da se to tako radi kada se bombardira proračun one suprotne strane. Pa neka sada plate. To je moj dojam. Evo još imam samo 50 sekundi da odgovorim na jedno pitanje koje se provlači društvenim mrežama, a to je kako će ona osoba koja toliko brani znanost, živi za znanost i nekako se osjeća odvjetnik te znanosti u ovom Saboru glasovati za ovaj proračun? Tima ću odgovoriti da sam svoje nezadovoljstvo proračunom, svoju skepsu izrazila tamo gdje je trebalo. Razgovarala sam sa svojim koalicijskim partnerima i kroz taj dijalog došli smo do rješenja koja su zadovoljavajuća. O rješenju oko prijevoza nismo se morali niti usuglašavati to je bilo riješeno jednoglasno bez ikakvih prepreka. Našli smo i rješenje kako financirati dodatno znanstveno-istraživačke projekte na način da se svi nečega odreknemo. I sad mogu reći da je moja savjest čista. Jer u ovom trenutku to je najbolje što možemo imati. Proračun nije idealan ali omjer između onoga što možemo i želimo je najbolji mogući. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Nikad se neću umoriti od rasprave o obrazovanju i ne smatram se nikakvom politikanticom nego osobom koja zaista se iskreno bori za taj sustav i borit ću se dok god budem imala prilike, bez obzira ovdje u Hrvatskom saboru ili izvan njega. Drugo, problem učeničkog prijevoza nije riješen. Niste im uzeli sada, uzet ćete im 1. rujna. Molim da se to zapamti i konstatira. Nije riješen. I treće, nevjerojatna su mi dvostruka mjerila. Kada su na Odbor za obrazovanje, vi gospođo Rusak niste bili članica tog odbora, sada ste predsjednica ali jako se dobro sjećam kada su neki pripadnici danas vladajućih stranaka a tada opozicije tražili veća sredstva za znanost, sada ti isti kada mi predlažemo zaključak na odboru da ne možemo biti zadovoljni ovim sredstvima, da tražimo povećanje sredstava to više nije važno, odustaju od toga, zaboravili su za što su se zalagali. To se zovu dvostruka mjerila. Dok si u oporbi napadaš, dođeš u priliku da mijenjaš povučeš se i praviš se da se ništa ne događa, a šteta se događa. I ne možete zavarati hrvatsku javnost, svima je sve jasno. Prijevoz učenika nije riješen. Samo dragi roditelji, treba im reći, nećemo vam uzeti od 1. travnja, uzet ćemo vam od 1. rujna.
Hvala. Sljedeća rasprava je ona uvažene zastupnice Dragice Zgrebec.
Hvala lijepa predsjedniče, ministri, kolegice i kolege. Ja ću većine svoje rasprave danas o proračunu govoriti zapravo o proračunskoj politici. Kad govorimo zadnjih godina o proračunu onda definiramo dva krizna područja odnosno dva glavna cilja, a to je financijska stabilizacija odnosno smanjenje deficita i javni dug kojega generira u najvećem obujmu deficit državnog proračuna i deficit platne bilance. Pogotovo to do izražaja dolazi sada kada smo u sustavu prekomjernog deficita i ekonomske neravnoteže. Kao članica Europske unije moram upravo na ta dva segmenta najviše utjecati. Međutim državni proračuni u ovim godinama pokušavali su ta dva krizna područja rješavati na način da ili povećavamo prihode na način da dižemo poreze odnosno da smanjujemo ili režemo određene stavke na rashodovnoj strani i onda to uspijevamo u planu, odnosno prilikom donošenja proračuna, u realizaciji onda imamo problema. I to s toga što su ova dva područja, dakle i financijska destabilizacija i visoki javni dug posljedica a ne uklanjamo im uzroke. Uzrok treba tražiti u tome što imamo nedovoljnu gospodarsku aktivnost i nisku zaposlenost. Dok zemlje Europske unije su proklamirale zaposlenost na razini od preko 70% aktivnog stanovništva, mi smo tu nešto malo više iznad 50% i u tome je problem. Mi najčešće raspravljamo o visokoj nezaposlenosti a najveći naš problem je niska zaposlenost. I struktura ljudi koji su nezaposleni ne odgovara potrebama koje treba današnje gospodarstvo i hrvatsko i svjetsko. I gdje onda treba tražiti rješenja? Rješenja treba tražiti u restrukturiranju gospodarske osnove, odnosno u investiranju u realni sektor a investicije će onda donositi i nova radna mjesta. Kada govorimo o državnom proračunu i mislimo da smo na takav način možemo rješavati ova dva problema onda dolazimo u probleme pa i ovaj proračun se ne razlikuje od onih ranije. Plaće, mirovine, zdravstvo, kamate i socijalna davanja zapravo na rashodovnoj strani prelaze 80% ukupnih rashoda. I ako to nećemo rješavati na način da uklanjamo uzroke niske gospodarske aktivnosti odnosno niskog gospodarskog rasta moći ćemo rezati još možda godinu, dvije neke troškove na rashodovnoj strani i više nećemo moći niti sastaviti proračun a kamoli ga onda realizirati. Zato je potrebno, kažem rješavanje ovih uzroka, smanjenje deficita će tada doći samo po sebi. Moći ćemo jedan dio povećanih prihoda ne na ovakav način kao što smo i prošle godine i ove godine planirali da ćemo kroz potrošnju povećati oko 3 milijarde ove godine poreznih prihoda nego ćemo onda doći u situaciju da ćemo dio eventualno tako namaknuti poreznih prihoda moći koristiti na način da smanjujemo poreznu presiju za gospodarstvo i građane. Mi dugoročno smo imali niski gospodarski rast i po strukturi neadekvatan gospodarski rast. 7 godina imamo pad i u strukturi kada su bile godine rasta one su se temeljile na investicijama u infrastrukturu koja je, ima dugoročni povrat sredstava a u cijelosti se bazirala na kreditima a i građani su se u tom razdoblju visoke osobne potrošnje zapravo zaduživali i potrošnja se također alimentirala kreditima. I sada imamo problem ne samo visoko zadužene države, visokozaduženog gospodarstva nego i visokozaduženih građana. A na čemu bi onda trebalo temeljiti oporavak? Na investicijama u privatnom sektoru, dakle u realnom sektoru. Jer ja ocjenjujem da investicije u privatni sektor su najisplativije jer se njim pristupa sa najviše odgovornosti a one i osiguravaju realni rast zaposlenosti. U poticanju izvoza, upravo gospodarski rast koji smo imali u prošloj godini i na kojem planiramo u ovoj godini temelji se upravo na povećanom izvozu. I tu onda vidim veliku ulogu Hrvatske banke za obnovu i razvoj koja bi primarno morala financirati projekte koji se, koji će pratiti sredstva iz EU fondova i ukupno praćenje izvoza i kreditno i kroz garancije. I to je HBOR u zadnjim godinama vrlo efikasno radio i to bi trebalo povećavati. I zato mislim da treba razmisliti zašto samo 53 milijuna kuna izdvojiti u HBOR jer sve više imamo potreba za garancijama naših izvoznika čak nešto više nego samih kredita. Zato bi trebalo osigurati i daljnje smanjenje ili ukidanje pojedinih para poreznih davanja, ona su još uvijek visoka, ona iznose nekoliko milijardi kuna a mi u ovom trenutku nismo čuli ima li Vlada, čuli smo samo da neće povećavati poreze ali ne znamo hoće li ih smanjivati. Treba podizati i stručnu razinu državne administracije. To vidimo ne samo kroz realizaciju proračuna, to se najbolje vidi kroz izvješća Državnog ureda za reviziju gdje najviše primjedaba još uvijek imamo na čisto stručne, knjigovodstvene stvari. I u vremenu, današnjem vremenu informatičkih tehnologija zapravo mi moramo napustiti taj mentalitet državne administracije koja ima mentalitet šalterskog osoblja. Ona mora biti na raspolaganju na sve moguće načine svojim korisnicima. Uz kratkoročne mjere mislim da treba hrabrije zahvate činiti u sustavu mirovinskog i osiguranja i zdravstva jer oni generiraju dugoročne probleme u državnome proračunu. Oko 40% sredstava iz drugih izvora je potrebno da se pokriju troškovi mirovinskog i zdravstvenog osiguranja. Ali zato treba pripremati stanovništvo. Dakle treba unaprijed reći u kojem razdoblju ćemo produljiti radni staž, eventualno produljiti staž. Kakva će biti destimulacija prijevremenog umirovljenja, koje će se usluge trebati dodatno plaćati. O svemu tome treba otvoriti raspravu i o tome treba raspravljati i to na način adekvatno financijskoj situaciji naših obitelji. Kad govorimo o smjernicama za ovaj proračun mi imamo dvije smjernice, jedne iz srpnje prošle godine, jedne iz ove godine i sad je teško reći na temelju kojih smjernica se proračun radi. Ali čini mi se da se ne razlikuje od dosadašnjih proračunskih politika. Nova politika, već sam to rekla u jednoj replici nije nam pokazana niti kroz program Vlade i očekujemo da ćemo prije samih ako je predsjednik Vlade rekao da ste poslali nacionalne reforme prema Europskoj komisiji da će one biti objavljene i da ćemo i mi saznati u kom smjeru će ići te reforme. I samo ovih kratkih minutu i pol da kažem. Državni proračun je instrument preraspodjele dijela društvenog proizvoda za opće i društvene potrebe. Za građane su najvažnije oni dijelovi koji se izdvajaju za obrazovanje, zdravstvenu zaštitu i socijalnu zaštitu. A upravo u tom segmentu mi planiramo i najveća smanjenja i mislim da to nije dobro, da bi kad se govori o, kad se planiraju smanjenja određenih korisnika u državnom proračunu trebalo bi voditi računa o prioritetima, a prioritet Hrvatske je sigurno obrazovanje, sigurno je dobra zdravstvena zaštita i sigurno je dobra socijalna zaštita. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća rasprava je ona uvažene zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Ondje upravo gdje je kolegica Zgrebec završila ja ću započeti svojom raspravom. Zašto postoji država i tijekom godine njezin najvažniji dokument proračun? Upravo zato da bi zaštitila vlastite građane. Vidite kada su Rim napadale horde, onda je rimski građanin, naravno to je bila privilegija samo nekih da to budu bio miran, pa je govorio čega da se bojim civis romanum. Ja sam rimski građanin. E pa po tom principu mora i Vlada razmišljati, da građani budu zaštićeni od vlastite države jer to je smisao uopće svake države. Treba pokazati domoljublje na djelu, a ne falsificiranjem povijesti. I sada ako idemo u sam proračun ja bih mu dala naslov, a gdje su ministre reforme? Gdje su te reforme o kojima se puno govorilo i koje smo očekivali vidjeti bar u naznakama u proračunu? Dakle, nakon proračuna radit će se gospodarski program koji ćete onda ići Europskoj komisiji prikazati. ja mislim da treba više, pa već kad spominjem i EU i Europsku komisiju treba više hrabrosti prema vani i više poniznosti kod kuće. A ta poniznost ne očituje se samo u načinu i nastupu, nego onako kako se vlast odnosi prema vlastitim građanima. I što možemo vidjeti? Dakle, svu svoju moć koju Vlada ima usmjerila je, odnosno uperila je prema onim najslabijima učenicima, srednjoškolcima, njihovim roditeljima, braniteljima, socijalno ugroženim građanima. Koji su to ciljevi same fiskalne politike vidimo da Vlada to ću nešto malo kasnije reći na čemu upravo bazira ostvariti prihode. Međutim, ono što posebno želim napomenuti da nema Vlade zaista ni ja bih rekla ni u Europi i šire pa ni kod nas koja svoj proračun nije predstavljala kao onaj koji je razvojni i socijalni. I socijalni, da. Međutim, ovaj proračun niti je razvojni, niti je socijalni, a najmanje je reformski. Dakle, udariti na one najslabije, a svu svoju imaginaciju, prihode očekivati i polagati u golu nadu, dakle ovdje pokazati svoju silu odmah rezanjem, a kod prihoda dakle puka i gola nada bez reformskih zahvata. Jer da su bili reformski zahvati, da su se oni mogli i da se mogu očitati u samom proračunu onda bi oni zaista iznačili izdatke za to, ali bi bila višestruka i korist i prihodi od toga. Međutim, to je apsolutno izostalo. Međutim, već kad govorimo nešto o reformama koje će se možda naknadno ćemo ih možda vidjeti ili koje će biti prikazane u ovom gospodarskom programu Vlade, želim napomenuti, to je čak i kolega Šuker nešto govorio o tome. Ja mislim da nema reforme i neće imati čak i da su dobro osmišljene ukoliko državna administracija, javna uprava ne bude postavljena na, po principu koliko rada i da za to bude plaćena, odnosno bez obzira kako je netko došao u javnu upravu da se to ne bi trebalo pitati i da osnovni motiv ostanka i napredovanja u javnoj upravi bude upravo rezultat rada. Takve dokumente Vlada već ima, oni su napravljeni i budimo iskreni da to nitko nije učinio. I nije učinio prvi korak u tom smislu. Govori se često o smanjenju jedinica lokalne samouprave bilo općina, gradova, kidanje županija ili govori se paušalno državne administracije ima puno. Negdje je ima u nekom segmentu puno, u nekom premalo. Ali to nije pitanje, pitanje je koliko svaki službenik i namještenik radi. Pitanje je i to da taj rad mora biti mjerljiv. Ako postoje od davnina okvirna mjerila za rad sudaca i sudac mora riješiti određeni broj predmeta, određenu količinu i određenu težinu predmeta pa kad sucima se mjeri njihov rad pa onda ja ne vidim zašto se državnoj upravi ne mjeri rad. Nisu to samo platni razredi, da netko uđe u platni razred, da se dokopa platnog razreda i da onda motori rade, a da se ostali šlepaju. I nije istina, naravno da nije jednostavno mjeriti taj rad, međutim nije istina da se samo rad radnika na traci može mjeriti. Prema tome, neće biti ukoliko i osmislite reforme neće ih imati tko provesti jer neće biti ljudi motivirani. Dakle, osnovni princip je nemojte gledati tko je i kako došao u javnu upravu nego kako će otići ili kako će ostati i napredovati. A to će biti samo objektivizirana mjerila, a ne ocjene koje smo imali dosada i koje ničemu ne služe, koje su opisne i gdje se nitko nikome ne želi zamjerati dapače ukoliko nekoga želi eliminirati daje mu negativnu ocjenu. Dakle, takvi kriteriji i takva mjerila moraju biti maksimalno objektivizirana. Danas je bilo dosta govora i o ocjeni ove agencije koja je ocijenila kreditni rejting Hrvatske ali po prvi put zabrinjava da ona nije ocijenila Hrvatsku vladu s ovih ekonomskih aspekata. Jer još uvijek, i u vezi njezine gospodarske politike, što je i sasvim normalno jer nema ni toliko, nije mogla ni Vlada nešto u tom smislu dotada i pokazati, međutim zabrinjava upravo taj politički kontekst i politička klima u Hrvatskoj. Ali ne dakle samo što to po prvi put jedna takva agencija o tome govori nego što je to ozbiljna prepreka i svemu ostalome jer sve reforme koje se planiraju napraviti ili barem one najvažnije nije moguće provesti ako Vlada nije stabilna, ako nema hrabrosti i odlučnosti. A osnovna je pretpostavka stabilnost Vlade. To ne znači eliminiranje razgovora pogotovo ako se radi o koalicijskoj vlasti. Mi smo i toga iskusili. Prema tome i razgovori ali i jedna nestabilnost, jedno odugovlačenje uopće da se uhvati u koštac sa problemima ozbiljan su problem. Dakle, što Vlada planira od ukupnih planiranih prihoda od 114,9 milijardi? Već je kolegica Zgrebec o tome govorila, dakle planira se više od 3 milijarde na ime poreza. 96,5% više od pomoći iz EU, dakle od povlačenja sredstava iz EU ili u broju 9,7 milijardi. Međutim, kako je to moguće? Da bi se to napravilo morate imati još osposobljeniju upravu spremnu da to radi. Prema tome, na ovakav način izgleda ponovit ću pokazali ste svoju snagu i moć na onim najslabijima a ono što je trebalo pokazati što vi znate, možete i što vam je dužnost to se bazira na jednom optimizmu, na jednoj nadi. Dakle, ukratko režemo sirotinji, a ovo ako Bog da, da, ako ne ništa, još uvijek preostaje rebalans pa ćemo i rezati i dalje. Međutim, je li to rješenje? Sve reforme o kojima smo govorili i kojima je i Domoljubna koalicija o čemu je govorila mi smo vidjeli samo ciljeve što se želi postići, ali nismo čuli nijednu mjeru konkretnu niti dugoročnu niti kratkoročnu kako će se to postići. Već su kolegice prije mene govorile o tome da je zabrinjavajuće da se režu takvi iznosi za obrazovanje. Obrazovanje je zaista investicija i to zaista razmotrite jer režemo granu i onu najmanju i najslabiju na kojoj sjedimo.
Hvala lijepa. Imamo opet nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Hrvatski narod je šutke trpkom u molitvi izdržao ove 4 godine, mada mu puno toga nije bilo ni jasno, mada mu puno toga nije ni trebalo što mu je napravljeno. Hrvatska vlada naša nova je spremna da se uhvati u koštac sa svim problemima i oni će to pokazati u svome radu, u svome mandatu. Ali mi nije jasno onaj vaš rimski poučak o narodu koji ima pravo da se brani od loše Vlade. Nismo li mi u prošlosti bliskoj nama prošle, pretprošle godine u Vukovaru se borili protiv nasilnog uvođenja protuustavnoga ćirilice? Isto smo se borili protiv loših odluka jedne Vlade i na kraju smo dokazali da je to loša odluka pa smo mnogi i stradali od te iste Vlade, narod je stradao, branitelji su stradali. Pa mi nije jasno ovo neka narod se uhvati u borbu protiv te loše Vlade koja loše radi.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani kolega mene nije slušao ili me nije shvatio ali ću vam odgovoriti u ovom dijelu gdje vi govorite da je cijeli hrvatski narod molio u tišini za vrijeme bivše vlasti. Pa meni uopće ne smeta što se vama bivša vlast nije sviđala, vjerujem da ćete sada vi uživati u toj vlasti. Nažalost mene zabrinjava što građani neće uživati u toj vlasti i uopće me ne uzrujavaju vaši pogledi i vaše mišljenje. Umjesto da napišete amandman i pomognete sirotinji, pomognete učenicima, pomognete studentima, vi ovdje još se pozivate na molitvu i još bogohulite uz to.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnik Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice, slušao sam vaš govor u ovome drugome dijelu. Pozivali ste se na socijalne kriterije koji moraju biti u hrvatskom društvu. Međutim, ja zaista se divim hrvatskoj Vladi, ministrima, u ovih 37 dana što su uspjeli uopće koliki je dug i kolike ste obaveze ostavili vi, naravno i to je od prethodnika iz bivše Vlade u kojoj je bio HDZ, kako ste uopće uspjeli doći do ovoga proračuna. Naravno da u tim ima stavkama grešaka, ali će se ispraviti zasigurno. Na vama je da razmislite, 100 milijardi kuna je zaduženje u 4 godine. Malo prije smo rekli da je to 50 peljeških mostova a 300 milijardi oko cca. je dug. Koliko je to škola, koliko je to ponoviti ću pokaza za učenike, koliko je to dječjih vrtića. Pa gdje je taj novac? Koliko je ljudi ovršeno, koliko je ljudi po kontejnerima, stotine tisuća ljudi je otišlo vanka pa sada se predstavlja da je pad nezaposlenosti. Ne nego ljudi bježe vanka. Pa more naše ste sada predali, navodno, pod navodne znake, treba to dobro provjeriti, Norvežanima, da ga buše, da ga vrte kako god hoće. Nije baš toliko javnost bila zainteresirana niti je imala nekakav interes da se buši Jadransko more. Međutim ono se buši, čiji je to interes, turizam je upitan zbog tih ugovora ili predugovora koje ste potpisali. Naravno, ja se nadam da sve ove vaše namjere pošto niste u posljednje 4, 8 ili 12 godina uspjeli pretočiti da nakon 37 radnih ili 40 dana ove Vlade da ćemo u ovoj godini krenuti sa zakonskim izmjenama i naravno implementirati u idućem proračunu ili u rebalansu i da ćemo izvući iz gliba Hrvatsku. A doveli ste je, sve Vlade, prethodna i ona prije nje u živo blato i biti će problema velikih a nadam se da će MOST- uspjeti. Hvala.
Hala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Antičević-Marinović.
Ako je to bilo blato i glib pa zašto onda smanjujete stavke za socijalno najugroženije građane, za učenike, za otočane? Zašto to smanjujete? Je li to izvlačenje ako im ukidate sredstva? Ja uopće to ne razumijem što vi hoćete reći. Kažete do proračuna je bilo teško doći. Svaka Vlada je nasljeđivala određene dugove. I zaista, i zaista je to točno. Međutim do proračuna nije teško doći, teško je doći do izvršenja proračuna. Na to ja i upozoravam. Dakle uz ova smanjenja i rezanja siromašnima vidjeti ćemo što će biti sa izvršenjem proračuna. A ja ću vas podsjetiti ja sam posljednje nade polagala upravo u vas pa ste me malo razočarali jer MOST je obećavao, evo citiram: "Unaprijediti ćemo obrazovni sustav.". Kolegica Glasovac je rekla, samo Zadarskom sveučilištu 40% sredstava se umanjuje, učenicima prijevoz. I kažete uvažavati ćemo socijalne razlike. Toga sada nema nego podržavate ovo.
I napokon zadnja replika uvažene zastupnice Dragice Zgrebec.
Kolegice Antičević-Marinović, ja polazim o d toga da za proračun u ovoj godini imamo dobre temelje. Imamo rast BDP-a, imamo rast industrijske proizvodnje, imamo rast potrošnje, imamo rast izvoza i na takvim temeljima je malo lakše graditi proračun nego kada imate pad svega toga što je bilo u prethodnih 6, 7 godina. Problem je ako nemate definirane ciljeve i rokove kada ćete ih izvršiti. Ako govorimo da su nam potrebne strukturne reforme mi tu moramo imati određenu suglasnost. Najprije unutar onih koji su na vlasti a takvu suglasnost do sada nismo vidjeli. Dio ove vladajuće koalicije ruši kvorum saborski. Stalna prepucavanja oko kadrova koje treba imenovati. Na takav način ne može Vlada funkcionirati. Možemo imati najbolje ministre u hrvatskoj Vladi ako nemamo suglasje za njihove poteze u Hrvatskom saboru, onda od toga nema nikakve koristi. Nažalost tome nismo svjedočili do sada. A ja mislim da smo mi sada u fazi kada bi u Hrvatskoj trebao svojevrsni društveni dogovor politike i socijalnih partnera, koje reforme treba provoditi, na koji način i tko treba snositi veće ili manje troškove takvih reformi.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Da, dobri su temelji kolegice ali tako su mnogi govorili upravo iz našeg kluba u različitim situacijama, toliko smo napredovali da nitko to neće moći osujetiti ili neće više ništa biti isto ili neće moći se vratiti na staro ili na gore. Međutim, ja mislim da nema kraja našoj naivnosti u tom pogledu. I odatle i ova vaša bojazan o čemu govorite, bez obzira na ono što govore, vidimo što vladajući pokazuju i što je već evidentno i prema vani. Dakle jedna određena nestabilnost, sporost u svemu tome, ne donošenje odluka, ne donošenje odluka na vrijeme koje izaziva niz prijepora unutar stranih stranaka a kamoli ne unutar koalicije ili već stranaka koje surađuju u vlasti. Dakle, bio je jedan kralj Mida koji sve što je dotaknuo pretvarao je u zlato a bojim se ovi sve što dotaknu pretvaraju, dovršite rečenicu sami.
Hvala lijepa. Sljedeći će na redu biti uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem cijenjeni predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministri, kolegice i kolege saborski zastupnici. Iako u prijedlogu proračuna za 2016. godinu ima cijeli niz zanimljivih tematskih cjelina koje zavređuju raspravu ja ću svoje vrijeme, odnosno svoju raspravu bazirati isključivo na proračunu Ministarstva poljoprivrede. Kumulativni prijedlog proračuna Ministarstva poljoprivrede za 2016. godinu je veći za 3,7% ili nekih 245 milijuna nego proračun 2015. godine što bi sportskim rječnikom na prvu loptu kod svih korisnika trebalo izazvati zadovoljstvo, ali uvijek ima to i dodatno "ali". Detaljnija analiza tih istih potencijalnih korisnika proračuna Ministarstva poljoprivrede izaziva i zbunjenost i zabrinutost ovakvim prijedlogom proračuna. Kao osoba koja je u mnogo težim uvjetima u zadnjih par godina sastavljala i radila na izradi ovoga proračuna za prethodne godine osobno imam cijeli niz primjedbi na prijedlog proračuna koje ću grupirati na sljedeći način. Prva skupina primjedbi vezana je za EU fondove, iako se iz ovoga prijedloga vidi namjera i želje cijenjenog kolege Romića, resornog ministra i Vlade RH za što većim iskorištenjem sredstava iz EU proračuna što je zapravo pozitivan kontinuitet rada Ministarstva poljoprivrede u protekle 2 godine. Smatram da je on zapravo dijelom loše planiran, nedovoljno ambiciozan i upitna je mogućnost njegove realizacije s obzirom na sredstva planirana za rad onih ustrojbenih jedinica u ministarstvu, odnosno agencija koje bi trebale provoditi i najviše posla odraditi od izrade podzakonskih akata do pripreme natječaja, obrade pristiglih projekata i svih poslova koje je zahtjevna procedura za povlačenje ovih sredstava traži. Kada govorim da je već i ta sredstva koja su planirana su veća negdje oko 11,5% u 2015. godini u četiri fonda koje koristimo u Ministarstvu poljoprivrede, a govorimo o Jamstvenom fondu, odnosno Fondu za izravne potpore, kohezijskom fondu, ribarstvenim fondovima i Fondu za ruralni razvoj povukli smo 3 milijarde 136 milijuna kuna dok je za 2016. godinu taj iznos planiran negdje za 3 milijarde i 498 milijuna ili povećanje od 11 i pol posto. Podsjetit ću da je 2015. godina bila nulta godina, da je zbog kašnjenja usvajanja cijelog reformskog paketa za programsko razdoblje četrnaesta, dvadeseta i zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike 2014. godina bila za sve države članice EU programska godina. Da smo u petnaestoj imali odobrenje od strane Komisije programa ruralnog razvoja za period četrnaesta, dvadeseta negdje u svibnju, a među prvih 30 zemlja članica odnosno prvih 30 programa, ukupno ih je bilo 118 za sve države članice i regije koje se izrađuju, a operativni program za ribarstvo nam je u predzadnjem kvartalu odobren, jedan među prvima. Znači, strateške dokumente od strane Komisije smo imali odobrene u 2015. godini. Već smo raspisali natječaje. Na te natječaje su se javio jako, jako veliki broj potencijalnih korisnika. Govorim samo o mjerama četiri i mjerama šest gotovo oko 4000 korisnika je prijavljeno samo na taj set natječaja. Usporedbe radi za cijele predpristupne fondove SAPARD-a i IPARD-a za period sedma, trinaesta je bilo manji broj prijava, ukupnih prijava, broj prijava projekata, manje financijska zahtjevna lokacija po tim projektima za cijeli period od šest godina nego samo na tim prvim setovima natječaja. Također trebalo je urediti sustav i prilagodit ga svim strogim zahtjevima koje je Komisija tražila, akreditacije svih tijela koji će to provoditi. Pripremljeni su natječaji po tim mjerama, pripremljeni su podzakonski akti i većina pravilnika i započet je jedan vrlo važan proces za hrvatsku poljoprivredu, za hrvatske poljoprivrednike, za sve one korisnike koji bi kroz ta vrlo izdašna, izdašne mogućnosti financiranja kroz fondove uz veliki povrat trebali pokrenuti cijeli jedan novi niz investicija u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji, ali i preradi plus investiranje u razminiranje poljoprivrednog zemljišta koje se radi aktivno na terenu, navodnjavanje, komasaciju koju smo isto osigurali sredstva u Programu ruralnog razvoja. I to je dobra priča. Malo me tu zbunjuje zapravo prilično konzervativan pristup, odnosno planiranje ako smo u nultoj godini iskoristili 705 milijuna iz Fonda za ruralni razvoj prilično oprezna je priprema odnosno planiranje samo milijarde i 77 milijuna za iduću godinu. Ja bih volio da bude ispunjena u tom iznosu, ali da budete morali eventualno tražiti kolegu Marića da odobri i dodatno povećanje. Ono što me zbunjuje zapravo je što je Agencija za plaćanje koja jednostavno ne može dovoljno kvalitetno odgovoriti na ovako veliki broj pristiglih projekata i odraditi ih u što kraćem vremenu, a da pri tome zadovolji sve potrebne stroge procedure koje EU obrada projekata zahtijeva nije u ovome dijelu, ovome proračunu značajno restrukturirana, odnosno omogućeno povećanje i reorganizacija same Agencije u značajnija sredstva koja bi trebala biti planirana u ovom proračunu. Drugi set mojih primjedbi odnosi se zapravo na detaljno iščitavanje ovog proračuna u kojem ne mogu zapravo uz svu želju iščitati najavljene reforme o kojima se toliko pričalo. Cijenjeni kolega Romić je u svom predstavljanju programa i načina rada pred Odborom za poljoprivredu najavio cijeli niz reformskih mjera koje su dijelom ili dobrim dijelom nastavak rada u protekle 4 godine. To smo na odboru svi članovi odbora prihvatili i pohvalili, ali u ovome proračunu kroz financijski iskaz to ne vidimo da se prati. Evo samo nekoliko primjera. Kao prioritet rada ove Vlade i ministarstva navedena je zemljišna reforma i stavljanje što veće količine prije svega državnog poljoprivrednog zemljišta u poljoprivrednu proizvodnju, a onda i cijeli set drugih mjera. Ali u proračunu vidimo da je proračun Agenciji za poljoprivredno zemljište smanjen za 4,7 milijuna kuna odnosno za 17%. Navodnjavanje je 2015. godine bilo realizirano sa 80 milijuna kuna, u ovom proračunu je planirano 50% sredstava manje, samo 40 milijuna kuna. Komasacija u 2015. 2,7 milijuna kuna, ove godine planirano je 1,4 milijuna kuna. Ekološka proizvodnja više desetaka milijuna smanjeno na poziciji koju smo imali iako ekološka proizvodnja je nešto što je budućnost primarne proizvodnje u Republici Hrvatskoj. S druge strane u proračunu se da iščitati rekao bih i nepotrebno i neprimjereno višemilijunsko povećanje stavke raznih rashoda za usluge, nespomenutih rashoda za usluge, nabavu dugotrajne imovine i opreme. Kompariram sve sa onim podacima iz 2015. godine. Nadalje, sredstva za plaće, materijalne rashode službenika i namještenika u ministarstvu i agencijama ostali su na istoj razini ili su samo neznatno smanjeni iako kroz tehničku pomoć svi oni djelatnici ministarstva koji rade na europskim poslovima financiraju se iz tehničke pomoći za što imamo 20-ak milijuna kuna pa ne znam da li to znači da se planira novo zapošljavanje ili se dovoljno ne štedi na materijalnim rashodima. I treća najznačajnija skupina mojih primjedbi odnosi se na sredstva planirana za isplatu izravnih potpora. Ona su na stavci 819058 izravne potpore u poljoprivredi značajno smanjena. Govorimo o smanjenju od gotovo 625 milijuna kuna. U 2015. godini isplatili smo gotovo 95% ukupne omotnice, oko 3 milijarde kuna izravnih potpora, platili smo avansu od 750 milijuna i pošli raditi po modelu kako rade razvijene države članice EU da u istoj tekućoj godini isplaćujemo i avans. Od resornog ministra smo čuli na odboru da će ove godine biti isplaćeno 2 milijarde i 600 milijuna kuna potpora a da će potencijalno biti isplaćen ovaj avans u narednom periodu. Zbog naprijed navedenog pripremio sam set amandmana, uputiti ću ih Vladi. Nadam se da će biti uvaženi. Ako ne, neću moći podržati ovaj proračun jer ovim prijedlogom proračuna poljoprivrednim proizvođačima usporava mogućnost razvoja, povlačenje fondova a iz prijedloga se ne vide zapravo reforme koje su najavljene.
Hvala lijepa. I na ovo izlaganje imamo dvije replike. Prvo uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Uvaženi predsjedniče hvala lijepa. Kolega Jakovina govorili ste o komasaciji u vašem dijelu kad ste vi bili ministar, međutim po tome zakonu vi ste prepisali u biti zakon iz '80-ih godina prošlog stoljeća koji danas uopće nije moguć niti je provediv. I koliko je projekata koji su spremni, koliko ste ostavili u biti projekata za realizaciju? Vi ste sad nabrojali brojne poticaje, brojna sredstva ali je činjenica da je bilo zadnji put ste kazali 12,5 tisuća kad ste došli na vlast proizvođača mlijeka, sad imamo negdje oko 4,5 tisuće proizvođača mlijeka. Slavonija je prazna, štale su i farme prazne. Dalmatinska Zagora koja je nekada imala isto veliki broj stoke, polja, krška polja, Sinjsko polje, Vrgoračko, Drniško također ništa. Pa ne vidim baš nekakve rezultate za sve te milijarde koje ste vi nabrojali. A iskreno se nadam da ćete pomoći ovom novom ministru da uspije izvući iz ničega, iz spaljene i mrtve zemlje hrvatskog seljaka koji je napustio Hrvatsku jer brojni su otišli. Znači, čak nemamo ni ljude koji su se bavili s time jer su prisiljeni zbog politike koja je vođena vaše Vlade i prethodne Vlade da odlaze u treće zemlje ili da se bave drugim poslom. I nadam se i treba željeti ministru i ovoj Vladi da izdignu ovoga seljaka i selo jer bez bogata sela i seljaka nema ni bogate države. Nažalost, u Hrvatskoj državi imamo preko 50% uvoza strane hrane na pogodovanja lobijima raznoraznim stranim koji prodaju svoje proizvode u trgovačkim lancima a selo izumire. Pa se nadam da ćete pripomoći aktualnome ministru da hrvatsko selo oživi. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Bulj Zakon o komasaciji je donesen prije godinu i pol dana u Hrvatskom saboru. Nažalost, od '90. godine odnosno od '89. se nije radila komasacija u Republici Hrvatskoj. Cijeli niz dobrih stvari se komasacijom radi, ne samo okrupnjavanje poljoprivrednih površina da bi se učinilo konkurentnim poljoprivrednu proizvodnju nego i uređenje kanalske mreže sustava navodnjavanja, cestovne mreže i ostaloga. Zašto to nije rađeno 25 godina u RH, ne znam. Naša Vlada je dala taj prijedlog, ovaj cijenjeni Dom je donio taj zakon, napravljen je i višegodišnji plan, napravljeni su pilot-projekti po kojima će se komasacija raditi ili radi, osigurana su značajna sredstva u programu ruralnog razvoja i nadam se i siguran sam zapravo da će i kolega Romić i njegovi suradnici sa komasacijom nastaviti u ubrzanom tempu. Kada govorite zapravo o problemima hrvatske poljoprivrede, oni nisu od jučer, nisu unazad 4 godine koliko sam ja vodio ovo ministarstvo. Nažalost deficit u vanjsko-trgovinskoj razmjeni, količina pokrivenosti naše domaće proizvodnje uvozom je godinama ili desetljećima nažalost takva kakva je. U vrijeme kada smo mogli napraviti naš sustav, našu poljoprivredu konkurentnijom, kada smo imali isključivo mogućnost financiranja domaćih potpora i financiranje i praćenje onoga što smo trebali raditi to nismo iskoristili i nismo tranziciju proveli na najbolji način. A ovo kada kažete vaša i njihova Vlada, ovo je sada vaša Vlada a vi ste koalicijski partner, ja sam rekao i ministru Romiću i poželio sreću i uspjeh, poželio sam da ministarstvo bude uspješnije i bolje nego što je bilo vođeno s moje strane i sve ono što bude pozitivno će biti i potpora da li na odboru ili ovdje u sabornici ali ću isto tako iskoristiti trenutak da ukažem na one stvari koje nisu dobre ili koje smatram da mogu biti bolje u interesu hrvatske poljoprivrede i hrvatskih poljoprivrednika.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani predsjedniče. Ministre bivši, ja mislim da su u vašem mandatu jako velika sredstva došla koja su bila namijenjena malim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, seoskim domaćinstvima za njihov samoodrživi razvoj međutim to nikada do njih nije stiglo nego je to stiglo velikim igračima u Hrvatskoj koji su to iskoristili možda dvojica, trojica. Tako da naše selo nije ništa dobroga polučilo tijekom 4.-godišnje vlasti vaše i vaše Vlade. Nadalje hoću reći da ste bili jako dobri u školovanju poljoprivrednoga kadra pa ste uspješno proveli obuku za vozače traktora, za rukovaoce sa špricama, uzgajivače pčela medica, stručne radnike u upotrebi motornim pilama, rad sa priključnim uređajima i sve ste to fino zamotali i dali certifikate i diplome poljoprivrednicima koji taj isti posao rade već 3.-ću, 4.-tu ili ne znam koju generaciju, koji to imaju u malome noktu ali su morali ići na potrebitu edukaciju i platiti to sve iz svoga džepa. Doduše bilo je i male pripomoći od vaše strane samo ne znam kuda je to vodilo. I još jedna stvar, to je toliko dima napravljeno da danas mali voćar oko svoje okućnice ne može doći do 2dcl herbicida da pošprica na vrijeme niti svoje voćke niti vinograd ni ništa jer nema potrebiti certifikat da bi pošpricao to isto svoje dobro.
Hvala, odgovoriti će poštovani zastupnik Tihomir Jakovina.
Sustav isplate potpora u RH nije izmislio ministar Jakovina. Zajednička poljoprivredna politika je najuređenija politika koja vrijedi za sve ali sve države članice i sve farmere u EU pa onda ta pravila vrijede i kod nas. Zna se kako se izravne potpore u poljoprivredi isplaćuju, kako se i koji su rokovi prijave. I neistina je da su one odlazili kako ste rekli na 2, 3 velika igrača zato što smo imali gotovo 100 tisuća korisnika potpora na godišnjoj razini u RH. A ovo što govorite o potrebnim certifikatima koji su se morali ispolagati ili odraditi da, to je isto obaveza koja je obaveza za sve farmere, za sve poljoprivredne proizvođače u EU, nije postojala mogućnost bez obzira na iskustvo naših poljoprivrednih proizvođača, govorim ono životno iskustvo i proizvodno iskustvo koje imaju. Jednostavno se više uporaba zaštitnih sredstava ne može raditi nigdje i kupovina i rad sa tim sredstvima ukoliko ne postoji taj certifikat. Znači ne izmišljotina ili umotvorina bivše Vlade nego jednostavno obaveza koju smo morali napraviti u rokovima. Da je sjedio ministar Romić u periodu kada sam ja vodio ministarstvo na tom mjestu jednako bi morao provesti tu uredbu i svi poljoprivredni proizvođači bi morali proći te edukacije, dobiti potrebne certifikate i na taj način onda nastaviti svoju poljoprivrednu proizvodnju. Kada govorimo uvijek apeliram i uvijek volim govoriti argumentima, ajmo govoriti argumentima, ne paušalnim ocjenama, ne politikanstvom ili onom što bi voljeli, što demagoški dobro zvuči za birače, idemo govoriti sa činjenicama. S jedne strane imamo prava, prava na značajna europska sredstva koje koristimo iz fondova a koje imamo projekte ili direktno za potpore ali s druge strane imamo i obaveze. Obaveze koje vrijede za sve farmere u EU. Nažalost mi smo zadnji ušli, ušli smo nepripremljeni i zbog toga sada moramo velikim koracima stići, stići na tu razinu Europu. Imamo znanje, imamo resurse, imamo struku. Trebamo samo raditi. Hvala.
Hvala vam lijepa. Prije nego što dam riječ uvaženoj Nadi Turini-Đurić., želim samo reći da evo kako sada stvar stoji sa prijavljenima da nema niti jedne replike mi ćemo ostati do pola 3, prema tome, pola sata smo bolji nego zadnji puta ali bez replika, pod tom pretpostavkom. A sada ću riječ dati uvaženoj kolegici Nadi Turini-Đurić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo nekoliko ocjena ovog proračuna koji je pred nama. Već sam rekla u jednoj replici, znači ovaj proračun je tehnički vrlo solidan, uravnotežen u smislu prihoda i rashoda i ima onaj jedan cilj kojeg realizira a to je da smanjuje prekomjerni deficit našeg proračuna i ajmo reći da je to, moguće reći i pohvalno. Znači jedan cilj se realizira koji nam jest nešto što je već dugi niz godina problem. Međutim, iz aviona je vidljivo da je taj proračun u stvari naštiman. A svatko tko je ikad radio proračun zna što znači naštimati proračun. Znači u ovom proračunu su ponešto smanjeni rashodi, po mom osobnom sudu na krivim mjestima, pogotovo na krivim mjestima ako uzmemo u obzir najave kolega iz Domoljubne koalicije a posebno kolega iz MOST-a na kojim će se dijelovima ne samo proračuna nego u kojim će e resorima štediti i na koji način će se štediti. Ali o tome ću reći nešto malo kasnije. Znači, ponešto je ušteđeno. Na žalost najvećim dijelom na onim nekim najslabijim skupinama građana od učenika do invalida pa studenata, pa znanstvenika što je sigurno nešto što će predstavljati veliki problem i bojim se da te uštede koje su planirane u proračunu na žalost neće moći biti, vjerojatno neće moći biti ispoštivane pa će tu do nas doći danas ili sutra neki rebalans gdje će se te stvari morati rješavati. I naravno povećani su prihodi. Gdje su povećani? Povećani su na prodaji imovine, povećani su na prihodima od poreza, odnosno od PDV-a i u jednom dobrom dijelu povećani su prihodima od sredstava koje možemo povući iz EU. To su prihodi koji su u oblaku, znači to su prihodi koji moguće da će biti, ali moguće je i da neće biti ili da neće biti u jednom dobrom dijelu na žalost. I onda se cijeli ovaj proračun na toj priči u stvari pada. Znači, proračun je tehnički složen dobro. Međutim, on je naštiman i bojim se da će vrlo brzo on morati doživjeti svoje izmjene kako bi riješio one suštinske probleme na koje se mora osloniti proračun, odnosno prihodi na koje se može osloniti da bi ispunio određene zakonske obveze. Jer kao što vidimo, mi nismo dobili u zadnjih mjesec dana nikakve zakonske prijedloge koji bi mogli suštinski mijenjati određene proračunske stavke kako su proračunom predviđene. E sad u čemu je po meni od HDZ objektivno rečeno i nije ništa iznenađujuće. Meni je ovaj proračun što se njih tiče potpuno jasan i zadana je veličina kako to su uobičajeno oni činili. Ali me čudi gdje su bili kad je ovaj proračun se radio kolege iz MOST-a? Čini mi se da nisu uopće bili prisutni kod izrade ovog proračuna, iako vidim da ih, neki ga zdušno brane. Ali tko je govorio u ime kolega iz MOST-a, u ime kluba MOST-a je izrazio određenu rezervu. Čak je i dao određenu uvjetnu podršku ovom proračunu rekavši da će ovaj proračun proći uvjetno kao prvi proračun jer nije bilo vremena da se, odnosno nije bilo načina da se izmjenom zakona naprave zahvati kako bi se proračun mijenjao suštinski pa je rekao uvjetno ovako može proći, ali sljedeće godine očekujemo onaj pravi valjda reformski proračun kojeg su kolege iz MOST-a najavljivali mjesecima poslije izbora. Međutim, to znači da je jedna godina u stvari nepovratno izgubljena i da u ovoj godini teško možemo kroz, barem iščitavajući ovaj proračun očekivati nekakve značajnije reforme koje bi mogle donijeti neke značajnije pomake na korist naših građana. Pa ću ja ovdje ukratko pokušati podsjetiti kolege iz MOST-a i isto tako upozoriti s obzirom da su ono što su govorili i u svom predizbornom programu i u pregovorima sa sadašnjim partnerima, a i sa koalicijom Hrvatska raste što su oni, na čemu su oni inzistirali i što su uvjetovali uopće za ulazak u suradnju, odnosno u koaliciju. Znači, moram ih upozoriti da su već neke stvari im istekle jer su već rekli da će u prvom kvartalu 2016. godine neke stvari bit učinjene, jedan dobar dio toga nije učinjen. Ali ja ću ih samo upozoriti šta je vezano na ovaj proračun, a čega nema u tragovima apsolutno u ovom proračunu, pa recimo u pravosuđu gdje su oni planirali bitno ubrzanje rada sudova, povećanje transparentnosti rada sudova, informatizaciju pravosuđa i racionalizaciju troškova, pa ih pitam gdje su bili kad se radio ovaj proračun s obzirom da pravosuđe ima smanjenje, je doživjelo smanjenje od 5,5% odnosno sa 2,4 na 2,2 milijarde kuna. Definitivno ove tri, četiri točke koje su dio njihovog programa koji je trebao biti realiziran u ovoj godini kroz ovaj proračun se ne vide. U lokalnoj samoupravi kaže racionalizacija političkog aparata, teritorijalna reforma lokalne i županijske samouprave. Ne znam gdje se sad u ovom proračunu zahvatilo bilo gdje u smislu reforme bilo koje, jer vidimo da je upravo proračun uprave, znači Ministarstva uprave jedan od rijetkih resora koji je doživio povećanje. Ja se nadam da se tu radi o tome da će ministrica barem pripremiti u ovoj godini za te dosta velike novce koji su povećani, znači sa 324 na 373 milijuna, za pedesetak milijuna, da će barem naručiti određene strateške studije i analize pa ćemo možda onda krajem ove godine, odnosno u sljedećem proračunu vidjeti i nešto konkretnije vezano za reformu javne uprave. Ono što mi se čini najvažnije, a što je također bilo ne samo obećanje nego i traženje kolega iz MOST-a a što se definitivno ne vidi, dapače potpuno obrnuto, je ulaganje u obrazovanje i znanost. Znači čitam doslovce i citiram iz dijela programa. Kaže ovako: "Iz sustava znanosti i visokog školstva izašli su svi znanstveni novaci zapošljavani na određeno vrijeme proteklih desetljeća i za održavanje nastave i znanstveni rad u tim ustanovama gotovo je sve pred kolapsom." E sad, vi znate da je višestruko ustvari umanjen proračun upravo za znanstvene novake i HNS je u tom smislu, pred vama su i naši amandmani, HNS je u tom smislu i predložio amandman da se barem 50-ak milijuna kuna vrati za znanstvene novake. I to upravo iz one stavke iz koje vidim da ste sada u rebalansu najviše uzeli, a to je potpore vjerskim zajednicama. Smatramo da tu ima prostora sa 295 milijuna vi ste skinuli već 10 pa možete i još koju deseticu skinuti s obzirom da negdje oko 245 milijuna je njima sasvim dovoljno za funkcioniranje. Nadam se da će kolege iz MOST-a a i još neki koji će danas sutra ili kad već glasati za proračun da će to podržati. Ima cijeli niz stavaka u proračunu koje nažalost su doživjele smanjenje. Ono što posebno boli moje ajmo reći sugrađane s područja moje regije u kojoj ja živim je smanjenje stavke za obalni linijski prijevoz. Netko je tu govorio da se radi samo o tome da je izvršenje u ovoj godini bilo manje i da ste se time rukovodili. No bojim se ako tu želimo bilo kakvo unapređenje i zadržati ljude na otocima da ova sredstva neće biti dovoljna. Evo, toliko. Mislim da ovaj proračun će biti vrlo teško realizirati. Nije ambiciozan nego je jednostavno naštiman, a naštiman na ovaj način mislim da će vrlo brzo morati doživjeti korjenite izmjene.
Za repliku se javila uvažena zastupnica Ines Strenja-Linić, izvolite.
