Sada idemo na iznošenje stajališta. U ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika, pa će prvi govoriti u ime Kluba MOST-a poštovani zastupnik Ante Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovana hrvatska javnosti, poglavito javnosti Dugog Rata i okolice, dakle, što se to događa u Dugom Ratu … /Upadica Željko Reiner: Ja vas molim malo, hajmo se utišati, koga ne zanimaju govori može izaći van, pa će se vratiti natrag sudjelovati na točci, neka kolega Kujundžić može u miru izlagati što želi reći. Izvolite/. Kako ste samo brzi i koncizni, hvala vam. Dakle, što se to točno događa u Dugome Ratu i na koncu konca koji je i čiji je interes jedan oblik statusa quo. O čemu se radi već nekoliko godina smo mogli čitati ili pratit svi mi koji živimo dolje, naime tvornica ferolegure, čija priča počinje davne 1902. svoj početak gašenja doživjela je 95. godine, te se nastavilo do 2003. kad je i srušena zapravo prva zgrada, da bi izbrisana sa lica zemlje bila 2009. godine. Napokon su stanovnici, dakle Dugoga Rata, evo bez straha od crne metalurške svakodnevnice, počeli živjeti. Mogli su se zapravo posvetiti svemu onome od čega žive, a to je turizam, kojeg su i do tada krasile kilometarske pješčane plaže prelijepih Duća i jedinstveni drveni jedrenjaci Jesenica. Radnici koji su radili u tvornici od Hrvatskog fonda za privatizaciju dobili su 15 milijuna i 800 tisuća kuna od ukupno 50 milijuna koliko su teška bila njihova potraživanja. Država je iz desetog pokušaja skinula sebi s vrata ovaj uteg i prodala spomenuto uspostavljanje krajnjeg roka, a to je bila 2012. godina u kojoj je na tom mjestu trebao niknuti jedan veliki, ogromni, luksuzni hotelijerski kompleks, sa svim popratnim sadržajima, od kojega do danas je ostao samo papirnati, šturi sadržaj i nešto više od 250 tisuća tona opasnog otpada u centru Dugoga Rata, oko kojega se zapravo već godinama bjelosvjetski investitori, ministri upitnog znanja i volje, te hrvatski političari igraju ping-ponga. I rezultat sveg toga je zapravo nečinjenje i nebriga naših institucija, koje su dopustile neodgovornom investitoru da onemogući razvoj mjesta i ugrozi cijelo područje. Devastacija prostora i neispunjavanje rokova te očigledno nepoštivanje Zakona Republike Hrvatske, očito nije zanimljivo nikome u ovoj državi. Još od 2014. godine traži se uklanjanje otpada bivše tvornice ferolegura iz Dugoga Rata. Ministarstvo godina šuti iako ima puni autoritet za riješiti ovaj problem. Na stranu i opasnost za uništenje i flore i faune. Na stranu i ono što ne bi smjelo stajati po strani, a to je zdravlje stanovnika Dugoga Rata, i ne samo njih, nego svih stanovnika u radijusu od 15 kilometara, očito nikome u ovoj državi nije interes. Normalno, država stoji po strani, a investitor čiji je kredibilitet nakon velikog broja godina više nego upitan, imajući u vidu sve ono što se može pročitati, slijedom čega trag aktivnosti koje ima investitor nije moguće uopće suvislo pratiti zbog desetaka tvrtki koje se otvaraju, pa se zatvaraju, pa se prenose na nekakve druge osobe, a niti jedna ne obavlja redovnu, uobičajenu, poslovnu djelatnost. Iz javno dostupnih podataka vidi se da spomenuti investitori samo figuriraju u nizu subjekata registriranih u poreznim oazama bez bilo kakvih relevantnih financijskim podataka i izvješća. Dok su ima poslovna izvješća u hrvatskim tvrtkama tragično loša. U smislu godišnjih prihoda i nagomilanih gubitaka uz golemu prezaduženost. Po javno dostupnim podacima ovo je klasičan primjer igre ubacivanja off-shore tvrtki kao nosioca projekta, koje nemaju imovinu nego su samo registrirane adrese po poreznim oazama i odvjetničkim uredima. Zaposlenih