Pa eto bilo bi iznenađujuće kolegice Đurić da vi o nečemu drugom pričate osim o MOST-u zato što nakon što ste saborske zastupnike slikavali skrito u ovoj sabornici što je apsolutno neprimjereno i prozivali i stavljali na facebook sada jedino o čemu pričate to je MOST. Pa što bi bilo da nema MOST-a, o čemu bi vi večeras pričali? Možda o tome što niste kao HNS napravili pa nam sad zamjerate. Možda je jedino dobro što u vašim amandmanima, kao što vidim, jedino je bolje od onog što su napravili kolege iz IDS-a koji u svojoj zapravo ekipi i koaliciji imaju dvije stranke iz Rijeke, a da svi amandmani zapravo su na Istru i dati za bolnicu u Istri i Sveučilište u Puli a riječke stranke nigdje nisu spomenute. Ni vi niste ništa u vezi Rijeke odradili. Ali, nema veze. Vi zamjerate što, kao prvo reforme će MOST provesti. Za ovih 2 mjeseca naravno da ne jer bi bilo previše neozbiljno, reforme su spremne i vi ćete itekako vidjeti sa onim novcem koji je planiran da će reforme biti odrađene. Pa onda zamjerate što je toliko malo u pravosuđu. A ono što ćete ubrzo vidjeti što se tiče teritorijalnog preustroja i regionalizacije koje su u pripremi zašto je toliko ostavljeno u Ministarstvu uprave. Dakle, da nije MOST-a ne bi imali o čemu pričati. Pa nama PR nije ni potreban kad imamo ovakvu zastupnicu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Pa gledajte kolegice, naravno da pričam o MOST-u. MOST je dio suradnje sa HDZ-om doveo HDZ na vlast. Zašto? Zato jer je HDZ pristao na sve ono što ste vi tražili, a ja sam čitala samo dio toga. A taj dio kojeg sam pročitala ja bih voljela da mi iz tog dijela kažete barem nešto što je ugrađeno u ovaj proračun. I to je vaša odgovornost. I od toga gospođo Linić ne možete pobjeći. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije ništa ugrađeno, apsolutno ništa nije ugrađeno. Znači iz ovoga svega, a ima toga još ovo je samo dio, apsolutno ničega, ni naznaka ovih reformi. A pazite, vi ste 2 mjeseca pregovarali sa Domoljubnom koalicijom, sa koalicijom Hrvatska raste, napisali na desetine stotina stranica što želite a sada kad je konačno na tapeti dokument putem kojeg možete izvršiti utjecaj vi se slažete sa onim što vam je servirao HDZ, a HDZ vam je servirao jedan naštimani proračun koji je de facto temeljen na izvršenju Proračuna za 2015. godinu. I ništa drugo.
Za repliku se javila uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice Turina-Đurić govorili ste o proračunu za Ministarstvo obrazovanja, znanosti i sporta i evo dakle vidimo da je stigao amandman Vlade vezano oko prijevoza dakle osiguranja sredstava za prijevoz učenika. Ono što je čitljivo iz ovoga da jedan dio je uzet sa pozicija vjerskih zajednica, odnosno vezano uz ugovor Sveta stolica-Republika Hrvatska, jedan dio je uzet iz dijela koji se odnosi na carinski i porezni sustav održavanja graničnih prijelaza i ostalo ali zanimljivo da se jedan dio našao tako što je stvarno uzmi iz jednog, stavi u drugo unutar istog ministarstva. To dakle unutar pozicije sveučilišta i veleučilišta u Republici Hrvatskoj. Pa se uzima 5 milijuna kuna i to Sveučilištu u Splitu i Sveučilištu u Zagrebu i na poziciji osnovnoškolskog obrazovanja kapitalnih investicija u osnovnom školstvu 5 milijuna kuna. Tu se sad dakle nalazi novac iz istog ministarstva se pretače u nešto drugo. I to je, dakle to, uzeli smo iz istog ministarstva jednima da bismo dali drugima. A i to je kratkoročna mjera zato što od jeseni po ovom izračunu i po ovom što je sada tu napravljeno ustvari subvencije za učeničke prijevoze neće biti jer je ovo potpuno nedostatno da pokrije i do kraja ove godine. A kada sam spomenula carinske prijelaze samo želim reći imamo na dnevnom redu sutra Izmjena zakona o obrani i o dakle sudjelovanju, mogućem sudjelovanju Oružanih snaga u zaštiti granica a u isto vrijeme skidamo sredstva za opremanje graničnih prijelaza.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Pa da, upravo je nevjerojatno, tu su neki obećavali, sada neću više spominjati MOST jer mi kaže to jako zamjera kolegica Linić ali su neki obećavali i kaže da će, znači sredstva za obrazovanje, znanost i tehnologiju dignuti iznad europskog prosjeka što znači da bi to trebalo biti više od 4%, cca. 5% izdvajanja od BDP-a. A onda evo upravo na ovom amandmanu kojeg sama Vlada podnosi, znači iz iste košare uzimaju studentima, daju privremeno učenicima. A sasvim je vidljivo iz projekcija proračuna za 2017. godinu da tih sredstava ustvari uopće nema. Znači gledajte, nismo mi baš većina nas od jučer i vidjeli smo više puta proračun, ne samo državni nego i neke lokalne i znamo kako se to radi. Međutim, javnosti treba reći, odnosno našim dragim roditeljima naših srednjoškolaca da počnu štedjeti za prijevoz svojih đaka jer već vjerojatno od sljedeće školske godine možda će biti kao što je ministar obećao za socijalno najugroženije. Međutim, mi smo opet sada tu počeli raditi jednu lošu stvar a to je da našu djecu dijelimo prema tome kakvo je imovinsko stanje njihovih roditelja što također smatram da nije ispravno.
Replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Drago nam je … [[Govornik se ne razumije.]] stranka od 1% u koaliciji sa SDP-om na krilima koja je ušla u ovaj Parlament u ovolikom broju. I zaista ako išta treba biti reforma treba biti reforma zakonodavstva o izborima, Zakona o izborima gdje treba zabraniti predizborne koalicije. I sigurno nećemo raditi gospođo zastupnice ili kolegice kao što ste vi radili. Pa na primjer imenujete direktora HEP-a koji je vaš stranački kolega. I kada smijenite predsjednika stranke ili ministra onda ga razriješite pa imenujete drugoga pa ovaj prvi dobije spor pa mu je država dužna milijun kuna, vozilo, mobitel i ohohoho. I zbog toga imamo problema u proračunu i o tome možemo mi pričati. Ne može MOST biti kriv za sve nakon 30 dana, 40 šta je Vlada imenovana. I ne možete svu percepciju prebaciti na MOST. Nego vas pozivamo na ono sve što smo ispregovarali i sa vama. Jer da je bilo rečeno trčite do bana Jelačića tko će prije za koaliciju bio bi trk, trk bi bio. Nemojte plakati nad sudbinom Hrvatske jer ste ju doveli na ovo nego pomognite, zasučite rukave, svojim primjerom pokažite to. Gdje je decentralizacija vaša? Što ste napravili od seljaka, sela? Od područja koja su rubna područja, tj. nerazvijena područja. Koliko ljudi ima u kontejneru? Koliko je iselilo? Razmišljajte o tim sudbinama i pomozite ovoj Vladi koja će biti reformska, gdje će se mijenjati zakoni i gdje će se na temelju tih zakona usmjeriti i razvoj ove države. Ali malo prije sam rekao države u kojoj su sve prethodne Vlade uvalile u glib od 300 milijardi kuna a stanje je kaotično.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Kolega Bulj, HNS je na ovim izborima osvojio više od 100 tisuća glasova preferencijalno, pa sada vi računajte. Četiri naša zastupnika su prošla zato jer su preskočila kolege na listi. Tako da o tome koliko vrijedi HNS i ovih vaših 1% vidjeti ćemo se na sljedećim izborima. Da, mi mijenjamo direktore kada nisu dobri. Vidjeti ćemo šta ćete raditi vi. Mi smo, istina je, jer je HEP, znači u zadnje dvije godine, sa istim direktorom u zadnje 2godine napravio odlične rezultate, mislim da je HEP 2 milijarde kuna bio u dobiti i tako je i završio. Ako vi te milijarde sada ne skrenete nekamo drugamo. Sudbina Hrvatske je nažalost većinu godina otkada smo samostalna država bio u, sudbina Hrvatske je bila u rukama HDZ-a, oni su sada vaši koalicioni partneri. I mi smo prije 4 godine ovu državu našli u puno lošijem stanju nego što je ona sada. A to proučite malo kako je izgledao proračun, prvi kojeg smo mi donosili, koji su bili pokazatelji kada smo mi, gospodarski kada smo mi taj proračun donosili u odnosu na pokazatelje koje imamo danas. Tu je ministar financija koji vidim da je vrlo objektivan i stručan po tom pitanju pa vam može objasniti da je ta situacija ipak značajno bolja. A što se tiče decentralizacije i što se tiče općenito sredstava za ove gradove i općine nad kojima vi cijelo vrijeme plačete, ja ću vam reći, ja sam bila jedna od zastupnica koja nije glasala za Zakon o regionalnom razvoju koji je bio predložen od strane moje koalicije, vladajuće koalicije, ja sam bila jedna od tih zastupnica. A vi ste danas bili u prilici ili ste bili jučer u prilici kada ste ovaj proračun radili da nekima od tih jedinica lokalne samouprave za koje znate da su u teškoj situaciji a nisu po zakonu ušle u mogućnost subvencija da predložite da se u proračunu njima pomogne ali to niste učinili.
Zahvaljujem. Sljedeći u raspravi uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo do sad je dosta toga rečeno. Ja bih se zbog toga fokusirao na dva segmenta proračuna, a to je obrazovanje i socijalna politika iako smo i u obrazovanju evo upravo je i gospođa Turina Đurić prije mene govorila o obrazovanju kao i mnogi drugi prije mene. Ali smatram da je to tematika koja zaslužuje puno više pažnje možda nego što je i sad dobila. Dakle, kao što smo čuli proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta manji je za 158 milijuna kuna. Samo po sebi u cjelokupnoj masi proračuna to i nije veliki iznos. Međutim, ako imamo na umu da su izdaci Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta uglavnom zadani, dakle da ministar tu ima vrlo malo manevarskog prostora i da se radi o području koje je izuzetno osjetljivo, već podfinancirano tada je to ogroman iznos za hrvatsku znanost, za hrvatsko obrazovanje, za hrvatskog studenta i učenika. Kako je rečeno u prijepodnevnim satima u raspravi o obrazovanju, obrazovanje nije samo gospodarska, to je i strateška kategorija ako pitate mene i zbog toga je tim važnija. Zašto je strateška kategorija? Upravo zbog toga što kvalitetno obrazovanje garantira kvalitetnu radnu snagu, agilnu radnu snagu, snalažljivu koja će se lakše snaći na tržištu rada. Cjeloživotno učenje je, danas nije više trend nego je i potreba. Dakle, to sve garantira da imamo dobru radnu snagu koja radi, koja se snalazi na tržištu, koja se obrazuje tim više što je cjeloživotno obrazovanje kako sam rekao sada i potreba, odnosno nemoguće je jedno zanimanje obavljati cijeli život bez dodatnog stručnog usavršavanja, odnosno obrazovanja. Mnogi su podcrtali prijevoz učenika, odnosno među linijski, javni međumjesni prijevoz za učenike srednjih škola i ja ću to ponovno podcrtati. Evo kao što je kolegica Sobol nedavno primijetila prije mene dobili smo amandman Vlade koji za 32 milijuna kuna povećava ovu stavku. No, ja ću se tu pridružiti apelu kolegice Glasovac koja je prije toga rekla da, prijevoz ostaje, ali ostaje samo do lipnja, a nakon lipnja što će biti onda. Jer ovaj iznos nije dovoljan da pokrije sve troškove. Ukoliko želimo našim učenicima, posebice onima iz ruralnih sredina, u čijim sredinama se ne nalaze srednje škole osigurati da pod jednakim uvjetima mogu pohađati srednju školu onda je ovo mjera koju nikako ne bi trebali ukidati. Podsjetit ću vas i sada da se radi o 75% cijene karte, da mnoge jedinice lokalne samouprave sufinanciraju tu kartu nekad i do sto postotnog iznosa, neke nešto manje sukladno svojim mogućnostima. Ali ovo je mjera koja je mnogim učenicima omogućila da se školuju dalje i to nije floskula. Budući da dolazim iz sustava obrazovanja razgovarao sam sa svojim kolegicama i kolegama, razrednicama i razrednicima koji su mi upravo ukazali na to, da su mnogi roditelji ukazali, izrazili svoju bojazan, da nisu sigurni da li će moći podmirivati troškove ukoliko im dijete bude moralo putovati. Neki su govorili da će im dijete morati upisati drugu školu zato što recimo u najbližem mjestu gdje se nalazi srednja škola nema obrazovanja za zanimanja koje dijete želi pohađati itd. itd. Mislim da našim učenicima trebamo dati šansu da se obrazuju u školi u kojoj žele i u zanimanju kojem žele, dakle svi pod istim uvjetima ili najbliže istim uvjetima kakve mogu imati. Smanjen je proračun sveučilištima. Još radikalnije veleučilištima, visokim učilištima. O tomu je isto bilo riječi. No, ja ću se zadržati na jednoj zanimljivoj činjenici, a to je da rashodi za zaposlene svim sveučilištima rastu, osim sveučilištu u Osijeku. Dakle, govorim o jedinom sveučilištu u Istočnoj Hrvatskoj uz Brodsko sveučilište koje smo osnovali, ali kojeg također nema u proračunu što je isto jedan zanimljiv detalj. Da li to znači da se smanjuje broj zaposlenih ili da će se dijeliti otkazi ili što je razlog smanjenju ove stavke. Smanjuju se mnoge druge stavke, ja ću neke pobrojati, na nekima ću se zadržati malo duže jer mislim da vrijede naše pažnje, a to je program poboljšavanja studentskog standarda, stipendiranje studenata, razvoj visokog školskog obrazovanja. Kako sam rekao i ranije jutros ispada da naša država više ulaže u obnovu voznog parka Ustavnog suda nego u razvoj visokog školstva. To je zaista šokantan podatak, pogotovo ako uzmemo u obzir činjenicu da je i u prošlom proračunu upravo za ovu stavku također bio jedan simboličan iznos od milijun i pol, odnosno milijun i 666 tisuća kuna. Sad je smanjen na 500 tisuća kuna. Vrlo nedovoljno, čak ni nesimbolično. Ulaganje u znanstveno-istraživačku djelatnost je također smanjena, tehnička kultura odnosno financiranje izvan nastavnih aktivnosti u tehničkoj kulturi su potpuno izbačeni. Podsjetit ću vas kao i ovo, to je bilo na jednoj više simboličnoj razini od nekih stotinjak tisuća kuna. Sada nema ni toliko, a govorimo stalno kako naše učenike treba poticati da upisuju tehničke škole, da studiraju na tehničkim učilištima, da specijaliziraju tehničke struke jer to je razvoj. S druge strane imamo takav osnovno školski i srednjoškolski kurikulum, da se prosječni učenik koji upisuje gimnaziju poslije osnovne škole susreće sa tehničkom kulturom 35 sati godišnje. Dakle, ako je to 4 godine možete pomnožiti koliko je to sati sve skupa samo teorijske nastave bez imalo praktične. Mi koji smo stariji, koji smo ranije pohađali školu se sjećamo još i tih praktičnih dijelova. Ali na žalost toga u školama više nema i to nije dobro. Hrvatski kvalifikacijski okvir. Također su smanjeni izdaci za hrvatski kvalifikacijski okvir sa nekih 400 tisuća kuna, sa 600 tisuća kuna na 250 tisuća kuna, karikiram brojeve, govorim ih na pamet. Hrvatski kvalifikacijski okvir već sada nije implementiran, dakle ako govorimo o hodogramu onako kako je bilo planirano, a vitalan je za sustav obrazovanja kako formalnog, tako još više onog neformalnog upravo zbog toga što bi on pridonio većoj konkurentnosti na tržištu rada, odnosno mogao bi u okvire formalnih kvalifikacija uvesti i znanje i vještine stečene neformalnim obrazovanjem. Tu je naravno unutra i volontiranje koje je isto izuzetno bitno u modernom društvu i sredstva za volontiranje, odnosno poticanje volontiranja su također smanjena što smatram da nije dobro. Treba razvijati kulturu volontiranja. A hrvatski kvalifikacijski okvir je jedan kako bi Englezi rekli od … [[Ne razumije se.]] odnosno od dodanih vrijednosti koje možemo dobiti poticanjem znači implementacije hrvatskog kvalifikacijskog okvira da se volontiranjem mogu stjecati neke neformalne kvalifikacije koje kasnije mogu pomoći prilikom traženja posla. Što se tiče socijalne politike spomenuo sam zajamčena minimalna naknada se smanjuje, odnosno planirana sredstva sa 629 milijuna na 533. Rekli su neki kolege u raspravi da je to zbog nedovoljne realizacije u proračunu. Mi to iz ovog prijedloga ne možemo iščitati ali je indikativno koja se poruka šalje, a poruka je ta da kada mnogi naši građani su suočeni sa neimaštinom, kada primaju zajamčenu minimalnu naknadu koja im pomaže da prežive doslovno mi im ta sredstva smanjujemo. Biti će rebalansa ukoliko su to bila prevelika sredstva i ona se lako smanje. No, nadam se da se sredstva neće morati dodavati ali poruka u svakom slučaju nije dobra. Dobili smo također i apel pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Ja se njezinom apelu pridružujem. Naime, radi se o doplatku za pomoć i njegu osoba sa invaliditetom. Naime, doplatak za pomoć i njegu je krajem prošle godine koristilo oko 66 tisuća osoba, a to je pravo propisano Zakonom o socijalnoj skrbi člankom 57. do 62. Ono se priznaje osobi koja ne može sama udovoljiti osnovnim životnim potrebama uslijed čega joj je potrebna pomoć i njega druge osobe u organiziranju prehrane, pripremi i uzimanju obroka, nabave namirnica i čišćenju, pospremanju stana itd., itd. Dakle, svih onih aktivnosti koje mi koji nemamo invaliditet uzimamo zdravo za gotovo, a osobama sa invaliditetom je to itekako nepremostiva prepreka. Drage kolegice i kolege osobe koje u 100% iznosu primaju ovu naknadu ta naknada iznosi 500 kuna. Mislim da je to vrlo, vrlo simbolična naknada ako pričamo o ljudima koji imaju izuzetno povećane životne troškove a za što nisu sami krivi odnosno imaju invaliditet. A to su u najvećem broju slučajeva siromašne osobe ili izložene ozbiljnim rizicima siromaštva upravo zbog svog tjelesnog hendikepa. I da zaključim, jedan od kolega iz HDZ-a je to rekao i ta mi se formulacija jako sviđa da je proračun najozbiljnija programska legitimacija svake Vlade. Ako je ovo programska legitimacija ove Vlade tada mogu zaključiti da u ovom proračunu reformi nema, da se reže samo najranjivijim skupinama u društvu, učenicima, studentima, ljudima koji primaju socijalnu pomoć itd., a da s druge strane razvojnih projekata i razvoja nema. Netko reče daj Bože da nam je to najveći problem, ali to i jesu najveći problemi našega društva da pomažemo onima koji nisu iz objektivnih razloga u istoj poziciji kao i ostali i da imamo dobro obrazovanje koje će od naših budućih građana stvoriti ljude koji će itekako samostalno i snalažljivo nastupati na tržištu rada i stvarati svoju budućnost u Hrvatskoj. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javila uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Kolega Hajdukoviću ono što ima u ovom proračunu to su planirana sredstva nacionalnog udjela koja se baziraju na dvama operativnim programima. Prvi, konkurentnost i kohezija i drugi učinkoviti ljudski potencijali. To mi je drago jer smo mi u ministarstvu dosta radili na tome da znači one nekakve nacionalne prioritete vezane uz obrazovni sustav a za koje smo znali da nećemo moći financirati snagom Hrvatskog proračuna da napravimo jednu temeljitu podlogu i da pokrijemo ključne dakle teme odnosno područja iz Strategije znanosti, obrazovanja i tehnologije kroz korištenje fondova. Međutim, s druge strane bez obzira na to što ćemo rasteretiti državni proračun mnogih investicija u sustavu obrazovanja s druge strane sve te uštede nazovimo to tako nisu se prelile dalje u sustav obrazovanja. Pa tako svjedočimo da zapravo nestaju odnosno smanjuju se drastično čak za 55% naknade odnosno državne nagrade za izuzetne rezultate u obrazovanju odnosno poticaji izvrsnosti. Već su neke kolege rekle ujutro dakle da nestaju projekti javno-privatnog partnerstva kao jedan od mogućih modela za financiranje infrastrukturnog ulaganja u školske objekte u koje smo mi u tri godine uložili 58,6 milijuna kuna. I tako, puno toga nažalost nema, a čini mi se prema nekim stavkama da se ni kurikularnoj reformi ne piše dobro. Nadam se da se varam, ali mi smo napravili podlogu za sve ono što je zamišljeno strategijom da se provede i po akcijskom planu što je bilo bitno za 2015. godinu, međutim vidim da je to naprosto samo copy-paste, nije se gledalo Akcijski plan provedbe strategije samim time i kurikularne reforme i odgovorilo zahtjevima u Proračunu za 2016., a još manje u projekcijama za 2017. i 2018. godinu.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Glasovac da, drago mi je da ste ovo podcrtali, zapravo ste me podsjetili na još nekoliko stavaka koje sam htio komentirati. A što se kurikularne reforme tiče mislim da smo se svi složili prilikom rasprave o povjerenju Vladi i izglasavanju Vladi da smo podcrtali koliko je važno da se ta reforma nastavi. Naime, ponavljao sam i sada ću ponoviti da sam u svojoj karijeri učenika, studenta i onda na kraju i profesora odnosno nastavnika bio dio nekoliko reformi školstva. Nijedna nije uspjela, nijedna od tih ne znam 7, 8, 9 koliko ih je bilo. A zašto? Zato što nijedna nije provođena ciljano, strateški i znači sa nekim zamišljenim hodogramom, sa ciljevima i ishodištima i jasno uređenim načinom na koji će se implementirati. Nego se zaključilo u ovom trenutku mi sad počinjemo raditi po ne znam HNOS-u (Hrvatskom nacionalnom obrazovnom standardu). Nije zaživjelo jednostavno. Ne možete vi u jedan tako veliki sustav unijeti promjene čarobnim štapićem i reći sad ono sve što je bilo prije ne vrijedi. Zbog toga je važno da ovu reformu koju smo započeli, moram tu podsjetiti kolege iz HDZ-a, nisu bili protiv strategije, doduše bili su suzdržani, ali treba je nastaviti. Jer ako mislite da je treba revidirati o tome možemo pričati u pojedinim segmentima ali nastaviti je treba. Nacionalni prioriteti i EU projekti, da to je jako zanimljivo recimo na stavkama sveučilišta EU projekti, svugdje bilježimo smanjenja. Zašto je tome tako? Ja mogu shvatiti da neka sveučilišta nisu dobila možda neke projekte koji su planirani ali da sva baš nisu dobila ni jedan projekt, odnosno ni jednu kunu više od onoga što su imale, neke su imale vrlo malo a to ne mogu vjerovati. Licenciranje ravnatelja također se smanjuju sredstva. Državne nagrade, poticanje izvrsnosti, smanjujemo sredstva na ono u što smo se prije samo nekoliko mjeseci kleli. A sjećate se jako dobro rasprave o strategiji obrazovanja. … [[Govornik se ne razumije.]] to ovako izgledalo. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći u raspravi je uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa mislim da je svima jasno da je proračun prvenstveno financijski predstavlja i politički dokument. Politički dokument u kojem se izražava jasno političko stajalište vladajuće većine. I u tom kontekstu je i pravo ali i obveza te vladajuće većine da ga brani, da ga podržava i u konačnici podrži. Ali je isto tako i pravo pa i obveza oporbe da ga kritizira, da ga osporava i da pokušava ukazati na koje načine se taj dokument može učiniti boljim. Gospodine ministre, vama osobno ne mogu uputiti puno zamjerki. Većina zamjerki koje se odnose na ovaj dokument odnose se na njegov posebni dio gdje su vaši kolege razrađivali na koji način će se trošiti novac iz njihovog resora i tu su učinjene kardinalne greške. I zato svi oni koji govore da je ovaj proračun preslika našeg proračuna griješe. On je daleko od toga. Međutim i vama ministre imam jednu zamjerku, odnosno postavio bih vam jedno pitanje. Ovaj proračun je evidentno, možda više nego bilo koji do danas baziran na sredstvima koja bi u RH trebala doći iz EU, iz fondova EU. I to je pohvalno. Međutim, vaši kolege, pogotovo neki zastupnici u Europskom parlamentu su kontinuirano osporavali rad ove Vlade, pardon, prethodne Vlade na području privlačenja sredstava iz EU fondova. Ali i vi i ja znamo da sredstva koja će se isplaćivati u 2016. godini ne mogu dolaziti iz europskih projekata koje smo mi danas počeli raditi ili ćemo na njima početi raditi sutra. Govorimo o sredstvima na kojima se počelo raditi prije nekoliko mjeseci pa i nekoliko godina. Kao član nadzornog odbora trgovačkog društva KaštIjun d.o.o. iz Pule, dok sam bio član Pulskog gradskog poglavarstva počeli smo, mogu reći da smo na jednom EU projektu koji danas završava u 2016. godini počeli raditi prije 10 godina da bi danas uživali bespovratna sredstva koja su došla iz Europe. To nije rad koji se događa preko noći. I zato mislim da bi bilo korektno od vas da malo i pohvalite rad prethodne Vlade po pitanju privlačenja sredstva iz EU fondova ako na njima bazirate rast proračuna odnosno njegovu održivost. A kakav je bio rad prethodne Vlade govorio je i naš premijer bivši Zoran Milanović, danas predsjednik SDP-a i vođa opozicije kada je govorio o rastu izvoza, o rastu osobne potrošnje, o rastu proizvodnje koje su sve dovele do rasta BDP-a, sada već vjerujem da će biti i ovaj pa 6.ti kvartal. Međutim, danas je EUROSTAT objavio i još jedan zanimljivi podatak. U 4.tom kvartalu 2015. godine kada se usporedi sa prethodnim kvartalom RH je druga članica EU iza Malte po porastu zaposlenosti. Znači u odnosu na 3.ći kvartal 2015. godine RH zajedno sa Maltom predvodi EU po porastu zaposlenosti. I taj porast zaposlenosti koji je plod rada prethodne Vlade vidi se u tome što je broj zaposlenih, ne govorim o smanjenju nezaposlenosti, govorim o konkretnom broju građana RH koji grade u usporedbi sa kvartalom 2014. taj postotak je za 2% već. E pa to je onaj uspjeh zbog kojeg smo mi radili. Ne zbog rasta BDP-a radi sebe nego zbog rasta zaposlenosti. I molim vas, da to nastavite jer je to ono što ovoj zemlji prije svega treba. Kao što sam već napomenuo najveći problem ovog proračuna leži u onom dijelu koji se odnosi na trošenje novca odnosno rad vaši kolega. Puno je toga rečeno, svatko govori o nečemu što mu je blisko, o nečemu na čemu je radio. I ja mislim da je sasvim legitimno da ja sada ovdje obrazložim neke od amandmana koje sam podnio na ovaj proračun. Puno je bilo govora o Sveučilištu u Puli i o problemu sa EU fondovima ali dužan sam to ponoviti. Dakle u proračunu za 2016. godinu imamo 3 stavke koje se odnose na Sveučilište u Puli. Jedna je naravno EU projekti Sveučilišta u Puli gdje je ta svota smanjena na 15 tisuća kuna. Rekao sam možda se zamka krije negdje drugdje, možda su negdje drugdje predviđena ta sredstva. Potražio sam drugu stavku kapitalni rashodi, tamo su ta sredstva 900 tisuća kuna i odnose se na plaćanja koja su zaostala od gradnje doma i menze. I biti će po projekciji 900 tisuća kuna i u 2017. i u 2018. godini iako je dom završen. Iako bi ako je doista napravljena okončana situacija ona trebala biti podmirena u 2016. godini. I na kraju, pogledao sam u stavku redovno financiranje Sveučilišta u Puli koja je smanjena također za 10% i tamo sam u obrazloženju proračuna našao da se sredstva odnose samo za rashode za zaposlene, ostale rashode za zaposlene i materijalne rashode koji uključuju samo naknadu troškova zaposlenicima i studentima. Nigdje nisam pronašao EU fondove. A zašto vam to govorim? Zato što kao Puležan znam koliko naše sveučilište radi na privlačenju sredstava iz EU fondova, koliko ima ideja, koliko ima projekata na kojima su započeli raditi a koja uz ovakvo smanjenje ukupno a posebno ono koje se odnosi na fondove EU neće moći ostvariti. Ministre, nekoliko nas iz Istre je podnijelo niz amandmana, ne morate prihvatiti te amandmane u obliku u kakvom smo ih mi predložili ali molim vas da u komunikaciji sa ministrom nadležnim za pitanje obrazovanja pokušate učiniti nešto da usvojite, odnosno barem malo izmijenite tu stavku koja se odnosi na europske fondove ne samo Sveučilište u Puli, jer ono je jedno od mnogih, meni možda najbolje poznato, ali jedno od mnogih koje ima projekte s kojima će u RH privući novce iz europskih fondova i dati dodanu vrijednost ne samo, ne samo kroz te investicije i direktan prihod koji će se ostvariti samo gradnjom recimo ne znam uređenje multimedijalnog centra, uređenjem studentskog centra i slično već i vrijednošću koju ćemo za naše obrazovanje dobiti kroz to. Imamo vremena, u ponedjeljak ćemo glasovati. Molim vas pogledajte sve ove primjedbe koje su vam upućene i pronađite sredstva. Ne radi se o ogromnim sredstvima. Radi se o malim sredstvima za proračun, ali o sredstvima koja će se direktno vratiti. To je jedna primjedba. Druga primjedba je rekao bih ozbiljnija i kompliciranija i mislim da imam dovoljno vremena da vam ju objasnim. Imunološki zavod. Mi u proračunu također za Imunološki zavod imamo dvije stavke. Jedna stavka se odnosi na Imunološki zavod, novu ustanovu koja je nastala, odnosno trebala bi nastati preoblikovanjem Imunološkog zavoda d.d. i neću ulaziti u detalje koji se odnose na to. Mislim da razumijem zbog čega nisu predviđena sva ona sredstva koja sindikati traže. Ali imamo drugu stavku koja je puno problematičnija od toga. To je stavka Imunološki zavod d.d. U proračunu je za stavku Imunološki zavod d.d. predviđeno 5 milijuna kuna koji se odnose na otplatu dugova koji su nastali prema vjerovnicima. Imunološki zavod je u ovom trenutku blokiran 54 dana. Za šest dana istječe 60 dana blokade nakon koje se pokreće stečajni postupak. Ukoliko dođe do stečajnog postupka Imunološkog zavoda d.d. od Imunološkog zavoda kao ustanove neće biti ništa jer će imovina znamo što se događa u Stečajnom zakonu morati biti iskorištena za podmirenje duga vjerovnicima. Za Imunološki zavod d.d. u sljedeće tri godine dospijeva 87 milijuna potraživanja vjerovnika. 2016l godine dospijeva 67 milijuna potraživanja vjerovnika. U proračunu ste predvidjeli 5 milijuna, nedostaje 62 milijuna kuna potrebnih da se spriječi stečaj Imunološkog zavoda i sve štetne posljedice koje bi time nastale. Ja vas molim kao što ste pronašli sredstva barem za dio naknade za trošak prijevoza učenika u srednjim školama još jednom razmotrite situaciju, ali ne na onoj stavci za Imunološki zavod kao ustanovu, nego onoj stavci Imunološki zavod d.d. i probajte vidjeti da e osiguraju sredstva da se možda i direktno komunicira sa vjerovnicima kako bi se spriječio nastanak štete i svega onoga što pokušavamo otkloniti, a mislim da uz napore za koje sam siguran, a i pratio sam izjave i Ministra gospodarstva, za napore za koje je Vlada spremna da bi spriječila nastanak štete za Hrvatsku. Evo toliko od mene. Naravno da ovaj proračun ima iz mojeg stanovišta kao zastupnik opozicije previše razlika u odnosu na moja stajališta da bih ga ja mogao podržati. Ali vas molim i kao zastupnik i kao građanin ove zemlje, da pokušate ispraviti barem ove dvije i nekoliko drugih primjedbi koje su vam ukazali kolege kako bi uspjeli dobiti bolji dokument na korist sviju nas. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći u raspravi javio se uvaženi zastupnik Orsat Miljenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče, gospodo ministri. Ja neću dužiti, samo par stvari što se tiče pravosuđa. Dakle prvo jedna načelna stvar oko proračuna. Imam vrlo veliku primjedbu na obrazloženje. Dakle, obrazloženje proračuna je takvo da je potpuno nejasno i ja ne želim vjerovati u to da je to napravljeno namjerno. Ali obrazloženje proračuna iz kojeg vi ne možete vidjeti zašto se nešto povećava ili spušta, dakle diže ili spušta u stavkama nije obrazloženje. I moj prijedlog bi vam bio sljedeći put kad budete radili ako budete u prilici, da budete, da zbilja obrazložite zašto nešto ide gore ili dolje. Ovako je vrlo teško pratit i svi mi smo u situaciji da zapravo moramo pretpostavljat što ste s time htjeli reći. Ako već imamo obrazloženje, hajmo to iskoristit, znači da zbilja znamo mi kao zastupnici a i svi kad se objavi proračun, da znamo što se htjelo s tim postići. Što se tiče pravosuđa, dakle ovo što sam vidio, predviđeno smanjenje 135 milijuna kuna. Ja ovdje mogu samo izrazit sućut, žao mi je što nema kolege Šprlje, jer je to potpuno neodrživ proračun za pravosuđe. Ja vam ovdje kažem da bez rebalansa vi ćete sljedeću godinu završiti sa minus 150 do 160 milijuna kuna u pravosuđu. Dakle, potpuno neutemeljen i neisplaniran proračun. Obaveze su takve na koje vi ne možete utjecati, čak i da sad promijenite neke zakone, obaveze koje vam budu dolazile one će vas dovesti do minusa od 150 milijuna kuna na kraju godine, 150, 160. Neke od stvari. Informatizacija koja je prevažna, 13 milijuna kuna manje. Ona je sada bila granična, jedva se održavao sustav. Sa ovakvim smanjenjem neće se do kraja godine moći napraviti ništa. Sljedeće. Pravosudna akademija. Ona možda ukazuje zapravo kako je složen cijeli sustav. Povećavate za troškove zaposlenih, a smanjujete davanja za suce i sve one koji se trebaju obrazovati u akademiji. To vam je apsurd. Već sada ovdje imate 4:1, dakle administracija vas košta 75% proračuna, a samo 25% ide na one koji se educiraju. Potpun apsurd i sad ste te omjere još povećali. I prije nisu bili dobri, ali vi idete upravo u krivom smjeru. Dakle, to je jedna od stvari koju bih vam također preporučio da promijenite. Treba dati više za one koji se trebaju obrazovati u akademiji, a manje za one koji tamo rade. Sljedeće, zatvori i kaznionice. Smanjujete proračun, ponovo govorim iz iskustva, ovo vam govorim u najboljoj namjeri zato što je to sustav koji funkcionira 24 sata na dan. Nikome od nas nije u interesu da bude problema u njemu. Sa ovako smanjenim proračunom obzirom da nisu predviđeni nikakvi sustavne promjene vi nećete moći završiti kraj godine. Znači, dobavljačima će biti dugovi 3 do 6 mjeseci, možda će ići na 9 i vi ćete imati na kraju godine silan problem. Od energije nadalje. Neodrživ proračun. Sljedeće, nije mi jasno zašto DORH-u smanjujete 17 milijuna kuna, najviše na točki za zastupanje u inozemstvu. To je nešto što se odvija s vašom voljom ili bez vaše volje, to su dugovi i to su računi koji će vam doći. To što ih sad ne predvidite u proračunu morat ćete naći novaca za njih. Nije dobro ući sada s minusom da biste do kraja godine morali nekakvih 20-ak milijuna kuna dodat na to. Ponovno ukazujem to je nešto što ne možete reći nećemo platiti jer to su dugovi prema stranim dobavljačima, to su procesi koji idu i iz kojih ne možete izaći. Dakle, to je jednostavno loše planiranje. To ako ostane ovako na kraju godine imat ćete tužbe pred stranim sudovima. Sljedeće, županijski sudovi. Smanjujete za 20 milijuna kuna za intelektualne usluge. To je ono što sam vidio na brzinu, smanjuje se i više. Već sada su dugovi takvi bili da se plaćalo u okviru tri mjeseca. S ovim smanjenjem vi ćete kasniti vještacima, odvjetnicima po godinu dana. To je nedopustivo. Mi smo se mučili tri godine da dođemo u nekakvo plaćanje od 3 mjeseca. Vi ga sada vraćate na ono što smo mi naslijedili godinu i više. To ne može tako funkcionirati. Nije fer, onda treba reći nećemo u pravosuđu raditi ništa ili ga platiti. Mislim pravosuđe košta. On je jedan od sustava koji proizvodi trošak, on radi 24 sata na dan. Ako nema novaca za njega, ne znam, to treba reći. Ovako smanjiti proračun i ići svjesno u proizvođenje dugova i zaostatke prema dobavljačima nije u redu. Ista stvar je s općinskim sudovima. Samo na ovome 16 milijuna kuna dolje. To su dugovi koje vi ne možete smanjiti jer oni nastaju, sutra će nastati, prekosutra. Dakle, kad gledate ukupno. Ono što je karakteristika nigdje ne smanjujete za zaposlene. Dakle, predviđate u sustavu koji je sada po brojevima drugi u Europi po glavi stanovnika vi predviđate povećanje za plaće. Na svemu drugome štedite toliko da vam sustav neće moći funkcionirati. Ne vama, nama. Svi smo mi građani ove zemlje i u interesu nam je da taj sustav funkcionira. Dakle ja bih apelirao, ja sam siguran da je to kolega Šprlje radio, suosjećam s njim jer očito je bilo neuspješno, ali ako ne dignete proračun, ako ne pronađete sredstva za dizanje proračuna za pravosuđe ne samo da reforme koje su najavljene neće ništa biti od njih, ja neću sad ovdje ulaziti da li se one vide iz proračuna ili ne, očekujem i nadam se da će doći do njih tako je barem deklarirano ali s ovim vi nećete moći održavati hladni pogon. A nigdje nije predviđeno kako bi došlo do ovih ušteda. Jednostavno nema prostora za to, a to su dugovi koji će nastajati svaki dan. I vi ćete znači s ovim ili idete svjesno u rebalans što može biti ili ćete biti svjesni da ćete na kraju godine dobavljačima biti dužni 9 mjeseci minimum. Dakle još jedan apel, samo sam se zato i javio, za razmatranje ovih stavki i da stvarno sjednete s kolegom koji je zadužen za pravosuđe i da vam kaže što je ono što treba i da se taj proračun pokuša dignuti. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, poštovani kolega Orsate javio sam se zato što ste u jednom momentu spomenuli smanjena sredstva u informatizaciji. Ja koliko se sjećam jedan od glavnih govora u predizbornoj kampanji čak i za vrijeme sastavljanja ove Vlade bila je priča oko osnivanja novog ministarstva informatizacije ili digitalizacije ili kako već hoćemo da ga zovemo, a danas imamo ustvari situaciju koja čak pomalo šizofrena je i u potpunosti obrnuta da se ne samo u Ministarstvu pravosuđa nego i u mnogim drugim ministarstvima upravo stavke na informatizaciji smanjuju što je uistinu definitivno i s tog aspekta katastrofa. Ovdje je ministar Marić i mislim da on kao ministar financija i ekonomist u najboljem slučaju vrlo dobro zna da je najbolji način uštede novaca u bilo kojem pogledu danas u pogledu procesa i aspekta bilo koje komunikacije upravo ta informatizacija. Ja ću vas podsjetiti da je kroz Ministarstvo pravosuđa upravo za vrijeme bivše Vlade se odvijao jedan veliki projekt e-spis koji je između ostalog jedan od većih planova imao i dematerijalizaciju i dostavu spisa i akata građanima kroz sustav e-građani koji je također napravljen kroz bivšu vlast. To je sustav koji je trebao uštedjeti na desetke milijuna kuna godišnje koji bi bili potrošeni isključivo samo na plaćanje poštarina između građana i centralne države. Bojim se da na ovaj način na nekakvim malim uštedama koje u konačnici niti državi niti proračunu neće donijeti ništa kao uštede ćete s druge strane prouzročiti zaostajanje i zaustavljanje velikih projekata koji državu trebaju informatički voditi u novo doba i koji između ostalog trebaju uistinu donijeti one prave uštede i donijeti ono što cijelo vrijeme svi ovdje govore, konačnu reformu javne uprave. Jer kad pričamo o reformi javne uprave to nije požurivanje službenika to je prije svega informatizacija iste te javne uprave. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Orsat Miljenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pariću upravo to što ste naglasili, dakle mi smo ovdje danas dosta spominjali i doing business, spominjali smo Izvješće Europske komisije. Upravo u pravosuđu i informatizaciji su bili pomaci u tim područjima. U doing businessu označeno je da su pomaci u informatizaciji pravosuđa najveći. U Izvješću Europske komisije vidjeli ste što smo napravili. Sa ovako predloženim proračunom, pogotovo za informatizaciju, to se neće moći realizirati. Oprema je dotrajala, stara, nju treba mijenjati. Iluzija je očekivati da će se do kraja godine moći toliko povući iz fondova jer jednostavno ne stigne se programirati. To ne ovisi, ja uopće ne želim ulaziti u uspješnost ili ne uspješnost ali to je objektivno tako, mi smo sada u 4. mjesecu. Dakle sa ovakvim proračunom za informatizaciju vama će procesi stati. Meni nije problem što će vama stati procesi, stati će nama procesi. Dakle mi ovdje smo građani ove zemlje, u interesu nam je da ti procesi idu, da budu što bolji. Ako imamo neki proizvod koji je dobar, ako imamo nešto što se napravilo, ajmo nemojmo ovakvim proračunskim rezovima, ovakvim zapravo brutalnim zahvaćanju u proračun pravosuđa sve svesti ne na, dakle ja uopće sada da vam ne govorim o vašim reformama koje ste obećali, njih s ovim nema, ja vam govorim da s ovim ne možete održati stanje koje je sada postignuto. Ići ćete debelo ispod. I sljedeća godina će u pravosuđu biti puno, puno lošija nego što je sada. Dakle treba pronaći ako je moguće a sigurno je uvijek moguće novac. Znate pravosuđe je uvijek resor koji dođe na kraju i onda se kaže gdje ćemo srezati još tih 100 milijuna, ajmo uzeti od pravosuđa. Krivo. Jer će vam doći sutra netko pa će reći spori su vam procesi i zato nemate pravnu sigurnost. A nemate je zato što ste ovdje uštedjeli koliko ste uštedjeli. To je prividna ušteda koju će svi građani ove zemlje platiti. Dakle apeliram da proračun ide barem na razinu u kojoj je bio za prošlu godinu.
Zahvaljujem. Sljedeća u raspravi je uvažena zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Poštovani kolegice i kolege, evo ja bih se u svojoj raspravi htjela osvrnuti na dva konkretna problema koja se ponajviše iskazuju u mojoj županiji a i u cijeloj zapravo sjevernoj Hrvatskoj. Prvi problem koji muči jedinice lokalne samouprave kod nas je problem kada je došlo do ukidanja brdsko-planinskih područja. Naime, ukidanjem statusa brdsko-planinskih područja nastao je problem koji je tek kasnije uočen u proračunima jedinica lokalnih samouprava. Nova indeksacija prema koeficijentima razvijenosti napravljena je prije nego što su bila ukinuta sredstva općinama i gradovima po osnovi Izmjene zakona o regionalnom razvoju kao i Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave. Nakon toga došlo je do ogromnog nesrazmjera te su navedeni gradovi i općine ni krivi ni dužni našli su se u problemima sa financiranjem ugovorenih projekata a istodobno i sa problemima tekuće likvidnosti. Općine i gradovi koji su dobili status brdsko-planinskih područja taj status su dobili zbog otežanog gospodarenja na tim područjima a ne iz nekog usputnog hira. U zakonu brdsko-planinska područja su definirana kao područja čija nadmorska visina, nagib i vertikalna raščlanjenost terena predstavljaju otežane uvjete za rad i život stanovnika. Ta obilježja su trajna i ona se u među vremenu nisu promijenila te su i dalje u njima uvjeti za rad i život otežani. Naravno, kao i svugdje drugdje i tu su u gospodarenju tim sredstvima prisutni i dobri i loši primjeri. I oni su jako vidljivi kroz novu indeksaciju koja je naknadno učinjena. Općine i gradovi sa svojim dobrim upravljanjem su čak imali i porast indeksa za 20% dok su nažalost druge općine ostale na istome ili su čak i stagnirale. Ima i primjera gdje su recimo sredstva koja su dobivana po osnovi brdsko-planinskih područja korištena nenamjenski za obnovu nekih drugih sakralnih objekata ili nešto a znamo da se to treba financirati iz drugih izvora. Nažalost na način na koji je to učinjeno prvo promjenom indeksacije a tek nakon toga izmjenom zakona najviše su stradale one općine i gradovi u kojima se dobro i pažljivo gospodarilo. Evo imam jedan konkretan primjer općine iz Krapinsko-zagorske županije, navedena općina ima oko 3500 stanovnika, površine je 33 metra kvadratnosti i nema zemljišta koje bi bilo u vlasništvu RH. Prijašnji indeks razvijenosti te općine bio je 64% dok je nakon izrade nove indeksacije indeks te općine porastao na čak 84%. Izvorni proračun 2014. godine prije tih promjena bio je 5,5 milijuna kuna dok je u 2015. proračun pao na nešto manje od 3 milijuna kuna što je zapravo pad za preko 54% što je stvarno ogroman izvor financija. Ono što je još više alarmantno je i to što su se izvorni prihodi u prva 2 mjeseca 2016. godine u navedenoj općini smanjili za 10%. I to su se smanjili u odnosu na proračun za 2015. godinu a ne 2014. godinu. Nakon uočenih problema uslijedile su intervencije u Ministarstvu regionalnog razvoja, razni sastanci te je čak bio održan i sastanak sa predsjednicom RH i na tim sastancima dogovorene su i obećane kompenzacijske mjere odnosno pomoći unutar države koje će ostati još narednih 5 godina no one nisu sada vidljive nigdje u proračunu koji ste nam predložili za 2016. godinu. S obzirom da su općine i gradovi korisnici proračuna one su svoje proračune i projekcije izradile na temelju projekcija koje su dobile od resornih ministarstava. Nakon toga su naprasno ostale bez značajnih sredstava a konkretno općina koju sam spomenula kao što sam i već rekla bez 54% prihoda. Oni su kao obveznici javne nabave raspisali natječaje za svoje projekte sukladno smjernicama proračuna i planu prihoda kojeg su imali u 2014. godini i koji su zapravo za njih kapitalni. Izabrali su najpovoljnije izvođače, potpisali su ugovore i započeli radove bez sumnje u mogućnost financiranja no sada se dogodilo nešto sasvim suprotno i našli su se u problemima. Gotovo sve općine i gradovi koji su izgubili status brdsko-planinskog područja su u minusu. A osim tog minusa problem su i ne plaćeni računi prema realnom sektoru. I za očekivati je da će se zbog tog neplaćanja desiti i tužbe. Također tim općinama nastaje i problem prilikom prijave svojih projekata na fondove Europske unije. Oni su izdvajali i preko 10% svog izvornog proračuna da bi izradili projekte, da bi bili spremni za fondove EU kada se one otvore, a sada će imati problem sa sufinanciranjem tih projekata. Jer ako će biti čak i 10% potreba sufinanciranja na žalost oni to neće imati i svi njihovi planovi i ta sredstva koja su utrošila past će im u vodu. Apeliram vas da i kao što smo i naveli u amandmanu, da razmotrite tu kompenzaciju i stavite u proračun za 2016. godinu sredstva da se kompenziraju te mjere. A također apeliram i da se što prije revidiraju indeksi razvijenosti koji bi se napravili prema sadašnjem stanju. Drugi veliki problem su klizišta. Ta klizišta su kao što znate elementarna nepogoda i ona se povećavaju prilikom svake malo jače kiše. Trenutni procijenjeni trošak sanacije klizišta samo u Krapinsko-zagorskoj županiji je preko 112 milijuna kuna. Bili smo strpljivi, suosjećali smo s Gunjom i poplavljenim područjima u Slavoniji, no smatramo da je sada red i na nas. Obećano nam je da smo nakon sanacije Slavonije mi na redu i da će se pobrinuti za naša klizišta. No, opet listajući proračun i proučavajući stavke u proračunu nismo pronašli sredstva za saniranje klizišta. Samo u Krapinsko-zagorskoj županiji ugroženo je 67 kuća koje su potpuno legalno izgrađene, imale su građevinske dozvole. Ali na žalost na tom području su se u međuvremenu pojavila klizišta i ljudi trenutno u njima žive na svoju vlastitu odgovornost i u svakodnevnom strahu od najcrnjeg scenarija, da njihove kuće jednostavno odu zajedno sa klizištima. Ukoliko ćemo još duže čekati sve veći i veći, trebat će sve više i više sredstava da se saniraju ta klizišta, jer će ona sve više i više rasti i raditi veće štete, tako da vas također molim da se uvaži amandman koji je poslan i da se stavi stavka za sanaciju klizišta u sjevernoj Hrvatskoj. I samo još jedna misao za kraj, a vezana je uz srednjoškolski prijevoz. Nemojmo to raditi, nemojmo rezati prijevoz srednjoškolcima. Čak 70% srednjoškolaca su putnici i to su njima ogromna sredstva. Za očekivati je bilo nakon što je uvršteno sufinanciranje prijevoza srednjoškolcima da ćemo doći s vremenom i na besplatne udžbenike, a na žalost sa ovim što se sada predviđa u proračunu za 2016. i usprkos tome što je sad osigurano do 6 mjeseca sufinanciranje i dalje nam ostaje od rujna na dalje pronađite novce za djecu, stavite to u proračun jer uvijek smo pričali da želimo Hrvatsku državu znanja. Kuda nam je sad to nestalo? Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Leona Žulja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice zastupnice, zastupnici. Pa nadopunio bih samo izlaganje zastupnice Puh vezano za indeksaciju koja je provedena, a koja će trajati u periodu od 5 godina. Kada pogledamo Slavoniju i Baranju njezin BDP po prosjeku po stanovniku, zakone koji su se odnosili na regionalne potpore i vezivanje Zagreba sa Slavonijom i Baranjom i kada pogledamo ovu indeksaciju ja bih nadopunio da nije samo pitanje brdsko-planinskih područja, nego i gradova koji su svrstani u veći stupanj razvoja treće ili četvrte skupine. I kada pogledamo prvenstveno naše sugrađane i tvrtke koje se nalaze na području recimo treće skupine u odnosu na one koje su nešto manje razvijene po postojećim ponderima koji utječu na indeks vidimo jednu veliku diskriminaciju reći ću prvo za građane, a onda i za tvrtke, a onda i za lokalne samouprave koje ne moraju tražiti dodatne izvore financiranja od središnje vlasti nego nek' se samo vrati ono što smo imali po postojećim poreznim zakonima. To je za grad veličine 11 i pol tisuća stanovnika u Slavoniji, recimo milijun i pol kuna. Imamo još diskriminaciju kada govorimo o prijavljivanju na resorne fondove, na prijave za EU fondove, na niz mjera. Kad govorimo o tvrtkama, tvrtke po svojim iskustvima se moraju prilagođavati prostoru, moraju seliti zaposlenike iz jedne u drugu tvrtku tako da bi dobili porezne olakšice od 50% na porez na dobit. U Slavoniji je vrlo teško doći do akumuliranosti u sredstvima …
Hvala vam lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Puh.
Kolega drago mi je da ste i vi primijetili taj problem i apelirala bih između ostaloga i na vas s time da ste vi sada u poziciji, da se čujemo i dalje i da poradimo prvo na toj promjeni indeksacije i reviziji indeksacije, a nakon toga i vraćanja sredstava općinama koje su ostale zakinute.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice, 2014. godine donesen je novi Zakon o regionalnom razvoju po novom indeksu razvijenosti. Tim zakonom je Gorski kotar izgubio oko 25 milijuna kuna, Vrgorac negdje oko 16, Sinj, grad Sinj sam negdje oko 16, 17. Tada sam osobno organizirao peticiju u gradu Sinju gdje je skupljeno u Cetinskoj krajini negdje oko 10000 potpisa koje sam uputio od predsjednika, ministara svih znači institucija i koji su me i primili. Znači, dobro je što ste ovo primijetili sada jer to je bilo tek prije dvije godine. Znači, 2015. se počeo primjenjivati zakon i općine su i gradovi lokalne samouprave jednostavno dotučeni sa ovim novim zakonom, nepravedno. Jer ne može grad Sinj biti prvi na listi po nezaposlenosti a zbog obrazovne strukture stanovništva prebaciti ga u razvijeno a prvi je po nezaposlenosti, po gospodarstvu i svim pokazateljima. Zbog čega se to događa? Događa se zbog toga što je rađeno na brzinu, što se nije sagledalo indekse i što se nije vidjelo u kojem smjeru će to ići. I naravno da treba ove godine napraviti reviziju indeksa razvijenosti. I naravno da je to vaša stranka debelo podržala i naravno da je upoznata i vaša stranka i tadašnja koalicija sa svim ovim. Ja imam sve mailove na klubove koje sam slao kao aktivista, kao građanin, mailove na sve stranke. Od ovih što govore da treba decentralizirati, IDS-a koji su uredno uredili gore sa tri zastupnika i drago mi je da se razvila Istra, koji pregovaraju sa MOST-om. I podržat ćemo, i nadam se da ćete i vi podržati i lijevi i desni da se ove godine napravi revizija indeksacije koja je katastrofa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Marija Puh.
Evo moram reći da mi je jako drago što je taj problem prepoznat i drugdje i od drugih kolega jer nažalost zbog njega su mnoge općine i u sjevernoj Hrvatskoj na koljenima. Nadam se da ćemo tu nepravdu ispraviti da oni mogu imati priliku i dalje za prijavljivanje na europske fondove. A znamo i sami ukoliko neće moći doći do tih sredstava sve manje će ulagati u komunalnu infrastrukturu i nažalost za očekivati je da će sve više i više mladih ljudi odlaziti iz tih općina, odlaziti ili u veće gradove ili u inozemstvo u potrazi za boljim životom. Tako da hvala vam na podršci.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će ona uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege evo već dugo traje ova naša rasprava. Čuli smo razne usporedbe što je to zapravo proračun pa evo i ja bih isto jednu izrekao. Mislim da bi ga mogli usporediti sa CT-om. Kad običan građanin uzme CT zapravo ne vidi ništa, kada stručnjak uzme CT vidi iz njega sve. Da li je čovjek zdrav, da li je bolestan. Tako vjerojatno i stručnjaci koji pogledaju naš proračun mogu reći kakav je on. Čuli smo što kažu stručnjaci, dakle ne SDP-ovci, ne političari, stručna javnost kaže da je ovaj proračun ne reformski, ne ambiciozan bez pomaka u smjeru ozbiljne fiskalne konsolidacije. Ma nije to zapravo ni čudno, treba imati razumijevanje i za premijera i za ministra Marića, ovo je zapravo jedan privremeni proračun za kojeg nije bilo vremena više da se napravi jedan bolji proračun. I sigurno nas čeka rebalans proračuna pa su zato dobre ove sve naše rasprave. Moja preporuka je zapravo ministru Mariću da zapravo on već krene raditi novi proračun. Proračun koji će biti pravi reformski proračun i koji će onda osigurati da imamo ono što je premijer Orešković rekao da želi da Hrvatska bude konkurentno društvo, da bude veći gospodarski rast i da ljudi žive kvalitetnije. Danas smo ovdje puno govorili o obrazovanju i znanosti, to je dobro. Mislim da se možemo složiti svi sa tri činjenice koje su nekoliko puta izrečene, da su obrazovanje i znanost pokretači dugoročnog gospodarskog društvenog razvoja, da dosljednom implementacijom Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije na koju se naslanja kurikularna reforma možemo osigurati povećanje kvalitete i optimalne dostupnosti obrazovanja za sve i naravno ono što neki ne razumiju da je osiguranje uspješnog korištenja sredstava europskih fondova za jačanje konkurentnosti hrvatskog obrazovanja, znanosti ključno. Dakle, bez toga nećemo moći unaprijediti obrazovanje i znanost. Zašto? Dakle, ako postoji proračun koji je gotovo u potpunosti zadan, 90%, to je proračun resora obrazovanja, znanosti i sporta. I zato ja sugeriram ministru Mariću, a i premijeru Oreškoviću, razmišljalo se o tome da li treba sport ostati u resoru obrazovanja i znanosti. Nije to ključno pitanje, po meni treba ovaj resor podijeliti, reformirati na način da imamo Ministarstvo obrazovanja, kulture i sporta i da drugi resor bude Ministarstvo znanosti, tehnologije i gospodarstva. To je ključno za budućnost Hrvatske i na taj način osigurati onda vezu visokog obrazovanja, znanosti i gospodarstva koja trenutačno ne funkcionira i neće ni funkcionirati ako ostane samo na priči. Što je ključno za područje obrazovanja i znanosti? Dakle, uz ove tri stvari koje su se danas iskristalizirale u raspravi to je da obrazovanje moramo učiniti dostupnim svima pod jednakim uvjetima. I zato je današnja rasprava koja je anulirala ideju da se uvode nekakvi cenzusi za međumjesni prijevoz učenika pokazalo se da je to loša ideja i da proračun koji smo dobili ministre Mariću i amandman nije dovoljan. Dakle, on nije dovoljan, on je možda ovdje nekakvo prijelazno rješenje, ali u rebalansu ćete morati osigurati dodatna sredstva ili uvažiti naš amandman koji smo mi pripremili i koji osigurava nepromijenjeni iznos za međumjesni prijevoz učenika. Drugo je unaprijediti kvalitetu obrazovanja na svim razinama. Treće je uvesti red u sustav i naravno četvrto učinkovito upravljati sredstvima i resursima. Koliko god se pojedini visoko pozicionirani profesori, rektori, dekani žalili da nemaju dovoljno novaca ja još uvijek tvrdim da naravno nemaju dovoljno novaca ali taj novac koji imaju sa njime ne raspolažu racionalno. I to se može dokazati na brojnim primjerima, ali sad nemam vremena za to. Što kažu stručnjaci? Dakle, evo iz zahvalnosti prema 4 200 znanstvenika koji su potpisali peticiju ja ću pročitati što kažu u toj peticiji. To je zahtjev Vladi i Saboru pretvorite znanost i obrazovanje iz gubitnika u dobitnika. U prijedlogu Proračuna za 2016. godinu sredstva Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta su smanjena za 158 milijuna kuna. Znanost i obrazovanje je među najvećim gubitnicima ovog prijedloga proračuna. Time je ustvari najveći gubitnik budućnost Hrvatske. Ovom peticijom zahtijevamo od Vlade da znanost i obrazovanje od gubitnika pretvore u najveće dobitnike i time sačuvaju nadu u budućnost Hrvatske. Stoljeće u kojem mi živimo neće biti samo stoljeće znanja nego i stoljeće znanosti. Zemlje i društva koje su to shvatile postavile su obrazovanje i znanost kao prioritete i u njih ulažu sve više sredstava kako bi njihovi građani što bolje iskoristili mogućnost koju budućnost nosi ali i sudjelovali u stvaranju takve svijetle budućnosti. U međuvremenu Hrvatskoj stvari ne idu dobro. Za znanost i obrazovanje smo i do sada izdvajali nedovoljno sredstava a posljednji prijedlog proračuna u ovom resoru je dodatno nastavio negativni trend. Znanost i obrazovanje opet nisu među prioritetima našeg društva dok se istovremeno neki drugi dijelovi iz sustava uglavnom zbog politikanstva obilno financiraju. Stoga je važno napomenuti kako ovaj zahtjev što posebno želim istaknuti nije borba za plaće znanstvenika i nastavnika već apel Vladi RH da ojača upravo razvojnu komponentu znanstveno obrazovnog proračuna. Upravo je razvojni dio pretrpio najveće rezove kako kroz ukupni iznos sredstava tako i posebno zabrinjavajućoj preraspodjelom unutar proračunskih stavki samog ministarstva. Razvoj obrazovanja i znanosti nema alternativu, budućnost naše djece nema alternativu i stoga tražimo od Vlade RH i Hrvatskog sabora da znanost i obrazovanje u postotku postane najveći dobitnik ovog proračuna, nastavak reforme obrazovanja kroz kurikularnu reformu, žurni početak promjena sustava znanosti i visokog obrazovanja na temeljima povećane kompetativnosti, internacionalizacije i odgovornosti prema širem društvu i neodgodivoj implementaciji svih mjera i aktivnosti predviđenih u Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije. Dakle rekao sam da je proračun Ministarstva obrazovanja i znanosti gotovo u potpunosti zadan. Zato je napor koji je Vlada Zorana Milanovića učinila bio ogroman, dakle naći 320 milijuna, naći ih i uložiti u sustav obrazovanja i znanosti bio je gotovo nemogući napor ali se uspjelo. Zato je ideja da se ta sredstva krešu, preraspodjeljuju loša ideja jer mi moramo naći nova sredstva koja ćemo ulagati u sustav obrazovanja i znanosti jer ćemo samo na taj način povećavati njegov udio u proračunu. Nažalost, u ovom proračunu taj je udio sa 11,5% pao na 11,2% i to naravno nije dobro. Ono što još pri kraju želim reći, apelirati još jednom dakle da se prihvati naš amandman vezan za prijevoz učenika koji osigurava da do kraja godine niti jedno dijete u niti jednoj obitelji ne treba razbijati glavu da li će moći doći do škole. Drugo, da se uvaži amandman za javno privatno partnerstvo u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji, da se uvaži amandman ministre, ja apeliram na vas na dvoranu u Babinoj Gredi jer prijeti urušavanjem. Neka to bude primjer dobre suradnje gdje je načelnik općine SDP-ovac, gdje je župan HDZ-ovac a gdje ćemo mi ovdje u Saboru donijeti odluku koja će ići u korist djece. I naravno da se kroz rebalans proračuna kada god on bio osigura više novaca za financiranje znanosti. Na samom kraju, čini mi se koliko sam uspio pratiti danas nije bilo puno riječi o sportu, nažalost i tu se vidi problem vaše Vlade gdje nemate pomoćnika ministra za sport. Tako da ako pogledamo vaše stavke u proračunu Ministarstva posvećene sportu one uopće nisu razrađene. Ono što ja znam u 2015. izvršenje je bilo 133 milijuna kuna, plan je bio 116. Ovih 17 se nadoknadilo iz sredstava lutrije iz 2014. godine. Ove godine imamo proračun koji je 122 milijuna. Na sreću još ima 12 milijuna u lutriji tako da zapravo smo na istom nivou. Da li će to biti dovoljno teško. Iz razloga što je ovo olimpijska godina, iz razloga što nas čekaju europske sveučilišne sportske igre kao najveći sportski događaj u povijesti Hrvatske. Tako da očekujem da ćemo osvojiti i neku medalju na olimpijadi pa će trebati više novaca. Evo dragi ministre, nadam se da ćete bar dio naših amandmana uvažiti, mi u SDP-u smo pripremili 60-ak amandmana samo sa jednim ciljem da proračun bude kvalitetniji i da osigura da ispunimo i ciljeve koje je premijer postavio dakle da ih ponovim, osigurati konkurentnost hrvatskog gospodarstva, osigurati gospodarski rast i osigurati veću kvalitetu života u RH. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Jovanović govorili ste o stručnosti, CT-u, proračunu itd., i vi ste bili ministar koji je branio u ovom domu isto proračune zajedno sa svojim ministrima, premijerom i zdušno ste zagovarali ono što ste tada govorili. Ali me interesira kako vam se desilo u 2014. godini u kojoj ste vi bili ministar, pa poslije smijenjen da promašite cijeli iznos plaće u 12 mjesecu za učitelje i nastavnike? Kako se to uspjelo desiti jednoj savršenoj stručnoj Vladi pa je to na kraju bilo dozvoljeno promijeniti rebalansom, osigurati sredstva a ovoj Vladi se ustvari sugerira da nema čak možda ni to pravo da postavi prvu točku, početni dio proračuna pa da vidimo što će se to dešavati u toku vremena i kroz reforme nego eto ultimativno imamo 60-ak amandmana pa izvolite vi to nešto prihvatiti. Pa mi smo isto predlagali amandmane. Ne da vlast nije htjela čuti za amandmane, svaki je bio u razgovoru, tj. u odgovoru ne prihvaća se. 100 amandmana niti jedan se ne prihvaća. Pa ja mislim da ova Vlada itekako razmišlja o svemu i da neće napraviti takve greške da promaši cijelu jednu plaću za sve zaposlene u sustavu obrazovanja kao što se to vama desilo a amandmanom je riješen ovaj dio oko prijevoza. I volio bih znati evo dolazim sa otoka kako nam je moguće na otoku Rabu da imamo, znači jedan vid subvencija koji ide kroz Zakon o otocima, 35 milijuna kuna za prijevoz svih učenika a onda još subvencioniramo to iz države i isti ti srednjoškolci se voze sa dva prijevoznika dobivena na javnom natječaju. Je li mislite da je to u redu ili da tu treba nešto popraviti? Evo to mi vi recite kao stručnjak.
Hvala odgovoriti će uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Pa evo kolega Borić, odgovoriti ću vam mada vam to vjerojatno treba biti jasno što se dogodilo. Ništa se nije promašilo nego se u startu znalo da ukoliko ne učinimo to na taj način da će brojni projekti stati, prije svega projekti u znanosti. Dakle osigurati je trebalo 100 milijuna kuna za Hrvatsku zakladu za znanost. I onda sam svjesno riskirajući i svoj integritet i svoj ugled pristao da znam da će u 12 mjesecu biti nedostatna sredstva za plaće ali da će se rebalansom nadoknaditi. Dakle, bila je to svjesna prevara aktualnog ministra kako bi se u konačnici osigurala sredstva za projekte upravo iz razloga o čemu sam govorio na početku, a to je proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta sa gotovo 100 tisuća korisnika koji dobivaju plaće i koji je unaprijed zadan. Isto se događalo i za vrijeme ministra Fuksa i za vrijeme ministra Primorca i jednostavno se moralo nastaviti tim putem da bi se osigurala bilo kakva dodatna sredstva vezano za aktivnosti i projekte u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta. To je jedina istina, to znaju svi ministri. A vaš posprdan osmijeh govori samo da po običaju prodajete demagogiju.
Sljedeća replika je uvaženog Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Jovanović meni je drago da ste se vi na kraju dotakli teme sporta. Međutim, propustili ste reći 2 rečenice, pa vjerojatno, a to je da je pomoćnik ministra u zadnje dvije godine prošlog mandata vodio privatnu politiku u sportu. Vi dobro znate i dok ste i vi bili ministar i prije, da sredstva koja se dobivaju od igara na sreću, onaj dio koji pripada za razvoj sporta je namijenjen i njega je uvijek autonomno dijelio Olimpijski odbor. Ja ne želim ulaziti u sukobe između ljudi Ministarstva znanosti, prosvjete i sporta i Olimpijskog odbora ali zbog toga ne smiju ispaštati hrvatski sportaši. Bez obzira što je netko pomoćnik ministra on si ne može uzet za pravo da sredstva koja dijeli, krovna da tako kažem sportska kuća u Hrvatskoj, a to je Hrvatski olimpijski odbor, da pomoćnik ministra sredstva doznačuje direktno kako on misli da treba davati sredstva. E sad, mi često ovdje volimo govoriti o miješanju politike u sport pa između ostaloga i moja funkcija trenutno predsjednika Košarkaškog saveza i saborskog zastupnika se veli da je miješanje u politiku sport. Međutim, ja mislim da je ovo miješanje politike u sport i mislim da je to nešto što moramo ispraviti. Jer slažem se sa vama, ove godine je olimpijska godina. Volimo se svi dičiti, slikati sa sportašima kad se vrate sa medaljom ali moramo znati da medalje ne dolaze slučajno. Medalja je posljedica jednog dugogodišnjeg mukotrpnog rada, a isto tako vrhunac je u godinama završen pripremama za Olimpijske igre. Međutim, ako se ne isprave greške koje su napravljene prema Hrvatskom olimpijskom odboru u protekle dvije godine ja čisto sumnjam da će naša kolegica saborska zastupnica Sandra Perković i ostali kandidati, olimpijski kandidati, pa i moji košarkaši koji imaju šansu na turniru u Torinu se izboriti za Rio, moći se kvalitetno pripremiti za Olimpijske igre.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Dakle, nisam bio u tom periodu kada je pomoćnik bio gospodin Paškvalin pa ne mogu govoriti u njegovu obranu. Ono što znam, dakle cilj je bio da se sredstva koja se dodjeljuju iz Lutrije raspoređuju naravno sukladno financijskim planovima svim sportskim savezima i da postoji jednostavno opravdanje za svaku kunu koja se potroši. Ono što sam uvijek govorio, što ću i dalje se zalagati, dakle kada je riječ o sportu uvijek na prvom mjestu moraju biti sportaši, nikakvi funkcioneri. A da je bilo problema u Hrvatskom olimpijskom odboru sa Sportskom televizijom, sa pojedinim sportskim savezima na žalost bilo je. Imamo i sudske procese, imamo lažno isplaćene nagrade koje nisu išle sportašima nego su išle nekakvom pomoćnom osoblju i to na jedan netransparentan način. Dakle, ono što svi mislim da trebamo osigurati, da novci za sport kojih iz državnog proračuna nema puno. Dakle, to je nekih 133 milijuna kuna se troše na najkvalitetniji i najkorisniji način i da budu jedan dio poticaja privlačenja sponzora u sport, jer ukupno se na sport u Hrvatskoj prema izračunu Instituta za javne financije izdvaja 2,6 milijardi kuna što ćemo priznati nije mali novac.
I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Jovanović vi ste napisali sad, tj. spomenuli ste da ćete imati brojne amandmane koji bi popravili ovaj proračun. Međutim, ova Vlada je sad dobila proračun sa 100 milijardi, 300 milijardi kuna duga, sa brojnim neplaćenim obavezama, sa 100 milijardi kuna u četiri zadnje godine zaduženjem. I naravno da svi zajedno moramo raditi na tome da bude bolji proračun kako kod vas u Rijeci, tako kod mene u Sinju ili bilo kojem drugome kraju. Međutim, u četiri godine ne vidu se baš neki pomaci bar na teritoriju gdje ja živim. I zaista, ja vjerujem da su ovi rekli u dobroj vjeri poglavito po pitanju sporta, tu bih vas podržao da se transparentno troše novci. Ne more ni Nogometni savez ni bilo tko trošiti novce kako hoće, mora se točno poštivati zakon i tu podržavam vas apsolutno. Međutim, u četiri godine, gdje su bili ti amandmani u posljednje četiri godine koje vi sad nabrajate? Gdje su bili do sada? Ja bih volio da se sve što ste vi nabrojili od zdravstva u Sinju da ima bolju hitnu pomoć, da je obrazovanje bolje. Vi ste bili ministar obrazovanja, da imaju djeca besplatne udžbenike, međutim nemaju. Ne znam jel' imaju u Rijeci, u Zagrebu imaju, a bili ste ministar. Zato za reforme trebaju zakonske izmjene, ovaj proračun nastao u četrdesetak dana ove Vlade i sigurno se nadam da ćete dati potporu ovoj reformskoj Vladi u budućnosti. A te amandmane što ste nabrojili kao popis želja i nadamo se da ćemo ih u ovome mandatu i ostvariti. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jovanović.
Kolega Bulj, naših 60 amandmana pokazuje da odgovorno radimo svoj posao. Dakle, ja smatram da bi bilo neodgovorno da smo ovdje kritizirali proračun, a da pri tome nismo ponudili niti jedno rješenje koje mi smatramo dobrim. Dakle, naši amandmani su pokušaj da pomognemo ministru Mariću i da gdje god je to bilo moguće učinimo dodatni iskorak u poboljšanju proračuna koji nam je ponuđen. Što se tiče uspjeha naše Vlade, dakle mi nismo ostavili kaos, mi smo ostavili uređeno stanje, ostavili smo dobru bazu, bazu koja omogućuje sada i gospodinu Mariću i gospodinu Oreškoviću da budu uspješni ministri financija, da bude uspješan premijer. Pa nama je cilj da Vlada bude uspješna. Mi živimo u Hrvatskoj i želimo da svi u Hrvatskoj žive bolje. Moći će to ukoliko Vlada bude bila uspješna. Dosada se baš nije pokazala uspješnom, dosada puno toga što ste potpisali zajedno sa Domoljubnom koalicijom je samo mrtvo slovo na papiru. Dakle na vama je, vi ste većina, vi trebate učiniti te pomake reformske koje ste obećali pa da nam svima bude bolje. A ja ću vam još jedanput reći da je zahvaljujući resoru koji sam ja vodio Hrvatska danas u većoj mjeri društvo jednakih šansi za sve. Dakle, nije bilo lako osigurati 250 milijuna u proračunu za subvencije prijevoza, došlo je do 325. U 4 godine to je milijardu i pol. Moram vas podsjetiti da smo mi uveli i subvenciju školarina za sve studente koji redovito ispunjavaju svoje obveze. To je još 250 milijuna godišnje. Dakle, to je 500 milijuna godišnje. To je trebalo naći gospodine Bulj, to ne pada sa neba. Prema tome, danas je Hrvatska društvo jednakih šansi za sve, puno više nego prije 4 godine. I ono što je najbolji podatak dakle unatoč svim problemima izdvajanje za znanost je u mandatu naše Vlade poraslo sa 0,75 na 0,81% BDP-a, prema podacima EUROSTAT-a. To vam je dokaz da unatoč svim problemima su izdvajanja za znanost rasla pa neka rastu i dalje.
Hvala. Sada će riječ uzeti uvaženi zastupnik Damir Tomić.
Hvala predsjedniče. Dosta je toga danas rečeno već ovdje o proračunu pa ću nastojati ne ponavljati, nastojat ću što manje kritizirati ali ću na četiri primjera pokazati da ovaj proračun nije dobro napravljen. Idemo redom. Što se tiče isplata izravnih potpora u poljoprivredi uopće mi ne smeta to što mi članovi odbora ne znamo kada će to biti, smeta mi što to ni seljaci ne znaju. Podsjetiti ću samo da je u mandatu naše Vlade prva rata za te izravne potpore išla u siječnju ili veljači, a druga rata u svibnju ili lipnju. Mi sada još ne znamo kada će ići prva rata za seljake. Kada smo već na toj poljoprivrednoj temi moram podsjetiti kolege da smo u prošlom sazivu ispravili jednu veliku nepravdu učinjenu državnoj ergeli lipicanaca u Đakovu. Vratili smo sjedište tamo gdje i pripada, to je Đakovo. Sada ova Vlada nakon što je uprava uspjela dubioze bivše uprave riješiti, staviti ergelu na noge, staviti je na svjetsku kartu događaja sada ova Vlada uzima 560 tisuća kuna ergeli. Ja se nadam da će to spasiti ovu državu. Treće, moram se sjetiti prošlog saziva i punih usta kolega iz HDZ-a o obrazovanju i o tome kako pada proračun. Sad je kolega Jovanović rekao kako to nije istina. 158 milijuna kuna za obrazovanje u društvu u kojem želimo ići naprijed, sramota! I za kraj, jer sam rekao da neću duljiti, ne mogu vjerovati da ste zaboravili gospodo staviti sljedeće u proračun. Podsjetiti ću, 25. rujna prošle godine u ovom Saboru gotovo jednoglasno plebiscitarno smo donijeli Zakon o osnivanju Sveučilišta u Slavonskom Brodu. 1. listopada već je predsjednica Republike donijela Odluku o proglašenju tog zakona. Ni kune u proračunu za Sveučilište u Slavonskom Brodu. Koja je poruka Slavoniji? Koja je poruka malim sveučilištima? Uzmimo im svima 7%, 10%, 15% a Zagrebu dignimo. Ja bih molio, išao sam s amandmanom s kolegom Jakovinom za svega 20 milijuna kuna za to sveučilište da mogu krenuti, da mogu raditi. I tu ću završiti. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku uvažene zastupnice Sobol, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Tomić kad ste spomenuli dakle smanjenje od 158 milijuna kuna na pozicijama znanstveno-istraživačkog rada i unapređenja znanstvene tehnologije pa evo maloprije se kolega Bulj bunio i prigovorio na neki način silnim amandmanima koje smo dali u ime kluba ili pojedinačno ali evo obzirom da je o ovom amandmanu već negdje početkom dana kolegica Rusak govorila pa valjda će izgleda taj proračun Ministarstva obrazovanja, znanosti i sporta spasiti i njihov amandman koji su ga dali zajednički i gdje se predlaže da se političkim strankama smanji za 15 milijuna kuna i da se to prebaci u Hrvatsku zakladu za znanost, a to će jako nadomjestiti ostali nedostatak od 145 milijuna kuna. Dakle, sa 15 milijuna kuna pa će evo procvjetati znanost u Hrvata.
Evo odgovorit će uvaženi zastupnik Damir Tomić.
Kolegice, doista nisam mislio ovo spomenuti ali sad moram spomenuti. Meni se čini da kolege iz MOST-a će uskoro ovdje s mandarinama spašavati i obrazovanje i sve ostale resore koje polako upropaštavaju a ovo što imamo je naprosto jedno trojno predsjedništvo nesposobnjakovića predvođenih njihovim predsjednikom koji broji mušice danas u Saboru, njegovim kolegom Tomislavom Karamarkom koji se pomalo gubi u svemu tome i čovjekom koji vodi to sve, a došao je iz jedne druge države. Da smo mi u SDP-u imenovali premijera koji ne zna jezik na što bi to ličilo? Prosvjedi bi bili širom Hrvatske.
Dignuli su dvojica kolega povredu Poslovnika. To je uvaženi zastupnik Andrija Mikulić i uvaženi zastupnik Miro Bulj. Prvo uvaženi zastupnik Andrija Mikulić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, pa evo kolega se ogriješio o Poslovnik, članak 238. Dakle, ako je nervozan onda to mu ne daje pravo da vrijeđa potpredsjednike Hrvatske vlade. Pa bar je to minimum kulture u ovom Visokom domu.
Hvala. Kolega Bulj vi ste isto?
Povreda Poslovnika članak 238. omalovažavanje i vrijeđanje predsjedatelja i drugih zastupnika ili drugih dužnosnika. Pa ovo nije po prvi put, navikli smo inače da se u kontekstu čak, meće nas u kontekst MOST i fašista i komunista a poglavito govoriti o ljudima koji tu nisu, to nije nekakva hrabrost, to je samo nekakva bahatost. Hrabrost se na drugome mjestu iskazuje. Ovdje treba biti kulturan i civilizacijski razgovor, na podjelama ne možete više dobiti glasove, smirite se, smirite se, radite u interesu Hrvatske države i hrvatskoga društva, biti će vremena za vaše i amandmane i moguću suradnju i nadam se da ćemo zajedno spriječiti pomalo. Hvala.
Izvolite kolega.
Kolega Bulj je povrijedio članak 232. i još beskrajno puno članaka jer je pobrkao temu. Ali kada već moram reći, to što njegov predsjednik nije tu nije moja sramota nego njegova sramota.
Ovako ja bih prvo lijepo molio, rasprava se već sama po sebi prilično protegla, vidim da neki pomalo gube živce zbog toga. Ja vas molim da budemo pristojni. U najmanju ruku budemo pristojni jedni prema drugima. Prema tome i da ne vrijeđamo na osobnoj razini pa ćemo nastaviti nadam se u tome duhu. Sljedeća pojedinačna će biti uvaženog zastupnika Davora mateljana.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodo ministri, poštovane kolegice i kolege. Ja ću nastojati biti pristojan, evo ni ja nisam spavao cijelu noć pa da to čim prije završi. Kroz cijeli prijedlog proračuna za 2016. provlači se jedan light motiv a to je light motiv nade, nade da će se sredstva koja nedostaju a nedostaju na mnogim stavkama nadoknaditi dinamičnijim prelijevanjem sredstava iz EU fondova. To je naravno razumljivo kada znamo da je na raspolaganju Hrvatskoj do 2020 godine gotovo 11 milijardi eura i da je tih 11 milijardi eura zapravo jedini zdravi i čisti novac kojim raspolažemo za rast ove zemlje. No da bismo na prihodovnoj strani proračuna mogli očekivati i veću dinamiku privlačenja sredstava iz EU fondova nužno je nešto učiniti na rashodovnoj strani prije svega prema korisnicima tih istih fondova i to u onom dijelu koji se odnosi na pripremu dokumentacije za EU fondove, koji se odnosi na osiguravanje vlastitih sredstava, dakle nacionalne komponente te prije svega na onaj dio koji se odnosi na predfinanciranje strkovnih fondova. Jer naime znamo, da je strukturne fondove potrebno prvo predfinancirati da bismo nakon toga dobili povrat tih sredstava. Kada govorimo o korisnicima sredstava EU fondova u ovoj raspravi prije svega mislim na jedinice lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave tj. na općine, na gradove i na županije. Izmjenama i dopunama Zakona o financiraju jedinica lokalne i područne samouprave iz 2014. godine određeno je da se od prihoda poreza na dohodak 1,5% namjenski izdvoji za pomoć za sufinanciranje onih projekata za koje su vezane jedinice lokalne samouprave odnosno poduzeća koja su u njihovom većinskom vlasništvu. Ovom dakle izmjenom zakona po prvi puta se uz geografski kriterij na kojeg ne možemo utjecati i na kriterij stradanja u Domovinskom ratu koji je završio prije 20 godina napokon uvodi kriterij brojnosti, kvalitete i održivosti projekata što je po meni dakle osnovni kriterij, osnovni motivirajući kriterij za povlačenje sredstava iz državnog proračuna za jačanje kapaciteta za povlačenje sredstava EU fondova za jedinice lokalne samouprave. U prijedlogu proračuna za 2016. godinu planirana je naplatna ukupno 2 milijarde i 110 milijuna sredstava poreza na dohodak. Temeljem zakona dakle, izmjena i dopuna zakona kojeg sam spomenuo iz 2014. godine ta su sredstva raspoređena na sljedeći način. 1,673 milijarde kuna je raspoređeno na poziciju izravnavanja odnosno pomoći za decentralizirane funkcije, 53 milijuna je osigurano na poziciji za pomoć kapitalnim projektima od važnosti za otoke, dok je 30 milijuna kuna predviđeno dakle na poziciji za pomoć jedinicama lokalne samouprave na brdsko-planinskom području. A 175 milijuna kuna je predviđeno dakle za pomoć jedinicama lokalne samouprave koje se natječu za EU fondove. Kada pogledamo ukupnu svotu sredstava i kada pogledamo dakle ove 4 stavke to je ukupno milijardu i 900 milijuna kuna što znači da zapravo fali 178 milijuna kuna. Uz gotovo tih 180 milijuna kuna postoji još i 147 milijuna kuna koje nisu utrošeni u 2015. godini dakle a bili su na toj poziciji. Stoga, ukoliko bi ovaj proračun zaista bio afirmativan prema povlačenju sredstava iz EU onda bi dakle uz ovih 175 milijuna na ovoj poziciji bilo osigurano još 325 milijuna kuna što bi ukupno iznosilo gotovo pola milijarde kuna na poziciji pomoći onim jedinicama lokalne samouprave dakle koji imaju projekte za europske fondove. Međutim, tih sredstava na tim pozicijama nema. Jednako tako još jedan dokaz tome da nažalost ovaj proračun, dakle politika ovog proračuna i politika ove Vlade samo deklarativno se zalaže za bolju apsorpciju sredstava EU fondova je ta činjenica da se već postojeći natječaji ukidaju i zaustavljaju. Primjer tome je recimo natječaj poboljšanje pristupa otvorenom tržištu rada osoba u nepovoljnom položaju. Ova je mjera financirana sredstvima Europskog socijalnog fonda u visini 85% sredstava i taj natječaj vrijedi, zapravo vrijedio je ukupno 30 milijuna kuna. Taj je natječaj bio objavljen 2014. Zadnji poziv je bio 6.3.2015. a već u lipnju je dakle natječaj bio zatvoren i počeli su razgovori o budžetu sa institucijama i organizacijama poput lokalnih akcijskih grupa poput drugih udruga koje se bave društvenim poduzetništvom. Međutim, ovaj projekat, dakle koji je trebao zaposliti 120 žena koje su dugotrajno nezaposlene, dakle trebaju zaposliti više žena koje su starije od 45 godina, trebaju zaposliti čitav niz osoba sa invaliditetom. Taj projekat je zaustavljen 8.3. Dakle, poruka nezaposlenim ženama poslata je upravo na Dan žena i tih 30 milijuna kuna i taj projekat je zaustavljen. Dakle, ova poruka, ovaj čin kao i cijeli proračun po meni na žalost nam govore da ovdje ne postoji jasna želja za jačanjem kapaciteta, za privlačenjem sredstava iz EU. Stoga na žalost za ovakav proračun ne mogu ni glasati. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvažene zastupnice Anke Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministri, drage kolegice i kolege. Bez obzira što je kasno i malo su se tu uzburkali tonovi uvijek treba iskoristiti priliku i reći nekoliko stvari. Tu sam imala priliku čuti jednog kolegu koji je rekao gle rasprava o proračunu će biti sljedeća, vladajući će braniti, a oporba će napadati. Ali voljela bih da se posluša i ono što je netko u oporbi sada ako je imao priliku upravljati određenim resorima što će reći iz jednostavnog razloga interes nam je svima da u Hrvatskoj bude bolje. Uvijek su tri teme o kojima ću raspravljati. Prva tema je fiskalna konsolidacija, druga tema strukturne reforme i treća tema poticanje investicija. Kad je riječ o strukturnim reformama hajdemo biti pošteni. Teško da je u ovom proračunu to moglo biti i vidljivo. Iz kojeg razloga? Riječ je o tome da proračun treba donijeti do kraja mjeseca jer imamo prijevremeno financiranje. Ali ono što mene veseli, mene veseli ja kad gledam razdjel 076 a to vam je razdjel Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, da su tamo sve one stvari koje smo mi započeli i to je dobro. I da će Hrvatska ići naprijed, kada sljedeći dođu i nastave tamo gdje su prethodni stali. Idemo korak po korak naprijed. I onda kad gledate taj razdjel koji je mene naravno specijalno interesirao tome je tako. No, međutim mi iz ovog proračuna zaista ne vidimo koje su to strukturne reforme, mi bi ih trebali vidjeti, trebali bi ih znati, trebali bi imati hodogram, trebali bi imati ciljeve i trebali bi imati rokove. Ali pri tome moramo voditi računa o jednoj činjenici. Kad idete u velike strukturne reforme, onda morate bit svjesni i zatomiti nešto što je sujeta. Teško da u mandatu od 4 godine vi možete vidjeti rezultat. Rezultat će vidjeti netko drugi. Ali tad treba zatomiti sujetu i vidjeti ono što je interes jedne države, a tu smo svi za interes države. I onda ću nekoliko rečenica o poticanju investicija. Ono što sam ja iz ovog proračuna očekivala da ću vidjeti, da ću vidjeti lepezu ponude. Kada je riječ o investicijama vi morate imati u nekoliko vidova i načina financiranja. Ako se samo usmjerite na fondove koji su fondovi EU tada tome neće biti dobro. Trebalo je ostaviti i javno-privatno partnerstvo, trebalo je ostaviti i neke druge stvari, a za neke projekte pitanje je kako će se moći isfinancirati. To uvijek možete vezati sa onom pričom o lutriji i srećki. Da bi mogli dobiti na lotu morate ispuniti srećku, ali da bi ih mogli ispuniti morate imati nečim kupiti tu srećku. Bojim se da za neke projekte neće biti dovoljno sredstava da se ta srećka kupi. Pri tom prvenstveno treba imati na umu što će i što će biti u ovom stoljeću u temu investicija. I ono što vidimo u susjednim državama trebamo se na to referirati. Investicije koje će biti i koje će sigurno donositi napredak će biti investicije vezane uz otpad, investicije vezane uz klimatske promjene i investicije vezane uz energetsku učinkovitost. Kada je riječ o investicijama vezano uz otpad, Hrvatska je potpisala određene obveze prema EU, potpisala je da ako do 2018. nešto ispuni tada će plaćati određene penale. 2018. je u smislu investicija i ulaganja sutra. U proračunu postoji samo za dva odlagališta otpada koja su u izgradnji, a to je Marinščina i Kašljun nastavak. Za nešto što je proglašeno i strateškom investicijom, a vezano je naravno uz otpad nema sredstva i tamo vidite nule koje jesu. Nule i za neke druge, druga odlagališta otpada koja su jednako tako planirana i trebala dalje biti projektirana i u izgradnji. Može netko kad dođe promišljavati na način da se odluči na drugi način zbrinjavati otpad, ali tu postoji jedna bitna nelogičnost. Žao mi je što nema resornog ministra, pri tom mislim ministra zaštite okoliša i prirode iz jednostavnog razloga. Ako imate jako puno investicija i govorite o tome da ćete zbrinjavati nelegalno odlagalište otpada, a nemate investicija za nova odlagališta otpada, onda vam je uzaludan posao jer ćete nelegalna zbrinuti, a nastat će vam nova legalna. Prvo treba napraviti nove centre za zbrinjavanje otpada, a onda tek nelegalna koja jesu ili koja treba zatvoriti, zatvoriti. Tu je jedan centar koji je apsolutno je nula. 2016., 2017. to je Piškornica. Riječ je o strateškom projektu, riječ je o centru koji zbrinjava otpad na sjevernom dijelu države i riječ o tome da te poslove treba napraviti. Ono što hoću reći uvijek postoji ideja nekog novog promišljanja i zato jesmo tu i zato i je u ljudskom jeku da se promišlja. No međutim, treba neke stvari nastaviti i za to u hodu mijenjati. To se dobro i lijepo vidi iz proračuna. Proračun koji se bazira samo na sredstvima koja će doći iz EU ja tu jako dvojim. Svi oni koji se bave investicijama, tu nas ima dovoljno, znamo što je to u graditeljstvu. Ono što ne ugovorite i ne napravite u smislu investiranja negdje do 3., 4. mjeseca, vama je građevinska sezona 3. mjesec s ovim našim klimatskim uvjetima pa negdje 11., 12., i godina vam je propala. To drugim riječima znači ova godina u smislu investicija i u smislu ulaganja je vrlo, vrlo upitna. A u smislu onog što vidimo iz proračuna je i sljedeća godina. I možda samo nekoliko riječi jer je tu u nekoliko navrata bilo govora o demografskoj obnovi Hrvatske, bilo je govora o tome što treba učiniti. Pa to je jedan veliki projekt. Riječ je o tome da ono što treba dati poruku, trebamo dati poruku da jasno znamo što i kako hoćemo napraviti. Ono što morate znati o nečemu što se zove bijela kuga pa ja sam još učila u srednjoj školi kad sam išla. Od 2001. do 2011. godine u Hrvatskoj je nestalo 30 prosječnih općina, nestalo ih, nema tih ljudi. 2014. godine je rođeno 39 595 novorođene djece. To je 2014., to su statistički podaci. I mjera kojom vi samo dajete za novorođenče je dobra. Svakom je dobro da 7,5 tisuća kuna dobije, 8 ili 10. Ali ono što mi trebamo vidjeti i ono što se trebamo zalagati u ovom Saboru to je cjelovita politika, politika koja se odnosi i na prijevoz djece u srednjim školama, i na izgradnju škola osnovnih da je nastava u jednoj smjeni i na poticanje visokog obrazovanja, i na poticanje zapošljavanja mladih. To sve možemo napraviti ako imamo ulaganje i ako imamo nove investicije. I ono što svima su puna usta poticanje investicija, investicija, investicija. To je zadatak svih, to je zadatak ovog proračuna. Iz ovog proračuna to smo mogli vidjeti, a to ne vidimo. Ja za kraj moram reći da mene veseli kad zaista gledam razdjel Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i onda sve one reforme i sve ono što smo mi napravili se nastavlja i dalje. Reformu nije jednostavno napraviti ali pritom morate voditi računa da u jednom mandatu je sigurno ne možete završiti, da će završiti netko drugi. Ali za ovu zemlju bi bilo dobro da reforme koje su započete se ne prekidaju, da se ne režu nego da se reforme koje je jedan mandat odnosno jedna Vlada započela bez obzira na politike nastavi i druga Vlada jer onda nećemo imati proračun koji stoji na mjestu ili korak nazad nego ćemo imati nešto što ide korak naprijed. A za to se moramo zalagati svi zajedno u ovom Saboru. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava biti će ona uvažene Štefanije Damjanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministri Vlade, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. U vezi Proračuna Republike Hrvatske došli smo do masu replika, rasprava saborskih zastupnika koji su iskazali nezadovoljstvo što se tiče ulaganja u obrazovanje. Hrvatska mora postati društvo znanja jer po broju visoko obrazovanih zaostajemo za zemljama EU. Indicija je da se u Hrvatskoj uvede obavezno srednjoškolsko obrazovanje i za to moraju postojati određeni uvjeti. Jedan od njih je financirani prijevoz za sve učenike srednjih škola koji je u državnom proračunu smanjen za 30%. Pozivam Vladu da osigura novac za prijevoz srednjoškolaca, da čak ide i korak dalje a to je da omogući besplatne udžbenike za učenike osnovnih i srednjih škola. Ja ću ukratko obrazložiti. Vidjela sam da nezadovoljstvo imaju i nacionalne manjine. Dolazim iz Međimurske županije gdje imamo nacionalnu manjinu Roma koji su prisutni u velikom broju, tako da iz Ministarstva obrazovanja i sporta na izgradnju Osnovne škole "Vladimir Nazor" u Pribislavcu gdje od 312 učenika 184 učenika je pripadnika romske nacionalne manjine, što čini 59%. Potrebna sredstva za dovršetak osnovne škole je iznos od 10 milijuna kuna. Samim time nacionalne manjine one su briga i odgovornost države. Drugi problem koji je u Međimurskoj županiji je završetak sportske dvorane Osnovne škole Orehovica koja je počela s izgradnjom 2006. godine. Znači, 10 godina stoje stupovi i županija je u prošloj godini osigurala i potrošila više od milijun i 600 tisuća kuna da je završila drugu fazu izgradnje sportske dvorane. Mi smo podnijeli amandman, nadam se da ćete vidjeti koliko je to bitno i neophodno i za populaciju romske nacionalne manjine. To je odgovornost cijelog društva da se uloži u njihovo obrazovanje kako bi se što prije integrirali u društvo i osposobili se za tržište rada. I sljedeće, u Međimurskoj županiji Dom zdravlja trenutno imamo potrebe za 10 milijuna kuna. Želim vam reći da Dom zdravlja na području grada Čakovca trenutačno se dijeli na 4 lokacije, u objektima koji su stari od 50 do 150 godina starosti koji ne odgovaraju osnovnim standardima, a od kojih se neki smatraju zaštićenim kulturnim dobrom. Tako ne postoji ni mogućnost adekvatne rekonstrukcije prostora. Odgovarajući prostor za pružanje zdravstvenih usluga ima potrebe za financijama od 10 milijuna kuna. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će ona uvažene Božice Makar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministri, uvažene kolegice i kolege. Što se tiče proračuna mogu reći da je korektno napravljen, on je uravnoteženi. Međutim, ja ću se osvrnuti na ovaj posebni dio koji nam je svima mnogo važniji i iz kojeg iščitavamo određene stvari. Danas je stvarno bilo već puno govora o školstvu ali to samo pokazuje koliko nam je to važno. I s jednim smo se složili. Sve nas smeta što je upravo u Glavi 80. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta skupina 37. obrazovanje došlo do smanjenja, dosta značajnoga iako je u kompletnoj, to došlo što se tiče smanjenja za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. Smatram i uvjerena sam da ova sredstva predviđena na pozicijama Ministarstva znanosti i obrazovanja nisu trošak. To je zapravo ulaganje. To je ulaganje u budućnost, u budućnost naše djece, u budućnost našeg gospodarstva i u budućnost naše države. Dolazim iz Varaždinske županije, mi smo krenuli sa prijevozom srednjoškolaca odnosno sufinanciranjem prijevoza srednjoškolaca još 2005. godine. U tome je sudjelovala županija i jedinice lokalne samouprave. Naravno kada je 2012. ponovno pokrenut program subvencioniranja srednjoškolskog prijevoza i to sa 75% cijene bili smo prezadovoljni. Jer učešće roditelja kod nas za autobusnu kartu na području Varaždinske županije iznosi 100 kuna dok za vlak 30 kuna. Realne cijene kreću se od 600 do 1300 kuna. Međutim, tu se išlo na jedan način solidarnosti i da se omoguće jednake šanse za sve. Dakle da svi učenici s područja Varaždinske županije bez obzira na udaljenost mogu pod jednakim uvjetima pohađati srednju školu. Što se tiče srednjoškolskog obrazovanja 65% učenika koristi taj subvencionirani prijevoz jer je to 5439 učenika. Analizom smo došli do podatka otkada je uvedeni ovaj subvencionirani prijevoz da je učenika više upisivano u srednje škole za 30% iz onih područja koja ranije nisu mogla pohađati, odnosno učenici nisu mogli pohađati srednju školu upravo iz tog razloga jer im roditelji nisu mogli to omogućiti jer imati dvoje srednjoškolaca i plaćati 2600 kuna stvarno nije moglo se. I najčešće se događalo da jedno dijete nastavlja srednju školu a drugo ostaje doma. Mi smo analizom i došli i anketom upravo do razloga zbog čega se srednja škola nije nastavljala u tim područjima, da je razlog cijena karte. Evo, drago mi je da postoji tu ovaj amandman kojim se za ovu školsku godinu osigurava besplatan prijevoz. Vlada tvrdi da su za socijalno ranjive skupine osigurani prijevoz i … [[Govornik se ne razumije.]] svjesni smo toga, međutim smatramo da prijevoz ne smije biti socijalna kategorija. Dakle tu treba postojati načelo pravednosti jer imovinski cenzus predstavlja sve samo ne to. Sustav mora biti posložen na principu jednakosti i jednake šanse što sam već govorila. Jer ako želimo biti društvo znanja nije nam dovoljno da za svako dijete osiguramo 7500 kuna što je pohvalno, moramo osigurati vrtiće, moramo osigurati besplatan prijevoz, besplatne učenike a naročito osigurati i gdje će nam djeca pohađati kvalitetno to školstvo, tu školu. Mi smo u Varaždinskoj županiji, evo stalno se osvrćem na to jer tu najbolje poznajem situaciju s obzirom da dolazim iz tog područja pokrenuli izgradnju 32 školska objekta što dogradnje i izgradnje škola ili sportskih dvorana. I to smo krenuli i ugovori koji su sklopljeni po principu javno-privatnog partnerstva za izgradnju tih škola su uglavnom 30 godina. Kada se startalo osiguravala su se sredstva iz županije i jedinica lokalne samouprave. Međutim, tu smo imali 2013. godine analizu gdje je stvarno Ministarstvo prepoznalo taj problem i uključilo se u sufinanciranje javnog privatnog partnerstva sa 55% dok je i dalje 35% sufinancirala županija a 10% jedinice lokalne samouprave na čijem su području izgrađene škole. U ovom proračunu ne samo za 2016. godinu nego i u projekciji za 2017. i 2018. u skupini 37. Obrazovanje gdje je preuzimanje obaveza za projekte javno-privatnog partnerstva u Varaždinskoj županiji i Koprivničko-križevačkoj županiji nisu predviđena nikakva sredstva a potrebna sredstva na ovoj poziciji su 22,5 milijuna kuna. Dakle isto kao i u 2015. godini odnosno i u narednim godinama. Napominjem da je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta 29. svibnja 2013. sklopilo s županijom našom kao i Koprivničko-križevačkom sporazum o sufinanciranju troškova najamnine za školske građevine izgrađene po modelu javno-privatnog partnerstva. Dakle u ovim omjerima kao što sam to i navela. Sukladno tome županija, općine i gradovi u našem sjevernom dijelu napravili su i svoje proračune za 2016. i projekciju u 2017. i osamnaestoj u skladu s tim. Kako sada nema te pozicije to bitno mijenja, odnosno pogoršava stanje naših jedinica regionalne i lokalne samouprave. Morat će se odustati od nekih projekata, morat će se odustati od bilo kakvog daljnjeg financiranja i ulaganja u školstvo, u infrastrukturu od civilnog društva i od mnogih drugih aktivnosti. Ja vjerujem i apeliram da ovo nije nikakva kazna za sjever što se pobrinuo i htio omogućiti svoj djeci kvalitetno obrazovanje i kvalitetnu predispoziciju za nastavak svog daljnjeg rada i školovanja. Znam da mnogi kad se govori o javno-privatnom partnerstvu smatraju da to baš nije sve najtransparentnije, da je tu nešto mutno, da baš i nije sve onako kako bi trebalo biti. Ali mislim da ta sumnja postoji prije svega zbog nepoznavanja. S obzirom da naš premijer dolazi sa zapada gdje je to uobičajeni način financiranja takvih projekata ja vjerujem da će razmotriti ovu situaciju i da je ovo zapravo greška koja je nastala prividom što nisu osigurana ova sredstva. Još da napomenem da je to sve u skladu sa direktivama EU o javno-privatnom partnerstvu, da su svi ti sporazumi i ugovori provjereni više puta od strane Državne revizije i posebnog proračunskog nadzora Ministarstva financija, te unijeti u registar ugovora o javno-privatnom partnerstvu kod nadležnog tijela naravno u skladu sa važećim propisima. Zato još jedanput apeliram neću dužiti s obzirom da je kasno, ali molim vas razmotrite tu mogućnost, odnosno samo vratite ono što je potpisano i što bi trebalo biti predviđeno. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će ona uvaženog kolege Ivana Vrdoljaka.