spomenute firme nemaju, financijskih sredstava nemaju. Zapanjujuće je da u Hrvatskoj relevantne službe već 15 godina hipnotički slušaju mantre koje ovi prethodno navedeni plasiraju, a da nitko nije sebi postavio pitanje i provjerio financijsku snagu istih. Ma sve kad bismo mi i ovo navedeno činjenično stanje, i sve ono što se u ovom kratkom vremenu ne može navesti, kad bismo sve to ostavili po strani i kad bi sve to nama, dragi ljudi, bilo nevažno, kao što je to nevažno resornome ministarstvu itekako bi nam trebala biti važna činjenica da netko u Dugome Ratu samo želi živjeti u svome mjestu, disati u svome mjestu, biti zdrav u svome mjestu i ostariti u svome mjestu. Hvala vam.
Hvala, hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamuli. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Dakle Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost osnovala je Vlada Republike Hrvatske sa ciljem financiranja projekata iz područja zaštite okoliša i energetike iz sredstava koje gospodarstvo uplaćuje u Fond. No već drugu godinu za redom stoji neutrošenih 2 milijarde kuna na računu Fonda, dok gospodarstvo svakodnevno uplaćuje silne namete u taj Fond, a i taj Fond ovršuje one koji te uplate ne rade redovito. Rezultat neodgovornog i lošeg poslovanje i općeg kaosa u poslovanju i nerada u Fondu je ne raspisivanje javnih poziva i natječaja punih 6 mjeseci. Od 20. listopada 2020. do 28. travnja 2021. Fond nije raspisao niti jedan jedini javni poziv ni natječaj. Više od 6 mjeseci Fond nije obavljao osnovnu djelatnost za koju je osnovan, a to je objavljivanje javnih poziva i natječaja i financiranje projekta od novaca koje svakodnevno ubire od poreznih obveznika. Vodstvo Fonda krajem svibnja javno objavljuje koliko se neutrošenih sredstava nalazi na računu Fonda i najavljuje da će tek početkom ljeta nastaviti godišnji plan raspisivanja poziva. To sve se trebalo dogoditi početkom godine, te već u prvom i drugom kvartalu objaviti veći dio poziva kako bi se potrošila namjenska sredstva Fonda. Na današnji dan od 22 planirana javna poziva i natječaja objavljeno je tek 12 poziva, a realizacija projekata iz područja energetske učinkovitosti iznosi samo 20%. Dugo i skupo najavljivani poziv, javni poziv za energetsku obnovu kuća doživio je drugu godinu za redom potpuni fijasko. Ove godine, dakle, na dan prijave, 14. listopada 2021. isti scenarij kao i prišle godine, stranica Fonda nije radila, građani koji su potrošili vrijeme i novac na dokumentaciju nisu se mogli ulogirati u svoje korisničke račune, niti poslati ikakav prigovor. A za pripremu ovog propalog poziva Fond je ponovno potrošio silne novce poreznih obveznika, preko milijun kuna Fond je potrošio na informatičko rješenje i 2,5 milijuna kuna na promidžbenu i medijsku kampanju. Tijekom cijelog mjeseca rujna i listopada Uprava Fonda je trošila svoje vrijeme i resurse po putovanjima po gradovima diljem Hrvatske, koji su, dakle tamo su promovirali ovaj propali poziv, što je naravno sve vidljivo na njihovim web stranicama. Javni poziv za obnovu obiteljskih kuća, Fond kontinuirano raspisuje od 2014. godine no, informacije iz medija govore da se od kada je Fond preuzeo gospodin Siniša Kukić nikada nisu tako bezglavo trošila sredstva poreznih obveznika, na skupa i nefunkcionalna informatička rješenja, niti su se ikada snimale tako skupe reklame, kao da se radi o nekom trgovačkom društvu, tipa Coca-Cole, a ne o javno pravnom tijelu koje je osnovala Vlada Republike Hrvatske, s ciljem da se pokrenu projekti u području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije, zatim da se potroše namjenska sredstva Fonda, da se potaknu jedinice lokalne