Hvala lijepo predsjedniče, dame i gospodo. Nisam očekivao da neće bit replika. Šalim se! Poštovani ministri, čestitam na upornosti i po mom ukusu ministri, znači resorni iz gospodarstva i financija i stvarno svašta je rečeno ali moramo istaknuti nekoliko stvari koje su u projekcijama stvarno ne izgledaju dobro. I možda je to tema koja će se raspravljati na nekim budućim rebalansima i na izvršenju proračuna sljedeće godine, ali dobro da se danas ukaže pa čak i ovako kasno da ostane zabilježeno u tonskim zapisima. Dakle, jedna od prvih stavki koji je meni bilo vrlo lako uočiti je možda doza neambicioznosti. Svi smo pričali da nam treba puno veći rast. Ne govorim o šesnaestoj, govorim o osamnaestoj, o nekom trendu. I realno mi sad planiramo rast u osamnaestoj od 2,3%. Mislim da nam treba neka veća ambicioznost, posebno zato što potpuno razumijemo da se u ovom proračunu teško mogu vidjeti i efekti plana nekih reformi koji će se sigurno sa ovom Vladom dogoditi, jer ne vidim koja bi druga svrha postojanja bila ove Vlade. I ako očekujemo te reforme ne mogu se vidjeti u proračunu, nije bilo vremena. Vidjet će se vrlo vjerojatno kroz ekonomski program koji morate i prezentirati hrvatskoj javnosti i Europskoj komisiji mislim negdje pred ljeto, pa ćemo onda već vidjeti kakvi su trendovi i ambicije za reformske poteze, jer sam uvjeren da se neće dogoditi da dođe do zaokreta i odustajanja od reformi koji naravno i ova država i vi i mi želimo i podržati. Dakle, neambicioznost. Plan 2018. 2,3% čak i da ne spominjem što smo razgovarali kad smo došli do rasta od 1,6% ili 1,8 nedovoljno, svi mi rekli nedovoljno. Presporo, nedovoljno. Da je plan u sljedeće tri godine podići BDP za 0,6% nije dovoljno ljudi, stvarno nije dovoljno. Ja se nadam da ćete biti uspješniji od svog plana. Drugo vrlo zabrinjavajuće je, imate u planu usporavanje, bitno usporavanje rasta izvoza. On je rastao u 2015. godini 9, preko 9%, u 2014. preko 7%. Pratio ga je i rast uvoza, ali sporiji. I sad je u planu u šesnaestoj, sedamnaestoj i osamnaestoj rast 5%, 5,2, 5,3. Znači planski i to je u projekcijama Vlade mi planiramo usporavati rast izvoza. To nije dobro vidjeti bez obzira što će se dogoditi u sedamnaestoj i osamnaestoj, bez obzira što znam da će biti ekonomski program, bez obzira što znam da ćemo istrpjet bitne promjene o ovom ali nije dobro vidjeti da planirate u osamnaestoj godini ljudi da vam brže raste uvoz nego izvoz. Malo, 5,8% rast uvoza, pet zarez ne znam pet posto rast uvoza u osamnaestoj godini. To, takvu neambicioznost u brojkama, u usporavanju rasta izvoza, u BDP-u koji tada trebamo doživjeti na 2,3% mislim da se nitko ne može ozbiljno veseliti. Osvrnut ću se i na stavke Industrijske strategije. Industrijska strategija nije strategija bilo koje političke opcije ili bilo kojeg ministra, to je Strategija Republike Hrvatske i implementira se za relativno mala sredstva. Prerađivačka industrija u BDP-u mislim da je na razini 16%, 15, 16% sedamnaeste, ne znam ovisi o godini ali na razini turizma recimo. I ako smo uspjeli nekako i nakon godina i godina pada doći do rasta koji je bio ciljan, koji je bio planiran kroz jedan matematički model u implementaciji sredstva koja su išla u de facto direktno u fiksni kapital u toj prerađivačkoj industriji onda se stvarno trebamo ozbiljno pozabaviti da implementacija i realizacija te industrijske strategije bude i posao ove Vlade koji nije preskup, stvarno nije preskup. Jer će se dogoditi, nama treba rast 1%, rast prerađivačke industrije treba nam oko milijardu kuna investicija u fiksni kapital. Mi smo imali prošle godine 90 milijuna, prije toga 120 milijuna, znači puta 4 je faktor. Znači, mi smo računali pa barem da isprovociramo pola rasta sa našim ulaganjima u tu prerađivačku industriju. Dogodio se daleko veći rast, dogodio se 2,6. Realni sektor je povukao više nego što smo i sami mislili i dogodio se rast industrije od 2,6%. Mi danas direktno smanjujemo potpore koje idu u fiksni kapital i vrate se nakon 9 mjeseci. Točno 9 mjeseci od plasiranih sredstava do rasta industrije se može matematičkim modelom vidjeti. Obratite pažnju na to. Dogodit će se to da ćemo u zadnjem kvartalu 2016. i u prvom kvartalu 2017. ako ne uložimo dovoljno u tu industriju imati pad. To neće biti dramatika u BDP-u, to neće biti čak ni dramatika u broju zaposlenih. Stat će produktivnost, usporavat će izvoz i onda posljedice za tri godine. Ne treba nam to za 100 milijuna kuna. I znam da ministar ima ambicije da to pokrijemo kroz operativni program koji je jedini spreman, po meni jedini spreman, da se može objaviti natječaj relativno brzo iz S3 strategije smart specialization ali samo sad obraćam pažnju na rokove. Taj natječaj se mora odmah objaviti. Onda imamo rok za predaju projekata, onda imamo administrativnu provjeru, onda imamo evaluatore, onda nakon evaluatora moramo potpisati ugovor. Ako sutra krenete i budete vrlo angažirani oko angažmana i evaluatora i to budu profesionalci koji brzo rade i administrativne provjere trebaju proći sa ljudima koji su u pravilu ministarstva koji su podkapacitirani za nekih 200, 300, 500 projekata koji će doći dogodit će se to da ćemo ući u 11. i 12. mjesec i da ćemo tek tada potpisivati ugovore. I dogodit će nam se da će industrija ostati bez šanse da u 2016. raste. I onda želim da se i danas na ovoj raspravi u biti zabilježi da ako, a mi ćemo naravno staviti amandman na to, ako se ne uloži više u prerađivačku industriju dogodit će nam se pad, čudit ćemo se. Još jedna stvar, svi smo se kleli u investicije, i mi, i nismo stavljali dovoljno u to. Imali smo Agenciju za investicije i konkurentnost čiji je proračun za promociju investicija u Hrvatskoj bio 2,5 milijuna kuna. Makedonci su imali 20, Srbi su imali oko 5 milijuna eura, znači 35 milijuna, a mi 2. Sad je srezano na 700 tisuća kuna. Ti kolegi iz Agencije za investicijsku konkurentnost stvarno nemaju sredstava uopće da nas negdje malo izreklamiraju da kažu neku dobru poruku. A sa neambicioznim proračunom gdje mi kažemo da planiramo rast od 2,3% i to za 3 godine, gdje planiramo usporavanje rasta izvoza, gdje planiramo da nam uvoz pretekne rast izvoza još ako ne radimo na promociji ja ne vidim izlaza osim u velikim strukturnim reformama kako je kolega Šuker danas na početku radnog dana rekao da si postavimo pitanje jesmo spremni na njih. Da li je društvo, politika, Vlada spremna na strukturne reforme? To nije pitanje kako će tko nastupiti u Saboru to je pitanje da se odradi posao koji se obećao i za koji smo se svi založili. A netko je to dobio danas i mandat da to obavi. Jasno da to ne piše u proračunu. Mogu razumjeti da se nije stiglo napraviti, da se ne može prikazati i da se efekti nekih reformi ne mogu vidjeti. Vidjet ćemo vjerojatno u projekcijama ekonomske politike i programa koji će se prezentirati negdje u 5., 6. mjesecu ali sam ozbiljno zabrinut da ne završimo, sad ćemo malo ispolitizirati, da ne završimo na recimo ovjerenim izjavama kod javnog bilježnika da ćete nam obećati rast 2018. godine veći od 2,3% i reforme koje će doći 2025. ili 2023. Nemojte ljudi to raditi. Ako vam treba pomoć recite, ali moramo biti ambiciozniji i jači jer u projekcijama koje stoje sa rastom koji će doći za tri godine nije dovoljno da svoju zemlju napravimo boljom kao što svi želimo. Svi stojimo na raspolaganju i to znadete vi svi da možemo s nekim iskustvom jer nitko se nije rodio ministrom. Nek se stvori situacija, škola, iskustvo, svi stojimo na raspolaganju i bivši i budući i bivši-bivši da pomognemo nekim svojim iskustvima da možete biti efikasniji i ambiciozniji. Ovo sigurno nije dovoljno. I obratite pažnju, i na to ću se pozvati, 9,5 milijardi ambicije povući ove godine. Ako natječaji ne krenu za mjesec i pol dana imat ćemo raspravu. Ja ću ovaj stenogram vaditi. Potpisat ćete ugovore, novci se neće stići povući ako u travnju mjesecu ne kreću natječaji van jer se ne stigne povući fizički zbog evaluatora i svih administrativnih prepreka, obratite pažnju na to. Kukat ćemo 2017. i vraćat ćemo priču na prošlu Vladu a u biti će biti problem u ovim mjesecima izgubljenog vremena u pripremi realizacije. Hvala lijepa.
Hvala. Sada će raspravu imati uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo o prijedlogu najbitnijeg dokumenta koji ćemo izglasati u ovom Visokom domu. Odmah ću prijeći na stvar i reći nekoliko stvari vezano za prijedlog proračuna. Ovako složen proračun nam pokazuje kako su sredstva za manjine djelomično smanjena kao i sredstva za mnoga druga područja. On nam isto tako pokazuje da reformski barem kad govorimo o manjinama jer osim što je smanjen nije ništa detaljnije nego što je bilo ranije. Tu prije svega mislim, a što sam isticao i u svojoj prošloj raspravi kada smo diskutirali o provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, da nemamo dovoljno jasno utvrđene ciljeve i podstavke koje bi se suočavale sa problemima direktnije. To nam već sada nagovještava da manjine u ovom proračunu nisu obuhvaćene na način da se razmišlja kako riješiti njihove probleme, već se kopiralo gotovo sve iz prošlih proračuna i s time da su jedino smanjena sredstva. Ta sredstva su se već pokazala kao nedovoljna kada govorimo o rješavanju manjinskih problema a pogotovo onih Romske zajednice koja slobodno možemo reći ništa. A ovakav način financiranja i provođenja strategija i akcijskih planova namijenjenih za Rome neće rezultirati značajnim promjenama do onih službenih rokova 2020. godine. Jedan od saborskih kolega se osvrnuo na moje izlaganje prije nekoliko dana te je rekao da to nema veze sa Romima nego da se u našoj državi kaska u provedbi gotovo svih strategija i planova. No trebamo li se pomiriti s tim? Na koji način to onda mogu prezentirati svojim biračima u romskim naseljima diljem RH? Je li to poruka koju trebamo poslati da se u našoj državi problemi ne rješavaju pa da neće biti riješeni ni njihovi koliko god oni bili hitni? Želim ovdje još jednom napomenuti da imamo određena sredstva i ciljeve. Znamo tko je zadužen za provedbu. Ali isto tako znamo da nitko neće odgovarati ako se ništa ne učini kao što je to bio slučaj sa Akcijskim planom za provedbu Nacionalne strategije za Rome 2005-2015. Bojim se da će tako biti i pri provedbi sljedećeg Akcijskog plana kojeg će donijeti ove godine. Dobar primjer je slučaj Europskog centra za romske studije koji je formalno uspostavljen prošle godine na Filozofskom fakultetu sveučilišta u Zagrebu. Već je mnogima poznato da je upravo na Filozofskom fakultetu postavljena prva dvojezična ploča na Romskom i hrvatskom jeziku. Da upravo na Filozofskom fakultetu studenti mogu učiti i Romski jezik i kulturu te da će uskoro moći upisati i magistarski program Romistike kao dio tog preokreta u proučavanju Romske kulture i jezika koji se sa razine udruga podigao na razinu nacionalnih i međunarodnih institucija trebalo je početi i sa Europskim centrom za romske studije na akademskoj bazi za istraživanje romskog jezika, kulture i povijesti u ovom dijelu Europe a po potrebi i šire. U tom smislu su osigurana značajna sredstva u prošlogodišnjem proračunu sa projekcijom za razdoblje ove godine koja je iza nas. Ni lipa od tog iznosa nije potrošena. Sve se vratilo u državni proračun. Daljnjih planova za financiranje ovog Centra u dokumentima koje smo dobili od Vlade nema. Navodim ovaj problem, naravno nevezano za Vladu koja u ovom slučaju nije odgovorna, kako bih istaknuo da nitko nije odgovoran ako se novac iz proračuna za Rome ne utroši za ono što je namijenjeno. Odnosno da nemamo kontrolu što se i kako čini sa tim silnim novcima. Netko bi gledajući te iznose pomislio da je Romskoj zajednici u RH nadprosječno dobro i da ne bi trebali imati problema koje u stvarnosti ima. Nažalost, mnogi vjeruju da se čini previše ali oni koji su bolje upoznati da znaju da se ne čini ni približno dovoljno. Dakle osim što su iznosi namijenjeni za rješavanje romske problematike premali. Mi pored toga imamo upravo najviše problema u provedbi i nedostatku političke volje da se problemi sa 17 tisuća ljudi riješi. Znamo da je taj broj u praksi također puno veći ali se jednostavno ne možemo zadovoljavati sa činjenicom da imamo 3 studenta Roma u Zagrebu ili 20-ak na razini države a taj se toliki novac troši na obrazovanje Roma i poticaje za romske učenike i studente. Očekujem nove stavke u proračunu te očekujem da ćemo u rebalansima konstantno povećavati sredstava i provoditi konkretne projekte rješavajući goruće pitanje kao što je uređenje naselja te općenito dovođenje reda u našu državu koja je pod stalnim povećalom zbog svojih izoliranih naselja u kojima najugroženiji članovi našeg društva ne žive na način na koji žive njihovi sugrađani. Te razlike već godinama hrane nerazumijevanje predrasuda i potiču diskriminaciju. Koristim ovu priliku da ponovim kako nema dovoljno sredstava ni u posebnim programima za Rome a nije predviđeno ni dovoljno sredstava za nadležna ministarstva u podstavkama da bi se rješavali problemi obrazovanja, posebno zapošljavanja, stanovanja i uređenje naselja kao ni zdravlja. Sve su to široka područja i mnogi se pitaju zašto bi se toliko trebalo ulagati u Rome. Ali zaboravljaju da je to upravo u skladu sa Nacionalnom strategijom koja predviđa da će se u svim tim područjima napraviti pomaci do 2020. godine. Ovo je prijedlog proračuna u tom smislu nije pokazao opredjeljenje da se sve zapisano i realizira i pitanje je kada će to biti učinjeno. Već mala sredstva se smanjuju a i ona postojeća nisu dovoljno razrađena u podstavkama bilo da je riječ o IPA fondovima ili … [[Govornik se ne razumije.]] školama ili bilo kojem drugom području. Problem u tom smislu osim sredstva je i sama provedba svega, izostanka samih rezultata na čemu se treba staviti više naglaska. Romska zajednica i ja smo očekivali puno više kada se govorilo o reformama. Ostale nacionalne manjine koje ja predstavljam također. Sada se čini da od velikih reformi kada govorimo o položaju nacionalne manjine neće doći s manje sredstava i bez jasnog opredjeljenja da se do kraja provedbe Nacionalne strategije za uključivanje Roma nema izgleda da se nešto suštinski promijeni. Jedino mi ovdje svi zajedno nešto možemo učiniti. Nema puno prostora za kalkulacije, politikanstva i svađe kada govorimo o položaju Romske zajednice. Ova Vlada, ali i svaka druga i kao institucije i svi drugi koji žele rješavati pitanje romske zajednice će imati moju podršku. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će raspravu svoju iznijeti uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Naime, proračun kad ga gledamo matematički mislim da je više nego korektan. Prihodovna, rashodovna strana izbalansiran. Međutim, slušajući danas predsjednika Vlade u uvodnom izlaganju bio je dosta optimističan. Slušajući kasnije ministra financija bio je više nego realističan. Naime, zašto govorim? Ovaj proračun ima kao i sve druge stvari svoje lice i naličje. Rečeno je bilo ovaj proračun provodi reformska Vlada, ima smjer, viziju i ima tempo. Kada pogledamo što je bilo rečeno koje su osnovne smjernice, ciljevi, smanjenje deficita, stabilizacija javnog duga i gospodarski rast. Ja ću se malo koristiti sportskim žargonom, pa ću kazati da je ovaj proračun statičan čak više rekao bih defanzivan. Osnova za izradu ovog proračuna je izvršenje proračuna 2015. godine uz određene korekcije i povećanje isključivo na stavkama onih ministarstava gdje se očekuju sredstva EU fondova. Tu su bili više nego ambiciozni. Ja bih volio, bilo je ovdje spomenuto da se ova pozicija 9,7 milijardi da se ovjeri kod javnog bilježnika. Želio bih da se ostvari i više, ali volio bih da se ovjeri. Isto tako ambiciozno sedamnaesta, osamnaesta 13,6 milijardi. Slažem se i vjerujem da nema nikoga ovdje u sabornici tko to ne bi želio. Isto tako uvjeren sam da će svi dati doprinos koliko tko može da se to realno i pokuša ostvariti. No, opet se vraćam na proračun, govori nam nešto drugo. Ovaj proračun sagledavamo svi zajedno u onom kontekstu što i jesmo i što zagovaramo i govorimo. To su prvenstveno politike. U samom danu kad je ovdje bila prezentirana Vlada, kad je premijer govorio imali smo jednu zgodnu power point prezentaciju koju sam podržao kao model, kao način pa brzi rezultati 2016., strateške investicije, infrastruktura i energija. Vidimo ministra moratorij na sve, moratorij na sve. Dalje, 500 milijuna eura aktivirati mrtvi kapital. Ne vidim u proračunu aktiviranje toga mrtvoga kapitala 500 milijuna eura prodaje ili stavljanja imovine državne u funkciju naprosto ili ne znam iščitati. Europski fondovi u redu. Smanjiti parafiskalne namete. Ono što se vidi, vidi se trend povećanja poreznih prihoda. Bilo je govora o smanjenju PDV-a, nema smanjenja PDV-a. Pa naravno ne može ga ni biti! Ne može ga ni biti. E sada, također je bilo rečeno reformska Vlada. Tu je već bilo spomenuto nekoliko puta koje su reforme. Vrlo jasno pratili smo i kroz medije, jer to je bio jedini način, drugih informacija nismo mogli imati i kolege iz Domoljubne i kolegice i kolege iz MOST-a i tu je vrlo jasno napisano i dinamički i čak i po kvartalima i po godinama. Ja ću se samo koncentrirati, fokusirati a primjer je potpuno sve obrazovanje, znanost i tehnologija. Postepeno podizati ulaganje u obrazovanje, te istraživanje i razvoj prema europskom prosjeku. Bilo je rečeno, mogli smo čuti u mandatu prošle Vlade podignuta je financijski koeficijent, odnosno povećanje financiranja i određeni trend. Sad vidimo na stavci dotičnog ministarstva smanjenje. Zatim izjednačiti uvjete besplatnih udžbenika i besplatnog prijevoza učenika na državnoj razini. Kolegice i kolege iz MOST-a i Domoljubne koalicije imate sada je prilika uz rast industrijske proizvodnje, rast BDP-a stvorene su pretpostavke za reforme, a to je stvorila prošla Vlada, prethodna Vlada koliko god vi to negirali ili možda ismijavali se iz toga. Imate povijesnu šansu uvesti obvezno srednjoškolsko obrazovanje. Nemojte ju propustiti, nemojte ju propustiti. Ukoliko to učinite imat ćete podršku ne samo mene nego i kluba HNS-a, a vjerujem i kolegica i kolega iz SDP-a, učinite to. Mislim da je bilo izneseno u raspravi koliko je postotak povećanja polaznika i onih koji su završili srednju školu nakon uvođenja prijevoza. Napravite korak dalje. Lijepo … [[Govornik se ne razumije.]] u Varaždinskoj županiji krenuo je 2005. godine. Znate čime je rezultirao? Danas centrima izvrsnosti. Na europskoj razini se time možemo pohvaliti. Stvaramo preduvjete, nemojte to zaustavljat. Činite grešku. Napravite iskorak, nemojte slati političku poruku sjeveru Hrvatske što činite time. Ukidanje prijevoza bila je dilema 2008. godine. Mislim da je Sanaderova Vlada prihvatila i iste te godine, ne pardon 2009. konac je ponovo ugasila prijevoz. Nemojte treći puta to raditi. Veli se kod nas u Zagorju treći put Bog pomaže, pomozite sebi, pomozite građanima Hrvatske. Prosjek plaća u RH je 5600 kuna, kod nas je 3500 do 3600 kuna. Stopa nezaposlenosti je jedna od najnižih u Hrvatskoj ali su najniže plaće. I pokušajte biti senzibilizirani za izdvajanje tih mjesečnih karata koliko to znači obiteljskom budžetu. Prekratko je vrijeme, puno toga bi se moglo kazati, želio bih također upozoriti na jednu činjenicu a vezana je i na JPP i na srednjoškolski prijevoz. Da, 2005. godine krenuli smo s jednim i drugim, županija, jedinice lokalne samouprave. 2009. pad prihoda od 25 do 30% naših lokalnih i regionalnih proračuna. Izdržali smo do 2013. godine. Prošla Vlada je rasterećenje donijela, porezom na dohodak, građani su dobili su više. Opet svjesno riskirajući. Međutim, činjenica je na greškama se uči. Vrlo je teško bilo predvidjeti smanjenje prihoda pojedinih sredina, općina i gradova, ne samo na sjeveru nego diljem Lijepe naše i Slavonije i Dalmatinske Zagore, zaleđa. Imate mogućnost ono što ste predlagali, zagovarali sada ispraviti i podržati naše amandmane. Naš amandman HNS-a je upravo u smislu da se ispravi ona greška koju smo mi činili, ispravite je i podržite te amandmane. Ali prije svega bih želio da Vlada Republike Hrvatske, žao mi je što nema nikoga tu, nema predsjednika Vlade a puno bi naučio da sluša koliko god možda neke rasprave idu van nekih okvira ali mislim da je rasprava više nego korektna. I žao mi je mnogih ministara, nemojte mi zamjeriti, gledajući ministre kad su bile rasprave u ime klubova moje zapažanje je bilo da preko 65 čak i 70% njih ne razumije o čemu se govori. To je grijeh, to je šteta. Da su samo slušali, nije jednostavno sjediti, ugodno, da su slušali vjerujem da bi shvatili i svoju poziciju u proračunu, što im je smanjeno, što su možda sami makar ne vjerujem da su sami smanjivali a ne mogu se oteti dojmu tome da su uopće sudjelovali u izradi proračuna, mislim da nisu. Ne samo iz razloga što je i predsjednik Vlade i ministar financija, ne znam netko od njih, pročitali smo u medijima radili smo 5,5 sati, napravili smo proračun i reforme itd. Imao sam priliku u svojem radu 11 proračuna raditi, 11 rebalansa i braniti isto toliko i proračun nije jednostavno složiti. Međutim, ovaj proračun nažalost ne šalje nikakvu političku poruku. Defanzivan je, statičan, neambiciozan. Da li će trajati do 6. mjeseca? Ne znam. Kolegice i kolege iz MOST-a razmislite jer vaši koalicijski partneri zazivaju izbore. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava je ona uvaženog Ivana Lovrinovića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Nakon toga sljedeća rasprava je uvaženog Mire Bulja. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeća je uvaženoga zastupnika Miranda Mrsića. … [[Upadica se ne razumije.]] O pardon, pardon. Goran Marić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gotovo svi ekonomisti se slažu gotovo samo po jednom pitanju, po pitanju proračuna, ali samo na jednoj općoj razini, na razini da je proračun najmoćniji instrument ekonomske politike. I tu se suglasnost ekonomista i završava. Tako sve ono što ću odsad nadalje reći vjerojatno će biti ekonomista koji misle i drukčije ali ne zamjeram im jer je to prirodno. Najprije pozitivne strane ovog prijedloga proračuna. S makroekonomskog motrišta ovaj prijedlog proračuna izravno upućuje na namjeru ubrzane fiskalne konsolidacije. Smanjenje deficita na razinu ispod 3% BDP-a u ovom trenutku je razuman smjer i to je konačno dobar smjer nakon 8 godina. Jasno ovaj proračun izražava težnju za kontrolom rasta rashoda. Konačno su stavljeni pod nadzor rashodi. Jasno je izražena težnja ambicioznijeg korištenja europskih fondova. Ali ovo je prigoda, s obzirom da se o europskim fondovima dosta priča i govori ali ponajviše površno trebalo bi skinuti aureolu sa tih fondova EU i kazati zadržat ću se samo na jednoj konstataciji da se na korištenju tih fondova ne može temeljiti gospodarski rast ali ako se ne budu učinkovitije koristili da će nastati sve veća šteta zato što se nedovoljno budu koristili. Generalno govoreći proračun je dobar a ako ne bude rebalansa bit će odličan. Nesporno je da u ostvarenju ovog proračuna postoje određeni rizici. I to makroekonomski rizik zbog rizika ostvarenja gospodarskog rasta ali i rizik ostvarenja rashoda ponajviše pod pritiskom iznosa plaća koji je još uvijek rizičan i neizvjestan. Ovaj proračun je pripreman u specifičnim uvjetima i to treba uzeti u obzir. I u uvjetima sporijeg formiranja Vlade. Ali već je vrijeme poduzimanja svih aktivnosti za pripremu novog proračuna. Ta priprema mora sadržavati i uzeti u obzir sve okolnosti koje otežavaju postojeće stanje. Ako samo uzmemo u obzir visinu javnog duga i kamata od 11,5 milijarda kuna godišnje kamate 32 milijuna kuna svakog dana. Ako uzmemo da ni visina javnog duga nije točna jer ne sadržava točne podatke o dugu jedinica lokalne samouprave, naročito o dugu trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne samouprave koja duguju više od 15 milijarda kuna. Onda moramo imati na umu da za sljedeći proračun treba primijeniti analitičko metodološki princip čak dijelom i u proceduralnom smislu a ne mijenjati zakone zbog toga. Predlažem Vladi da počne sa analizom svakog korisnika državnog proračuna. Utvrdite postoji li najprije potreba za postojanjem određenog korisnika državnog proračuna, koliko ima a koliko je potrebno zaposlenika po svakom korisniku državnog proračuna, na što se novci troše i kako se troše, koja je svrha sredstava, koliko je potrebno sredstava i što dobivamo od tih sredstava. Je li dobivamo ono za što je i svrha sama postoji? To treba biti podloga, to treba biti temelj za odlučivanje a ne prethodna godina koja gotovo ništa ne govori. Evo samo nekih institucija za koje mislim da se mogu spajati ili ukidati. Ured bivšeg predsjednika, svaka lipa je bačena lipa i ne bacajmo više te lipe a kamoli milijune. HAVC, predviđeno 72 milijuna kuna ako će raditi kao što radi onda je bačeno svih 72 milijuna kuna odnosno ne bačeno upereno protiv RH. A ako će HAVC raditi u interesu RH možda mu je i malo 72 milijuna kuna. Zato je potrebna analiza. Ali ovakvom HAVC-u ne bi dao ni lipe. Ili zamislite u 2014. imali smo u proračunu izdvojeno 22 milijuna kuna za usluge savjetništva za privatizaciju Croatia osiguranja. Izravna šteta. Nenadoknadiva šteta. Ali DORH ne interesiraju milijuni, DORH više interesiraju tisuće. Poslušajte ove agencije, Agencija za obalni linijski promet, Agencija za plovne putove, Agencija u prometu i infrastrukturi, Agencija za sigurnost željezničkog prometa, Agencija za istraživanje nesreća u zračnom pomorstvu i željezničkom prometu, Hrvatska agencija za civilno zrakoplovstvo, Hrvatski hidrografski institut, Agencija za opremu pod tlakom, Agencija za prostore ugrožene eksplozivnom atmosferom. Zar se niti jedna ne može sjediti s drugom i zar svaka baš mora postojati? Mislim da treba analiza pa bi došli do poraznih rezultata. Ne smije više se donijeti niti jedan proračun a da se ne donese Zakon o plaćama svih u javnoj upravi, da se ne donese Zakon o pravima i plaćama članova uprava u državnim tvrtkama i društvima u vlasništvu lokalnih jedinica samouprave, da isto vrijedi i za sve, da se ne standardiziraju troškovi po troškovnim skupinama, da se proračunsko knjigovodstvo mora voditi sa datumima događaja a ne sa danom plaćanja. Kazneno djelo mora biti za onoga tko nije proknjižio obvezu ili poslovni događaj. Bez sustavne analize bolničkog sektora samo ćemo sanirati iz godine u godinu a da ne znamo zašto saniramo nego samo znamo koliko treba novaca. Takvi proračuni više ne bi trebali dolaziti u Hrvatski sabor. Bez promjene porezne politike koja je neprijatelj proizvodnje, bez rekonstrukcije porezne uprave, bez primjene metodologije ESA 2010., bez ukidanja infantilnih odluka Vlada dosadašnjih kao što je ona odluka o nabavkama osobnih automobila, bez uvođenja dohodovnog cenzusa u provođenju socijalne politike ne može se niti smije dobivati besplatne udžbenike, besplatni prijevoz, naknadu za djecu roditelji koji imaju primanja iznad prosječna. Bez toga proračun ne bi smio više ni jedan doći u Sabor. Zamislite da fizičke osobe, pojedinci u Hrvatskoj imaju subvencionirane kamatne stope ali to samo pojedinci u nekim ustanovama, nema zakona koji to regulira. Dok drugi plaćaju 6, 8, 10% kamatnu stopu neki plaćaju 2% kamatnu stopu. Jer ovako ako nastavimo kao do sada graditi ćemo i dalje kuću na pijesku ali počnimo je graditi na stijeni. Zamislite da i ovaj proračun sadržava troškove jedne agencije koja je iznajmila 5137 metara kvadratnih za 170 zaposlenika. Niti im treba trećina tog prostora a niti treba trećina tih zaposlenika, ali milijuni idu i dalje. Sve je to zato što nema analize, ovaj proračun je odličan, nije bilo bilo primjedbe ali za sljedeći je to nedopustivo. Postojeća paradigma nastavimo li s njom je za ubiti državu. Mi smo dosadašnjim proračunima zapuštali Hrvatsku, ovaj proračun ne zapušta, on zaustavlja zapuštanje ali vrijeme je da proračunima počnemo graditi Hrvatsku. Bez analiza, bez analiza niti jedan izdatak iz državnog proračuna ne bi smio biti odobren. Ne bude li analiza teško će i ruke u zrak a s analizom lakše će ići za. Ali evo još jedan samo primjer kada smo već kod agencija ili kod ovih, imamo članove uprave koji su 4 milijuna kuna dobili otpremnine zato što su si sami dali sporazumni raskid i dobili 4 milijuna otpremnine a nakon toga ponovno se vraćaju u istu tu instituciju. To treba zakonom regulirati, to treba onemogućiti. Takve pojave ne da su štetne, one moraju biti zakonom zabranjene.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Miranda Mrsića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
A opristite! Nisam, bio je načelni dogovor da ne idemo na replike. Ali izvolite.
Nema dogovora, Poslovnik to meni omogućava.
Naravno, naravno, apsolutno.
A povod je ova rasprava gospodina Marića. Jedina prava rasprava danas koja se čula od gospodina Marića je njegova rasprava, govori o sržu problema. Dakle, svi problemi koji tište ovaj hrvatski državni proračun, odnosno situaciju u Hrvatskoj su izrečeni u ovih 10 minuta, a koje ni jedan govornik evo raspravljamo više od 10 sati ili 12 sati do danas se toga nije toga dotakao. Dakle, to je problem o čemu je govorio gospodin Marić i apsolutno ga podržavam u toj raspravi.
Hvala lijepo. Sad imamo i odgovor uvaženog zastupnika Marića.
Pristojno je odgovoriti kratko na. Zahvaljujem gospodine Glavaš, ali dosadilo mi je slušati da jedna pozicija treba više prihoda, druga manje a bez ikakve analize. Zato sam generalno govorio o državnom proračunu, jer to ne samo da je najmoćniji ekonomski instrument nego i najvažniji. Na njemu se država gradi i izgrađuje ili uništava. Može se na žalost i na njemu uništavati. Kako osigurati gospodarski rast, a i rekao sam, naglasio sam rizik ostvarenja gospodarskog rasta. Pa nećemo ako ne budemo hitno mijenjali zakone kojima ćemo omogućiti međusobno plaćanje. Preogroman je rizik poduzetničke aktivnosti ako nitko nikomu ne plaća, ako ne isplaćuju se plaće, ako se ne isplaćuje dobavljačima, ako se ne plaćaju porezi, ako je neučinkovita Porezna uprava nema gospodarskog rasta. Ako su kamatne stope 8%, dobio sam prije dva dana iz jedne banke obavijest molim vas samo se javite, na raspolaganju smo vam 8,40% kamatu, uzimajte koliko god želite novaca. Pa šta, koji to posao može trpiti 8,40 kamatu? Međutim, ako mi i dalje ne budemo naplaćivali koncesije, ako i dalje samo budemo prihvaćali izvješća Državne revizije i to se zaustavi, koji utvrdi sve nepravilnosti i čak upute se i DORH-u, a DORH na to šuti, na takvoj paradigmi se država ne izgrađuje. Samo da se pročešljaju nalazi Državne revizije i da za to netko odgovara više. Kad bismo i jednom dali otkaz zato što nije učinio ono što se od njega traži, drugi se ne bi to usudio. Međutim, mi smo navikli na neučinkovitost, navikli smo na nerad, navikli smo na nenaplaćivanje. Pa vidite samo posljedice predstečajne nagodbe što je. Kakva je to kreditna politika ako 20 tvrtki u Hrvatskoj dobije 2 milijarde kuna, a nemaju ni jednog zaposlenog. Kakva je to porezna politika ako dvije milijarde ima prihoda, a nema ni jednog zaposlenog? [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Povezana poduzeća između sebe, neću reći što rade, ali u najmanju ruku varaju Poreznu upravu. Eto.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Miranda Mrsića.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Pa bilo bi ugodno slušati kolegu Marića sa svojim idejama koje definitivno se vežu uz proračun i uz proračun koji bi trebao biti možda i drugačiji nego što je sada, pa dakle da bude socijalno orijentiran i da bude vezan za sve one kategorije građana Republike Hrvatske koje od proračuna moraju imati koristi, a to znači da proračun koji podržava gospodarstvo i stvaranje nove vrijednosti mora s druge strane biti uravnotežen i očuvati socijalnu državu. Jer bez očuvanja socijalne države neće se dalje moći razvijati niti društvo, a s druge strane dovest ćemo do daljnjih osiromašenja građana Republike Hrvatske. Žao mi je što u ovom proračunu koji je pred nama su uštede baš krenule prema onima koji su najugroženiji. Dakle, prema siromašnim građanima Republike Hrvatske, prema onima koji imaju djecu i prema onima koji rade. Promjene koje ovaj proračun nudi su usmjerene ka poboljšanju položaja poslodavaca, ali nisu usmjerene ka poboljšanju položaja građana Republike Hrvatske. Svi plaćamo poreze, svi plaćamo trošarine, svi plaćamo doprinose i za očekivati je da jedan dio tih transfera u proračun se vrati građanima Republike Hrvatske, a ne da se sve slije prema poslodavcima. Jasno da kulturu, odnosno klimu poslovnu u Hrvatskoj treba unapređivati ali ne na račun građana Republike Hrvatske, ne na račun radnika. Jedna od stavki koja je umanjena je stavka koja je vezana uz Agenciju za osiguranje radničkih potraživanja, gdje je stavka koja je vezana za isplatu minimalne plaće kada poslodavac ne isplaćuje plaću je smanjena na svega 40 milijuna kuna. Danas na Odboru za rad i mirovinski sustav i socijalno partnerstvo je od strane resornog ministarstva navedeno da ako ne bude dovoljno sredstava da će se raditi rebalans. Međutim, što sa onim radnicima koji dok se rebalans usvoji ne budu dobivali svoju minimalnu plaću. Neisplata plaće u Hrvatskoj je djelo koje je vezano uz Kazneni zakon. Međutim, pokazalo se da sve mjere koje smo radili do sada nisu dovele do poboljšanja i da je u Hrvatskoj bilo preko 60000 radnika koji rade, a ne primaju plaću. Radnik koji radi, a ne prima plaću je radnik koji je gurnut ispod razine siromaštva, stoga je i prošle godine donesen zakon koji u onom trenutku kada poslodavac ne isplati plaću blokira tog poslodavca i s druge strane preko Agencije za osiguranje radničkih potraživanja u ta tri mjeseca moguće blokade isplaćuje radnicima minimalni dohodak, minimalnu plaću. Kod primjene tog zakona pokazala se jedna stvar koju smo cijelo vrijeme i govorili da neki poslodavci koji se koriste sredstvima za plaću radnika kao obrtnim sredstvima nisu poslodavci koji trebaju opstati na tržištu u Republici Hrvatskoj. I vidjelo se točno da su neki poslodavci imali sredstava za isplatu plaće, ali nisu to htjeli isplatiti nego su koristili za svoja obrtna sredstva. Dakle, radnici su ih beskamatno kreditirali za određeni vremenski period. Ja se nadam da će Vlada u ovom proračunu i pogledati i tu stavku i da će tu stavku promijeniti jer ako na toj stavci isplate minimalnih potraživanja radnika kod blokade ne bude sredstava te radnike ćemo dovesti u još gori položaj nego što jesu. 9,4 milijarde kuna je određeno u proračunu za sredstva koja će nam doći iz EU jako optimistično. Mislim da je nerealno planirano, napuhana je prihodovna strana jer ništa se nije bitno promijenilo u odnosu na prošlu godinu. U ovoj godini se nije ništa bitno više promijenilo, isti ljudi rade kao i prošle godine i ove godine. Međutim, povlačenje sredstava iz EU nije automatski proces, to je proces koji traje. Mi smo zemlja koja je tek ušla u prvu perspektivu i trebat će vremena dok se taj dio potpuno ustali i dok ta sredstva počnu teći prema Hrvatskoj. Stoga, smatram da je i na onom dijelu koji je vezan za aktivne mjere politike zapošljavanja gdje je planirano oko pola milijarde kuna iz EU potpuno nerealno planirano i vidjet će se da do kraja godine se taj dio sredstava neće moći povući. U isto vrijeme se sa sredstvima EU smanjuje komponenta iz proračuna za aktivne mjere politike zapošljavanja što može dovesti do problema u samoj realizaciji te mjere. Ta mjera se pokazala kao vrlo uspješna, posebno tri djela aktivnih mjera politike zapošljavanja. Jedno je stručno osposobljavanje, drugo je samozapošljavanje i javni radovi. Napominjem da je preko 60% mladih ljudi koji su prošli kroz ovu mjeru našlo posao u roku godine dana. Da 70% onih koji su se samozaposlili ostane na tržištu rada i da u periodu od 5 godina zaposli najmanje jednog novog zaposlenika uz sebe. Da smo kroz javne radove gdje omogućavamo onima koji su na tržištu rada u nepovoljnom položaju da se vrate u tržište rada, preko 40 tisuća ljudi prošle godine proveli sa lokalnom samoupravom kroz lokalna partnerstva za zapošljavanje. Stoga i ova sredstva koja su planirana u iznosu od 250 milijuna neće biti dostatna da se te mjere ispune u punom opsegu. I zaklinjemo se da želimo da ostanu mladi ljudi u Hrvatskoj, a ne pružamo im mogućnost da nađu svoje mjesto na tržištu rada i da se zaposle. Vlada bi morala znati da su mjere aktivne politike zapošljavanja namijenjene prvenstveno za stvaranje boljih šansi za zapošljavanje i bolji položaj na tržištu rada najosjetljivijih skupina kao što su mladi i dugotrajno nezaposleni. Značajnim smanjenjem sredstava za mjere Vlada Republike Hrvatske šalje poruku da joj nije nimalo stalo da tim kategorijama građana osigura pravo na rad, pravo na radno mjesto, pravo na egzistenciju i njihovo mjesto na tržištu rada. Jer poruka koja se šalje, šalje se kroz proračun ne samo kroz sredstva iz EU. Ako želi poboljšati stanje na tržištu rada Vlada Republike Hrvatske bi morala znati da su mjere aktivne politike zapošljavanja jedan od ključnih stupova politike tržišta rada i da sredstva koja su iz EU predviđena trebaju biti praćena sa istom razinom sredstava iz samog proračuna. Nezamislivo je da Vlada umjesto da osigurava otvaranje radnih mjesta i potiče zapošljavanje što je jedna od najboljih demografskih politika u vrijeme kad je potrebno snažno potaknuti mjere pronatalitetne politike tom jednostranom odlukom ta sredstva smanjuje. Želim podsjetiti također Vladu da egzistencija mladim roditeljima sigurno neće osigurati samo jednokratna naknada već radno mjesto po mogućnosti sigurno i kvalitetno za što upravo šansu daju aktivne mjere politike zapošljavanja. Ovo smanjenje sredstava znači ukidanje mjera stručnog osposobljavanja te oduzimanje mogućnosti mladim ljudima koji ulaze na tržište rada da dobiju iskustvo i da se zaposle. Kao što se zdušno zalaže za stvaranje povoljnog gospodarskog okružja za ulagače i poslodavce od Vlade RH kroz ovaj proračun u jednakoj mjeri očekujemo zdušno zalaganje za stvaranje jednakih šansi za sve umjesto da se jednoj osjetljivoj kategoriji uzima da bi ona druga jednako osjetljiva kategorija građana nešto dobila. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će ona uvaženog zastupnika Ivana Sinčića, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo dobili smo nakon one strategije prije par mjeseci i proračun ovdje na stol. Evo ja ću početi jednom alegorijom, jednom pričom. Postoji stara indijanska priča tako kažu o dva vuka. Jedan vuk predstavlja aroganciju, lažni ponos i pohlepu, a drugi srdačnost, darežljivost i kreativnost. Pouka priče je koji vuk od ta dva koja se konstantno bore pobjeđuje. Pobjeđuje onaj kojeg hraniš, zaključak je te alegorije. Pa ako mi vidimo sve ove projekcije proračuna i plan za 2016. godinu, možemo zaključiti da se hrane političke stranke za Vladu na ovih 12 milijuna, povećanja za DUDI itd.. S druge strane pati i obrazovanje, znanost, ekološka poljoprivreda, rad. Iako nešto veseli povećanje sredstava za HAMAG ili ovaj doprinos za novorođenu djecu iako naravno to ni približno nije dovoljno. Taj novac se potroši za nekoliko mjeseci a što nakon toga? Što sljedećih 20 godina ili više dok dijete ne odraste i završi školovanje. Dakle jedan relativno mršav korak u tome smjeru opet bez strategije jer u Hrvatskoj imamo kronični nedostatak strategija. Duh proračuna mi se nikako ne sviđa. Nema velike razlike na onaj od prošlih godina. Što se tiče reformi, nikakve reforme se ne vide u ovome proračunu, nisu čak niti najavljene u projekcijama za 2017. i 2018. godinu. Nema sistematizacije radnih mjesta. Nije recimo objašnjeno što će recimo biti sa HRT-om, hoće li biti restrukturiran ili neće, ne možemo iščitati decentralizaciju, reformu državne uprave, jedinica lokalne samouprave, što će biti sa županijama, gradovima, općinama ili neće biti itd., itd.. Ono što jako zapinje za oko iščitavajući potrošače proračuna je nekoliko nepotrebnih institucija a spomenuti ću samo ured bivšeg predsjednika, totalno nepotrebna institucija na koju ide gotovo milijun kuna godišnje i ne mogu vjerovati da će neki od onih koji se nazivaju desničara dignuti ruku za to da gotovo milijun kuna ide bivšem predsjedniku za kojeg smatram da otkada je ured osnovan nam nije ništa pomogao i doprinio nego nam je samo odnio. Pa nije to američki predsjednik da je ambasador svoje zemlje dok je živ, pa nije to takav ured bivšeg predsjednika. Dobro, to je s druge strane pokazatelj a to se je moglo napraviti, mogao se ukinuti taj ured, za to je bilo vremena, to nije nešto što zahtjeva dugotrajne projekcije, analize, sistematizacije, ured se mogao ukinuti i ne bi ga bilo u projekcijama za 2017. i 2018. godinu. Tako da ne smatram da nije bilo samo dovoljno vremena kao što je izlika ove moje lijeve strane koja se spominje danas nego jednostavno nije bilo volje da se neke stvari naprave kako treba. Predložili smo evo dva amandmana o ekološkoj poljoprivredi i obrazovanju mislim da neće biti prihvaćeni kao niti jedan amandman oporbe što mi je žao jer mislim da niti jedan amandman ne može zapravo spasiti ovaj proračun koji nije ništa novo. Hrvatska gubi vrijeme, mi nemamo vremena ovdje i trebamo u potpunosti preoblikovati i naš proračun i na ono što dajemo novac i na ono što ne dajemo, napokon postaviti prioritete što želimo a što ne želimo. Kažu reforme se spremaju, dobro, vidjeti ćemo, vidjeti ćemo, međutim za sada sa ovime što smo vidjeli business as usual i to Živ zid neće poduprijeti. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnik Branimira Glavaša. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo ušli smo u 12.-ti sat rasprave, slušali smo danas puno rasprava, ponovo bih se dotakao rasprave gospodina Marića. Mislim da je rasprava gospodina Marića bila upravo na tragu onoga kako bi se dijagnosticirao problem u Hrvatskoj ako ih se može početi rješavati kvalitetnim proračunom kao temeljnim dokumentom na kojeg se svi skupa često pozivamo. Međutim, problemi su puno, puno dublji. Problem kreće već i od samog konstituiranja Vlade, dakle od prije 2 mjeseca. Mi u ime HDSSB-a, rekli smo tog trenutka da podržavamo premijera kao kandidata a time smo indirektno dali potporu i Vladi. I tada smo rekli da ćemo dati potporu sve do proračuna dok vidimo u kojem smjeru ide ovaj proračun. Evo došli smo u situaciju da danas se taj proračun nalazi pred nama i da i mi možemo donijeti konačni zaključak kako se postaviti prema Vladi, da li je Vlada sa ovim proračunom unijela tračak optimizma u ovaj Hrvatski sabor i u hrvatsku javnost da će nam biti sutra bolje. Za vrijeme izborne kampanje danas vladajuće koalicije često puta je spominjana riječ reforma, reforma, reforma. Uvjeravali su birače kako danas vladajuća koalicija ima pripremljene prijedloge tih reformi međutim već prva sjednica Vlade je pokazala da ministri koji su se okupili na toj prvoj sjednici podnoseći izvješće o zatečenom stanju u svojim resorima, u ministarstvima jednostavno ne vladaju tom materijom. Značajan broj ministara, ne svi u našoj današnjoj aktualnoj Vladi je tada na toj prvoj sjednici rekao i naglašavao kako ministarstva koje su zatekli rade dobro svoj posao, kako popunjenost tih ministarstava nije 100% već su praktično apelirali prema premijeru i hrvatskoj javnosti da je potrebno još zaposliti ljudi u tim ministarstvima, da je obim poslova koje obavljaju ta ministarstva uistinu tako velik i ogroman da iziskuje potrebu dodatnog zapošljavanja. To je jasno demaskiralo i razotkrilo te naše nove ministre da ne vladaju materijom, da donose paušalne ocjene i kvalifikacije o stanju u ministarstvima ali i razotkrivalo ih je da jednostavno ta nova vladajuća koalicija kojoj je predizborna retorika vrvila reformama i najavama reforme bila jednostavno mantra i pusta priča koju su poput papagaja ponavljali za vrijeme predizborne i poslije izbornog vremena, predizborne kampanje i postizbornog razdoblja. Nagomilana administracija, birokracija je ključan problem Hrvatske države, ali i ključ rješenja donošenja kvalitetnog državnog proračuna koji će stvoriti pretpostavku za izlazak Hrvatske iz ove teške gospodarske krize u kojoj se nalazi. Ovoga trenutka na državnoj sisi, na proračunima jedinica lokalne samouprave uhljebljeno je neću pretjerati ako kažem više od 230 do 250 tisuća ljudi koji su ili naslonjeni na državni proračun i javne državne sustave ili su naslonjeni na proračune županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj. To je jedna ogromna brojka. Kad usporedite recimo sa gradom Berlinom i okolicom prema broju stanovnika možemo izjednačiti, dakle grad Berlin i okolicu sa Republikom Hrvatskom. I zamislite da recimo grad Berlin sa okolicom ima nekakvu upravu sa brojem zaposlenih od gotovo 250000 ljudi. To ne može izdržati ni jedna razvijena, gospodarski snažna Njemačka odnosno grad Berlin. Mislim da je ključ rješenja čime bi se počeo rješavati problem deficita u državnom proračunu upravo rješavanje te prekomjerne birokracije, prekomjerne administracije jer u proteklih 25 godina dvije ove partijske čelije koje su se međusobno izmjenjivale na vlasti i HDZ i SDP su iskoristili samo vrijeme za zbrinjavanje svojih partijskih uhljeba preko državnog proračuna i drugih javnih sustava. To se je događalo od izbornog ciklusa do izbornog ciklusa. Dakle, ta brojka je uistinu zastrašujuća i to hrvatska javnost jednostavno mora znati. To porezni obveznici moraju znati što plaćaju ovoj državi. Preko 200 tisuća zaposlenih gotovo 250 u javnim sektorima su ljudi koji opterećuju taj hrvatski državni proračun i jednom jednostavnom računicom ako postoji dobre volje, ako postoji dobra volja za reformama aktualne Vlade, ta jednostavna računica pokazati će gdje će Hrvatska država doći do financijskih ušteda. Mislim da neću pretjerati ako kažem da je gotovo sto tisuća tih stranačkih uhljeba zaposleno u državnoj upravi u državnim sustavima, u jedinicama lokalne samouprave od županija, gradova i općina i da je to problem koji ova Vlada mora rješavati već od ovoga trenutka. I slažem se u potpunosti sa gospodinom Marićem da ovo mora biti zadnji proračun koji se donosi ovako na vrat, na nos bez temeljitih analiza gdje curi proračunski novac. Ako krenemo samo od neke prosječne njihove bruto plaće, ja sam to napamet po prilici sračunao. Dakle, neto plaća plus doprinosi da jedan prosječni takav službenik mjesečno košta 12000 kuna. I ako to pomnožimo, dakle 200 tisuća uposlenih u javom sektoru sa 12000 kuna odnosno ako pomnožimo brojku od 100 tisuća koji, za koje možemo reći da su zasigurno višak u državnoj upravi, javnim sustavima države, jedinicama lokalne i regionalne samouprave i pomnožimo tih 12000 kuna doći ćemo do iznosa od 2 milijarde i 4 stotine milijuna kuna. Ako 100 tisuća njih pošaljemo na Zavod za zapošljavanje i damo im stalnu naknadu da se ponovo zaposle, damo im naknadu od 3000 kuna, dakle onoliku naknadu koliku primaju radnici Konzuma ostat će po osobi 9000 kuna pomnoženo sa 100 tisuća daje mjesečnu uštedu od gotovo 1 milijardu kuna ili godišnje to bi iznosilo 12 milijardi kuna. I ako se to pomnoži sa 4 godine mandata ove reformske Vlade koja to želi biti ili se barem takvom prikazuje doći ćemo do brojke od 48 milijardi kuna. Dakle, gotovo 50 milijardi kuna odlazi na plaće kojekakvih stranačkih uhljeba koji su zapošljavani proteklih četvrt stoljeća u državnu upravu i lokalnu samoupravu i državne javne sustave. Dakle, država bi kroz četiri godine došla do značajnih financijskih sredstava od pedesetak milijardi kuna slobodnih sredstava koje bi mogla ulagati u proizvodnju i nova radna mjesta. Danas nitko o tome nije progovorio, nitko nije progovorio o tome iz razloga što je značajan postotak ove brojke od 100 tisuća biračko tijelo ili HDZ-a ili SDP-a i ni jedni, ni drugi se ne žele zamjeriti nikome i zbog toga se o tome javno danas ne govori. Gospodin Marić je spomenuo nekoliko agencija, pa ja ću samo spomenuti jedan primjer iz Osječko-baranjske županije. Agencija za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima na području Osječko-baranjske županije, to je puni naziv agencije. Ima tri zaposlena. Donedavno je imala 4 zaposlena. Troše godišnje milijun kuna. Od tih milijun kuna 80 do 90% troši za svoje plaće. Agencija je osnovana 2005. godine za vrijeme HDZ-a. Vlada je donijela zakon kojim obvezuje županije da osnuje tu agenciju, ali im je dala i obveze. Pa prema tome, kad uspoređujemo recimo Ured predsjednika koji troši 770 tisuća kuna [[Upadica predsjednik: Hvala.]] i uspoređujemo sa ovom agencijom a to je samo jedna agencija u jednoj od 20 županija, već površnom analizom moći ćemo zaključiti do kakvih astronomskih ušteda možemo doći ako se budu vršile analize svih rashoda i svih troškova. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći na redu je uvaženi zastupnik Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege koji ste ostali. Ja sam 14 sati točno slušao rasprave, nisam davao replike jer sam želio čuti i dati priliku novim našim kolegama zastupnicima u Hrvatskom saboru da kažu što misle o novom državnom proračunu koji smo svi jako dugo čekali. Nije samo to 38 radnih dana nove Hrvatske vlade nego je to skoro više od 3,5 mjeseca otkada su prošli izbori pa do slaganja Vlade, danas nažalost još uvijek nepopunjene Hrvatske vlade. Ono što je mene, ovo je moj 7. proračun o kojem ja raspravljam u ovome Saboru, i u jednom trenutku mi se činilo da smo se vratili u 2009. godinu kada su moji kolege zastupnici neki još uvijek zastupnici u ovom Visokom domu govorili pomalo slično ali na drugačiji način o potpuno istome, sve ovisi o tome jeste li zastupnik oporbe ili vladajućih. Što se tiče ove nove Hrvatske vlade i Proračuna za 2016. godinu ja bih htio podsjetiti i kolege zastupnike i zastupnice ali i hrvatsku javnost da nije baš tako poslije izbora bilo sve jasno i čisto jer da je bilo ne bismo mi čekali novu Vladu više od 3 mjeseca. Bio je tu sličan broj mandata između desnice i ljevice, a onaj koji je odlučio, odlučio je MOST grupa nezavisnih lista i zastupnika koji su dobili dovoljan broj mandata da odluči tko će biti buduća Hrvatska vlada. Da li će to biti ova aktualna sada ili sa koalicijom Hrvatska raste. To je sve legitimno. Legitimno je pregovarati, dogovarati i izabrati po svačijoj osobnoj volji tko to misli bolje. Ja se osobno nadam, volio bih da Hrvatskoj bude bolje i da je ovo zaista proračun koji će biti proračun promjena. Ako neće biti sada, kada će biti? Ako nećemo mi, tko će to drugi? Sve ono što smo čuli na predstavljanju Vlade ja bih volio da je to zaista tako. Gospodin Marić, ministar koji je već sudjelovao u donošenju brojnih proračuna u bivšoj Vladi zna kako to funkcionira i siguran sam da zna što je izvedivo, što neizvedivo. I vjerojatno, on to neće reći, ali ja to mogu, će biti rebalansa proračuna jer nisu baš tako okolnosti kakve su danas predstavljene. Bit će tu problema. Volio bih da ih bude što manje. Amandmani koji se daju, potpora koja ovisi novoj Hrvatskoj vladi, neki više-manje, neki puni demagogije, neki pod navodnicima "ucjenjivački", prebrojavanje glasova, politika je danas postala matematika. Bez broja glasova nema novog hrvatskog proračuna, nema stabilnosti. Ako Vlada ili proračun ovise o samo 76 glasova to je loše i to dovodi do nestabilne Vlade, do nestabilne politike i vjerujem da tako to neće biti. Ono što je moja osobna ocjena ja smatram da je ovo proračun koji je proračun stagnacije. To nije proračun reformi, to ćemo tek vidjeti. Pred nama su neke promjene zakona kako je najavljeno i ako to bude tako o tome će biti vremena da se raspravlja. Gospodin Glavaš je spomenuo brojne agencije pa i jednu na području Osječko-baranjske županije. Ono što treba podsjetiti javnost, a to je da su se najavljivale reforme lokalne uprave broja županija, gradova i općina. Meni je samo palo na pamet jedan mali detalj ako zbrojimo 20 županija plus Grad Zagreb samo 20 službenih vozila koje sigurno ima svaki župan pa još po 2 koje ima svaki dožupan to je otprilike negdje oko 60-ak vozila koje dnevno kreću kud god hoće. Negdje imaju i po tri dožupana. Tako da samo taj trošak zbrojite pa puta cijele godine, imaju pravo na vozila i kada radi se i kada se ne radi, to je samo jedan mali možda trošak ali značajan kad stavite sveukupnu masu pa kad krenemo po općinama, po načelnicima, zamjenicima načelnika, pročelnicima i slično i vozačima koji ih voze nije istina da to ne bi bila ušteda kada bismo mi zaista išli u neku ozbiljniju i nekakvu reformu koja će dovesti do ušteda. Bilo na razini države, bilo na razini lokalne uprave i samouprave općina, gradova i županija. Puno se danas tu govorilo i bilo je mučno i slušati neke replike između klubova. Mi smo strpljivo čekali svoj red za raspravu, ali kad netko oteže i govori jedno te isto sa nikakvim zaključkom onda trebate imati strpljenja i živaca da to slušate. Međutim, sluša ovo i hrvatska javnost i sva ona obećanja koja se daju, sve one poruke koje su poruke Vlade koja je preuzela odgovornost i dobila potporu u ovom Visokom domu moraju biti realno ostvarive. Jer ako ćemo gledati bivšu Vladu koja je izgubila izbore kako je izgubila i novu koja je dobila izbore kako je dobila onda to treba biti realan. Danas smo čuli više puta oko toga da se subvencije u prijevozu učenika trebaju vratiti, i ja se zalažem za to, ali sjećam se i bivše Vlade kada se ukinuo besplatni … [[Ne razumije se.]] siromašnim učenicima u školama kada je naš klub HDSSB-a dao amandman da se to vrati kada je to isto tako odbijeno jer je rečeno da će se naći sredstva na nekim drugim stavkama kad dođe do rebalansa pa do toga nije došlo. Tako da tu nekakva vaga postoji oko toga što se oko proračuna može govoriti. Ali sama teza toga da se sve svede samo na nekakve priče jel' proračun socijalan, razvojan, ne razvojan to ovisi sa koje strane gledate. Jer tanka je bila linija između ljubavi i rata između ove strane i stranke koja je odlučila tko će biti većina i ove strane i obrnuto prema zastupnicima MOST-a koji su dali potporu HDZ-u i Domoljubnoj koaliciji. To je sve legitimno i kažem neću ja tu omalovažavati ničiju slobodnu volju. Ono što mi očekujemo kao zastupnici HDSSB-a a to je da će naši amandmani koje ćemo mi dati, a to su amandmani koji se odnose na kraj iz kojeg mi dolazimo, osiromašenu Slavoniju i Baranju, a to je da od Hrvatske vlade tražimo da se osiguraju sredstva od 100 milijuna kuna za nastavak gradnje ključnog strateškog projekta a to je Koridor VC, to je autocesta koja će povezati Republiku Hrvatsku sa Mađarskom, sa BiH koji je ključni razvojni infrastrukturni projekt ne samo za Slavoniju i Baranju nego za cijelu RH. Isto tako projekti navodnjavanja u poljoprivredi, hidrocentrale oko grada Osijeka, Podravske magistrale u iznosu od 50 milijuna kuna koji je isto tako važan cestovni projekt. I ono što je svake godine problem u našem kraju a to vi koji tamo ne živite ne osjetite a to je problem komaraca. Tamo nedostaju financijska sredstva. Vidjeli smo opasnost od zaraznoga virusa koji je prijetio i našem kraju i upravo je ta vrsta komaraca i pronađena u području Slavonije i Baranje. To su problemi kojima se treba baviti hrvatska Vlada i treba pomoći Slavoniji Baranji. Ovo nisu mali amandmani, to je oko 200 milijuna kuna amandmana na ovaj državni proračun. Ali mi se nadamo kada budemo branili naše amandmane da ti amandmani neće biti odvijeni. Spomenuo sam koridor 5C i 100 milijuna kuna za taj amandman. To smo i prošle godine tražili pa prošla Vlada je to odbila. Ja se nadam da ova Vlada koja je obećala i premijer da će se brinuti jednako o svim krajevima RH, nama je posebno značajno da Slavonija i Baranja ima u novom hrvatskom premijeru, … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskom premijeru sliku kakvu nije imala o prošlome a to je da je prošli zaboravio što je rekao a to je dabogda mu se osušila ruka ako bude zaboravio Slavoniju i Baranju. Sada vjerujemo da će novi hrvatski premijer kada dođe u ponedjeljak u Sabor i kada budemo čitali naše amandmane imati više razumijevanja za nas pa onda o nekim budućim proračunima, raspravama i situacijama možemo i mi razmišljati o tome da onaj koji prepoznaje probleme slavonaca i baranjaca može biti prepoznat u nama kao kvalitetan premijer ili nekvalitetan a to sada zavisi od onoga koji nama mora odgovoriti na naša pitanja a to je zadaća saborskih zastupnika jer da podsjetimo sve nas nova je hrvatska Vlada proizašla iz ovog Visokog doma i svi mi smo dali u svojim raspravama više-manje doprinos tome da netko može biti ministar u hrvatskoj Vladi. Mi očekujemo odgovor i nema tome puno dana, dobiti ćemo ga u ponedjeljak. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će ona uvaženog zastupnika Bože Ljubića.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je državni proračun RH i on je takav kakav je jedino i moguć u ovom momentu. Uvjeren sam da je ovaj proračun sastavila neka hipotetička velika koalicija da ne bi mogao biti bitno drugačiji jer je zapravo on uvjetovan makroekonomskim neravnotežama Hrvatske i ciljevima zapravo koji stoje pred nama a to je u prvom redu smanjenje proračunskog deficita, stabilizacija javnog duga i stvaranje uvjeta za njegovo postepeno smanjivanje. Mnogo smo toga danas čuli od uvaženih kolegica i kolega zastupnika, predstavnika klubova i ja kao nestručnjak, da tako kažem za financije i ekonomiju ne bih mogao ništa posebno dodati ali osjećam obvezu kao zastupnik izabran u 11. izbornoj jedinici, kao zastupnik i politički predstavnik Hrvata iz Bosne i Hercegovine i konačno kao predsjednik Odbora za Hrvate izvan Hrvatske da kažem nekoliko riječi o ovim pitanjima. Kada je ugledao svjetlo dana ovaj proračun ja moram reći ovdje uvaženim kolegicama i kolegama da je izazvao jednu priličnu uznemirenost i pitanja u javnosti u Bosni i Hercegovini posebice u Hrvatskoj političkoj javnosti jer se primijetilo određeno smanjenje. Dakle kada pogledamo ukupni proračun za Hrvate izvan RH koji se odnosi na sve državne institucije, naravno uključeno i u Ured Vladin za Hrvate izvan Republike Hrvatske vidljivo je smanjenje od nekih 7 milijuna kuna. Ja ću dakle ovom svojom nadam se kratkom raspravom pokušati na neki način otkloniti strah svojih i naših sunarodnjaka u Bosni i Hercegovini i van Hrvatske i pojasniti neke stvari. Prvo, smanjenje od nekih 2,5 milijuna kuna odnosi se na drugačiji suvremeni način emitiranja radijskog i televizijskog programa jer se prešlo na internetski medij i na taj način automatski i … [[Govornik se ne razumije.]] potreba izdvaja nekih 2,5 milijuna kuna za pokrivanje troškova satelitskog emitiranja. Druga stavka ovoga da tako kažem prividnog smanjenja odnosi se na umanjenu ratu kredita za Sveučilište u Mostaru od nekih milijun i 100 tisuća kuna. Dakle ono realno ustvari vidljivo smanjenje ovoga proračuna odnosi se na stambeno zbrinjavanje prognanika Hrvata u Bosni i Hercegovinu i to je ono o čemu u ovom momentu želim vrlo jasno progovoriti i na neki način senzibilizirati i Vladu i sve nas ovdje u Parlamentu da to pokušamo u ovim narednim danima do izglasavanja proračuna ispraviti. Dakle ja nikada ne bih mogao biti uvjerljiv na način kao ljudi koji to žive, jer sam nisam doživio taj prognanički status pa ću ja ovdje pročitati samo dva paragrafa iz jednoga pisma kojega sam dobio preko Ureda predsjednika Sabora od jednoga od preostalih 12 tisuća Hrvata u entitetu koji se zove Republika Srpska, građanina koji je ostao živjeti u Kotor Varoši kod Banja Luke. Neću njegovo ime spominjati da mu ne bih pravio dodatne neugodnosti tamo ali ću samo pročitati dakle početak. Štovane dame i gospodo svojim pismom želim vam skrenuti pozornost i fokus na jedan veliki dio hrvatskog naroda koji je takoreći iskorijenjen, destkovan i sveden na minimum a za 10-ak godina će sasvim sigurno potpuno nestati sa političke i javne scene. Riječ je o Hrvatima koji su 1992. godine živjeli na području Bosne i Hercegovine, entitet Republike Srpske i po popisu iz 1991. godine radilo se o 220 tisuća Hrvata i većinom Katolika. Danas 2016. godine po nekim crkvenim popisima jer službeni još nisu dostupni ostalo je još samo oko 12000 katoličkih vjernika koji žive na području Republike Srpske. Obraćam se Hrvatskom saboru kao najvišoj političkoj instituciji u Republici Hrvatskoj koja bi trebala da zastupa interese cijelog hrvatskog naroda i manjina onako kako je to propisano Ustavom Republike Hrvatske. Ja kao Hrvat iz Kotor Varoša kod Banja Luke svjedočim već 15 godina o strašnoj nebrizi Hrvatske države za jedan veliki dio hrvatskog naroda izvan Republike Hrvatske. Sva naša dosadašnja nastojanja da svoju alarmantnu situaciju pozitivno promijenimo uz pomoć Republike Hrvatske i entiteta Republika Srpska nisu urodila nikakvim plodom osim brojnim sastancima, deklaracijama, obećanjima i na kraju razočarenjima, te spoznajom da smo i sami, da ama baš nikome do nas nije stalo. Iz povijesti učimo da su mnoga carstva moćne države propale, nestale upravo iz nebrige o vlastitom narodu i populaciji, pa se bojimo da i ovo što nam se događa je samo uvod ono što čeka našu matičnu državu Republiku Hrvatsku. Dakle, nemojmo zamjeriti čovjeku, dakle jer ove riječi su upućene i kao kritičke riječi prema Hrvatskom saboru, Hrvatskoj državi jer proizlaze iz jedne duboke frustracije i muke s kojom se ti ljudi suočavaju. I zapravo optužuju onoga tko je najviše učinio. Zapravo jedina je Hrvatska pomogla hrvatskim povratnicima, izbjeglicama u najvećem dijelu Bosne i Hercegovine posebno Republici Srpskoj jer međunarodna zajednica nije učinila skoro ništa. I ja sam ovo samo pročitao, dakle ne zato da kritiziram jedino onoga tko pomaže već da neki način senzibiliziram i posvjestim, dakle interes same Republike Hrvatske za ostanak i opstanak Hrvata u Bosni i Hercegovini. I naravno ovih 130 milijuna ukupno kojih se izdvaja za pomoć znanstvenim i zdravstvenim i obnovi objekata je kap u moru onoga što ljudima u Bosni i Hercegovini treba. I ja očekujem istinski od Hrvatske države i od hrvatske Vlade u predstojećem periodu pred nama da ne samo programima ove vrste koji su, bit ću potpuno otvoren, su više primjereniji pomoći jednom narodu koji živi kao manjina u nekoj državi, nego jednom konstitutivnom i suverenom narodu kao što su Hrvati u Bosni i Hercegovini. Na žalost, mi u cjelini u Bosni i Hercegovini, a posebice u nekim dijelovima kao što je ovaj primjer Republika Srpska nismo u stanju zadovoljiti sve te potrebe. I naravno ova pomoć bez obzira koliko ona bila mala u srazmjeru sa potrebama je neophodna i bez toga bi bilo još gore. I na kraju želim reći svaka investicija koju Hrvatska uloži u Bosni i Hercegovini u sigurnost, u političku stabilnost je investicija i u sigurnost Hrvatske. Svaka investicija koja se uloži u opstanak Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini je također investicija i u gospodarski razvoj Hrvatske. Ja ću vam reći samo jedan podatak kojega možda od vas većina ne zna. U 2015. godini u trgovinskoj razmjeni između Bosne i Hercegovine i Hrvatske iz Bosne i Hercegovine je u Hrvatsku uvezeno robe u vrijednosti od 945 milijuna konvertibilnih maraka, a izvezeno je u Bosnu i Hercegovinu 2 milijarde i 400 milijuna konvertibilnih maraka. Ako to prevedemo u kune, to znači da je suficit u robnoj razmjeni Hrvatske sa Bosnom i Hercegovinom oko 5 i pol milijardi kuna. Dakle, to je na godišnjoj razini. I stoga tu robu je netko kupovao. Ja moram potpuno otvoreno reći, da nije Hrvata u Bosni i Hercegovini ovaj odnos bi bio puno drugačiji, ne samo Hrvata kao potrošača, kao kupaca robe već i Hrvata u političkim institucijama koji su stvarali regularne, kompetitivne uvjete da bi hrvatska roba mogla ulaziti u Bosnu i Hercegovinu. Naravno u budućnosti će se ovi disbalansi sigurno popravljati kako kompetitivnost robe u Bosni i Hercegovini bude rasla, ali isto svakako ja očekujem da će se ukupni volumen razmjene povećavati. I na kraju da se samo nadovežem sa par rečenica na izlaganje kolege Salapića koji je govorio o koridoru 5C. Koridor VC je uz Pelješki most na isti način važan projekat ne samo prometni već i geostrateški, politički za Republiku Hrvatsku. Naravno i za Bosnu i Hercegovinu pa i čitav sjever Europe jer je to onaj nedostajući krak trokuta, da Hrvatska potpuno zatvori. I ne samo da će čovjek iz Ploča do Osijeka stizati za tri sata, umjesto sadašnjih 10 sati, protok roba, razvoj juga i istoka Hrvatske i razvoj sjevera Europe, reaktivacija luke Ploče. Dakle, to su sve zapravo indikatori da Hrvatska mora uložiti sve napore [[Upadica predsjednik: Hvala.]] da se što prije ovaj projekat završi. I naravno da završim, dakle ono što mi ostavlja, dopustite samo 15 sekundi, [[Upadica predsjednik: Već smo premašili.]] Smanjenje proračuna za zbrinjavanje, stambeno zbrinjavanje izbjeglica i prognanika u Hrvatskoj je bilo 4 milijuna u ovom prijedlogu. Mi zastupnici izabrani u 11 izbornoj jedinici ćemo uložiti amandman i ja očekujem razumijevanje Vlade da se vratimo na ono što smo imali u 2015. godini, a to je 6 i pol milijuna i na taj način pomoći povratak ljudi.
Hvala lijepa. Sljedeći govornik bit će uvaženi zastupnik Davor Penić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani kolege. Iz strukture prijedloga proračuna, te obrazloženjem premijera i ministra financija jasno je da je primarni cilj u njegovom sastavljanju bio smanjenje deficita i obuzdavanje daljnjeg rasta javnog duga da bi se vratilo povjerenje ulagačima. Najveći rizik u ostvarenju ovakvog proračuna vidim u projekciji gospodarskog rasta i aktivaciji državne imovine, toj tzv. novoj privatizaciji. Vidim da se prijedlog proračuna oslonio na izvršenje prethodnog proračuna 2015. i uštede od jednu i pol milijardu napravljene su po principu "skini svagdje pomalo". Vi ste se trudili pravilno rasporediti žrtvu smanjenja proračuna na sve dijelove društva. Međutim, ta vaša tehnička varijanta rezanja po ministarstvima nije bila dobra, nije bio dobar pristup jer su nastradali recimo učenici iz srednjih škola čiji se poticaj za prijevoz ukinuo. Ili u prijevodu neke skupine mogu stradati uštedama u više ministarstava. Recimo 39 milijuna kuna skinuto je linijskoj plovidbi, a i tamo se učenici voze. Otočka smo zemlja a smanjili smo kapitalne projekte na otocima. Taj održivi proračun bi trebao zahvatiti bar 2 veće rashodovne stavke, masu plaća u javnoj upravi ili neke transfere. Ako idete na masu plaća tu ne bi smjeli rezati linearno. Hrvatska je izašla iz recesije ali ne i iz krize što pokazuju podaci o nezaposlenosti i niskim dohocima. Mi se zalažemo za društvo znanja, a kulturi, obrazovanju i znanosti smanjujemo sredstva. Dok zemlje na koje gledamo kao uzor povećavaju sredstva za znanost, vežu znanost i obrazovanje sa poduzećima i sa tržištem rada u cilju povećanja produktivnosti, inovativnosti svog gospodarstva. Sve te promjene bi trebale biti temeljne, znači suštinske, duboke a ne ovakve kao što ih vi nudite, kozmetičke, površinske, demagoške jer s takvim promjenama nećemo ostvariti gospodarski rast. Na kraju današnjeg izlaganja premijer je rekao odnosno najavio neke reforme, nabrojao ih je, međutim te reforme u ovom prijedlogu proračuna ne vidimo. Reforme ili kako ih on naziva transformatori moraju se provesti ne zbog opomene Europske komisije nego i radi samih nas zato što stalno zaostajemo za članicama EU i propuštamo prilike za snažni gospodarski rast hrvatske ekonomije i društva. Na prihodovnoj strani nema znatnih promjena jer se nije išlo u izmjene poreznog sustava. Smrznuli ste strukturu rashoda i time ustvari kupujete vrijeme, dobili ste vrijeme da možete pregovarati sa sindikatima radi njihovog zahtjeva za povećanjem plaća od 6%. Evidentno je da Vlada nije bila pripremna za ovu odgovornu funkciju. Nije dovoljno da Ministarstvo financija napravi makroekonomske projekcije jer na temelju čega kad se ekonometrijski modeli koje su u svojim reformama spominjali i MOST-ovci još nisu ni osmislili. Ako treba rezati onda treba imati dobar argument za to što ćemo rezati. Zaustavljanje pada kreditnog rejtinga može proći kao argument u nekakvoj stručnoj raspravi ali općoj javnosti treba uvjerljivija, cjelovitija priča o tom preobraženju. Sad ću se vratiti na najveći rizik ostvarenja ovog proračuna, znači u projekciji gospodarskog rasta i aktivacije državne imovine. Odakle bi taj rast od 2% po projekcijama BDP-a trebao doći, gdje su rizici? Ako potrošnja domaćinstva koja čini 77% padne samo za 1% BDP će pasti za 0,8% te neće biti realnog rasta BDP-a. Na duži rok moramo povećati investicije i izvoz odnosno na potrošnju da povećavamo industrijsku proizvodnju i usluge, a u poljoprivredi ključno je pitanje povećati produktivnost. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je ona uvaženog Radimira Čačića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeća je uvaženog zastupnika Arsena Bauka koga ima, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo. Pita mene jedan građanin jesu li ovi prepisali proračun od vas? A ja kažem njemu koliko znam nisu. Kažu neki da je čak i više od onih legendarnih 70% zadano, negdje oko 85%. Prema tome ono što je Vlada objektivno u ovih 36 dana mogla napraviti to je kako preraspodijeliti na najbolji način preostalih 15% proračuna. I neke greške su uočene u hodu, ja im čak to ne bih uzeo za zlo jer su ispravili što se tiče ovog prijevoza. Inače, mislim da se ovaj proračun ne može nazvati reformskim ali da nije bilo niti dovoljno vremena da se napravi pravi reformski proračun ako ćemo biti objektivni. Tako da može eventualno rebalans ovog proračuna biti reformski, to ćemo vidjeti kad dođe ako dođe. Ovo je više pro formski proračun jer ga treba donijeti do 31.03. uz neke sitne naznake što će se dalje raditi. Ja mislim da je to i realno dakle da Vlada objektivno u ovih mjesec dana nije ni mogla napraviti neke revolucionarne promjene ni zahvate. Ono što je moguća najveća promjena u proračunu to bi svakako moglo biti plaće u javnom sektoru i Vlada tu ima sve instrumente da u jednom kraćem roku bilo izmjenama uredbi, bilo izmjenama kolektivnih ugovora, bilo promjenom osnovice kada dogovori sa sindikatima ili bez dogovora sa sindikatima tu nešto promjeni, smanji u sklopu cjelokupne reforme javne uprave ako je imaju volje napraviti. Također, kad se govori o masi plaća u javnom sektoru kao jedan jako veliki dokaz da nema reformi iako to ne mora nužno biti nikakav dokaz spominje se ona ružna riječ uhljeb a ja bih još jednom pozvao sve one koji tako govore o zaposlenima u javnom sektoru da svoje učitelje i profesore koji su im predavali u školi, policajce koji rade na ulici, vojnike koji su u mirovnim misijama, liječnike, medicinske sestre ne zovu uhljebima. To nije korektno prema ljudima koji zarađuju pošteno svoj kruh, neovisno od toga plaća li ih se iz proračuna ili ne. Što se tiče onih 15% koji se mogu, na koje Vlada objektivno u ovom trenutku ima utjecaj, u tih 15% barem dvije stavke kao čovjeka koji dolazi s otoka izazivaju u meni određenu nelagodu i zebnju. Dakle u proračunskim rezanjima stradali su i otoci za koje su izdvajanja u odnosu na lani smanjena po nekoliko osnova. Prije svega u pitanju je financiranje opskrbe vodom i brodske linije. Proračunska stavka za subvencije opskrbe vodom otoka bez pristupa vodovodnoj mreži smanjenje su za 2 milijuna kuna sa 12 na 10 a subvencije za redovite putničke i brzobrodske linije smanjene su za cijelih 40 milijuna kuna sa 309 na 270 milijuna kuna. Očito je dakle da se malo više u 2016. godini očekuje pomoć sa neba i to na način dakle da bude nešto više kiše a onda vjerojatno i pomoć iz inozemstva a to je da cijena nafte ostane na istoj razini. Naravno očekujem da Vlada ako bude dovedeno u pitanje jedno i drugo da reagira to relativno hitno. Jer dakle otočanima ne treba olakšavati život, treba im dati jednakost šansi i mogućnosti da svoj život na otoku razvijaju na način kao da su na kopnu. Život na otoku rođenjem ili odabirom ne smije biti prepreka razvoju težnji koje suvremeni čovjek ima. Na kraju želeći da standard barem u ove dvije stavke na otocima ne ovisi o tome koliko će pasti kiše, to se naravno odnosi na one otoke koje nemaju, dakle koje nemaju svoju vodovodnu mrežu odnosno nisu priključene na vodu sa kopna i u nadi da neće doći do smanjenja standarda putničkog pomorskog prometa, dakle da neće doći do rezanja broja linija jer u ove 4 godine dok je naša Vlada dakle obnašala vlast bilo je ranih rezanja ali taj dio se nije dirao, nadam se da taj slučaj neće biti ni kroz 2016. godinu. I pozorno ću pratiti dakle da li se, da li ove proračunske stavke mogu izdržati postojeći standard i nadam se da će to raditi i kolege u Vladi koje su sa otoka i da u tom smislu neće doći do smanjenja standarda. Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. I zadnja rasprava je ona uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabor, kolegice i kolege. Ja sam se javio za raspravu, tako je bilo i prilikom zadnjeg proračuna pojedinačno da progovorimo o nekoliko financijskih planova koje danas nitko živ nije spomenuo. A oni troše negdje 27, 28 milijardi kuna. Dakle vrlo je interesantno da nikoga danas, a zato što vjerovatno netko nije medijski tu temu nabacio, ne zanima kako izgleda financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Nas su silno uvjeravali da će se čuda dogoditi kada se to izdvoji iz riznice. Međutim, ako smo mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru, ovo je čista podvala i prošloj i ovoj Vladi od čelništva Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje zadovoljni sa ovakvim financijskim planom da nam netko ovako "načalabrska" kako će potrošiti 22 milijarde, dakle oprihodovati će 22 milijarde 330 milijuna 32 tisuće i 429 kuna i toliko će potrošiti. Ista priča je sa projekcijama 2017. i 2018. I nitko danas nije progovorio o tome jer naravno vrlo interesantne su agencije HNB itd., a ovdje se radi o 22 milijarde, a svi govorimo o tome kakav je standard naših bolnica, nitko danas, praktički ja sam jedini u ime kluba govorio o tome da ovaj sustav u ovom trenutku duguje negdje oko 3 milijarde kuna koje nisu prikazane ovdje. I sada gledajte, u dokumentima koje davalo Ministarstvo financija u obrazloženju proračuna se kaže da HZZO ima dospjelih a ne naplaćenih obveza 400 i još nešto milijuna kuna. Međutim kada pogledate njihov plan za 2015. onda ćete vidjeti da … [[Govornik se ne razumije.]] I moje je razmišljanje i dalje da se ovo mora vratiti u državnu riznicu. Jer daleko je transparentniji bio proračun troškova u sklopu Ministarstva zdravstva li zdravlja kako ćemo ga zvati nego što to danas izgleda. Drugi je financijski plan Hrvatskih cesta. Dakle Hrvatske ceste imaju dug od 10,5 milijardi kuna a Hrvatske autoceste imaju dug od 32 milijarde kuna. I sada svi od toga rade nauku, propasti će sve, monetizacija, ovo, ono, međutim nikoga ne brine da Hrvatske ceste imaju dug od 10 milijardi kuna, da smo im dali 20 lipa od Hrvatskih autocesta i isto kao što smo dali Hrvatskim željeznicama. I na takav način u 3 godine Hrvatskim autocestama uzeli 2 milijarde i 400 milijuna kuna. Također pogledajte financijski plan, pa zar nikoga od saborskih zastupnika ne interesira koja će i čija će cesta ili zaobilaznica biti napravljena, čija će cesta biti obnovljena? Ne, to nije interesantno a na kraju ovdje to niti ne piše. Ovdje je samo u đuture napisano toliko i toliko stotina milijuna itd.. Sljedeći financijski plan su Hrvatske vode, 3 milijarde i 100 milijuna. Je li tko danas progovorio o kanalima, o nasipima, o magistralnim vodama? Nitko. E sada gledajte kolegice i kolege samo Hrvatske vode i Hrvatske ceste to su investicija od 5 milijardi kuna. I da ih možda mi u ovom Saboru na drugačiji način raspravljamo u ovim financijskim planovima, možda da se interesiramo i kada bude izvješće o izvršenju na što su ti novci utrošeni možda bi to bio itekako generator gospodarskog rasta. Jer zajedno sa sredstvima jedinica lokalne samouprave onda je to ohoho. Međutim, međutim mi o ovome nikada ne … [[Govornik se ne razumije.]] Ja znam da je nekome smiješno kada se kaže da Hrvatske vode imaju 3 milijarde i da o tome nitko živ ne raspravlja u ovome Saboru. CERP, ako ste vidjeli iz dokumenata Ministarstva financija o dospjelim a ne naplaćenim obvezama 31.12.2015. pa ste vidjeli da po prilici tri milijarde i šesto su te obveze CERP-a za poduzeća koja su tamo stavljena. Međutim ništa. Agencija za osiguranje štednih uloga samo si pogledajte ovu cifru prvi puta nakon 15 godina agencija je u minusu, a to je poruka svima onima koji uopće diraju financijski sustav što bi se dogodilo sa Hrvatskom da je jedna velika banka u financijskoj krizi propala. Ovdje se jedna mala banka lokalna našla u problemima i pogledajte prvi puta nakon 15 godina Agencija za osiguranje štednih uloga se našla u minusu. I s tim ću završiti, tako da rasprava o proračunu završi prije 24,00. Hvala lijepo. Bulj odustani od replike.
Hvala. Sada u ime predlagača uvaženi ministar Marić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Imam manje od 60 sekundi da se zahvalim svima. Prije svega da čestitam vama najupornijima, najhrabrijima koji ste ostali do ovih kasnih sati. Dakle, 14 i pol sati rasprave. Čuli smo ja bih rekao puno komentara, argumenata, diskusija koja je u dobrom dijelu bila i konstruktivna. I evo dozvolite mi u ime Vlade Republike Hrvatske i u svoje osobno ime naravno da vam se zahvalim na tome. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci i prelazimo na sljedeću točku Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu i projekcije za 2017. i osamnaestu godinu sa prijedlozima financijskih planova za 2016. godinu i projekcije za 2017. i osamnaestu godinu Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Centra za restrukturiranje i prodaju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Rasprava o tome je zaključena. Tijekom rasprave Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman i on postaje sastavni dio prijedloga Državnog proračuna sukladno članku 202. Poslovnika. Prvo ćemo se prije glasovanja o cijelom proračunu naravno izjašnjavati o podnesenim amandmanima. Pregled amandmana podijeljen vam je na klupe. Amandmani broj tri Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke i Hrvatske demokršćanske stranke nisu bili podneseni sukladno Zakonu o proračunu, pa nisu uvršteni u pregled amandmana i o njima ne glasujemo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Uvaženi ministar financija Zdravko Marić. Dakle, najprije ćemo amandman broj jedan Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Bandić Milan 365 - Stranke rada i solidarnosti i zastupnika nacionalnih manjina Ermine Lekaj Prljaskaj i Vladimira Bileka, Kluba zastupnika SDSS-a i Narodne stranke reformista, Kluba zastupnika Hrvatske inicijative za dijalog HRID i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa i Kluba zastupnika IDS-a Primorsko-goranskog saveza liste za Rijeku i nezavisnog zastupnika Furia Radina. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, predloženi amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer će planirana sredstva biti dostatna za provedbu svih aktivnosti Stručne službe Savjeta za nacionalne manjine.
Molim glasovanje o tom. U ime predlagatelja? Evo uvaženi zastupnik Šandor Juhas.
Pa ja bih molio obrazloženje zbog čega se ne prihvaća taj amandman.
Sad je ministar bio dao.
Nisam zadovoljan sa tim odgovorom i tražio bih glasanje.
Pa naravno vi tražite glasovanje? Da, evo. Molim vas da pristupimo glasovanju. Dakle tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Konstatiram da amandman nije prihvaćen. Drugi amandman je Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Bandić Milan isti kao i prvi da sad sve iznova ne čitam. Molim vas izjasnite se o tom amandmanu.
Amandman se ne prihvaća. Smatramo da su aktivnosti i programi za nacionalne manjine na poziciji tekuće donacije dostatna sredstva za podmirenje svih djelatnosti odnosno djelatnosti svih nacionalnih manjina.
Želi li predlagatelj uzeti riječ? Da. Uvaženi zastupnik Šandor Juhas.
Ni sa ovim obrazloženjem nisam zadovoljan i tražio bih glasanje.
Molim vas pristupimo glasovanju. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Konstatiram da amandman nije prihvaćen. Treći amandman je istih predlagača opet da ih ne čitam. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća unatoč tome što Vlada naravno podržava Europski centar za romske studije. Međutim, on tijekom 2015. nije imao nikakvo izvršenje, tako da sukladno tome ne prihvaćamo.
U ime predlagatelja, izvolite.
Moram reći na samom početku da neizmjerno mi je žao da ova Vlada nije uvidjela važnost podrške rada Europskog centra za romske studije pri Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Isto tako mi je žao da vodstvo Filozofskog fakulteta nije iskoristio prošli proračun, jer u jednom navratu propustio priliku iskoristiti 700 tisuća kuna za Europski centar za romske studije, a zatim 800 tisuća kuna iz razloga poznatih samo njima. Paralelno s tim propao je novac od skoro 300 tisuća eura koje je ponudilo otvoreno društvo iz Budimpešte. Posebno mi je nejasno jer u ovom proračunu nisu trebala biti predviđena nova sredstva za Europski centar za romske studije već je trebalo prebaciti samo ono što nije iskorišteno. Propuštenom podrškom iz Budimpešte ovaj je projekt prepoznat kao hvale vrijedan i napredan i prije nego što je realiziran. Da smo kojim slučajem uspjeli sigurno je da bi sve podigli na još višu razinu. Zanima me i pitam sve nadležne na koji je to način taj novac sad bolje usmjeren i na koji će to bolji način ova sredstva bit utrošena. Jako je dobro da imamo sve zakone, ugovore i dokumente koji govore o potrebi poboljšanja položaja Roma u našem društvu. Ali, ukoliko takvo opredjeljenje nije popraćeno i sredstvima odnosno točnim podstavkama u proračunu kako je bilo i ovo onda sve ovo zapisano ostaje mrtvo slovo na papiru. Vidite da čak i kad imamo točno definiranu podstavku ni tada se kao što je to bilo u ovom slučaju sredstva ne iskoriste. Zanima me zašto je to tako i zašto ova Vlada ali ni Filozofski fakultet ne podržava rad centra koji je formalno formiran? Slao sam nebrojene dopise prema fakultetu, a to su činili i neki Vladini uredi i do danas nemamo odgovor na to pitanje.
Hvala, vrijeme je isteklo. Pitanje je zapravo za prošlu Vladu, ali ja vas molim da pristupimo glasovanju o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća.
Tražim glasanje.
Pretpostavljao sam to zato sam odmah. Dobro, amandman nije dobio dovoljnu većinu. Sljedeći, 4. amandman je amandman istih predlagača pa da ih ne čitam iznova. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. Smatramo da su u okviru proračuna za Ministarstvo kulture predložena sredstva u iznosu od milijun kuna dovoljna za izdavačku ustanovu "EDIT".
Uvaženi Šandor Juhas, izvolite.
Nisam zadovoljan ni s ovim i tražimo glasanje.