samouprave i provedu nacionalni programi pomoći gospodarstvu. Stoga, postavljam ovdje pitanje odgovornosti Uprava Fonda na čelu sa gospodinom Sinišom Kukićem. Jer odgovornost bi trebala podrazumijevati preuzimanje posljedica, odnosno preuzimanje krivnje za loš ishod neke radnje. I to dvije godine za redom, ponavljam. Fijasko na najvećem pozivnu fonda i istovremeno 2 milijarde kuna neutrošenih nenamjenskih sredstava fonda koje će do kraja godina, naravno eksponencijalno rasti. Uglavnom, to je naravno prije svega odgovornost Siniše Kukića, ali naravno i ministra Ćorića i premijera Plenkovića, koji u Glasgowu na COP-u 26 zastupa stav da je obrana od klimatskih promjena jedna od glavnih političkih tema i da smo dužni budućim generacijama osigurati budućnost koju su imale starije generacije. E pa gospodine premijeru, počnite sa sređivanjem stanja u Fondu za zaštitu okoliša. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin. Izvolite. A oprostite, redoslijed sam pobrkao, sad će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Nevenko Barbarić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Danas ću nešto reći o Bosni i Hercegovini, prijetnjama, mogućim rješenjima. Je li moguć raspad Bosne i Hercegovine odcjepljenjem Republike Srpske? Je li moguća Bosna i Hercegovina u konačnici da postane unutarnja država? Kakvi su izgledi da Hrvati u procesu reforme izbornog zakonodavstva su, reforme izbornog zakonodavstva i Ustava sebi osiguraju svoj treći entitet. Realan analitičar bi na prvu odgovorio, ne, ne i ne. Puno je argumenata za ova tri ne, navest ću jedan ključni, to je međunarodni faktor koji je najzaslužniji za zaustavljanje rata u Bosni i Hercegovini i za ovakvu Bosnu i Hercegovinu. Za političke prijepore, zaustavljanje reformskih procesa, u pravilu se optužuju, i s pravom, domaće političke snage, za pitat je se kakva je uloga Međunarodne zajednice u post-dajtonskoj Bosni i Hercegovini, primjerice OHR-a, Ureda visokog predstavnika ili Vijeća za provedbu mira. Jel se negdje pogriješilo, krivo procijenilo, palo pod utjecaj lobističkih centara? Tako npr. nametnute izmjene izbornog zakonodavstva od prije 20-tak godina po njima su imale cilj stvoriti funkcionalnu Bosnu i Hercegovinu. Baš 20 godina iza jesmo funkcionalni. Ili primjerice stavljanje u fokus problema pojedinca. Pa zar doista netko misli da bi primjerice, odlazak Milorada Dodiga sa političke scene nešto bitno promijenilo u politici srpskog naroda u Bosni i Hercegovini? Koje su to snage unutar bošnjačkog korpusa u Bosni i Hercegovini od intelektualaca, nevladinog sektora ili političkih aktera koji pod svaku cijenu ne žele unitarnu Bosnu i Hercegovinu? Što se promijenilo u politici Hrvata u Bosni i Hercegovini i nakon smjena više od stotinu političkih dužnosnika i zabranom političkom djelovanja istih ili upadom, banditskim upadom u Hercegovačku banku i krađom novca pod optužbama za pranje novca, koje nikada nisu dokazane nit se trudilo dokazati ih. Posljedice se znaju. Ključno pitanje u svemu je kako riješiti politike prijepore kroz reformu izbornog zakonodavstva i Ustava da bi sva tri naroda i svi ostali građani u Bosni i Hercegovini bili zadovoljni. Hrvati predlažu, jedini predlažu više modela. Danas ću navesti dva modela, jedan je neizravan izbor člana Predsjedništva, drugi izravni model. Kad govorimo o neizravnom izboru, dakle članovi Predsjedništva bi se, tri su izborne jedinice, srpski član predsjedništva birao bi se u Skupštini Republike Srpske, a dva člana u Federacija bi se birala u Domu naroda federalnog Parlamenta po istom principu kako se biraju izaslanici u Dom naroda Parlamentarne Skupštine Bosne i