Molim pristupimo glasovanju o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći je 5. amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića i Damira Tomića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Kratko obrazloženje, konačnim prijedlogom Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. svim županijama koje na svom području imaju rezidente koji su ostvarili pravo na uvećani osobni odbitak planirana je pomoć u visini povrata poreza na dohodak građanima koji je izašao u 2014. godini, a isti je trebao biti izvršen na teret županijskog proračuna. Te pomoći su isključivo kompenzacija županijama kako dodijeljene olakšice građanima s potpomognutih područja ne bi imale utjecaj na smanjenje prihoda od poreza na dohodak županije.Ovaj model raspodjele pomoći rezultat je izmjene zakonskih propisa koji su na snazi od siječnja 2015. godine.
U ime predlagača uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa nismo zadovoljni odgovorom. Naime, kada govorimo o Osječko-baranjskoj županiji govorimo o županiji koja je izuzetno bila pogođena i ratnim razaranjima i gospodarskom krizom i sada iseljavanjem dakle o kojemu se toliko puno priča. Jedna je od županija koja gubi stanovništvo. Zbog toga tražimo glasanje o amandmanu.
Molim pristupimo glasovanju. Tko je za to da se prihvati ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljno glasova. 6. amandman je Kluba zastupnika HNS-a, izvolite ministre.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Jedinice lokalne samouprave kojima bi se ovim amandmanom dodijelila sredstva pomoći spadaju u kategoriju brdsko-planinskih područja koja su od 2015. godine obzirom na svoju razvijenost izgubile status potpomognutog područja i koje su u prethodnoj godini imale pravo na prijelaznu pomoć zbog gubitka tog statusa. Kako je u tijeku 201. godine izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave trajno riješen status tih jedinica izgubile su pravo na prijelazne pomoći. Također dozvolite, kako je bilo i u plenarnom dijelu sjednice raspravljeno odnosno govoreno svakako ćemo pristupiti i određenoj reviziji i korekciji indeksa razvijenosti svih jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Hvala. U ime predlagača amandmana želi li netko uzeti riječ? Da. Uvažena zastupnica Puh.
Poštovane kolegice i kolege ne slažem se sa ovim obrazloženjem. Znači, prošle godine je promjenom indeksacije i izmjenama zakona koje su se desile došlo do ogromnih nesrazmjera između planiranih i ostvarenih prihoda. Tražim glasanje o ovom amandmanu te ujedno apeliram na one saborske zastupnike iz sljedećih općina i gradova da glasuju za taj amandman. Znači radi se o gradu Ogulinu, Općini Bistra, Općini Đurmanec, Općini Jesenje, Općini Novi Golubovec, Općini Radoboj, Općini Stubičke toplice, gradu Lepoglavi, Općina Ljubiščica, grad Orehovica, grad Buzet, Općina Cerovje, Općina Gračišće, Općina Lupoglav, Općina Motovun, Općina Karlobag, grad Senj, grad Čabar, Općina Čavle, grad Delnice, Općina Fužine, Općina Jelenje, Općina Klana, Općina Lokve, Općina Matulji, Općina Mrkopalj, Općina Ravna gora, Općina Skrad, Općina Vinodolska općina, grad Vrbovsko, Općina Dicmo, Općina Klis, Općina Primorski dolac, grad Sinj i grad Vrgorac. Evo, apeliram na saborske zastupnike koji su vezani uz ta područja da glasaju za amandman. Hvala.
Hvala. Pristupimo glasovanju. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sada idemo na amandman 7., uvaženi ministar gospodarstva Tomislav Panenić, a amandman 7. su predložili zastupnici Peđa Grbin i Siniša Varga. Izvolite ministre.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici Vlada Republike Hrvatske ovaj amandman ne prihvaća jer sukladno točki 3. i 4. Odluke Vlade RH o pokretanju postupka radi preoblikovanja trgovačkog društva Imunološki zavod d.d. u ustanovu za obavljanje djelatnosti zdravstva od 30. srpnja 2015. Ministarstvo zdravlja će osigurati sredstva za postupak preoblikovanja. Navedeno također proizlazi iz Uredbe o osnivanju Imunološkog zavoda. Budući da preoblikovanje nije završeno u prethodnom mandatu Vlade Vlada je odredila dinamiku pretvorbe iz trgovačkog društva u ustanovu te je s ovim sredstvima osigurala dovoljna sredstva za početak i pripremu proizvodnje barem u jednom manjem dijelu, a onda i u nastavku proširenja. Hvala.
Uvaženi zastupnik Siniša Varga, izvolite.
Ne prihvaćamo ovo obrazloženje. Naime, radi se o tome da odluka o preoblikovanju je donesena u srpnju 2015. godine. Ministarstvo zdravlja ima veliku odgovornost za nastavak poslovanja Imunološkog zavoda, državnog zdravstvenog zavoda ali je isto tako ovisan i o postupcima koje izvrši i Ministarstvo gospodarstva, odnosno državna uprava za upravljanje državnom imovinom. Naime, sve odgovornosti za imunološki zavod d.d., odnosno dioničko društvo se nalazi u vašim rukama ministre. A mi ministar zdravlja je odgovoran za nastavak proizvodnje što se tiče Imunološkog zavoda kao državnog zdravstveno zavoda. Ja predlažem da se ovaj amandman prihvati i predlažem ukoliko ne prihvatite da i pristupimo glasovanju. Hvala.
Dakle, uvaženi zastupnik traži glasanje. Molim vas glasujte o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Glasanje je završeno, konstatiram da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada će ministar regionalnog razvitka i fondova EU, uvaženi Tomislav Tolušić dalje obrazlagati, dakle amandman 8. koji su podnijeli zastupnici Božo Ljubić, Ivan Šuker i Željko Glasnović.
Poštovani zastupnici, poštovani ministri. Stajalište Vlade RH je da se ovaj amandman prihvaća. Hvala.
Samim time amandman postaje sastavni dio proračuna. Amandman br. 9 Kluba zastupnika SDSS-a i Narodne stranke Reformisti.
Stajalište Vlade Republike Hrvatske je da se amandman br. 9. ne prihvaća. Razumijemo i uvažavamo potrebu znači realizacije prava na obnovu kao i konačnog završetka ovog procesa ali trenutačno kapaciteti samog ureda nisu dostatni za apsorpciju dodatnih sredstava što se vidi i po izvršenjima u prošloj godini. Od 2013. otkada je ured izdvojen iz Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije on intenzivno implementira nekoliko projekata iz regionalnog programa stambenog zbrinjavanja koji zahtijevaju dodatni angažman postojećih djelatnika te provedbu zahtjevnih administrativnih procedura. Hvala.
U ime predlagača uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine ministre. Kao što znate 24 milijuna 54 tisuće i 222 kune za preostali broj stambenih jedinica u ratu uništenih ili oštećenih stambenih jedinica, kuća kojih i ovoga trenutka čeka na obnovu prijavljenih prije 12 godina, dakle 2004. je 1500. Kada bismo mi bili sigurni da će ova 24 milijuna kuna biti dovoljna mi ne bismo podnosili ovaj amandman. Prema tome ukoliko imate mogućnost da unutar proračuna rasporedite sredstva tokom godine i realizirate ono što je potrebno mi ćemo povući amandman. Ako nam ne možete dati to jamstvo mi ćemo tražiti glasanje.
Dobro. Molim vas pristupite glasovanju. Tko je za to da se prihvati ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 10. Kluba zastupnika SDSS-a i Narodne stranke Reformisti. Izvolite.
Stav Vlade RH je da se amandman br. 10. ne prihvaća. Razumijemo potrebu realizacije prava na stambeno zbrinjavanje kao i mjere poslijeratnog oporavka područja od posebne državne skrbi no u ovom trenutku se prijedlog odbija s obzirom na nedostatne postojeće administrativne kapacitete ureda kao i zabranu zapošljavanja što apsorpciju dodatnih sredstava ne čini izvjesnom. Krenuti ćemo u reorganizaciju ureda i vjerujem da ćemo onda naći i kapacitete i sve ostalo i trenutačno se ovaj amandman ne prihvaća.
U ime predlagača amandmana uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine ministre, i vi i mi smo suglasni da ovih 4 milijuna i 900 za preostalih 3000 podnesenih zahtjeva, 500 zahtjeva koji čekaju, imaju pozitivno rješenje i čekaju da počne realizacija naravno nisu ni blizu dovoljnog. Ali ukoliko, a s druge strane i vi, dakle i Vlada i mi zastupnici smo svjesni da to nije samo stvar obaveze prema građanima koji su podnijeli te zahtjeve nego istovremeno je to dio međunarodnih obaveza RH zbog kojih RH dobiva sredstva iz Banke vijeća Europe u sklopu Regionalnoga programa stambenog zbrinjavanja. I ukoliko vi svojim obrazloženjem jamčite kao što ste kazali da će tokom godine se osigurati u preraspodjeli sredstava za povećanje ovoga iznosa ja ću onda povući ovaj amandman.
Dakle, povlačite amandman. Hvala lijepa. Sada ćemo opet zamoliti ministra financija uvaženog Zdravka Marića, izvolite, amandman br. 11. Kluba zastupnika MOST-a i Nezavisnih lista.
Amandman se djelomično prihvaća. Prihvaća se u iznosu od 500 tisuća kuna.
Hvala. Je li predlagač.
Evo u ime predlagatelja slažemo se.
Hvala. Dakle amandman je djelomično prihvaćen, prema tome ne trebamo o njemu glasovati. Amandman br. 12. Kluba zastupnika Bandić Milan 365 Stranka rada i solidarnosti, zastupnika nacionalnih manjina Ermie Lekaj Prljaskaj i Vladimira Bileka. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva na razdjelu Ministarstva branitelja za 2016. godinu veća su od izvršenja za 2015. godinu za 32,9 milijuna kuna te će se uz racionalno trošenje proračunskih sredstava moći izvršiti sve planirane obveze Ministarstva branitelja. Dozvolite mi također ono što smo rekli i na Odboru za ratne veterane u plenarnoj sjednici da sigurno sva prava hrvatskih branitelja temeljem postojećih zakonskih propisa za 2016. godinu sigurno neće doći pod znak pitanja, odnosno biti će izvršeno. Hvala lijepo.
Hvala. U ime predlagača uvaženi zastupnik Demo.
Hvala lijepa gospodine ministre. Evo teška je bila odluka oko toga, ali doista je ovo na odnosu potrebe i skrbi prema hrvatskim branitelja, .. [[Govornik se ne razumije.]] ovaj amandman i osigurati ljudima njihova trajna prava. Uz čvrsto vaše obećanje i gospodina novog ministra branitelja ja bih rekao podijelit ćemo odgovornost zajedno. I doista vrijedi dati šansu da se to izrealizira i u ovoj godini, jer druge šanse neće biti. Zato povući ću ovaj amandman i vjerujem doista i vama i ministru branitelja na riječi da će to biti izvršeno. Hvala lijepo.
Hvala. Dakle, amandman se povlači pa nećemo o tome glasovati. Sad ćemo opet čuti ministra gospodarstva gospodina Tomislava Panenića u svezi sa amandmanom 13. Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Stajalište Vlade Republike Hrvatske da se amandman ne prihvaća. Kao što je poznato Republika Hrvatska je prihvatila, preuzela obaveze za restrukturiranje brodogradilišta i Ministarstvo gospodarstva je osiguralo sredstva za podmirenje ovih obveza. S obzirom da je dosadašnja praksa bila da se nisu mogla osigurati sredstva, pa se factoringom, dobro prebacivalo na buduće razdoblje, a to je bilo na trošak samih brodogradilišta i oni su iskazali svoje nezadovoljstvo i žele da im se pomogne u punom iznosu kao što je prema ugovoru. Što se tiče ovog dijela vezano za implementaciju industrijske strategije, Ministarstvo gospodarstva dat će posebne napore da se u okviru programa koji idu iz EU potakne poduzetnike i zapravo institucije da se intenzivnije javljaju, da nemamo situaciju da zapravo bude paralelni sustavi. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a odnosno predlagača uvaženi zastupnik Vrdoljak.
Hvala lijepo predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, namjera ovog amandmana je bila implementacija Industrijske strategije. To nije strategija niti bilo kojeg ministra niti bilo koje Vlade. To je Strategija Republike Hrvatske. Jer mi konačno u zadnje dvije godine poslije dugo muka imamo neke pozitivne trendove koji nisu dovoljni da dignemo industrijski rast u ovoj zemlji. Da bi industrija rasla po stopama od 2 i 3% recimo 2% treba nam gotovo 2 i pol milijarde investicija u istoj toj industriji u kapitalizaciju firme, u fiksni kapital. Država mora biti inicijator toga. I ovdje je samo bila namjera da naših 90 milijuna kuna prošle godine kada smo postigli industrijski rast, da osiguramo u ovoj godini nešto veća sredstva da bi se implementirala Industrijska strategija. Svi ali apsolutno svi u ovoj sabornici razmišljaju kako industrija treba biti motor gospodarskog rasta i nećemo doći do gospodarskog rasta od tri ili više posto ako ne budemo imali jaku industriju i nema razloga da za nekih 50 ili 90 milijuna kuna nemamo efekt koji realna industrija nosi 16, 17% BDP-a. Može biti mnogostruko veći u prihodovnoj strani proračuna. Što se tiče brodogradilišta, brodogradilišta se mogu pratiti kroz program garancija, kroz jeftinije garancije, kroz jeftinije financiranje i to smo mi sve radili. I zato što smo ih pratili nešto što nije bila obaveza u ugovoru zato su i prihvaćali da pokrivaju trošak faktoringa jer smo ih mi mnogostruko više pokrili kroz HBOR-ovu aktivnost njihove troškove koji su nastali a u krajnjoj liniji išle su sve naše delegacije u svim zemljama gdje smo ugovarali i mi smo se osobno sa svojom diplomacijom borili za njihove ugovore. To znači njima se može pomoći i na drugačiji efekt i ja molim saborske zastupnike da obrate pažnju, dogodit će se pad industrijske proizvodnje krajem … [[Govornik se ne razumije.]] šesnaeste ili početkom 2017. godine. To nitko ne želi. Hvala vam lijepo i želim glasovanje.
Hvala lijepa. Dakle tražite glasovanje? Da. Molim vas pristupimo glasovanju. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Hvala lijepo. Sada ću zamoliti ministra poduzetništva i obrta uvaženog Darka Horvata u svezi amandmana 14. Kluba zastupnika HNS-a.
Poštovani predsjedniče, uvaženi saborski zastupnici Vlada amandman pod rednim brojem 14. ne prihvaća. Postoje dva razloga. Prvi je onaj tehničke prirode, jer sukladno Zakonu o proračunu i članku 38. nemoguće je premještati sredstva iz stavki koje stvaraju limite i deficit u državnom proračunu sa stavki koje to ne čine. A čisto samo za jednu informaciju, dakle na plansku stavku jačanje konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva vezano za kredite početnicima, dakle mikro kreditiranje mi smo našli dva nova izvora financiranja. Ta dva projekta idu dalje, ali ne više izvorno iz državnog proračuna već će se projekt StartCo financirati iz strukturnih fondova EU, a za drugi projekt Pressed našli smo izvor financiranja u zajmu Svjetske banke. Hvala.
Hvala lijepo. U ime predlagača uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Nismo zadovoljni sa obrazloženjem. HAMAG BICRO-om programom kreditira poduzetništvo u Republici Hrvatskoj, te tako omogućuje i njegov lakši razvoj kroz pristup financijskim sredstvima za mikro poduzeća. Programom se omogućuje osnivanje mikro poduzeća, te rast novo osnovanih sa sredstvima kredita koja će se koristiti uz subvencioniranu kamatnu stopu. Predviđenim povećanjem sredstava osigurao bi se značajni doprinos većem poticanju zapošljavanja mladih i pokretanju novih poduzetničkih projekata. Programom se jednako tako omogućuje osnivanje mikro poduzeća te rast novo osnovanih mikro poduzeća sa sredstvima kredita koji će se koristiti uz subvencioniranu kamatnu stopu. Mladi poduzetnici su temelj razvoja i zapošljavanja, stoga molimo da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se pristupi glasovanju o amandmanu 14. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Konstatiram da amandman nije dobio potrebnu većinu. Hvala. Sada ću zamoliti ministra kulture, gospodina Zlatka Hasanbegovića u svezi sa amandmanom br. 15. Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite ministre.
Uvaženi predsjedniče, zastupnice i zastupnici Vlada amandman ne prihvaća. Naime, Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi. Prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Program izgradnje koncertne dvorane u Splitu prijavljen je na natječaj Ministarstva kulture i bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka. Ujedno, sukladno članku 38. stavku 2. Zakona o proračunu podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Također, člankom 46. stavkom 5. zakona propisano je da se proračunska sredstva ne mogu preraspodijeliti između računa prihoda i rashoda i računa financiranja. U navedenom slučaju predlaže se istodobno povećanje rashoda i smanjenje izdataka odnosno upravo preraspodjela između računa prihoda i rashoda i računa financiranja.
Hvala lijepa. U ime predlagača uvažena zastupnica Turina-Đurić.
Poštovani predsjedniče nismo zadovoljni sa odgovorom, odnosno sa odbijanjem amandmana. Naime, radi se ovdje o izgradnji i održavanju opremanja ustanova kulture. Radi se konkretno o koncertnoj dvorani i investiranju u koncertnu dvoranu u Splitu, u njenu izgradnju i uređenje. Naime, to je jedan projekt koji je započet u vrijeme bivše Vlade i upravo je Ministarstvo kulture sa više od polovice sredstava koja su bila potrebna za projekt i izgradnju projekta financiralo i očekivalo se je znači da će takav jedan veliki projekt za grad Split biti uvršten u proračun kao projekt koji će se realizirati u narednom periodu. Vidimo iz proračuna da su pod ovom stavkom izdvojena samo dva projekta koji su novi projekti. Smatramo da nije korektno niti u redu da projekt kojeg je Ministarstvo kulture započelo i sufinanciralo da ga je de facto izbacilo iz ove stavke uređenja odnosno izgradnje takve koncertne dvorane u Splitu te da je uvelo potpuno dva nova projekta. Tražimo glasovanje o našem prijedlogu amandmana.
Hvala. Molim pristupimo glasanju o prijedlogu amandmana br. 15. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj prijedlog? Konstatiram da prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Sljedeće bih zamolio ministra poljoprivrede, uvaženog Davora Romića u svezi amandmana 16. zastupnika Tihomira Jakovine. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici stajalište Vlade Republike Hrvatske je da se amandman ne prihvati.
Obrazloženje?
Obrazloženje, Ministarstvo poljoprivrede je sukladno raspoloživim sredstvima i u smislu racionalizacije proračunskih troškova planiralo financijski plan proračuna za razdoblje 2016.-2018. godina. Smanjenje rashoda na aktivnosti državna ergela Đakovo i Lipik smanjen je za 7% u odnosu na plan prethodne godine i rezultat je detaljne analize ali i preporuke Vijeća EU za smanjenje proračunskog manjka.
Hvala. U ime predlagača naravno zastupnik Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani i cijenjeni ministre ne mogu prihvatiti obrazloženje o ne prihvaćanju amandmana. Proračun državne ergele Đakovo koja je ponos Hrvatske i je dugi niz godina vrlo stabilan uz stalno povećanje aktivnosti poslova koje ergela radi, između ostalog i nove količine pri proizvodnji hrane koje su u 2014. i 2015. godini počeli raditi da bi što kvalitetnije odrađivali svoje poslove smanjenje sa 8 milijuna kuna koliko su imali na 7 i 400 smatramo neprimjerenim. Ne smije nam državna ergela biti samo predmet s kojim se ponosimo kad nam dolazi kraljevska obitelj i nešto što šaljemo kao poruku da je nama RH izuzetno važno nego to moramo pokazati i u proračunu. Rezati ergeli, a imati nominalno gotovo 250 milijuna kuna veći proračun nego prethodne godine smatram da nije ozbiljno. Molim pojedinačno izjašnjavanje.
Molim da pristupimo glasovanju o prijedlogu ovog amandmana kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći je amandman 17. zastupnika Damira Tomića. Izvolite ministre.
Hvala lijepa. Stajalište je Vlade RH da se amandman ne prihvati. Obrazloženje, imajući u vidu važnost državne ergele kako za Đakovo tako i Lipik i cijelu Slavoniju tako i za cijelu RH jer je jedina ergela koja je u Hrvatskoj stoljećima uspijevala očuvati tradiciju uzgoja konja, a istovremeno poštujući preporuke Vijeća EU za smanjenje proračunskog manjka Ministarstvo poljoprivrede sukladno raspoloživim sredstvima i u smislu racionalizacije proračunskih troškova planiralo sredstva za aktivnost državne ergele Đakovo i Lipik u ukupnom iznosu od 7 milijuna i 440 tisuća kuna, što je za 7% manje od planiranih sredstava u prethodnoj godini.
Želi li predlagač? Da, izvolite. Uvaženi zastupnik Damir Tomić.
Hvala predsjedniče, poštovani ministre, čisto sumnjam da je Vijeće Europske unije reklo da smanjite baš Državnoj ergeli. Moj prethodnik Tihomir Jakovina je dao dobro obrazloženje zašto to smanjenje stvarno nema nikakvog smisla. Ja sam bio skromniji pa sam samo tražio da vratite na onaj iznos sredstava koji je ergela koristila u 2015. godini. Ovdje bih podsjetio da je Vlada HDZ-a već jednom napravila ogromnu nepravdu Državnoj ergeli Đakovo kada je izmjestila sjedište ergele koja traje preko 500 godina i to je bio jedan sramotan potez koji je bivša Vlada SDP-a sa koalicijskim partnerima ispravila. Ergela je konačno stala na svoje noge, stabilizirala je višegodišnji minus i sada opet HDZ-ova Vlada udara po Đakovu. Ja ne znam što HDZ ima protiv Đakova ali tražim glasanje.
Molim vas da pristupimo glasovanju o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 18. zastupnika Branimira Glavaša i Josipa Salapića. Izvolite ministre.
Hvala lijepa. Stajalište Vlade Republike Hrvatske je da se amandman ne prihvati. Naime, za navedeni projekt je u 2016. godini planiran završetak izrade studijske dokumentacije čija je izrada u tijeku sukladno dosadašnjem Sporazumu o subvenciranju izrade stručne revizije studije opravdanosti i izvodivosti višenamjenskog hidrotehničkog sustava za uređenje voda i zemljišta Osijek. I iz izrade studija utjecaju višenamjenskog hidrotehničkog sustava za uređenje voda i zemljišta Osijek. Ovo ministarstvo sudjeluje u sufinanciranju navedenog projekta u iznosu od 10% ukupne vrijednosti. Ostali financijeri su Hrvatska elektroprivreda sa 37,5% i Hrvatske vode sa 37,5% Osječko-baranjska županija sa 15% ukupnog iznosa. Ovisno o rezultatima predmetne studije Hrvatske vode će unutar plana upravljanja vodama osigurati financijska sredstva za daljnje aktivnosti na projektu.
U ime predlagača uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Gospodine ministre, razumijem vaše obrazloženje ali naravno da kao zastupnik Slavonije i Baranje na mogu biti zadovoljan. Ovo je prošlo dosta godina od početka rada na ovom projektu od '97. godine i do sada smo uložili negdje oko 60 milijuna kuna a možda i više a ukupni projekt vrijedi 3 milijarde kuna. Ne znam kojim ćemo tempom stići s obzirom da sufinancira i Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatska elektroprivreda i Hrvatske vode i Osječko-baranjska županija. Mislim da bi i vama gospodine ministre ali i nama strateški cilj trebala bit poljoprivreda a ona to vama je a i Slavoniji i Baranji kao poljoprivrednom kraju je jako bitan ovi projekti navodnjavanja tako da nisam zadovoljan obrazloženjem i tražim glasovanje o amandmanu HDSSB-a.
Hvala. Molim pristupimo glasovanju o amandmanu 18. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je br. 19. zastupnika Tihomira Jakovine. Izvolite ministre.
Hvala lijepa. Stajalište Vlade RH je da se amandman ne prihvati. Naime prilikom planiranja sredstava za izravna plaćanja na stavci ZPP-a izravna plaća poljoprivrednim proizvođačima u proračunu za 2016. godinu vodilo se računa da ukupni iznos potpore koji su proizvođači dobili temeljem proizvodne 2014. a koja je isplaćena u 2015. bude poljoprivrednicima raspoloživa i za proizvode u 2015. godini. Radi se o iznosu od 2,6 milijardi kuna koji su raspoređeni u plan proračuna za 2016. godinu na stavkama 819058 ZPP-a izravna plaćanja poljoprivrednim proizvođačima i 820058 mjere ruralnog razvoja. Na stavci 1. izravna plaćanja poljoprivrednim proizvođačima od planiranih 2,2 milijarde kuna isplatiti će se za proizvodnu 2015. godinu milijarda 472 milijuna kuna što zajedno su iznosom izravnog, isplaćenog avansa u studenom 2015. godine od 750 milijuna kuna sa iste stavke iz proračuna za 2015. godinu čini 2,2 milijarde kuna. Ostatak do 2,6 milijardi kuna namiriti će se sa stavki … [[Govornik se ne razumije.]] 820058 ZPP-a mjere ruralnog razvoja u okviru provedbe mjere 18. iz programa ruralnog razvoja. Pomoć hrvatskom učešću u financiranju izravnih plaćanja. Pri tome napominjemo da je planom proračuna za 2016. na toj stavci izravna plaćanja poljoprivrednim proizvođačima planiran i iznos avansa za proizvodnu 2016. godinu u iznosu od 775,9 milijuna kuna kojom se može isplatiti proizvođačima nakon 15. listopada 2016. godine.
Hvala vam lijepa. U ime predlagača uvaženi zastupnik Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre, nezadovoljan sam odgovorom, odnosno nisam ni očekivao da ćete uvažiti amandman i povećati stavku za izravne potpore. Potvrđujem još jednom, sami ste rekli, količina planiranih sredstava u ovom proračunu za izravne potpore bazira se na proizvodnoj 2014. godini koja je isplaćivana u 2015. godini. Ta sredstva su niža nego što smo ih isplatili u 2015. godini. Spomenuti avans i model isplate avansa već u tekućoj godini pozdravljam. To je nešto što smo mi isplatili u 2015. godini u iznosu 750 milijuna. I ta sredstva su u siječnju ove godine sjela u državni proračun RH jer se odnose na sredstva koja povlačimo iz EU. Nezadovoljan sam sa iznosom kao vjerojatno i naši poljoprivrednici ali puno više me brine to što unazad par godina smo na, jednostavno stvorili model isplate potpora sukladno zakonu u dva dijela, u dvije rate. Prvi dio siječanj/veljača, drugi dio svibanj/lipanj. Naši poljoprivrednici čekaju ove potpore, one će biti umanjene. Amandman niste prihvatili, znači neće biti povećane. Ali nadamo se onda da ćete iznaći mogućnosti i isplatiti potpore što prije. Tražim glasanje.
Hvala. Molim pristupimo glasovanju o amandmanu broj 19. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 20. uvaženog zastupnika Ivana Sinčića. Izvolite ministre.
Hvala lijepa. Stajalište Vlade Republike Hrvatske da se amandman ne prihvati. Naime, aktivnosti ekološka poljoprivredna proizvodnja zamjenjuje se sa potporama za ekološku poljoprivrednu proizvodnju kroz program ruralnog razvoja što je planirano kroz aktivnost ZPP-a mjere ruralnog razvoja. Kroz tu aktivnost predviđene su isplate u 2016. godini za ekološku poljoprivredu iz 2015. godine u ukupnom iznosu od 218 milijuna kuna a koji se sufinanciraju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj sa 85%. Planiranih 350 tisuća kuna na aktivnosti T820053 ekološka poljoprivredna proizvodnja predviđeno je samo za isplate po usvojenim prigovorima korisnika na temelju otvorenih prava u 2015. godini.
Hvala. Predlagač uvaženi zastupnik Ivan Sinčić, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Nisam zadovoljan objašnjenjem i tražim glasovanje.
Molim pristupimo glasovanju o ovom amandmanu broj 20 kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 21. zastupnika Tihomira Jakovine.
Hvala lijepa. Stajalište Vlada Republike Hrvatske je da se amandman ne prihvati obrazloženjem osim sredstava državnog proračuna u iznosu od 40 milijuna 900 tisuća kuna za projekt javnog navodnjavanja za 2016. godinu osigurano je dodatnih 66 milijuna kuna, od toga 62 milijuna u Planu upravljanja vodama Hrvatskih voda, te dodatna 3 milijuna i 800 tisuća kuna iz proračuna jedinice područne (regionalne) samouprave ukupni iznos za javno navodnjavanje je od 106 milijuna 987 tisuća kuna planiranu za provedbu projekta javnog navodnjavanja u 2016. godini utemeljen je na stvarnoj realizaciji postojećih i planiranih ugovora o uslugama i radovima, te je isti dostatan za planiranu dinamiku provedbe ovog programa za 2016. godinu.
Hvala. Uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina, predlagač.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, cijenjeni ministre. Ne mogu bit zadovoljan sa vašim obrazloženjem. Unazad četiri godine za projekte navodnjavanja prethodna Vlada potrošila je ukupno oko 400 milijuna kuna. U 2015. godini na tom razdjelu ste imali 80 milijuna kuna. Vi ste tu stavku bez obzira na kumulativno povećanje cijelog proračuna koji imate u prijedlogu rezali za 50% i zbog toga ovaj amandman. I prijašnjih godina smo na sredstva koja smo planirali u razdjelu Ministarstva poljoprivrede, na našem proračunu imali sredstva koja smo vezali iz Hrvatskih voda, iz drugih izvora. Ovdje postoji mogućnost na dobro planiran strateški dokument Programa ruralnog razvoja i značajna povlačenja sredstava koja nam stoje u proračunu EU na mjeri četiri. Ali nisam zadovoljan i ne mogu odobriti ovakvo drastično smanjenje planiranih sredstava s obzirom da ste navodnjavanje naveli i u svojim predizbornim obećanjima, ali i u strateškim smjernicama kao jedan od najvažnijih reformskih zahtjeva. Molim glasovanje.
Molim pristupimo glasovanju o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 22. zastupnika Branimira Glavaša i Josipa Salapića.
Hvala lijepa. Stajalište Vlade Republike Hrvatske je da se ovaj amandman ne prihvati. Naime, za izradu projektne dokumentacije za sustave javnog navodnjavanja u 2016. godini planirano je uložiti ukupno 18 milijuna i 404 tisuće kuna od čega je 14 milijuna i 500 tisuća iz sredstava državnog proračuna s pozicije T568108 a 3 milijuna i 904 tisuće kuna iz proračuna jedinice područne odnosno regionalne samouprave. Ukupna planirana ulaganja su povećana za 2 milijuna i 284 tisuće kuna u odnosu na realizaciju u 2015. godini. Iznos planiran za ovu godinu utemeljen je na stvarnoj realizaciji postojećih i planiranih ugovora o uslugama, te provođenje sredstava dostatna, predviđena sredstva dostatna su za planiranu dinamiku izrade projektne dokumentacije za sustave javnog navodnjavanja u 2016. godini.
Hvala. U ime predlagača uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Ministre bilo bi dobro da sam ja mogao vas pratiti koliko ste vi brzo čitali obrazloženje. Ali s obzirom da znam kakav je folklor u donošenju proračuna, vi ste protiv, a mi tražimo da se glasuje o ovome jer je naša županija jedna od rijetkih koji trenutno ima 12 projekata sustava financiranja navodnjavanja. A isto tako sve što sam djelomično uspio pohvatati stoji, ali usporeni proces u ovom projektu je upravo razlog zašto mi tražimo ovaj amandman i vjerujem da ćemo sljedeće godine kad budete možda trebali naš glas drugačije onda razgovarati o ovim projektima. Tražim glasovanje.
Molim da pristupimo glasovanju o ovom amandmanu broj 22. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 23. zastupnika Branimira Glavaša i Josipa Salapića. Izvolite.
Hvala lijepa. Stajalište je Vlade Republike Hrvatske da se ovaj amandman ne prihvati. Obrazloženje. Nacionalna potpora za izgradnju sustava javnog navodnjavanja se sukladno Programu ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014.-2020. kroz mjeru 4. ulaganja u fizičku imovinu, podmjera 4.3 potpore za ulaganje u infrastrukturu povezane s razvojem osobnim … [[Ne razumije se.]] ili prilagodbom poljoprivrede i šumarstva osigurana na poziciji A820058 ZPP-a mjere ruralnog razvoja.
Hvala. U ime predlagača uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala predsjedniče. Gospodine ministre s obzirom na ona dva prethodna amandmana u ovome se radi o potpuno drugačijoj situaciji, 85% sredstava osigurava se iz Proračuna EU a 15% iz nacionalne komponente. Za ono sam još nekako ajde mogao razumjeti zašto, za ovo ne razumije. Pa tražim glasovanje o amandmanu.
Molim da glasujemo o amandmanu br. 23. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći je amandman 24. zastupnika Tihomira Jakovine.
Hvala lijepa. Stajalište Vlade Republike Hrvatske je da se ovaj amandman ne prihvaća. Obrazloženje, Hrvatska poljoprivredna agencija je u prijedlogu financijskog plana Proračuna za 2016. godinu planirala ukupan iznos od 63 milijuna 187 tisuća kuna, od tog se iznos od 33 milijuna odnosi na sredstva državnog proračuna koja ulaze u proračunski limit. Hrvatska poljoprivredna agencija iz navedenih sredstava državnog proračuna financira samo plaće za redovan rad zaposlenika i doprinose za obvezno zdravstveno osiguranje i doprinose za obvezno osiguranje u slučaju nezaposlenosti. Sredstva su planirana na razini izvršenja financijskog plana u 2015. godini. Dakle, bez dodatnog opterećenja državnog proračuna. Sva ostala sredstva u prijedlogu proračuna za Hrvatsku poljoprivrednu agenciju odnose se isključivo na namjenska sredstva čije je korištenje i namjena utvrđena posebnim propisima.
Hvala. U ime predlagača uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani ministre pa moram opet iskazati nezadovoljstvo s tim što je amandman odbijen. Nije problematična Hrvatska poljoprivredna agencija jer je dat prijedlog da se skine nego zapravo značajno smanjenje sredstava koje je predviđeno za Agenciju za poljoprivredno zemljište. Još jednom ću ponoviti sa velikim zadovoljstvom, pažnjom i potporom smo na matičnom Odboru za poljoprivredu slušali predstavljanje vaših smjernica za rad ministarstva gdje ste zapravo reformske smjernice predstavili u tri paketa. To je jedan izrada strategije, drugo zemljišna reforma, treće EU fondovi. Na ovaj način vrlo zahtjevan nastavak zemljišne reforme u dijelu stavljanja poljoprivrednog zemljišta u funkciju, navodnjavanja, komasacije, razminiranja i svih onih poslova koje trebamo odraditi a smanjiti za 4 milijuna proračun najvažnije ili jedne od najvažnijih agencija smatramo da nije dobro i upitno je koliko će reforma ili sve ono što je zacrtano i što treba napraviti da bi se nastavili pozitivni trendovi iz 2015. uspjeti obaviti sa ovako skresanim proračunom. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Molim da pristupimo glasovanju o amandmanu br. 24. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 25. zastupnika Tihomira Jakovine.
Hvala lijepa. Evo stajalište je Vlade RH da se ovaj amandman ne prihvati. Obrazloženje, budući da nije pripremljen nitijedan projekt za komasacije poljoprivrednog zemljišta Vlada Republike Hrvatske ne raspolaže informacijama koliki će biti učinak komasacije kako u provedbi tako i u ekonomskom i tehnološkom smislu. Stoga kada Agencija za poljoprivredno zemljište nadležna za provođenje komasacije bude raspolagala točnim podacima o financijskom učinku na sredstva državnog proračuna Ministarstvo poljoprivrede će iznaći rješenje za razvoj vrlo važnog projekta uređenja poljoprivrednog prostora u RH te preraspodjelom u okviru razdjela 060 Ministarstva poljoprivrede osigurati potrebna sredstva. Ulaganjem u Centar za kvalitetu i sigurnost hrane jača se uloga Hrvatske kao vodeće zemlje u široj regiji u kontroli, provjeri i certificiranju podrijetla hrane.
Hvala. Uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre komasacija, jedna od reformskih smjernica koje ste naveli je izuzetno važna. Spominjete nedostatak projekata, 25 godina nije bilo zakona u ovoj zemlji. Ovaj cijenjeni Dom je u prošloj godini donio zakon, napravljene su okvirne smjernice i način rada pripreme za komasaciju. Pripremljeni su i pilot-projekti, vrlo dobro znate kao i ja da treba napraviti višegodišnji plan i godišnje planove na osnovu kojih će se diljem RH raditi komasacije i za što ćemo povlačiti novac iz Proračuna EU. Ovakvo rezanje gotovo za 50% na toj stavci, a minimalno će vama i suradnicima trebati oko 10-ak milijuna kuna da pripremite sve ove višegodišnje podloge i planove na osnovu kojih ćemo povlačiti sredstva iz EU proračuna, smatram prilično neodgovornim i neozbiljnim. Tako da s obzirom da nije amandman prihvaćen molim glasanje.
Molim glasujmo o amandmanu 25. zastupnika Tihomira Jakovine kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sad ću zamoliti ministra regionalnog razvoja i fondova EU uvaženog Tomislava Tolušića i najprije u svezi amandmana 26. Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite ministre.
Stajalište je Vlade Republike Hrvatske da se amandman br. 26. ne prihvaća iz razloga što je za aktivnosti hrvatskih otočnih proizvoda su svote udvostručene u odnosu na izvršenje u 2015. godini.
Hvala. U ime predlagača uvažena zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, cijenjeni ministre. Riječ je o jednom amandmanu kojim želimo poticati vizualno označavanje otočkih proizvoda oznakom hrvatski otočki proizvod. Sukladno odredbi članka 16. Zakona o otocima on je definiran. Projekt je pokrenut 2007. godine sa željom poticanja otočkih proizvođača u proizvodnji izvornih i kvalitetnih proizvoda. Oznaku mogu koristiti svi otočki proizvođači, dakle pravne i fizičke osobe koje imaju sjedište na otocima i koji svoju djelatnost obavljaju na istim. Jednako tako u smislu proizvoda u cilju promidžbe i boljeg plasmana otočnih proizvoda na tržištu dosta je važno da zaista tome tako i bude jer je riječ o proizvodima koji potječu sa ograničenih otočkih lokaliteta i radi se o malim serijama. Imajući na umu sve ovo navedeno, jednako tako da bi na taj način mogli poticati samozapošljavanje, inovativnost, inventivnost u cilju podizanja kvalitete i prepoznatljivosti izvorne, tradicionalne i ekološke otočne proizvodnje. Stoga molimo da se o navedenom amandmanu glasa.
Molim vas glasajmo o amandmanu br. 26. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 27 Kluba zastupnika SDSS-a i Narodne stranke Reformisti. Izvolite ministre.
Stav Vlade RH je da se navedeni amandman ne prihvaća. Na aktivnosti K680040 Fond za sufinanciranje EU projekata. Na kontu 3631 tekuće pomoći planiran je iznos od 10 milijuna kuna za sufinanciranje tekućih projekata što trenutačno smatramo dovoljnim s obzirom na financijsku situaciju.
U ime predlagača uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Poštovani gospodine ministre, jedna od najznačajnijih, jedna od najznačajnijih proračuna ove Vlade jesu EU fondovi. Jedna od najznačajnijih komponenti općenito u revitalizaciji našeg gospodarstva jesu EU fondovi. E sada ukoliko vi sa 4 milijuna kuna mislite da će preko 10 ili 15% općina u RH koja nema svojih sredstava za izradu projekata i projektne dokumentacije moći sudjelovati u redistribuciji tih sredstava za koje se nadam da ćemo ih povući. Ukoliko vi sa 4 milijuna mislite da će tih 10 do 15 općina imati dovoljnoga kapaciteta da povuče te fondove i da uopće sudjeluje u tome, ja bih vas podržao. Ali ja znam kao što ćete i vi vrlo brzo saznati da se ta 4 milijuna nema šanse, ne 15% ili 10% nego i 1% općina da dobije sredstva za fondove. I iz tog razloga mi ostajemo oko toga da povećate za 6 milijuna i nešto kako bi barem 11 milijuna stajalo na raspolaganju općinama za izradu potrebne projektne dokumentacije. U protivnom baciti ćete ih na tržište onima koji će na njima zarađivati umjesto da im država pomogne. Mi im nećemo pomoći, drugi će im zarađivati. Oni koji ne budu imali novaca samo će dodatno dalje propadati. Tražim glasanje.
Molim, glasujmo o amandmanu br. 27. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći je amandman br. 28. Kluba zastupnika SDSS-a i Narodne stranke Reformisti. Izvolite ministre.
Stajalište Vlade RH je da se amandman br. 28. ne prihvaća za razvoj potpomognutih područja otvorena je aktivnost Fonda za razvoj brdsko-planinskih područja i planirana sredstva su u iznosu od 30 milijuna kuna u ovoj godini. To neće nadoknaditi štetu koja je učinjena brdsko-planinskim područjima i područjima od posebne državne skrbi koja je nanesena u prošloj godini ali nadam se da će ovo barem u nekom segmentu pomoći i nadoknaditi štetu koja je učinjena prošlim zakonom.
Hvala. U ime predlagača uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Sami dolazite iz područja koje je ispod razine prosjeka razvijenosti RH. Dakle cijela Slavonija uključujući i vaš dio Podravine, uključujući i dobar dio sve do Jadranskoga mora, dakle od Dunava pa do Jadranskoga mora su područja u kojima ljudi trebaju pomoć države da bi mogli stati na noge. U prošlom mandatu je Vlada to osigurala i to je bila jedna od dobrih mjera. I ne razumijem zašto ne ostati kod te mjere. U međuvremenu povećavate subvencije za brodogradnju. Kome i zbog čega? Za 400 milijuna kuna. A ovdje ne možete osigurati 10 milijuna kuna. Kome i zbog čega povećavate subvenciju u brodogradnji? Zar ovi ljudi nisu vrijedni toga da dobiju podršku da mogu živjeti tamo i opstati. Ili ćemo nastaviti kukati o tome kako ljudi mladi odlaze tamo a sada kada imamo priliku da ih zaustavimo, da revitaliziramo naše nerazvijene krajeve, sada je teškoća dati 10 milijuna kuna. A ovdje štitite ovih 400 milijuna kuna. Nadam se da ćete imati dobar razlog da ih štitite je mi ćemo imati dobar razlog da nastavimo braniti, da ljudi imaju priliku da žive u pristojno razvijenim krajevima. Tražim glasanje.
Molim glasujmo o amandmanu br. 28. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 29. zastupnica Ingrid Antičević-Marinović i Sabine Glasovac.
Stav Vlade RH je da se amandman br. 29. ne prihvaća. Sredstva na aktivnosti za vodoopskrbu otoka planiraju se temeljem godišnje prosječne potrošnje. Znači ako se eventualno desi da se potroši nešto i više Vlada će to osigurati ali kažem sredstva su planirana temeljem prosječne godišnje potrošnje i zato su ona u tom iznosu. Hvala.
U ime predlagača uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre. Više od samog ovog smanjenja odnosno gore od samog smanjenja jeste ovo obrazloženje koje ste rekli. Dakle, vi ne planirate kao što ste obećavali da ćete povećati ulaganja na otocima, da ćete povećati razvoj otoka i rađanje na otocima. Evo što je Domoljubna koalicija govorila u jeku izbora: "Ponovo ćemo provoditi politiku pogodnu za otoke. Mi nećemo kao drugi smanjivati sredstva nego dapače povećavati." Jel' vi znate što znači otocima voda? To njima znači život. Jel' vi znate da samo na jednom arhipelagu samo za mala četiri otočića potroši se 780 tisuća kuna na godinu samo za vodonosce. E pa sad ja vas pitam kud ste na otočanima nakanili štedjeti? I to nije štednja, to je postepeno uništenje otoka, a otočani imaju pravo živjeti na otocima ili želite otoke bez naših otočana. Je li ovo reforma gospodine ministre? Kakva je to reforma? Jer ste govorili upravo suprotno. Jel' to spas za naše otočane. Zaista ja smatram da nakon ovoga naši otočani ako je ovo spas koji ste obećavali prestaju željeti da budu od vas spašeni. Molim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broj 29. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 30. Kluba zastupnika HNS-a.
Stajalište Vlada Republike Hrvatske je da se amandman broj 30. ne prihvaća. Na aktivnosti i razvoj otoka planirano je 2 milijuna kuna više nego što ste izvršilo u prošloj godini, znači onoliko koliko je izvršeno, mi smo još povećali za 2 milijuna kuna. I također bih naveo da se navedeni projekti i aktivnosti mogu financirati također iz aktivnosti Fonda za financiranje kapitalnih projekata od interesa za razvoj otoka na kojemu su planirana sredstva u iznosu od 53 milijuna kuna.
U ime predlagača uvažena zastunica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Kad je riječ o otocima onda treba imati na umu stanovništvo koje danas živi na otocima da je u principu starije životne dobi. Da bi osigurali uvjete da mlade obitelji ostaju moramo osigurati na tim otocima infrastrukturu otprilike na onaj način kao što je na kopnu. Dakle, vodoopskrbu, sustave odvodnje ali u infrastrukturu spadaju i javni objekti vrtići, škole, sportske dvorane. Stoga ovim amandmanom smo htjeli pomoći na način da se povećaju sredstva za navedenu namjenu. Budući da to nije učinjeno molim lijepo da se glasa o ovom amandmanu.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu broj 30. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 31. Kluba zastupnika HNS-a.
Stajalište Vlade Republike Hrvatske što se tiče amandmana br. 31. je da se amandman ne prihvaća. Planirana sredstva su planirana sukladno potrebama i na razini prošlogodišnjih izvršenja, a planiramo novim Zakonom o otocima koji je vrlo potrebno donijeti redefinirati ove mjere temeljem kojeg će se odrediti budući način provođenja i potreba i namjena tih sredstava.
U ime predlagača uvažena zastupnica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege u ovom uvaženom Domu je u nekoliko navrata raspravljeno o otocima, raspravljano je na način što treba učiniti i kakvu politiku provoditi da bi nam stanovništvo ostalo na otocima i da bi na tim otocima moglo privređivati na odgovarajući način. Iz ovih amandmana koje je dao HNS mi smo dakle dali jedan amandman koji se odnosi na označavanje proizvoda na taj način da bi poticali proizvodnju. Drugi amandman se odnosio na razvijanje infrastrukture, a ovaj treći amandman se odnosi na mjere koje bi omogućili poslodavcima da jednostavnije i lakše zapošljavaju ljude, tako da mladi ljudi ostaju na otocima, a da ne odlaze sa otoka. Zbog toga molim da se o ovom amandmanu glasa.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broj 31. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Hvala vam lijepo ministre. Sada ću zamoliti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture uvaženog Olega Butkovića i najprije u svezi amandmana broj 32. zastupnika Branimira Glavaša i Josipa Salapića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. Amandman broj 32. stajalište Vlade Republike Hrvatske je da se amandman ne prihvaća. Koridor 5C dionice autoceste A5 granica s Mađarskom, Beli Manastir, Osijek je projekt društva Hrvatske autoceste d.o.o. koji se ne financira iz državnog proračuna. Prema predloženom planu poslovanja društva Hrvatske autoceste d.o.o. za 2016. godinu, te sukladno Planu građenja i održavanja autocesta za 2016. godinu planirano je financiranje radova na navedenom koridoru 5C iznosom od ukupno 114 milijuna kuna od čega je 86 milijuna namijenjeno za dionice od granice s Mađarskom do čvora Osijek, a ostatak dionice se planira graditi putem sredstava iz EU fondova.
U ime predlagača uvaženi zastupnik Branimir Glavaš.