Hercegovine. Članovi Predsjedništva bi se birali iz reda izabranih zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne Skupštine Bosne i Hercegovine, tako da imaju svoj izborni legitimitet. Izravni izbor može biti vezan za teritorijalno ili neteritorijalni izbor. Kad govorimo o teritorijalnom izboru, izborna jedinica sa hrvatskom većinom čine dakle, 15 lokalnih zajednica sa dvotrećinskom hrvatskom većinom i u miješanim, 15 miješanih zajednica birači bi se opredjeljivali u kojoj izbornoj jedinici žele glasovati, s tim da bi tamo gdje jesu Hrvati manjina mogli se opredijeliti da glasuju za hrvatsku izbornu jedinicu, isto se to odnosi na bošnjački dio. Neteritorijalni princip podrazumijeva izborne jedinice prema važećem popisu iz 2013. godine, izjašnjavanju biraču, Zakonom je dakle ovdje potrebno riješiti moguće zlouporabe. Predloženi modeli u svakoj situaciji uvažavaju dakle, presude Međunarodnih i domaćih sudova, Hrvatima osiguravaju punu jednakopravnost i legitimnost zastupanja, uvjereni smo da nisu ni na štetu ostala dva konstitutivna naroda u Bosni i Hercegovinu, na štetu bilo kojeg građanina Bosne i Hercegovine, pa ipak bez pomoći Republike Hrvatske, bez posredovanja i moderiranja Međunarodne zajednice teško da ćemo biti u stanju doći do ovih promjena i rješenja političke krize u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujem.
Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani. Osim prehrambenog suvereniteta Vlada je ugrozila i energetski suverenitet Hrvatske države. Podivljali rast cijena benzina, te odluka Vlade da cijenu ograniči na 11 kuna, ponovno nameće pitanje najveće hrvatske naftne kompanije INE, ali i pitanje odnosa između dva najveća dioničara u toj tvrtki, hrvatske Vlade i mađarskoga MOL-a. Nakon što je prešutno odustao od otkupa dionica INE od mađarskog MOL-a, premijer Andrej Plenković morat će se suočiti s posljedicama vlastite politike prema INI i Mol-u, jer potez s ograničavanjem cijena benzina na 11 kuna, problem cijena rješava samo privremeno i to upravo zato što je baš Plenković politiku upravljanja tržištem nafte i naftnih derivata u Hrvatskoj u potpunosti prepustio drugoj državi, tj. najvećoj mađarskoj naftnoj kompaniji koja uživa zaštitu Mađarske države, te naravno radi za mađarske nacionalne interese. Zbog 10 milijuna eura mita kojeg je ukupno trebao primiti, kako bi zauzvrat prepustio većinska upravljačka prava MOL-u u INI, Vrhovni sud je ovih dana potvrdio pravomoćnu presudu bivšem premijeru Ivi Sanadru, no ono što više i od same presude brine hrvatsku javnost, jeste pitanje svih pitanja, a to je zašto premijer Plenković nema namjeru mijenjati na korupciji uspostavljenu politiku koju je uveo Ivo Sanader i koja je dovela do toga da hrvatski građani danas plaćaju litru benzina 11,10 kuna, a Mađari 9,84 kune. Godinu i pol nakon otkrića o tajnom izvozu hrvatske nafte u Mađarsku, Vlada je prešutno dozvolila da se u Mađarsku izveze još milijun tona domaće nafte, cijenu i uvjete transporta i dalje drže u strogoj tajnosti, a Vlada nije napravila apsolutno ništa kako bi se tehničko omogućilo da nafta, umjesto u rafinerije MOL-a, JANAF-ovim naftovodom može ići u smjeru Rijeke na preradu u jedinu preostalu hrvatsku rafineriju. Glavni razlog zašto Mađarska može još uvijek držati cijenu benzina pod kontrolom je taj što MOL, kao nacionalna naftna kompanija ima dvije modernizirane rafinerije u kojima mogu proizvesti najveći dio derivata za svoje tržište. Isto tako Mađarska država izravno se upliće u kreiranje naftne politike koja omogućava da cijena njihova benzina bude gotovo 15% jeftinija nego u Hrvatskoj, dok su istovremeno kroz kontrolu nad hrvatskim nacionalnim prostorom, odnosno hrvatskom nacionalnom kompanijom INA-om doveli do gašenja jedne i usporavanja kapaciteta druge preostale hrvatske rafinerije, pa gorivo iz svojih rafinerija plasiraju na hrvatsko tržište, a istovremeno hrvatsku vrijednu naftu zahvaljujući kontroli na INA-om i podršci hrvatske Vlade odvoze prema Mađarskoj. Zbog pogodovanja prema INI i mađarskom MOL-u, premijer Andrej Plenković odrekao se ključnog dijela energetskog suvereniteta Hrvatske, tj. mogućnosti aktivnog utjecaja na podivljalo tržište nafte i naftnih derivata kroz domaću proizvodnju sirovina i upravljanje resursima vlastite naftne kompanije i rafinerijskog poslovanja, pa zato cijenu benzina, kako mu kritičari zamjeraju, određuje upitnim metodama. Zbog visokih marži strane naftne kompanije u Hrvatskoj, godišnje uprihoduju oko 400 milijuna eura profita, što pak znači da na svakom hrvatskom građaninu godišnje zarade dodatnih 120 eura više nego na benzinu. To predstavlja ogroman udar, ne samo na džepove hrvatskih potrošača, već i na gospodarstvo u cjelini, jer se time smanjuje ukupna konkurentnost hrvatskih tvrtki koje formiraju konačne cijene proizvoda prema troškovima prijevoza. Ovakvim postupanjem Hrvatska se odrekla velikog dijela energetske neovisnosti i predaje hrvatsko sirovinsko blago i to bez da javnost zna, pod kojim se to uvjetima uopće čini. Plenković je samo produžio nastavak sluganske, a sada se potvrdilo i kriminalne politike koju je prema mađarskom MOL-u započeo bivši premijer i šef HDZ-a Ivo Sanader. Prije potvrde presude u slučaju INA-MOL i Sanader i HDZ, na Vrhovnom su sudu osuđeni zbog korupcije u aferi Fimi-media. Premijer Plenković nije se hrvatskom narodu želio niti ispričati u ime HDZ-a, uz izgovor da današnji HDZ nema veze sa Sanaderovim, što je mnoge inteligentne ljude u Hrvatskoj nasmijalo, jer je dovoljno pogledati koji ga ljudi okružuju. Nastavak Sanaderove politike Plenković je neupitno preuzeo i po pitanju INE i pogodovanju mađarskoj državi, a sve na štetu hrvatskom narodu. Zahvaljujem.
Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Korona nije glavna tema o kojoj danas želim govoriti, ali zbog situacije u kojoj smo se našli jednostavno imam potrebnu reći nekoliko rečenica. Danas rušimo sve rekorde u broju novih slučajeva, a i smrtnost nam je u rekordnim visinama svaki dan. S druge strane, ono što je rekordno nisko je broj cijepljenih ljudi. Mislim da je sada vrijeme da HDZ i Vlada prestanu dodvoravati kome god stignu i da se poduzmu neki ozbiljni koraci, da se ljude ohrabri na cijepljenje. Ovo, dragi moji, više nije šala. Mi ćemo do proljeća imati isti broj mrtvih od Korone, koliko je poginulo u Domovinskom ratu. Smrtnost nam je među najvišima u svijetu. Kad se kanimo probuditi? Premijerovo bahaćenje zastupnicima tu po Saboru mora prestati iste sekunde i umjesto toga nek se primi svog posla i uhvati uzde ovog problema. Treba intenzivno pojačati kampanju, al očito je da to nije dovoljno. Sad je trenutak da se ljudima kaže, ne možete na posao, ne možete u trgovine, ne možete u kafiće i restorane, ne možete više nigdje ako niste cijepljeni. Ja razumijem da su ljudi izloženi krivim i lažnim informacijama i teorijama, ali od Korone se umire. I kao što neznanje nije isprika kad ljudi ginu npr. u prometu, tako ni ovdje nije to isprika koja može i sekunde više važiti. Mi smo pred zatvaranjem bolnica, za sve kojima treba liječenje zbog ekstremnog širenja Korone. Ljudi probudite se i primite se konačno posla za ozbiljno, jer ovo je prešlo sve granice. Tema o kojoj sam izvorno htjela govoriti i okoliš i kriza u kojoj se cijeli svijet nalazi. U vezi s tim, ja ću u saborsku proceduru