Gospodine ministre, tražim glasovanje o ovom amandmanu, izražavam svoje neslaganje. Shvaćam da se financiraju iz proračuna Hrvatskih autocesta. Međutim, smatram da je ovo od ne samo nacionalnog interesa i od međunarodnog značaja. I zbog toga da je Vlada morala osigurati sredstva, dodatna sredstva iz Hrvatskog državnog proračuna imamo činjenicu da je most pri kraju. U most je uloženo gotovo milijardu i 500 milijuna kuna, taj most ne vodi nikamo. Mađarska još nije izgradila desetak kilometara autoceste iz razloga što čeka … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Gospodine predsjedavajući [[Upadica predsjednik: Molim vas! Molim vas!]] upozorite Milinovića da prestane vikati. Mađarska još nije izgradila 10 km autoceste iz razloga što čeka … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine predsjedavajući upozorite Milinovića da prestane vikati iz klupe [[Upadica Reiner: Molim vas, molim vas. Izvolite.]] Mađarskoj je potrebno izgraditi još 10 km ceste i uvjetuje završetak svoje dionice upravo završetkom dionice od Osijeka do mađarske granice. I smatram da Hrvatska vlada treba osigurati ta sredstva kako bi se ta dionica barem započela sa izgradnjom makar sa jednim trakom. To je projekt od međunarodnog značaja i Hrvatska to mora napraviti. I zbog toga inzistiramo na usvajanju toga amandmana jer onoga trenutka kada mađarski premijer Orban okrene telefonsku slušalicu i nazove našeg premijera taj novac će se zasigurno osigurati. I zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 32. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman br. 33. zastupnika Branimira Glavaša i Josipa Salapića. Izvolite ministre.
Stajalište Vlade Republike Hrvatske vezano za amandman br. 33. je da se amandman ne prihvaća. Predloženi amandman se ne prihvaća jer su za navedenu brzu cestu Varaždin-Koprivnica-Virovitica-Osijek-Ilok pojedine dionice izgrađene a ostale su u fazi projektiranja i gradnje. I to obilaznica Varaždina duljine 15 km izgrađena prva faza. Drugo, Raslinja-Koprivnica duljina 18,6 km u tijeku je izrada a i studija utjecaja na okoliš. Treće, Koprivnica-Virovitica duljina 52 km u fazi izradi prostorno-prometna građevinska studija. Četvrto, Virovitica-Suhopolje 9,5 km u izgradnji prva faza u planu za 2016. godinu u iznosu od 45 milijuna i 484 tisuće kuna. Suhopolje-Slatina dionica 23,2 km u tijeku je novelacija studije utjecaja na okoliš. I u 2016. planira se krenuti sa daljnjom izradom projektne dokumentacije. Slatina-Našice 41,8 km i izrađena studija utjecaja na okoliš. Našice-Čepin 35 km, u tijeku je izrada studije utjecaja na okoliš. Nuštar-Vukovar 8 km u tijeku je izrada idejnih i glavnih projekata za ishođenje lokacijske i građevinske dozvole. Vukovar-Sotin 16 km, izrađena cjelokupna dokumentacija te je ishođen jedan dio građevinskih dozvola a ostale su u tijeku ishođenja. Vukovar-Tovarnik-Ilok 29,3 km, u fazi izrada prostorno-prometne građevinske studije. Obilaznica Iloka od 6,5 km dionica je izgrađena prva faza. Sredstva za izgradnju navedenih dionica planiraju se u okviru Financijskog plana Hrvatskih cesta d.o.o. kao izvanproračunskog korisnika državnog proračuna.
U ime predlagača uvaženi zastupnik Branimir Glavaš.
Također vaše objašnjenje i obrazloženje ne prihvaćam. Naveli ste tu niz podataka kako bi jednostavno pokušali pronaći argumente da ta sredstva nisu potrebna za ovo za što mi predlažemo. Tražim glasovanje, izražavam svoje neslaganje, izražavam svoj prosvjed prema ovoj Vladi i odnosu prema Slavoniji i Baranji i najavljujem da HDSSB neće podržati vaš proračun, a ni ubuduće niti vašu Vladu.
Molim vas glasujmo o predloženom amandmanu br. 33. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 34. uvaženog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite ministre.
Stajalište je Vlade Republike Hrvatske da se amandman ne prihvaća. Sredstva kojima se sufinanciraju luke od županijskog i lokalnog značaja planirana su kroz aktivnosti Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture. Izgradnja i rekonstrukcija objekata podgradnje u lukama otvorenim za javni promet od županijskog i lokalnog značaja te modernizacija, obnova i izgradnja ribarske infrastrukture za 2016. godinu iznose 37 milijuna kuna. Podsjećamo da se unatrag par godina sredstva Državnog proračuna Republike Hrvatske kojim se sufinanciraju objekti podgradnje u lukama otvorenim za javni promet od županijskog i lokalnog značaja dodjeljuju na osnovi javnog poziva po kojem ministar pomorstva, prometa i infrastrukture donosi odluku o dodjeli proračunskih sredstava namijenjenih za izgradnju, sanaciju i rekonstrukciju objekata podgradnje u lukama otvorenim za javni promet od županijskog i lokalnog značaja temeljem kojeg se zaključuju ugovori o sufinanciranju pojedinačnih projekata. Istu praksu dodjele sredstava Državnog proračuna Republike Hrvatske temeljem javnog poziva Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture nastavit će i u 2016. do 2018. godini. S tim u vezi odbija se prijedlog da se Lučkoj upravi Pula osigura zasebna pozicija radi financiranja izgradnje pulske obale. Dodatno ističemo kako Lučka uprava Pula već par godina participira u povlačenju sredstava ove pozicije koja je namijenjena razvoju županijskih i lokalnih luka te stoga ne vidimo razlog zašto istu praksu Lučka uprava Pula ne bi nastavila i u periodu od 2016. do 2018. godine.
Hvala. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zahvaljujem gospodine ministre. Već ste u svojem obrazloženju naveli dio razloga zbog kojih sam tražio da se ova stavka izravno uvrsti u proračun. Ovdje se radi o jednom višegodišnjem projektu, projektu koji nije započeo jučer i projektu koji će se kontinuirano raditi dugi niz godina. Zato što se saniranje jedne luke koja je izgrađena prije više od 100 godina ne radi preko noći. U ovom projektu sudjeluju svi, od lokalne samouprave, lučke uprave i države. I ja sam želio osigurati da taj projekt tempom kako je započeo nastavi i dalje. Očito je iz ovoga što ste rekli da postoji za taj projekt opasnost. Ja sam tražio ne samo u posebnom dijelu proračuna, tražio sam i u onom obrazloženju na preko 1200 stranica da li ću negdje pronaći stavku koju ovdje tražim. Nisam je pronašao i zbog toga sam tražio da ona izrijekom bude navedena u proračunu. S obzirom da vi to ne prihvaćate tražim glasovanje. Hvala.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu 34. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 35. Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite ministre.
Stajalište Vlade RH oko amandmana br. 35. je da se amandman ne prihvaća. Utvrđivanje i provedba granica pomorskog dobra sa izvlaštenjem odnosi se na pomoć svim priobalnim županijama u pogledu sufinanciranja provedbe postupaka izrade određenih tehničkih podloga, geodetski snimci stvarnog stanja, ortofoto snimci, geodetski elaborati neophodnih za postupke utvrđivanja i provedbe pomorskog dobra u katastru i zemljišnim knjigama te na naknadu štete pravnim i fizičkim osobama u slučaju gdje nadležno državno odvjetništvo donese rješenje o izvlaštenju iz pomorskog dobra pri čemu trošak izvlaštenja snosi Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture. U tom smislu ne prihvaća se prijedlog da se u okviru aktivnosti koja je namijenjena provedbi politike utvrđivanja granice pomorskog dobra RH sufinanciraju otočni proizvodi. Planiranje sredstava kojima se sufinanciraju otočni proizvodi u nadležnosti je Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU a ne Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture.
Hvala. U ime predlagača uvaženi zastupnik Beus Richembergh.
Poštovani gospodine ministre, možda ste krivo razumjeli. Naime, HNS ne spada među one koji tvrde da granicu pomorskog dobra treba utvrditi duž čitave obalne linije jer je to krajnje neracionalno i nerazumno. Ali ono što držimo stvarno važnim je da se granica pomorskoga dobra utvrdi gdje god postoji opravdan, ne samo javni interes nego i zahtjevi vlasnika zemljišta i jedinica lokalne i područne samouprave. U ovome konkretnom slučaju mi imamo toliko zahtjeva za utvrđenje granice koji ne dolaze uopće na dnevni red zbog sporosti administracije i zbog toga što nema dovoljno sredstava. A upravo je činjenica da se u mnogim tim situacijama neodređivanje granice pomorskoga dobra pokazuje kao glavni kočničar lokalnoga razvoja upravo na otocima jer se radi o zemljištima koja su uglavnom trenutno u poljoprivrednoj proizvodnji. Dakle otočki proizvod ne nastaje nigdje drugdje nego na otoku a otok je uglavnom iznimno vezan i ovisan o granici pomorskoga dobra dakle proizvodi se u toj zoni koju treba razriješiti i u kojoj treba povući crtu. Budući da imamo čitav niz zahtjeva i da postupak ide jako sporo i da to u svakome slučaju usporava razvoj otoka i lokalnoga poduzetništva i onemogućava razvoj otočkoga proizvoda tu je dakle posredna veza. Ali žao mi je što Vlada to ne shvaća i što zapravo nije predvidjela više sredstava tim više jer smo mi predložili da se sredstva smanje upravo fondovima za gospodarsku suradnju jer su se pokazali neučinkovitima i mi po našemu sudu treba izbjegavati daljnje učešće javnog sektora kroz taj program. U tome smislu izražavam nezadovoljstvo kluba i molim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 35. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman br. 36. zastupnica Ingrid Antičević-Marinović i Sabine Glasovac. Izvolite.
Stajalište Vlade RH je da se amandman br. 36. ne prihvaća. Planirana sredstva u iznosu od 270 milijuna kuna Ministarstvo pomorstva, prometa, infrastrukture kroz agenciju za obalni linijski i pomorski promet dostatna su za podmirenje svih preuzetih obveza za 2016. godinu sukladno potpisanim koncesijskim ugovorima kojima se osigurava isti broj trajektnih, brodskih i brzobrodskih linija te ista učestalost putovanja kao i u 2015. godini. Posebno je važno napomenuti da je cijena goriva koje koriste brodari značajno pala u odnosu na 2013. godinu kada su s brodarima sklopljeni ugovori o koncesiji a što je utjecalo na pad troškova poslovanja brodara. Potpisom aneksa ugovora biti će smanjena potreba za sredstvima potpore iz državnog proračuna.
Hvala. U ime predlagača uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, sada cijena goriva ponovo raste. Međutim, ono što je zasigurno smanjenjem svih ovih stavki koje se odnose na životni standard građana naših otočana je sigurno da će on padati. To je jedino izvjesno i sigurno. Sigurno je da će i ovim smanjenjem se reducirati ili ukinuti brodske linije, što trajektne, što brodske, što izvanbrodske. I još kada to kombiniramo sa svim onim smanjenim stavkama, gospodine ministre, vama govorim [[Upadica: Čujem, čujem ja ovo sve.]] Znam da čujete, ali ste se negdje možda udaljili i zagledali i ja vjerujem da je i vama to teško jer vi valjda dobro znate što znači život na otocima, dakle ne da se samo ovo smanjuje, smanjuju se i subvencije za gospodarski razvitak, za razvoj otoka. Na to vas upozorava i otočki sabor i Udruga za razvoj otoka ali vi uporno navalili štedjeti na otoke. Vi ste kritizirali bivšu Vladu da se maćehinski odnosi prema otocima, e vidite ovakav vaš potez ne sa ovim učestalim smanjenjem smanjujete gdje god stignete otočanima dakle da se ne ponašate, ova Vlada, ono što ste obećali da ćete im biti majka nego niti maćeha. Dakle na takav način naši otočani postaju vaše nahoče. Međutim, postavlja se zaista pitanje hoće li ako ovako nastavite zaista se moći održati život na našim otocima.
Tražite glasovanje? Da. Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 36 koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada ću zamoliti ministra znanosti, obrazovanja i sporta uvaženog Predraga Šuštara, izvolite, vezano uz najprije amandman br. 37. zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici, kolegice i kolege ministri. Posebno pozdravljam novog ministra branitelja. Amandman 37. Obrazloženje. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacija aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava, a predložena sredstva su dostatna za realizaciju planiranih aktivnosti.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa uvaženi gospodine ministre, kada razgovaramo o problemima obrazovanja prije svega visokog tada govorimo o malom broju studenata koji bira studirati tehničke studije. A mislim da bi poticanje učenika da se bave tehničkom kulturom, više o njoj uče i na kraju upravo studiraju te tehničke znanosti trebala biti jedna od odrednica naše obrazovne politike. Ako uzmete u obzir da u osnovnoj školi od 5 do 8 razreda učenici imaju samo 35 sati godišnje tehničke kulture koja se svodi isključivo na teorijsku, na teorijska znanja, učenje o teoretskom znanju što bi značilo da se u cijelom osnovnoškolskom obrazovanju susreću sa 140 nastavnik sati tehničke kulture. Mislim da je to nedovoljno, osobito ako imate na umu da mnogi koji nastave studirati u gimnazijama više nemaju doticaja sa tehničkom kulturom osim izvan nastavnih aktivnosti. Zbog toga mislim da je 200 tisuća kuna zapravo jedan simboličan iznos kojima bi poticali razvoj izvan nastavnih aktivnosti, tehničke kulture koji bi u konačnici i rezultirao većim brojem učenika koji se odlučuju studirati tehničke studije. Hvala lijepo i tražim glasanje.
Pristupimo molim vas glasovanju o amandmanu broj 37. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sada prelazimo na amandman broj 38. uvažene zastupnice Sabine Glasovav.
Hvala lijepo Obrazloženje. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacija aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava, a predložena sredstva su dostatna za realizaciju planiranih aktivnosti. Hvala.
Uvažena zastupnica Sabina Glasovac, izvolite.
Poštovani ministre, tražit ću glasovanje o predloženom amandmanu zbog nezadovoljstva vašim obrazloženjem. Dakle, sredstva namijenjena za izuzetne rezultate u obrazovanju i tehničkoj kulturi smanjena su za čak 55% u odnosu na sredstva koja su, odnosno bila transferirana na ovoj stavci u 2015. godini. Na ovakav način, a uz vaše obrazloženje smatram da šaljemo pogrešnu poruku, a to je da sustav obrazovanja ne, na neki način ne da ne nagrađuje, nego da ne uvažava izvrsnost. Nemojmo zaboraviti da se na ovoj stavci kriju sredstva za nagrade Ivan Filipović, Luka Ritz, Faust Vrančić kojima zapravo odajemo priznanje onim izvrsnima u sustavu koji svojom stručnošću, radom, zalaganjem i upornošću zapravo pridonose unapređenju odgojno-obrazovnog procesa, ugledu učiteljske profesije. Ali isto tako i kroz ovu nagradu recimo Luka Ritz daju poticaj za promicanje tolerancije i škola bez nasilja. Molim glasovanje o predloženom amandmanu.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broj 38. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman broj 30. Kluba zastupnika HRID i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava, a predložena sredstva su dostatna za realizaciju planiranih aktivnosti. Hvala lijepo.
U ime predlagača uvažena zastupnica Irena Vuksanović Petrijevčanin.
Nismo zadovoljni ovim obrazloženjem zato što to zapravo i nije obrazloženje. Ali naravno da ćemo tražit glasovanje iako opet neće bit svrsishodno. Ono što je veći problem od tog što vi ne prihvaćate amandman je to što uopće Ministarstvo znanosti i obrazovanja nema nikakav održiv model kad su u pitanju udžbenici za osnovno i srednje obrazovanje, a znamo da je stavka udžbenika jedna od gorih odnosno većih stavki u budžetu svakog kućanstva. Pa imate situaciju da vam grad Zagreb i pojedini bogatiji gradovi naravno financiraju udžbenike svima i kojima trebaju i kojima ne trebaju ne vodeći računa o imovinskom cenzusu i o socijalnim kategorijama. Dakle, udžbenici kao takvi bi trebali biti isto vezani uz imovinski cenzus, trebalo bi ih raspoređivati po održivom modelu i to bi zapravo trebala biti jedna od mjera obiteljske i pronatalitetne politike. Situacija je takva da za socijalne kategorije u siromašnim gradovima vi nemate za udžbenike, a rekla sam u bogatijim gradovima dobivaju i oni koji ne trebaju. Pa zašto uopće nema nikakvog sistematičnog pristupa tome, a ovdje se radi isključivo o toj kategoriji. Dakle i samo o 4 milijuna kuna. Prema tome, treba dugoročno razmisliti o tom smislu. Vi sad ovo možete smatrati patetikom, ali zapravo su ovo činjenice. Dakle, sad mi možemo doći doma svojoj djeci, doći kućama i reći glasovali smo protiv vaše bolje budućnosti i vašeg obrazovanja. A ono što je isto činjenica da se svake 4 godine mijenjaju novi udžbenici, tiskaju se na finijem papiru i neznatne kozmetičke promjene su. Pa vas sad ja pitam kome to ide na ruku? Samo izdavačima. Tražimo glasovanje. Hvala lijepa.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broj 39. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći je amandman broj 40. zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava, a predložena sredstva su dostatna za realizaciju planiranih aktivnosti. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre dali ste mi jedno tehničko obrazloženje zbog čega se amandman ne prihvaća. Ali ja bih volio da ovdje više pričamo o suštini. A kad pričamo o suštini obrazovnog sustava hrvatski kvalifikacijski okvir jedan je od ključnih projekata za unapređivanje i postojećeg i budućeg obrazovnog sustava, unapređivanje i formalnog i neformalnog obrazovanja ali i čitavog niza drugih društvenih aktivnosti koji su više ili manje vezani uz obrazovanje. Dakle, volontiranja, rada u udrugama, rada sa posebnim grupama u društvu itd. Prema tome, za sve je hrvatski kvalifikacijski okvir značajan. Sredstva od 250 tisuća kuna koja su skresana za gotovo polovicu u ovom proračunu su na simboličnoj razini. Pa i povećanje koje predlažem je na razini prošlogodišnjeg proračuna, dakle želio sam biti realan, ali mislim da su čak i tada na simboličnoj razini. Budući da implementacija hrvatskog kvalifikacijskog okvira je nužna i ključna u kurikularnoj reformi zapravo bilo kojoj reformi školstva, budući da je ključna i za čitav niz drugih segmenata a nažalost hodogram njezine provedbe već kaska tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 40. uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 41. zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti s kojih se predlaže povećanje sredstava, a predložena sredstva su dostatna za realizaciju planiranih aktivnosti. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre uložena sredstva koja su dostatna za provođenje aktivnosti kako ste rekli iznose 0 kuna. Pa ne znam kako će biti dostatna? Radi se o međunarodno preuzetoj obvezi Hrvatske koja je potpisana ugovorom međunarodnim. Pa prema tome stvara velike probleme RH. Da bude jasno ovaj amandman se odnosi na sredstva predviđena za sufinanciranje provedbe projekta interkulturalne škole u Vukovaru koji se provodi temeljem međunarodnog ugovora između Norveške, Lihtenštajna, Islanda i Republike Hrvatske u sklopu financijskog mehanizma europskog gospodarskog prostora. Naime, nakon ulaska Republike Hrvatske u europski gospodarski prostor omogućeno je korištenje 7,3 milijuna eura iz financijskog mehanizma tog prostora i Kraljevine Norveške za projekte koji će se provoditi u RH od 2014. do 2017. godine. Kroz taj financijski mehanizam se u ovom programskom razdoblju financiraju tri projekta od kojih je jedan projekt Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta osnivanje interkulturalne škole u Vukovaru. Tim međunarodnim ugovorom je Hrvatska na sebe preuzela obvezu realizacije projekta do travnja 2017. godine. Treba uzeti u obzir da će se uspješnim dovršetkom tog projekta otvoriti mogućnost sufinanciranja projekata iz novog programskog razdoblja 2017.-2022. u iznosu od 103 milijuna eura. Prema tome, smatram neozbiljnim ovo obrazloženje da će dostatna sredstva koja iznose 0 kuna biti dovoljna za ispunjavanje međunarodnih obveza Republike Hrvatske. Tražim glasanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 41. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći je amandman br. 42. Kluba zastupnika HNS-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti s kojih se predlaže povećanje sredstava. Hvala lijepo.
Uvažena zastupnica Štefanija Damjanović. A oprostite, gledam naprijed. Izvolite.
Poštovani ministre mi zapravo nismo tražili ništa nego smo tražili samo da se zadrži ono što je u proračunu bilo za 2015. i planirano u Proračunu 2016. i 2017., a to je preuzimanje obveza za projekte javno-privatnog partnerstva u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji u iznosu od 22,5 milijuna kuna. Radi se naime o sklopljenim sporazumima, dakle ne radi se o ničemu novom, o nečemu što bi sad trebalo osigurati dodatna sredstva iz ne znam kojih razloga. Radi se o objektima koji su izgrađeni po javno-privatnom partnerstvu i to o 32 objekta u školstvu koji su ili izgrađeni ili dograđeni po tom modelu. Država se obavezala sporazumom koji je potpisala osigurati 55% sredstava dok 35% sufinanciraju županije, a 10% jedinice lokalne samouprave, dakle gradovi ili županije na čijem području su ti objekti izgrađeni. To je bio jedan veliki napor i želja za poboljšanjem školstva. Međutim, ne znam zbog čega sad to nije nastavljeno. Koji je razlog tome? Evo željela bih da me u tom nastojanju da se taj amandman prihvati podrže i ostali kolege iz Varaždinske županije i Koprivničko-križevačke županije koja je konkretno sad kažnjena ovime što je ulagala u školstvo. I na kraju koja je to poruka investitorima? Vi možete stvarno potpisati sporazum, ugovor sa ovom državom, sa ovom Vladom ali što vam to znači, jednostavno sve se to može prekinuti i od toga ništa. I zato tražim glasanje da vidim tko želi kazniti Varaždinsku županiju zbog toga što je ulagala u školstvo.
Hvala lijepo uvaženoj zastupnici Makar. Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 42. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je broj 43. zastupnika Željka Jovanovića i Marija Habeka. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti s kojih se predlaže povećanje sredstava. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre, obzirom da sam sjedio u vašoj fotelji znam da vam nije lako i da je teško osigurati sredstva. Međutim, ono što smatram da je obveza i vas kao ministra i ove Vlade poštivati obveze koje su potpisane ugovorom kao što je bilo sa slučajem prethodnog amandmana, tako i ovdje. Potpisan je ugovor o pravima i obvezama da tako kažem gdje je ministarstvo na sebe preuzelo obvezu sufinanciranje projekata javnog privatnog partnerstva u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji pa smatram da je to obveza da se ispuni i zbog toga je ovaj amandman kao i amandman broj 46. gdje tražimo da se osiguraju sredstva za gradnju sportske dvorane u Babinoj Gredi jer je ugrožen sigurnost djece. Prema tome, mi samo tražimo da se poštuju obveze koje su preuzete, zato tražim glasovanje.
Hvala. Molim pristupimo glasovanju o amandmanu broj 43. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 44. uvaženog zastupnika Radimira Čačića. Ministre.
Obrazloženje. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz koje se predlaže povećanje sredstava. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Radimir Čaćić.
Hvala lijepo. Obzirom da sam osobno postavio model i realizirao te 32 škole, da se modelu priključila Koprivnica sa jednom školom, da nakon toga na žalost u svim ovim silnim godinama nitko nije napravio ništa uz svu dobru volju. Na žalost ni Varaždinska županija. Puno priče, ništa rezultata. Obzirom na činjenicu da se puno brbljalo o europskim fondovima, a da europski fondovi ne predviđaju osnovno i srednje školstvo osim stručnih škola, dakle od toga ništa. Obzirom na činjenicu da ministarstvo ni u prošloj a ni u ovoj godini ne predviđa ništa u toj izgradnji jer 7 objekata je ništa, ovo je samo jedna županija bila 32. Obzirom na činjenicu da svi znamo da stvarna demografska obnova je vezana na održivi razvoj i ovu zemlju, a pretpostavka za to je naravno Hrvatska jednakih šansi, pravedna Hrvatska, Hrvatska koja zapošljava svoje stanovništvo na tržištu rada. Dakle, obrazovana zemlja. To sigurno nije demagogija i demagogija je dobro došla ponekad. Svaka čast 1000 eura za djecu, ali ako smo našli tamo 100 milijuna, ovdje ne nalazimo 15 plus 5 za projekte koje nosi jedna županija kad nitko drugi nije htio. Kriva je to poruka. Svi koji čekaju da im država nešto napravi vidi slučaj Arene bespotrebne i štetne dobivaju novac, a oni koji sami podmeću leđa njima se taj novac još i uzima. Ne? Bez obzira na sporazume. Sporazumi možda nisu formalno-pravno ili nesposoban župan i ekipa, formalno-pravno dobro napisani [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Ali Jovanović je ovdje svjedok da je bila namjera Vlade da se sporazumi poštuju.
Hvala. Ja razumijem da vi tražite glasovanje [[Upadica Čačić: Ako se to ne prihvati glasat ćemo protiv. Hvala.]] Glasujmo o amandmanu broj 44. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman broj 45. uvaženog zastupnika Ivana Sinčića. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Obrazloženje. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava, te se naglašava da su na ovoj poziciji sredstva povećana u odnosu na 2015. godinu. Hvala.
Uvaženi zastupnik Ivan Sinčić.
… [[Govornik isključen, ne čuje se.]] [[Upadica: Mikrofon samo malo. E može.]] Pokušao sam preusmjeriti sredstva iz voznog parka u obrazovanje da koliko toliko maknemo onu stigmu da su smanjena sredstva za obrazovanje. I naravno nisam zadovoljan vašim objašnjenjem jer je isto kao i prethodnih 10, 15. Tražim glasovanja. Hvala.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu broj 45. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 46. uvaženog zastupnika Igora Dragovana. Izvolite ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava, a ujedno napominjemo da na ovom projektu postaju veliki pravni problemi s ugovorenim izvođačem radova, te su predložena sredstva dostatna za realizaciju planiranog u 2016. godini. Hvala.
Predlagača nema, pa onda nema, onda ću staviti na glasovanje pretpostavljajući da je on htio glasovanje pa vas molim vas da se izjasnimo o amandmanu broj 46. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman br. 47. zastupnika Ane Komparić Devčić, Sandre Krpan, Peđe Grbina. Izvolite ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnost realizacija aktivnosti iz kojeg se predlaže povećanje sredstava te su predložena sredstva dostatna za izvršenje ugovorenih obveza. Također amandman je neispravan jer predloženo povećanje nije jednako predloženom smanjenju. Hvala.
U ime predlagača uvažena zastupnica Sandra Krpan.
Poštovani predsjedniče. Ministre, rekonstrukcija i dogradnja O.Š. Milan Brozović traje već dvije godine i prihvaćani je projekt Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Školu pohađa 702 učenika i pri školi djeluje glazbeni odjel a zaposleno je 68 učitelja i profesora. Škola će od sljedeće školske godine imati i 30 razrednih odjela i 11 glazbenih odjela a na raspolaganju ima samo 16 učionica. Ne dovrši li se dogradnja škole kojom je predviđeno 5 novih učionica a koje su sada u fazi grube završenosti nastava će se u školskoj 2016./2017. odvijati u trećoj smjeni. Vi ste ministre Šustar u medijima izjavili da se svi moramo naučiti da država nije vreća bez dna. Smatram da država preuzete obveze mora izvršiti. Ujedno vas podsjećam da je ovaj projekt nužno završiti zbog dobrobiti djece i kvalitete rada te tražim glasanje o ovom amandmanu.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 47. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 48. uvaženog zastupnika Radimira Čačića. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacija aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da je Vlada RH usvojila amandman kojim se sredstva na navedenoj aktivnosti povećavaju u iznosu od 32 milijuna kuna što je dostatno da se prijevoz srednjoškolaca u ovoj školskoj godini sufinancira po dosadašnjem modelu. Hvala.
Hvala. Uvaženog zastupnika nema pa ćemo pristupiti glasovanju. Molim vas tko je za amandman br. 48. kojeg Vlada ne prihvaća? Molim vas glasujte. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je 49. uvaženog zastupnika Željka Jovanovića, Damira Tomića, Sabine Glasovac i Domagoja Hajdukovića. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacija aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da je Vlada Republike Hrvatske usvojila amandman kojim se sredstava navedenoj aktivnosti povećavaju u iznosu od 32 milijuna kuna što je dostatno da se prijevoz srednjoškolaca u ovoj školskoj godini sufinancira po dosadašnjem modelu.
U ime predlagača uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre, žao mi je što niste ni ovaj amandman prihvatili upravo iz razloga što on olakšava posao vama kao ministru. Naime, svjedoci smo da je proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja takav da 82, 85% odlazi na plaće. Smanjivanjem ostalih stavki zapravo stvarate još daljnju neravnotežu na način da će svi projekti biti u nemogućnosti da se provode. Kada uspijete uvesti jednu novu stavku u Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta kao što je bila stavka od 325 milijuna kuna činite zapravo na neki način veliki iskorak u provedbi sa riječi na djela priče da je Hrvatska društvo jednakih šansi u kojemu je svakom djetetu dostupno jednako kvalitetno obrazovanje. Na taj način ne uvažavajući ovaj amandman ne činite ono za što ste se zalagali i vi. I ono što piše u programu vas Domoljubne koalicije i MOST-a gdje ste se zalagali da pređete na 100%-tno sufinanciranje đačkog prijevoza što samo pokazuje da niste mislili ozbiljno kada ste pisali taj program i tražim glasanje o ovom amandmanu.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandman br. 49. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 50 Kluba zastupnika HNS-a, izvolite ministre.
Dakle obrazloženje, amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacija aktivnost iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da je Vlada RH usvojila amandman kojim se sredstva na navedenoj aktivnosti povećavaju u iznosu od 32 milijuna kuna što je dostatno da se prijevoz srednjoškolaca u ovoj školskoj godini sufinancira po dosadašnjem modelu. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani ministre, to je već treći amandman na temu besplatnog prijevoza srednjoškolaca i vaše obrazloženje zašto ne možete prihvatiti amandman naprosto je tehničke naravi. Proračun je politički akt. Vi ste napomenuli da do konca školske godine, znači do konca 6. mjeseca imate osigurano. Što nakon toga? Mi smo predloženim amandmanom sugerirali i predložili znači za naredno višegodišnje razdoblje. U raspravi sam bio jasno kazao da imate šansu decenijsku ova koalicija kao i ono što ste u svojim programima napisali da srednjoškolsko obrazovanje postane obvezatno. Ovo je jedan mali korak. Da ste kojim slučajem to napravili bili bi pamćeni vjerujem generacijama ispred. Ono što bih želio još kazati vezano za međumjesni prijevoz, vjerujem da ste upoznati sa statistikama koje smo proveli na razini Varaždinske županije koja je prva 2005. godine, ne samo županija nego i sve jedinice lokalne samouprave zajednički krenule u jedan pilot projekt. Preko 30% više upisanih srednjoškolaca, preko 30% završenih, prosjek ocjena, da ne govorim koliko je, znači stvorene su pretpostavke za obrazovanje. Vi zagovarate, vaša koalicija niz metoda i mjera demografske obnove, sa ovim upravo radite suprotno. Nije dobro. Ovo su politike. A velim, vaše obrazloženje, slušali ste raspravu u Saboru, da je bila nakana ove Vlade da se krene tim putem koji mi predlažemo, nije vam bitno iz kojih pozicija mi skidamo. Onaj tko nešto želi napraviti naći će način a tko ne izmisli razlog. Tražim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 50. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je broj 51. zastupnika Tihomira Jakovine i Damira Tomića. Izvolite ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlože i povećanje sredstava uz napomenu da su sredstva osigurana na pozicijama Sveučilišta u Osijeku i veleučilišta i visokih škola. Sredstva nije moguće planirati jer je prošle godine donesen Zakon o osnivanju Sveučilišta u Slavonskom Brodu i dok se isti ne konzumira kao i razriješe odnosi među dionicima. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina u ime predlagača.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Cijenjeni ministre moram iskazati nezadovoljstvo sa vašim obrazloženjem i neprihvaćanjem amandmana. Napomenut ću da je u rujnu 2015. godine ovaj visoki, cijenjeni Dom donio Zakon o osnivanju Sveučilišta u Slavonskom Brodu. 1.10. je to i potvrđeno odlukom predsjednice Republike Hrvatske i postoje svi preduvjeti da bi Sveučilište u Slavonskom Brodu počelo raditi sukladno ovom zakonu. Članak 13. predmetnog zakona govori da se između ostalog u imovinu sveučilišta ubrajaju sredstva osigurana za rad sveučilišta iz državnog proračuna. Mogu shvatiti s jedne strane vas kao resornog ministra koji dolazite iz Rijeke da vam Sveučilište u Slavonskom Brodu nije prioritet i nije posebno važno ali sa žaljenjem moram primijetiti da u Vladi RH sjede i dvoje Brođana koji su digli ruku i radili na ovom proračunu i nisu uvažili potrebe Brođana odnosno ovog dijela Slavonije, naše regije, da ima svoje sveučilište. U samoj raspravi o proračunu nije bilo razumijevanja niti sa vaše strane ni sa strane saborske većine. Evo imamo ovdje prijedlog amandmana sada na glasanju. Zanima me s obzirom da imamo 4 poštovane saborske zastupnice i zastupnika iz saborske pozicije koji dolaze sa područja Brodsko-posavske županije, koji su izabrani da zastupaju interese žitelja Brodsko-posavske županije da li će sukladno očekivanom dići ruku i glasovati protiv svog sveučilišta ili će ipak glasati po savjesti? Tražim glasanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 51. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da nije amandman dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 52. uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite poštovani ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava. Također, napominje se da su za izgradnju osnovnih i srednjih škola sredstva predviđena u proračunima jedinica lokalne i regionalne samouprave a sve sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju. Hvala lijepo.
Uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre ne znam da li znate da je srednja škola "Bartola Kašića" jedina otočna srednja škola na otoku Pagu. Ne znam da li znate da je to škola koja radi u otežanim uvjetima rada. Ne znam da li ste svjesni toga da škola djeluje u zgradi odnosno u objektu koji je izgrađen 1966. godine i da je nažalost dijeli sa osnovnom školom "Jurja Dalmatinca". Ne znam da li znate ministre da škola ne zadovoljava minimalne tehničke uvjete propisane državnim pedagoškim standardom i ne znam da li znate da sve to skupa zapravo utječe odnosno potiče mlade ljude na odlazak s otoka Paga da bi srednjoškolsko obrazovanje nastavili u nekim od drugih gradskih središta u Zadarskoj županiji. Ne znam da li znate da, a vjerojatno znate, da snaga lokalnog proračuna nije takva da može podnijeti financiranje izgradnje nove zgrade i žalosna sam što država ne prepoznaje važnost investiranja u školske objekte pogotovo na našim otocima. Zapravo hitno investiranje je potrebno u izgradnji nove školske zgrade. Na taj način bi se omogućilo da uz postojeće programe opće gimnazije i dva JMO programa konobar/kuhar i provodi se osposobljavanje za zanimanje čipkarice se dakle otvore još nova dva programa, dva do tri programa u sektoru poljoprivrede ili turizma. Ovo je kapitalan projekt grada Paga i ovo je projekt koji zasigurno doprinosi revitalizaciji naših otoka. No, nažalost vidim da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta niti Hrvatska vlada nema interesa niti sluha za potrebe naših otočana, a niti učenika. Tražim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 52. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 53. Kluba zastupnika HRID i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava te su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2016. godini. Također, amandman je neispravan jer predloženo povećanje nije jednako predloženo smanjenju. Hvala.
Hvala. U ime predlagača? Uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović ili? Ne?
Poštovani ministre ako sam dobro shvatila nešto je neispravno? O kojem amandmanu, o 53. ili o 56.?
53.
Aha. Dobro, s obzirom kad sam već dobila dvije minute onda ću iskoristiti vrijeme pa ću reći da radi se o znanstveno-istraživačkoj djelatnosti pa prema tome mislim stvarno 2 milijuna kuna manje za administraciju i materijalne rashode u Ministarstvu financija, a ta 2 milijuna kuna više za znanstveno-istraživačku djelatnost mislim da je svaki komentar suvišan. Mislim, nije mi jasno u ovom trenutku, mene ne čudi da vi odbijate amandman, dakle mijenjamo samo brojke a tekst obrazloženja ostaje isti. Ali ono što me čudi i što me zapravo iznenađuje da vi kao ministar koji je nekad bio dekan, koji ste sveučilišni profesor, vi jako dobro trebate znati što znači znanstveno-istraživačka djelatnost. Pa je, biti će zanimljivo vidjeti kako kolege ovdje u Saboru koji zapravo dolaze iz sustava znanosti i visokog obrazovanja će glasovati o ovoj stavci gdje je smanjena znanost i visoko obrazovanje. Ja ne dolazim iz sustava znanosti i visokog obrazovanja ali itekako prepoznajem bitnost znanstveno-istraživačke djelatnosti. I zapravo je žalosno da nama jedan znanstvenik svjetskog kalibra Ivan Đikić mora pisati pismo koje je uzgred rečeno primljen u europsku akademiju znanosti a nije primljen u HAZU i upozorava na ovu situaciju i upozorava na ova proračun. Pa vas ja pitam zapravo hoće li uskoro jedan od glavnih izvoznih proizvoda u Hrvatskoj postati znanstvenici? Hvala lijepa. I tražimo glasovanje.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu br. 53 kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 54. uvaženog zastupnika Vedrana Babića.
Obrazloženje, amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Vedran Babić.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, ja shvaćam da vama nije lako sa 150 milijuna kuna manjim proračunom raditi cijelu ovu godinu. Žao mi je i zbog svih onih obećanja vaše opcije kada ste dolazili na vlast što sve želite napraviti sa školstvom ali projekt javnog privatnog partnerstva u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji je na neki način kopija ideje ovoga što se događalo u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji. I mislim da bi nastojanje da bi da se održi isto svakako digli standard u pogotovo mojoj županiji koja je nerazvijena. Ja neću koristiti priliku kao neki kolege pa pozivati one iz Bjelovarsko-bilogorske županije ili druge izborne jedinice da podrže ovaj projekt iz jednog jedinog razloga jer su glasali protiv toga u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji. … [[Govornik se ne razumije.]] molim da mi date da glasamo o ovom amandmanu. Hvala.
Molim vas da pristupimo glasovanju o amandmanu br. 54. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je br. 55. zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite, ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz koji se predlaže povećanje sredstava te su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2016. godini. Hvala.
Uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa ministre isto obrazloženje za sve meni se čini. A mislim da teme koje iz obrazovanja diramo su itekako različite, drugačije i zaslužuju ipak malo podrobnije objašnjenje. Naime, na razini prošle godine u razvoj visokog školstva ulagali smo milijun i 660 tisuća kuna. Vjerujem da ćemo se svi složiti da u razvoj ovako bitnog sustava obrazovanja koje priprema studente upravo za tržište rada ovo je bio simboličan iznos. Ove godine planirano je 500 tisuća kuna. Kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, ovime ispada da RH više ulaže u obnovu voznog parka Ustavnog suda nego u razvoj visokog obrazovanja u RH. Ja mislim da je to žalosno ako već nije sramotno i tražim glasanje.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu br. 55. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman br. 56. Kluba zastupnika HRID i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa. Izvolite ministre.
Obrazloženje, amandman se ne prihvaća iz razloga što je i predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojeg se predlaže povećanje sredstava te su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u ovoj godini. Hvala lijepo.
U ime predlagača, imamo? Nemamo. Pristupimo molim vas onda glasovanju. Tko je za to da se prihvati amandman br. 56. kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 57. zastupnika Nenada Stazića. Izvolite ministre.
Hvala. Obrazloženje, amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da je ministarstvo za navedene aktivnosti ugovorilo odredbu u programskim ugovorima sa svakim pojedinim sveučilištem. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani ministre, ovo je neka greška, ovo je nesporazum nekakav. Ja sam potpuno siguran da bi Vlada prihvatila ovaj amandman samo da je znala čiji je to amandman. To naime nije moj amandman. Amandman je bedast, amandman je glup, ali amandman nije moj. Ja sam taj amandman prepisao iz prošlogodišnjeg proračuna, taj amandman je dao predsjednik Sabora gospodin Željko Reiner. On je naime uložio 77 amandmana u kojima je skidao sredstva sa pozicije ureda predsjednika Republike, tada predsjednika Josipovića i … [[Govornik se ne razumije.]] te novce po proračunu. Ja sam imao namjeru prepisati svih … [[Govornik se ne razumije.]] ali nije mi se dalo, prepisao sam samo sedam, jer mislim da nije u redu izlagati ruglu, poruzi, sramoti predsjednika Sabora. Klub SDP-a je prošle godine i to 77 puta, klub SDP-a je prošle godine naravno glasao protiv ovako bedastog amandmana pa će i sada glasati protiv njega. Ali mene jako zanima kako će glasati autor amandmana predsjednik Sabora gospodin Željko Reiner i svi HDZ-ovci koji su i prošli puta glasali za ovaj amandman. Molim glasanje.
Uvaženi zastupniče Nenadu Staziću, ja vas kao prvo molim da ne rabite ružne izraze ovdje. Nije lijepo govoriti jedan o drugom da smo bedasti. Ja vama nikad u životu tako nešto nisam rekao, prema tome ali ja vas molim kolege da pristupimo glasovanju o ovom amandmanu. Tko je za predloženi amandman? Hvala lijepa. Konstatiram da predloženi amandman nije dobio većinu, dovoljan broj glasova. Amandman broj 58. uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite gospodine ministre.
Hvala. Dakle obrazloženje. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava. Također predložene aktivnosti već se financiraju na visokim učilištima. Hvala.
Uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
I kod ovog amandmana se radi o tome da se sredstva uzimaju s pozicije Predsjednika Republike. Možda bi ovaj amandman sada imao smisla daleko više nego prošle godine da je predsjednica gospođa Grabar Kitarović ispunila svoje najvažnije predizborno obećanje i preselila svoj ured u Visoku jer joj onda ne bi trebalo toliko novca. Ali eto ona svoje najvažnije izborno obećanje nije ispunila, drugih se i ne sjećamo. Sumnjam da se i ona sjeća. I ovaj amandman bih sada imao smisla da ona to učini. Iako predsjednik Josipović nije nikada pričao o tome kako će on svoj ured preseliti ipak je predložen amandman gospodin Željko Reiner je predložio amandman da mu se sredstva uzmu. I ja očekujem da će podržati i ovaj svoj amandman kako bi potaknuo predsjednicu Republike da ispuni svoje obećanje kad joj uzmemo malo novaca, pa da se ipak preseli u Visoku. Molim glasanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broj 58. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 59. zastupnika Nenada Stazića. Izvolite gospodine ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojeg se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da se predloženo realizira na visokim učilištima. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
… [[Govornik se ne razumije.]] amandmanom se uzimaju sredstva s pozicije Ureda predsjednika Republike. Htjela su se uzeti prošle godine. Zašto? Zato što predsjedniku Josipoviću nisu trebala ta sredstva. Ma ne, nego zato što je to bio Ivo Josipović, tadašnji predsjednik Republike kao što se i sada skidaju sredstva s pozicije ureda bivšeg predsjednika Republike. Zašto? Pa zato što je to gospodin Mesić koji vam se ne sviđa. A ja se pitam da je kojom srećom predsjednik Tuđman ostao živ pa da ima ured predsjednika, bivšeg predsjednika jel' biste i njemu skidali sredstva za ured bivšeg predsjednika? Bili biste manji od zrna gorušice, bili bi niži od trave, tiši od vode. E s obzirom da Vlada očito ne cijeni [[Upadica predsjednik: Molim vas kolege dajte priliku kolegi Staziću da iskaže svoje misli. Molim vas.]] S obzirom da Vlada ali ni parlamentarna većina, ni HDZ očito ne cijeni akademika Reinera u dovoljnoj mjeri da prihvati ove njegove amandmane. Jedino on glasa za, vi svi drugi protiv. Ja ću povući, nema smisla sad ovo dalje, ostala četiri svoja amandmana kao i ovaj. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala lijepo. Dakle, amandman je povučen. Sljedeći amandman je broj 60. Kluba zastupnika Hrvatske socijalno liberalne stranke bloka "Umirovljenici zajedno" i nezavisne zastupnice Gordane Rusak i Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Vlada dakle djelomično prihvaća ovaj amandman u iznosu od 7 milijuna i 850 tisuća kuna za koji iznos će biti povećana aktivnost, razvoj Hrvatske zaklade za znanost. U isto vrijeme dozvolite mi dame i gospodo također da kažem nešto i o razdjelu, odnosno poziciji s koje će ova sredstva biti smanjena, odnosno preraspodijeljena. To je potpore političkim strankama. Dakle u idućih nekoliko mjeseci možete očekivati naravno prijedlog zakonskih izmjena Zakona o financiranju političkih stranaka i izborne promidžbe. A temeljem ovoga amandmana na toj stavci za ovu godinu je ukupni iznos planiran 55 milijuna kuna. Hvala lijepo.
Hvala. U ime predlagača uvaženi zastupnik Kovačić.
U ime predlagatelja slažem se sa obrazloženjem ministra.
Hvala lijepo. Dakle, ne trebamo glasovati.
I u ime kluba HSLS-a, BUZ-a i nezavisne zastupnice Gordana Rusak također prihvaćamo izmijenjeni amandman.
Hvala lijepa. Dakle, prelazimo na amandman broj 61. Kluba zastupnika HNS-a. Uvaženi ministre izvolite.
Hvala. Dakle, amandman broj 61. obrazloženje. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojeg se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za postojeći broj znanstvenih novaka. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a uvažena zastupnica Turina Đurić. Izvolite.
Gospodine ministre ne bi se složili sa ovim vašim obrazloženjem, najprije u onom prvom dijelu gdje ste rekli da ovih 50 milijuna kuna koliko smo mi predložili da se namakne za ovaj program znanstvenih novaka dolazi sa pozicije Sporazum sa Svetom stolicom. Znači, Sveta stolica je nekad radila sa 245 odnosno crkva je radila sa 245 milijuna kuna pa bi vjerojatno mogla i dalje s obzirom da je puno veći iznos sada predložen u proračunu. Moram ovdje reći i navesti tih par brojaka, naime došlo je do drastičnog smanjenja sredstava. Znači, nekad je bilo planirano u 2015. godini 213 milijuna ne znam točno koliko je realizirano. Sad je planirano u 2016. 48 milijuna kuna. Znači skoro 4 puta su smanjena sredstva za znanstvene novake. Gospodine ministre vi dolazite sa sveučilišta i vrlo dobro i sigurno znate koliko je ovaj program važan, pogotovo u onom dijelu političkih programa o kojima se najviše govorilo upravo iz koalicije iz koje vi dolazite. A to je da moramo zadržati mlade ljude, a pogotovo da moramo zadržati one u koje smo puno uložili, znači one ljude koji su stekli visoki stupanj obrazovanja. Ova sredstva koja su planirana, znači 48 milijuna kuna, bojim se da bi bila nedostatna da im kupite nepovratne karte za tamo gdje žele otići nakon što ovaj program bude sveden na 48 milijuna kuna, a to znači nažalost da će se najvjerojatnije ti mladi sposobni znanstvenici odnosno oni koji bi trebali biti znanstvenici nažalost iseljavati iz Hrvatske. Tražimo da glasamo o ovome.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 61. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 62. poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Uvaženi ministre, izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da se sukladno zakonskim propisima predloženi projekt ne može nominirati u Proračunu Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine ministre da bih pokazao svu nelogičnost vašeg obrazloženja ukazati ću na činjenicu da ste upravo sa ove stavke vi kao Vlada skinuli dvostruko veći iznos od onog koji sam ja predlagao ovim amandmanom. Toliko o logici vašeg obrazloženja. A sad što se tiče stavke kapitalne donacije gradu Puli izgradnje gradskog bazena u Puli. Kada su iz državnog proračuna sufinancirane megalomanske dvorane diljem Republike Hrvatske grad Pula je svoju dvoranu rekonstruirala sama bez pomoći države. Kada su iz državnog proračuna sufinancirani stadioni posvuda po Hrvatskoj grad Pula je svoj stadion izgradio sam. Mislio sam, naivan kakav jesam, da ćemo barem za bazen dobiti potporu od države. Očito niti za to nismo dobri. Zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu, hvala.
Molim glasovanje o amandmanu br. 62. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 63. zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite uvaženi ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predviđena sredstva povećana te je dodatno osigurano 17 milijuna kuna iz sredstva Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i to za projekt istraživanja u području klimatskih promjena. Ovo predstavlja 20% povećanje projektnog financiranja istraživanja preko zaklade. Također, amandman je neispravan jer predloženo povećanje nije jednako predloženom smanjenju. Uz to pridodajem prethodno obrazloženje ministra financija. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Pa nažalost, kad govorimo o znanosti onda se opet vidi da je znanost u nepovoljnom položaju. Unatoč tome što smo ovdje imali raspravu o financiranju znanstveno-istraživačkog rada, što smo čitali peticiju znanstvenika jedino da se uvažilo povećanje sredstava Hrvatske zaklade za znanost u iznosu koji je vašim amandmanom prihvaćen i ovim mojim onda bi mogli reći da će se misija Hrvatske zaklade za znanost moći ostvariti. Naime, 2015. je zaposleno 179 doktoranata u sustavu znanosti i visokog obrazovanja, a u rujnu 2015. raspisan je natječaj na koji je zaprimljena 251 molba. Od tih 251 molbe za prijem i zapošljavanje doktoranata izabrano je 200 najboljih kandidata. istovremeno da bi se mogao osigurati kontinuitet znanstveno-istraživačkog rada predviđen je još jedan natječaj u travnju 2016. temeljem kojeg bi se trebalo izabrati novih 200 doktoranata do listopada 2016. godine. Sredstva koja su predviđena bez povećanja neće moći omogućiti da se ovo ostvari. Stoga predlažem da se glasa o amandmanu.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu br. 63. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Što se tiče amandmana 64. uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista povlačim ovaj amandman.
Hvala lijepa. Dakle, amandman je povučen. Prelazimo na amandman 65. zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite gospodine ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2016. godini. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Kolegice i kolege, nažalost jedan od velikih problema u prošlosti bilo je financiranje studentskih centara, zbog toga su studentski centri poslovali sa gubitkom. Velikim naporima u proteklom mandatu hrvatske Vlade napokon je osigurano da studentski centri ne posluju sa gubitkom ali iz tog razloga nije moguće ostvariti i buduće poslovanje bez gubitaka, bez da se istovremeno osigura i sufinanciranje svih aktivnosti studentskih centara. Prema tome, neuvažavanje ovog amandmana kao i smanjivanjem sredstava za studentske centre u ostalim sveučilištima osuđeni smo na to da ćemo morati imati poslovanje sa gubitcima i da će se i dalje srozavati studentski standard studenata te stoga molim da se glasa o amandmanu.
Pristupiti ćemo glasovanju o amandmanu br. 65. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za njega? Konstatiram da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 66. uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojeg se predlaže povećanje sredstava te su predložena sredstva dostatna s time da su uvećana za minuli rad i znanstvene novake a matirani rashodi su osigurani u aktivnosti programski ugovori ujedno sukladno članku 38. stavku 2. Zakona o proračunu. Podneseni su amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda, izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija, mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži i smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Također člankom 46. stavkom 5. zakona propisano je da se proračunska sredstva ne mogu preraspodijeliti između računa prihoda i rashoda i računa financiranja. U navedenom slučaju predlaže se istodobno povećanje rashoda i smanjenje izdataka, odnosno upravo preraspodjela između računa prihoda i rashoda i računa financiranja. Hvala lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Gospodine ministre, ako pogledamo malo proračune svih sveučilišta u RH i usporedimo ih sa planom 2015. godine onda ćemo vidjeti da je sveučilište u Zagrebu smanjeno za 1,3% u odnosu na plan 2015., sveučilište u Rijeci za 1,6%, sveučilište u Splitu za 3,2%, sveučilište u Osijeku za 7,4%, sveučilište u Puli za 8,5%, sveučilište u Dubrovniku za 12,7% i sveučilište u Zadru najviše za 25,3%. U usporedbi sa ostalim hrvatskim sveučilištima, sveučilište u Zadru je, pokazuju to ove brojke, podnijelo najveći teret smanjenja u planu za 2016. godinu. Uvažavajući potrebu racionalizacije proračuna te bolju uravnoteženost prihodovne i rashodovne strane nije se smjelo dogoditi da se jednom sveučilištu toliko neproporcionalno ustvari natproporcionalno smanjuju sredstva. Potpuno je jasno i iz ovog predloženog proračuna da su manja sveučilišta podnijela veći teret restrikcije u proračunu što nikako ne doprinosi policentričnom razvoju visokog obrazovanja i znanosti u RH. Uz ovo smanjenje za redovnu djelatnost sveučilišta u Zadru i uz nedostatna sredstva za gradnju kampusa sveučilišta u Zadru. Znate da im je odobreno puno manje nego li je to stvarna potreba. Mislim da se Zadarsko sveučilište vraća unazad što nikako ne mogu podržati i molim vas da o tome posebno vodite računa. To nije u redu i nije fer prema zadarskom sveučilištu ma koliko oni morali šutjeti o tome.
Tražite glasovanje vjerojatno? Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu 66. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sada idemo na amandman br. 67. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina. Izvolite gospodine ministre.
Hvala predsjedniče. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava te su predložena sredstva dostatna s time da su uvećana za minuli rad i znanstvene novake a materijalni rashodi su osigurani u aktivnosti programskih ugovora. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Miletić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre, ne mogu prihvatiti vaše obrazloženje jer je amandman upravo upućen iz razloga što predviđena planirana sredstva nisu dostatna za rad sveučilišta. Istina je, Pulsko sveučilište je relativno mlado, slavi tek 10 godina od svoga osnivanja. Međutim, činjenica je da je upravo vaša Vlada projekciju prihoda samoga proračuna za 2016. godinu u značajnoj mjeri temeljila na prihodima od europskih fondova. Vi ste u ovom prijedlogu proračuna upravo stavku EU projekata Pulskoga sveučilišta skresali za punih 90%. I onaj dio kojime bi naše sveučilište moglo participirati u europskim projektima sveli se na iznos od 15 tisuća kuna. Dakle govorimo o mogućnosti participacije od nekakvih 100-tinjak tisuća kuna umjesto planiranih preko 600 tisuća kuna. Nadalje, vi morate isto tako vrlo dobro znati da kada pričamo o participaciji Istre u državnome proračunu onda se to doista mjeri značajnim postocima. S druge strane kada tražimo da se dio tih sredstava vrati u Istru tamo gdje su sredstva i ostvarena onda ne govorimo nažalost o postocima nego o promilima. Dakle mi svoj razvoj definitivno želimo temeljiti na znanju, zato nam je i sveučilište potrebno. A držim da je uspjeh Pulskoga sveučilišta i uspjeh hrvatske znanosti, držim da je uspjeh Istre uspjeh Hrvatske stoga tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala. Molim pristupimo glasovanju, amandmanu br. 67. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 68. zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite uvaženi ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2016. godini. Također amandman je neispravan jer predloženo povećanje nije jednako predloženom smanjenju. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa uvaženi gospodine ministre nisam zadovoljan objašnjenjem. Prije svega moram zaključiti kao i kolegica Glasovac prije mene svim sveučilištima se smanjuju sredstva. Čuli smo da Osječko sveučilište tu participira sa 7,5% smanjenja. Međutim, moramo konstatirati da jedino Osječko sveučilište ima manje plaće u proračunu od svih sveučilišta u Hrvatskoj. To je jedino sveučilište u istočnoj Hrvatskoj, dakle budući da brodsko sveučilište uopće nije u proračunu i smatram da je ovo maćehinski odnos zapravo prema našem sveučilištu tim više što je Osječko sveučilište puno novaca povuklo upravo iz EU projekata, odnosno EU fondova, a znamo i sami da za samu aktivnost pripreme EU projekata su potrebna određena sredstva za ishođenje različitih dozvola, pripreme projekata, kadrovsku kapacitiranost itd. Ja također neću kao moje kolege apelirati na kolege koji ovdje sjede, a nekima od njih sastavnice Osječkog sveučilišta jesu … [[Govornik se ne razumije.]] Ali dobro razmislite o tome da jedino sveučilište u istočnoj Hrvatskoj ima ovakav tretman i podnosi nesrazmjerno također veliko smanjenje posebno ne samo u ovome EU projekti, nego i u masi za plaće. Znači li to da naša država odustaje od jedinog sveučilišta, ponavljam u istočnoj Hrvatskoj? Tražim glasanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broj 68. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman broj 69. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina. Izvolite uvaženi ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2016. godini. Hvala.
Uvaženi zastupnik Miletić, izvolite.
Pa mislim da se upravo u ovom amandmanu može vidjeti čitav apsurd. Dakle, pri prijedlogu državnoga proračuna ministar financija je vrlo jasno naglasio na čemu temelji optimizam i rast prihoda. Dakle, mi ovim amandmanom pokušavamo upravo pomoći Vladi kako bi se sredstva EU fondova doista iskoristila u značajnijoj mjeri. Bojim se da ovom politikom mi ćemo biti i dalje država koja će samo plaćati članarinu, a puno manje sredstava povlačiti koja su nam na raspolaganju. Dakle, ovdje se radi isključivo o sredstvima koja bi trebala biti vlastita komponenta, odnosno ona participacija koju bi sveučilište trebalo podnijeti kako bi na ta sredstva vezali x puta više sredstava iz samih EU fondova. Mislim da se upravo u ovom amandmanu očituje čitav apsurd prijedloga proračuna kad temeljite rast na sredstvima iz EU fondova, a s druge strane za preko 90% smanjujete stavku kojima su se ta sredstva trebala i ostvariti. Molim glasanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broj 69. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 70. zastupnika Peđe Grbina i Tanje Vrbat Grgić. Izvolite ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojeg se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2016. godini. Hvala.
Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moj kolega, moj sugrađanin Puležan Boris Miletić koji je i studirao na tom sveučilištu vam je rekao koliko griješite, a ja ću tome dodati. Prvo, kao i u slučaju prethodnog mojeg amandmana i ovdje skačete sami sebi u usta. Kažete da bi se prihvaćanjem ovog amandmana na onoj stavci gdje se umanjuju sredstva dovelo do nemogućnosti izvršavanja programa koji su predviđeni tim sredstvima, a onda sami drugim amandmanom podnijetim nakon ovog mog amandmana ta sredstva smanjiti 3 i pol puta više nego što sam ja predlagao. A da podsjetim o kojim sredstvima se radi. Radi se o sredstvima namijenjenim za rad političkih stranaka samo da bude jasno cijeloj hrvatskoj javnosti koliko ste se potrudili prilikom obrazlaganja zašto odbijate ove amandmane. Gospodine ministre ja vas razumijem, nije vam lako. Ja mislim da ste od trenutka kad ste u ovom Domu prije šezdesetak dana izabrani na mjesto ministra znanosti, obrazovanja, kulture, pardon ne kulture to je nekad bilo. Znanosti, obrazovanja i sporta više puta požalili što ste preuzeli tu vruću fotelju. Ali reći da su predviđena sredstva dostatna kada ste ih smanjili 40 puta u odnosu na ona koja su bila prošle godine je najblaže rečeno smiješno. Objasnite mi molim vas, nek' mi gospodin ministar financija objasni na koji način sa 15181 kunom možete financirati nacionalnu komponentu u slučaju europskih fondova. Ja to ne znam. Ako vi to znate kapa dole. Hvala i tražim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broj 70. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 71. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina. Izvolite uvaženi ministre.
Hvala. Obrazloženje. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za planiranje i ugovorene aktivnosti u 2016. godini. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Miletić.
Pa vidite Institut za javne financije izračunao je da Istra godišnje ostvaruje suficit i više uplaćuje u državni proračun gotovo 1 milijardu kuna. Ovdje tražimo samo 1 milijun ili točno 1 promil sredstava koji su ostvareni u Istri da se u Istru vrate i to za znanost. Molim glasanje.
Pristupit ćemo glasovanju o amandmanu br. 71. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 72. uvaženih zastupnika Peđe Grbina i Tanje Vrbat Grgić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za planiranje i ugovorene aktivnosti u 2016. godini. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre moram li napomenuti da se i ovdje radi o sredstvima koja ste vlastitim amandmanom, amandmanom Vlade smanjili? Mislim da ne moram. Mislim da je to već svima jasno. Kako bi se razumjelo o kojim iznosima se radi reći ću da je ova stavka o kojoj govorimo 2014. godine imala 9 milijuna 924 tisuće kuna. 2015. 9 milijuna i 435 tisuća kuna. A 2016. godine za kapitalna ulaganja u Sveučilište u Puli predviđate 900 tisuća kuna, 10 puta manje. Mislim da ste ovime pokazali svoj odnos prema Istri, prema Puli ali isto tako i svoj odnos prema visokom obrazovanju. S obzirom da mi je ružno gledati kako se ova tabla crveni i ružno gledati kako se vladajuća većina u Hrvatskom saboru sramoti odbijajući amandmane koji se odnose na znanost, a pošto sam svjestan koji će biti rezultati glasovanja povlačim amandman i ne tražim glasovanje, a vas pozivam da se stidite i da razmislite što radite na toj stolici u koju ste zasjeli. Hvala.
Konstatiram da je amandman povučen pa nemamo glasovanje o njemu nego idemo na amandman 73. uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za planiranje i ugovorene aktivnosti u 2016. godini. Također, amandman je neispravan jer predloženo povećanje nije jednako predloženom smanjenju. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Sabina Glasovac.
Poštovani gospodine ministre mislim da je opravdano tražiti da se sredstva uzmu sa stavke Vlade Republike Hrvatske za materijalne rashode i da se vrate učenicima odnosno Agenciji za odgoj i obrazovanje za izvannastavne aktivnosti u osnovnim i srednjim školama za provedbu natjecanja. Mislim da je to opravdano. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta je najveći gubitnik državnog proračuna. Tome u prilog govori i činjenica da je od 94 ukupno podnesenih amandmana na prijedlog proračuna čak 44 amandmana odnosno skoro 50% odnosi se na sustav znanosti, obrazovanja i sporta ali najviše znanosti i obrazovanja. To ukazuje koliko je veliko nezadovoljstvo zastupnika predloženim rezanjima odnosno smanjivanjem proračuna za obrazovanje i za znanost. Nažalost, mi kucamo na zatvorena vrata. Ista ili slična obrazloženja vrlo tehničko, hladno odbija se, neprovedivo. Ja tražim da se ovim amandmanom vrati 701 tisuća 447 kuna odnosno na prošlogodišnju razinu sredstva za provedbu natječaja. Držim neopravdanim i štetnim snižavati već ionako nisku razinu izdvajanja za provedbu natjecanja u osnovnim i srednjim školama. Posredstvom sudjelovanja natjecanjima daroviti učenici imaju možda i jedinu priliku pokazati darovitost i izvrsnost u pojedinim područjima te na taj način prezentirati sve ono što su uz pomoć svojih mentora, učitelja i nastavnika kao dodanu vrijednost stekli uz redovan plan i program. Žalosti me što ova Vlada to ne prepoznaje. Tražim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 73. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 74. uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite poštovani ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnosti iz kojih se predlaže povećanje sredstava uz napomenu da su predložena sredstva dostatna za planirane i ugovorene aktivnosti u 2016. godini. Hvala lijepo.
Uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Ministre dozvolite da se ne složim s vama. Naime, mojim amandmanom zahtjeva se povratak nešto više od 500 tisuća kuna na stavku stručno usavršavanje odgojno-obrazovnih djelatnika u sustavu osnovnog i srednjeg školstva, odnosno na prošlogodišnju razinu. Ključ uspješnog odgojno-obrazovnog procesa je učitelj, nastavnik i suradnik koji se kontinuirano i adekvatno stručno usavršava. Uz sve navedeno, dakle potrebu očuvanja navedenog standarda, ako već nije moguće njegovo podizanje, a što nije, nedopustivo je snižavanje u odnosu na 2015. godinu pogotovo zbog toga što ako tako stojite iza kurikularne reforme koja eksperimentalno treba ući u hrvatske škole početkom sljedeće školske godine odnosno u rujnu onda biste trebali znati, a vi to vjerojatno znate, da je zapravo najveći dio aktivnosti uz provedbu stručne i javne rasprave osposobljavanje naših učitelja, nastavnika i stručnih suradnika kako bi istoimenu kurikularnu reformu mogli adekvatno provesti. Bojim se da ne samo povećavanjem standarda stručnog usavršavanja iz sredstava za ovu namjenu nego njenim snižavanjem ponovno šaljemo poruku da možda ta javna podrška kurikularnoj reformi i njenom ulasku u hrvatske škole eksperimentalno od rujna ove godine i nije tako iskrena kako se na prvi pogled čini. Jer da je iskrena onda bi se ona morala prepoznati u proračunu, morala bi se prepoznati potrebe sustava i provedbe svih onih potreba za provedbu kurikularne reforme. Tražim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 4. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio potrebnu većinu glasova. Amandman br. 75. je zastupnik Nenad Stazić povukao pa o njemu nećemo glasovati. Prelazimo na amandman 76. koji je dao Klub zastupnika HNS-a. Izvolite uvaženi ministre.
Hvala. Amandman se ne prihvaća jer su predložena sredstva dostatna za planiranje, jer su planirane i ugovorene obveze na stavkama rashoda na kojima su planirana. Također amandman je neispravan jer je predloženo samo povećanje bez predloženog smanjenja. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre. Odgovoriti će uvažena zastupnica Štefanija Damjanović. Izvolite.
Žao mi je što je ovaj amandman odbijen čime je direktno zaustavljena želja i inicijativa Međimurske županije da u brzom roku završi sve potrebne radove na izgradnji sportske dvorane u O.Š. Orehovica, projekta koji je započeo još prije 10 godina. Svakako valja istaknuti kako je ovaj projekt od iznimne važnosti za državu i njena je velika odgovornost obzirom da su većina učenika škole pripadnici Romske nacionalne manjine a potrebno je naglasiti kako je O.Š. Orehovica u RH prepoznata kao primjer dobre prakse upravo u radu s učenicima Romske nacionalne manjine jer se svi programi i projekti provode integracijski sa učenicima većinskog naroda. Do sa smo sve napravili sami, utrošeno je više o 5 milijuna kuna koliko je još potrebno za dovršetak ove velike investicije koja bi unaprijedila uvjete nastave učenicima tamošnje škole a na ovaj način im upravo država to onemogućuje i šalje poruku predstavnicima lokalne samouprave kako će po pitanju realizacije projekta u sektoru obrazovanja od nje podršku vrlo teško dobiti. Tražim glasanje.
Pristupimo molim vas glasovanju o amandmanu br. 76. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman 77. Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite uvaženi ministre.
Hvala predsjedniče. Obrazloženje, amandman se ne prihvaća jer su predložena sredstva dostatna za planirane i ugovorene obveze na stavkama rashoda na kojima su planirana. Također amandman je neispravan jer je predloženo samo povećanje bez predloženog smanjenja. Hvala lijepo.
Uvažena zastupnica Štefanija Damjanović.
Poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani ministre, žao mi je što ste odbili ovaj amandman i što niste uspjeli uvidjeti važnost ovog projekta na koji čekamo već više od 18 godina a koji je od velike strateške važnosti ne samo za županiju i ne samo za državu već i za našu djecu odnosno sve buduće naraštaje koji će biti njezini polaznici koji bi time dobili sve potrebne preduvjete za kvalitetno obrazovanje i bolju budućnost. Potrebno je naglasiti kako su većina polaznika škole pripadnici Romske nacionalne manjine zbog čega je ovaj projekt od iznimne odgovornosti države ali osim toga njegovom smo se provedbom barem malo mogli primaknuti našoj toliko spominjanoj želji da postanemo želja znanja. Tražim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu br. 77. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandmani br. 78., 79. i 80 zastupnika Nenada Stazića su povučeni pa o njima nećemo odlučivati. Hvala vam lijepo ministre. I sada bih pozvao ministricu rada i mirovinskog sustava uvaženu Nadu Šikić u svezi amandmana 81. Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite uvažena ministrice.
Amandman 81. Kluba zastupnika HNS-a. Stajalište Vlade RH amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana na aktivnosti i financiranje i sufinanciranje programa profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba sa invaliditetom dostatna su za obavljanje poslova profesionalne rehabilitacije odnosno za potrebe naknade troškova osobama iznad radnog odnosa.
Uvažena zastupnica Mrak-Taritaš u ime predlagača amandmana.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana ministrice, naravno kako idu amandmani kraju evidentno je da još jedan od amandmana gdje će se puno manje zeleniti nego crveniti. Ali mislim da je apsolutno zaslužilo da se nekoliko riječi kaže i o ovom amandmanu i razlogu zašto smo ga podnijeli. Razlog je taj jer se apsolutno ne slažemo sa vašim obrazloženjem da su sredstva dostatna. Sva analiza pokazuje da sredstva nisu dostatna, da je potrebno osigurati veća sredstva za osobe koje bi se educirale za profesionalnu rehabilitaciju i tako omogućili ovoj najosjetljivijoj skupini osobama sa invaliditetom uvjete za rad. Molim da se glasa o ovom amandmanu.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu broj 81. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sada idemo na amandman broj 82. Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite gospođo ministar.
Stajališta Vlade RH amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana na aktivnosti olakšice i poticaji pri zapošljavanju osoba sa invaliditetom dostatna su za isplatu poticaja i olakšica pri zapošljavanju osoba sa invaliditetom s obzirom da se dio sredstava isplaćuje iz izvora 43. Ostali prihodi za posebne namjene.
Uvažena zastupnica Mrak-Taritaš u ime predlagača. Izvolite.
Hvala lijepo. Ne slažem se sa obrazloženjem iz jednostavnog razloga mi imamo jednu odličnu sklonost donijeti zakone i kad vidimo te zakone oni odlično zvuče. No međutim u često slučajeva ostaju mrtvo slovo na papiru. I Zakon o načinu zapošljavanja i o poticajima kada je riječ o osobama sa invaliditetom ostat će mrtvo slovo na papiru ako ne osiguramo dovoljna sredstva. Stoga molim da se glasa o ovom amandmanu.
Pristupit ćemo glasovanju o amandmanu broj 82. kojeg Vlada ne prihvaća. Molim tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova i prelazimo na amandman broj 83. uvaženih zastupnika Ane Komparić Devčić, Sandre Krpan i Peđe Grbina. Izvolite gospođo ministar.
Stajalište Vlade Republike Hrvatske amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana na aktivnosti financiranje i sufinanciranje programa profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba sa invaliditetom dostatna su za obavljanje djelatnosti profesionalne rehabilitacije.
U ime predlagača uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa poštovana ministrice, ja se ne mogu načuditi ovakvom proračunu s obzirom da ste, a nadam se da ste vi sudjelovali u izradi ključne smjernice Vlade gdje ste stavili stavku osobe sa invaliditetom omogućiti ulazak u svijet rada, a onda na tu stavku i vaš plan dajete proračun koji apsolutno smanjuje mogućnost osobama sa invaliditetom da se vrate u svijet rada, odnosno o čemu se ovdje radi. U predloženom amandmanu mi smo tražili povećanje od samo 2 milijuna kuna, 2 milijuna kuna da bi se osobama sa invaliditetom olakšao profesionalna rehabilitacija i zapošljavanje. Ako uzmemo u obzir da je vraćanje osoba sa invaliditetom u svijet rada zapravo preduvjet za njihov samostalni život i preduvjet da se oni osjećaju dobro u društvu kojem pripadaju, a kada znamo da nije invaliditet razlog zašto se oni ne mogu zaposliti, nego upravo to što oni nisu osposobljeni za svijet rada, onda je meni time više potpuno neprihvatljiva činjenica da ste se odlučili rezati na najosjetljivijim skupinama u ovom društvu i iz tog razloga tražim glasanje.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu broj 83. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. I sada hvala vam lijepo gospodine ministrice. I sada bismo zamolili ministra zdravlja Daria Nakića i prvi amandman koji će, o kojem će se on očitovati a on je 84. uvaženog zastupnika Vedrana Babića. Izvolite gospodine ministre.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Amandman 84. se ne prihvaća obzirom na proračunska ograničenja i činjenicu da se Ministarstvo zdravlja usmjerilo na korištenje fondova EU kako i za građevinske radove tako da i za Opću bolnicu Bjelovar je obzirom na spremnost projekta će se razmotriti mogućnost financiranja istog iz fondova EU.
Uvaženi zastupnik Vedran Babić, izvolite.
Hvala. Hvala poštovani predsjedniče. Samo kolege dok se ispričaju pa ću nastaviti. Poštovani ministre ja vjerujem da je vama promakla činjenica da bjelovarska bolnica ima građevinsku dozvolu i da je to jedan od projekata koje svakako možete među prvima aplicirati kako bi povlačili sredstva iz EU i dobro bi bilo da imate poziciju za izgradnju bjelovarske bolnice. Ali budući da niste toliki optimist, jer osamdesetak amandmana nije prošlo ja ću svoj povući. Hvala.
Dakle, amandman broj 84. je povučen. Prelazimo na amandman broj 85. zastupnika Branimira Glavaša i Josipa Salapića. Izvolite gospodine ministre.
Amandman 85. se ne prihvaća obzirom da je Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti određeno kako su Republika Hrvatska, županije, gradovi i općine obvezni osiguravati provođenje mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti, te sredstva za njihovo provođenje kao i stručni nadzor nad provođenjem istih. Člankom 5. stavkom 2. istog zakona određeno je kako godišnji program mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti za područje općine, grada, županije donose općinski načelnik, gradonačelnik, župan, a na prijedlog nadležnog Odbora za zdravstvo, stoga se ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala lijepa. Nema predlagača, pa ćemo pristupiti odmah glasovanju. Tko je za amandman broj 85. kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 86. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina. Izvolite gospodine ministre.
Navedeni amandman se ne prihvaća obzirom da je Ministarstvo zdravlja planiralo financijska sredstva za izgradnju Opće bolnice Pula sukladno zahtjevu Opće bolnice Pula te su ista dostatna za izmirenje kreditnih obveza sukladno dogovoru sa Općom bolnicom Pula.
Uvaženi zastupnik Boris Miletić.
Da gospodine ministre, ovaj amandman sigurno nije u sferi odluke samo vašeg ministarstva, ovaj amandman je išao za time i tražio de facto odluku Vlade kojom je reći ću vrlo otvoreno Istra bila ucijenjena ukoliko ne participira sa 25% sredstava za izgradnju nove opće bolnice da nove opće bolnice biti neće. Dakle, ne govorim niti o vašem ministarstvu niti o ovoj Vladi, to je prethodno bilo odlučeno. Dakle, Istra sigurno po mnogo čemu jeste prva u Hrvatskoj. No, kad govorimo o trenutnoj situaciji u zdravstvu o poslovanju Opće bolnice Pula na dvije lokacije svima je jasno da je to stanje neodrživo, prvenstveno zbog naših građana ali ne možemo zanemariti niti značajan udio turizma kojeg Istra ostvaruje i velik broj turista koji Istru posjećuju. Prije sam napomenuo da mi gotovo 1 milijardu kuna suficita ostvarujemo na godišnjoj razini. Dakle, sa tim suficitom bi bilo moguće izgraditi usudio bih se reći 1,5 bolnicu godišnje. Dakle, ovaj amandman je išao za time da se tih 25% koji su uvjetovani Istri da se preuzme na teret državnog proračuna iz razloga što doista već dugi niz godina Istra itekako puno daje u državni proračun. Mislim da smo jedina županija i jedini osnivač bolnice koji je sam sanirao dugove bolnice podigavši 10 milijuna eura kredita kako bi se namirile postojeće obveze. Ostale bolnice su sanirane upravo od strane državnog proračuna. I tome smo svjedoci. Rekao sam da ostvarujemo jednu trećinu turizma Hrvatske, dakle govorimo o prihodima turizma od preko 20 milijardi kuna. Stoga je ovaj amandman koliko god on simbolično izgledao samo 2 i nešto milijuna kuna išao za time da se ispravi sporazum kojim je uvjetovano Istri dakle 25% financiranja, izgradnje i opremanja nove Opće bolnice u Puli. Stoga tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Molim vas da pristupimo glasovanju o amandmanu br. 86. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da nije dobio dovoljnu većinu glasova. Idemo na amandman br. 87. Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite gospodine ministre.
Stajalište je Vlade Republike Hrvatske da se ovaj amandman ne prihvaća obzirom da se program investicije u zdravstvenu infrastrukturu kao program ne može povećavati a sredstva su za zanavljanje stare opreme i hitne intervencije na zgradama i opremi zdravstvenih ustanova se planiraju za sve županije u Republici Hrvatskoj jednako.
Hvala lijepa. U ime predlagača uvažena zastupnica Štefanija Damjanović.
Gospodine ministre žao mi je što niste prepoznali važnost ovog projekta i odbili ovaj amandman kojim bi vlastitim građanima u Međimurskoj županiji direktno omogućili dostupnost dobivanja cjelovite usluge zdravstvene zaštite na jednom mjestu. To je iznimno bitno jer bi novi objekt doma zdravlja umjesto na 4 lokacije kako djeluje dosad obuhvatio sve zdravstvene usluge na jednom mjestu i to u samom krugu županijske bolnice Čakovec u kojoj su smještene sve zdravstvene ustanove čime bismo postavili novi standard zdravstvene skrbi u cijeloj Hrvatskoj. Upravo iz tog razloga ovaj projekt čija ukupna vrijednost iznosi više od 35 milijuna kuna predmetno jedan je od prioriteta za Međimursku županiju a potrebno je naglasiti kako je prva faza radova već završena. To je zaista velika šteta što ovim putem niste odlučili odobriti sredstva potrebna za provedbu druge faze i smanjenje roka dovršetka cjelokupnog projekta. Gospodine ministre recite mi kakva poruka je građanima Međimurske županije? Poruka je liječite se i dalje u domu zdravlja koji ne udovoljava uvjetima 19. stoljeća. Međimurci nema obrazovanja, nacionalne manjine nema sportske dvorane koja 10 godina se ne završi. Samo da vas podsjetim, Međimurska županija je vodeća u Hrvatskoj po rastu izvoza. U Međimurskoj županiji građani imaju najniži prosjek plaće. U Međimurskoj županiji izvršna vlast je osigurala udžbenike, prijevoz osnovnoškolcima. U Međimurskoj županiji je izvršna vlast osigurala prijevoz svim srednjoškolcima.
Dakle, ja shvaćam da vi želite glasovanje o tome.
Da, molim vas razmislite o ovim našim amandmanima koje smo dali. Hvala.
Molim vas da pristupimo glasovanju o amandmanu br. 87. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Hvala. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je br. 88. zastupnika Peđe Grbina, Davora Penića, Stipe Petrine i Tanje Vrbat Grgić. Izvolite gospodine ministre.
Navedeni amandman se ne prihvaća obzirom da sredstva za tu poziciju se osiguravaju za Hrvatski zavod za hitnu medicinu sukladno zahtjevu Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu. Nama je zapravo kao što znate vrlo brzo u tijeku reorganizacija Hitne medicinske pomoći a svo poboljšanje standarda će se osiguravati iz izvanproračunskih sredstava.
U ime predlagača uvažena zastupnica Tanja Vrbat Grgić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre čuli smo da ide reorganizacija no iskreno sumnjam da će do ikakvih reformi doći pa tako i ove dugo najavljivane reforme Hitne medicinske pomoći. Znate kada se radi o mreži hitne medicinske pomoći postoje jedino dva grada koja u RH izlaze kriterija udaljenosti od prve bolnice a to su grad Umag iz kojeg ja dolazim i grad Metković iz kojeg isto dolaze neke kolege zastupnici. Dugi niz godina čujemo tragične vijesti iz naših sredina i svi se zgražavamo kada netko doslovno umre pred zatvorenim vratima hitne pomoći. Recentno su se i lokalne sredine a i sami građani u našim sredinama organizirali pa čak i dobrovoljnim akcijama skupljali novac za izvan bolnički hitni medicinski prijem koji je prijeko nužan za naše sredine kao i druge sredine koje su obuhvaćene ovim amandmanima koji se nalaze na otocima. Nama je zaista dosta najavljivanja reformi dok građani umiru i država treba osigurati svakom građaninu pa tako i nama posebno građanima Umaga i Metkovića i njihove neposredne okolice pravo na život i pravo na zdravlje. Ako je stavka kriva vjerujem da ste mogli naći i onda, iznaći kao ministar novu stavku. Ja svejedno tražim glasanje i apeliram da u budućnosti kada se budete ako dođe do te reforme da nas ne zaboravite. Tražim glasanje. Hvala.
Pristupiti ćemo glasovanju o amandmanu br. 88. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Hvala lijepo. … [[Govornik se ne razumije.]] Sada bih zamolio ministricu socijalne politike i mladih uvaženu Bernardicu Juretić. Prvi amandman je broj 89. poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite gospođo ministrice.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Stajalište Vlade RH je da se amandman ne prihvaća iz činjenice što su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2015. godini.
Hvala. Uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice, ne bih se složio sa vašim stavom da su sredstva dostatna. Naime kultura volontiranja u RH nije dostatno razvijena. Tu mislim da se možemo svi složiti i korak upravo ka tome osnaživanju institucije volontiranja bilo je donošenje Zakona o volonterstvu. Međutim, tu ne treba stati naš rad, on treba i dalje nastaviti, treba ga i institucionalno podupirati tim više što razvojem volontiranja razvijamo i nevladini sektor, skrb o socijalno ranjivim skupinama u društvu kao i potičemo pojedince da konstruktivno doprinose društvu i koriste svoje vrijeme na produktivan način kako za samog pojedinca tako i za zajednicu. Tražim glasanje.
Pristupiti ćemo glasovanju o amandmanu br. 89. koji Vlada ne prihvaća. Molim vas tko je za taj amandman? Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 90. zastupnika Ane Komparić Devčić, Sandre Krpan i Peđe Grbina. Izvolite gospođo ministrice.
Prema stajalištu Vlade RH amandman br. 90. se također ne prihvaća iz istog razloga jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera imajući u vidu činjenicu također o utrošenim sredstvima u 2015. godini.
Uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažena gospođo ministrice. O kojoj se ovdje stavci radi? Radi se o stavci provedba mjera obiteljske i populacijske politike. Ukratko radi se o demografskoj obnovi. Imajući u vidu da je HDZ-u demografska obnova bio jedan od najvećih i najčešćih šlagvorta u kampanji očekivali smo da će se na ovoj stavci dogoditi značajne promjene. I doista, one su se i dogodile. Sredstva predviđena za obiteljsku i populacijsku politiku u RH smanjena su u odnosu na sredstva koja su bila predviđena za 2015. godinu za više od stotinu tisuća kuna pa kako bi osigurali da se barem dio vaših predizbornih obećanja može ostvariti. Kolegica i ja tražili smo da se ova stavka korigira. Očito to nije prihvaćeno pa čisto da vam pomognemo da vaša obećanja ne ostanu mrtvo slovo na papiru tražim glasovanje. Hvala.
Pristupiti ćemo glasovanju o amandmanu br. 90. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 91. uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite gospođo ministrice.
Amandman br. 91. također Vlada RH nije prihvatila imajući u vidu činjenicu da su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje svih aktivnosti po ovoj stavci s obzirom na utrošena sredstva u 2015. godini.
Uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena ministrice, moj kolega Grbin prije mene je govorio upravo o tome, dakle radi se o stavci socijalno osnaživanje obitelji mladih i djece. Držim da je učinkovita politika za mlade izuzetno bitna budući da su mladi jedna od najranjivijih skupina u našem društvu. Govorimo stalno o egzodusu mladih, o različitim problemima mladih a pokazujemo brigu o njima radikalno smanjujući stavku u proračunu koja je namijenjena upravo njima. Iz tog razloga tražim glasanje.
Pristupiti ćemo glasovanju o amandmanu 91. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 92. uvaženih zastupnika Ane Komparić Devčić, Sandre Krpan i Peđe Grbina. Izvolite gospođo ministrice.
Na dan 31. prosinca 2014. godine broj korisnika doplatka za pomoć i njegu bio je 72408 a 31.12.2015. godine bilo je ukupno 66750 korisnika odnosno 7,9% manje. Očekujemo da će se ovaj trend u 2016. godini zadržati, te da su planirana sredstva za ovu naknadu dostatna, te ih nije potrebno povećavati i stoga Vlada nije usvojila ovaj amandman.
Uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ministrice, ja nikako ne mogu biti zadovoljna sa rečenicom očekujemo da će. Radi se dakle o stavci za njegu i pomoć u kući za osobe sa invaliditetom, radi se o smanjenju od 45 milijuna kuna. Ono što smo mi pokušali ovim amandmanom samo ublažiti, jer smo tražili samo 10 milijuna kuna povećanja. Dakle, čak nismo išli ni na isti iznos koji je bio u prethodnom proračunu. Doplatu za pomoć i njegu u kući danas iznosi 500 i 350 kuna. Vi, vaša Vlada ste se odlučili i taj iznos koji dobivaju osobe sa invaliditetom ići smanjivati. Oprostite što ću sad izgovoriti, ali za mene je to sramotno. Sramotno je da smanjujemo iznos od 500 i 350 kuna. I zaistinu zbog svega toga i to na najranjivijim skupinama moram tražit glasanje a od kolega očekujem da pokažu empatiju prema osobama sa invaliditetom.
Hvala. Pristupit ćemo glasovanju o amandmanu broj 92. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Molim glasujte. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je broj 93. Kluba zastupnika HNS-a.
Amandman broj 93. se ne prihvaća, a obrazloženje je da sukladno članku 38. stavka 2. Zakona o proračunu podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. U navedenom slučaju nije razvidno koji se točno rashodi predlažu smanjiti.
Uvažena zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane ministrice. Riječ je o amandmanu koji je vezan sa strateškim planom o zaštiti ljudskih prava osoba sa invaliditetom. Želim to posebno naglasiti iz sljedećeg razloga. Riječ je o strateškom planu koji govori kad je riječ o osobama sa invaliditetom, da postoji velika razlika između onih koji žive u urbanom dijelu naše zemlje od onih koji žive u ruralnom. Dakle, em je riječ o osobama sa specifičnim potrebama, em je riječ o tome da se razlikuje ovisno gdje žive. Ovim amandmanom se željelo doprinijeti tim da se kroz period 2016./2018. barem djelomično osigura ravnopravna prava svim osobama bez obzira gdje žive. A tad kad je riječ i kad govorite o tome da se referirate na ostvaren proračun u 2015. dozvolite da vas podsjetim na činjenicu da su izbori bili 8. studenog. To znači 10, 11 i 12 mjesec su sva ministarstva i sva posebna tijela radili hladan pogon. Prema tome, kad se referiramo na ostvareni proračun iz prošle godine to znači da zapravo proračun za 2016. smanjujemo. Molim lijepo da se glasa o ovom amandmanu.
Pristupit ćemo glasovanju o amandmanu broj 93. kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo tko je za taj prijedlog? Prijedlog nije dobio potrebnu većinu glasova. Zahvaljujem vam. Pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske, prvog potpredsjednika Vlade i drugog potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske koji su nam se pridružili. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na glasovanje o Prijedlogu Državnog proračuna. Na temelju članka 91., to je o fondu, to je malo kasnije. Gledajte dnevni red molim vas. Na temelju članka 91. Ustava Republike Hrvatske za donošenje Državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Molim vas glasujmo. Tko je za prijedlog? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo većinom od 80 glasova za, … [[Pljesak.]] dakle potrebnom većinom glasova donijeli Državni proračun Republike Hrvatske za 2016. godinu i projekcije za 2017. i osamnaestu godinu zajedno sa prihvaćenim amandmanima.Sukladno članku 35. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti, prijedlozima financijskih planova za 2016. godinu i projekcije za 2017. i osamnaestu godinu. Najprije dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2016. godinu i projekcije za 2017. i osamnaestu godinu. Molim vas glasujmo. Tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo potrebnom većinom od 81 glas usvojili, odnosno donijeli Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Sada dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Molim vas glasujmo. Tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je potrebnom većinom, sa 82 glasa donesena Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Sada dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Molim vas glasujmo. Tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je potrebnom većinom od 80 glasova donesena Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Klub zastupnika HNS-a podnio je amandman na prijedlog Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Molim uvaženog zamjenika ministra zaštite okoliša i prirode gospodina Maria Šiljega da da stav Vlade.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici stajalište je Vlade Republike Hrvatske da se amandman ne prihvaća. Naime, Vlada Republike Hrvatske donijela je 23.12.2014. godine odluku o postupku realizacije projekata sanacije klizišta na cestama u Republici Hrvatskoj zbog tadašnje iznimne situacije iako su za te projekte nadležne Hrvatske ceste d.o.o. i županijska Uprava za ceste. Navedene aktivnosti ne predstavljaju programski prioritet Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za razliku od energetske učinkovitosti u stambenom sektoru i pozicija na koji se Klub zastupnika HNS-a u svom amandmanu poziva.
Hvala vam lijepo. Sada molim predstavnika predlagatelja, mislim da je to uvažena zastupnica Marija Puh, da se izjasni o podnesenom amandmanu odnosno obrazloženju.
Hvala predsjedniče. Ja izražavam veliko žaljenje što vi ne prihvaćate ovaj naš amandman, naime pojava klizišta je elementarna nepogoda koja je zahvatila ne samo našu Krapinsko-zagorsku županiju nego i ostale županije. Tu su i Varaždinska, Međimurska županija i koliko sam ja upoznata Karlovačka županija. Ugroženo je samo u Krapinsko-zagorskoj županiji 67 kuća. U 67 kuća ljudi žive, a uvjeti za život im baš i nisu sigurni. Ja ne želim jednog dana sudjelovati u nekoj delegaciji koja će tim ljudima dovesti kontejnere jer ako dođemo do te faze da se trebaju dovesti kontejneri onda smo stvarno već u jako velikom problemu. Ja vas molim sve skupa da se pozabavite sa ovim problemom klizišta. To je isto tako elementarna nepogoda kao što je bila i elementarna nepogoda poplava prošle godine i molim vas da nam pomognete jer će štete biti sve veće i veće. Znate i sami da kad klizišta krenu ona ruše sve pred sobom. Tako da vas molim da na nekoj drugoj stavci ili bilo kako pronađete način da se to riješi. A ja vas molim i da glasujete za naš amandman koji smo predložili. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo glasovati o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman molim vas? Glasovanje je završeno. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Hvala vam lijepa. Sada dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Molim vas pristupimo glasovanju. Tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa potrebnom većinom od 80 glasova donesena Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Sada dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Molim vas glasujmo. Tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je potrebnom većinom od 81 glasa donesena Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Sada dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Molim vas glasujmo. Tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je potrebnom većinom od 81 glas donesena Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu. Odbor za zakonodavstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: "Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu i projekcije za 2017. i 2018. godinu i Financijskih planova proračunskih korisnika prije njihove objave u Narodnim novinama." O tome moramo isto glasovati pa vas molim da glasujemo. Tko je za to? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom od 127 glasova donesen zaključak u tekstu kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo. Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci i prelazimo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 16. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Na temelju članka 85. Ustava i članka 211. Poslovnika Hrvatskog sabora prijedlog akta primili ste u pretince. Ovaj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po članu 197. Poslovnika. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za gospodarstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za regionalni razvoj fondova EU, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za turizam, Odbor za rad i mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, te Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da, izvolite ministar financija uvaženi Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo. Doslovce jedna rečenica, doduše malo podugačka ali 30 sekundi. Zakonom o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. uređuju se prihodi, primici, rashodi, izdatci Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. i njegovo izvršavanje, opseg zaduživanja jamstava države, upravljanje javnim dugom te financijskom i nefinancijskom imovinom, poticajne mjere u gospodarstvu, korištenje vlastitih i namjenskih prihoda i primitaka proračunskih korisnika, prava i obveze korisnika proračunskih sredstava i druga pitanja vezana uz izvršavanje proračuna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda imamo nekoliko prijavljenih klubova zastupnika. Prvo Klub zastupnika HNS Liberalni demokrati, uvažena Vesna Pusić. Nema je, gubi pravo na raspravu. Uvaženi Boris Miletić u ime kluba IDS Furio Radin. Gubi pravo na raspravu. Uvaženi zastupnik Pupovac, klub HDSS reformisti. Gubi pravo na raspravu. Uvaženi zastupnik Ivan Šuker povlači svoju prijavu. Uvaženi zastupnik Gordan Maras kao pojedinačnu raspravu. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak. Nema ga, gubi pravo na raspravu. I uvaženi zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Završne riječi neće biti. Time zaključujem raspravu. Dakle i o ovom zakonu ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, tj. u ponedjeljak će biti glasovanje o oba ova zakona. Hvala vam lijepo i čestitam što ste izdržali. Sutra za nagradu počinjemo sat kasnije, prema tome u 10,30 i to počinjemo sa točkom, dakle 3. Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o nadzoru državne granice, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 11. koji će biti, rasprava će biti objedinjenja sa točkom 4. Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o obrani, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 12. Hvala vam lijepo. SJEDNICA PREKINUTA U 24,00 SATI Sada bismo išli na Konačni prijedlog Zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 16. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HNS-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Uvaženi ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle kao što je bilo obrazloženje i kod 6.-og amandmana za državni proračun dozvolite mi, dakle navedene jedinice lokalne samouprave kojima bi se ovim amandmanom dodijelila sredstva pomoći spadaju u kategoriju brdsko-planinskih područja koja su od 2015. godine s obzirom na svoju razvijenost izgubile status potpomognutog područja i koje su u prethodnoj godini imale pravo na prijelaznu pomoć zbog gubitka tog statusa. Kako je u tijeku 2015. izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave trajno riješen status tih jedinica izgubile su pravo na … [[Govornik se ne razumije.]] pomoći. Vlada stoga ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. U ime predlagatelja amandmana uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani ministre, naime nije bilo kada niste prihvatili naš amandman koji smo podnijeli prije, bilo je za očekivati da nećete prihvatiti ni ovaj amandman. Naime, tu smo htjeli kao neku rezervnu varijantu, vjerujem da ste upoznati sa kompletnom analizom posljedica zakona i ne samo ukidanje brdsko-planinskog statusa pojedinih jedinica lokalne samouprave nego i poreznom politikom koja je bila. Znači mnoge jedinice lokalne samouprave prihodovale su puno manje nego što je bilo po projekciji kod donošenja zakona bilo moguće prikazati. Ovim amandmanom smo htjeli naime preraspodjelu unutar Ministarstva financija, Ministarstva regionalnog razvoja, upravo na onoj poziciji što jedinice izdvajaju s osnova poreza na dohodak 1,5% što se akumulira u državnom proračunu. To je u lanjskoj godini bilo oko 147 milijuna kuna sredstva koja su neutrošena, da se ovim amandmanom da tim jedinicama. A prema najavama ministra regionalnog razvoja i prema stajalištima ove Vlade i Domoljubne koalicije MOST-a da će se napraviti revizija indeksa razvijenosti, da će se napraviti jedan dio reformskog zahvata što se tiče financiranja jedinica lokalne samouprave upravo iz razloga što mnoge jedinice lokalne samouprave koje su izgubile status praktički postaje upitno njihovo osnovno financiranje, znači i funkcioniranje. Praktički sredstva postoje ne narušavamo rashodovnu stranu nego upravo ona sredstva koja nisu bila utrošena prethodne godine da se utroše u ovoj godini i da se da jedan time out tim jedinicama a nadam se da kada bi prihvatili ovaj amandman radi se o 62 milijuna kuna. Znači tako i tako državni proračun je na gubitku preko 80 milijuna kuna ako idemo tako ga gledati. Meni je žao što to nećete prihvatiti. Naravno s time šaljete jednu poruku ne samo jedinicama čelnicima nego i samim građanima koliko vam je stalo da uvažavate određenu situaciju jedinicama lokalne samouprave.
Hvala. Tražite glasovanje? … [[Upadica se ne čuje.]] Pristupiti ćemo glasovanju o amandmanu HNS-a koji Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2016. godinu. Molim vas glasujmo. Tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je potrebnom većinom od 80 glasova donijet Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu. Hvala vam lijepo. S time smo zapravo završili ovaj set glasovanja vezan uz proračun i prelazimo na glasovanja o raspravljenim prijedlozima zakona, strategijama itd., koje smo raspravljali tijekom ovoga tjedna.