uputiti prijedlog Rezolucije o klimatskoj i okolišnoj krizi. Takvu Rezolucije donio je već davno Europski Parlament i mislim da je krajnje vrijeme da to učini i Hrvatski sabor. Nije ovo naravno prvi put da tu Rezoluciju predlažem. Prvi put sam je uputila 2020. godine, u prošlom sazivu. Vlada ju je, čudnog li čuda, odbila, ali mislim da je opće poznato da sam vrlo uporna, ne odustajem baš tako lako, pa će tako i moja Rezolucija o okolišu ponovno doći na dnevni red Sabora. Rezolucijom tražim da Sabor pozove Vladu na hitno i primjereno djelovanje. To znači, da kao prvo, se usvoje sve potrebne strategije i akcijski planovi da uopće imamo podlogu za rad. Najvažnije je nakon toga je da se pod hitno krene u tranziciju hrvatskog gospodarstva na klimatski neutralno. To naravno znači da se iskoriste sve one prilike za financiranje i pomoć u tom procesu koje omogućava prvenstveno Europska unija. Važan posao u tome je i promicanje svijesti među ljudima i obrazovanje o klimatskim promjenama. To znači aktivnu i intenzivnu suradnju s građanima, organizacijama civilnog društva, medijima i gospodarstvom. Obrazovanje se mora i formalno uključiti u curiculum i s tim u vezi ću osim Rezolucije uputiti i poseban zaključak. Naš premijer voli se slikati i snimati, pa je tako intenzivno to činio u sklopu 26. UN-ove konferencije o klimatskim promjenama, koja se ovih dana održava u Glasgowu. Svašta je tamo obećao. Na primjer, da će Hrvatska do 2030. saditi milijun stabala godišnje, odlično. Ali mi znamo što bude sa zlatnim obećanjima koja naš premijer daje ponesen atmosferom europskih i svjetskih foruma na najvišoj razini. Kad se vrati doma, od toga ostane vrlo malo ili ništa. Mogao bi krenuti s tim, da na primjer zaustavi nekontrolirano uništavanje šuma koje imamo, onih koje ne treba tek saditi. S obzirom na tempo kojim ide izrada i usvajanje Akcijskog plana za provedbu Strategije niskougljičnog razvoja, a kojeg nemamo niti godinu i pol nakon usvajanja Strategije, nažalost ne mogu biti optimista. Možda griješim, nadam se da griješim. Puno je osmjeha i slatkih riječi došlo iz Glasgowa. Hajmo vidjeti što će se dogoditi kada mu na stol dođe rezolucija o klimatskoj i okolišnoj krizi. Hvala.
A sada će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Evo zadnjih nekoliko dana sramotna kolumna još sramotnijeg naslova: „J… vas Vukovar“ uvelike je uzburkala širu hrvatsku javnost. Autor čije ime nije vrijedno spomena ovom kolumnom je pokazao da jedna sitna duša koja hoda po bespućima ovoga svijeta tražeći očigledno neki osobni mir koji će teško pronaći. Svojom kolumnom pljunuo je prvenstveno sebi u lice pokušavši izvrijeđati žrtvu Vukovara, žrtvu hrvatskih branitelja, ali i sve stanovnike Grada Vukovara. Danas neću pričati ovdje kao političar, nego kao stanovnik Grada Vukovara koji se 99. godine vratio u Vukovar gdje sam završio srednju školu. Nakon toga 4 godine svaki dan putovao na fakultet u Osijek. Zaposlio se u Gradu Vukovaru. Oženio se sa Vukovarkom. Imam troje djece koji danas idu u osnovnu školu ili u vrtić u Gradu Vukovaru i smatram da je prvenstveno izvrijeđao sve nas Vukovarce. Naime Grad Vukovar je sve, samo ne grad mrtvih. Grad Vukovar je danas grad koji ima svojih 23 do 24 tisuće stanovnika. Nema 45 što je imao prije rata, jer je 2 tisuće 717 osoba ubijeno 91. godine, jer više od 10-tak tisuća ljudi se nije vratilo u Vukovar nakon 7 godina okupacije. Ali Grad Vukovar je danas grad koji ima više od tisuću 500 uposlenih nego prije 7 godina. Grad Vukovar je danas grad koji ima više od 200 obrta nego prije 7 godina. Grad Vukovar je danas grad koji na godišnjoj razini izdvaja 3 do 5 milijuna kuna poticajnih mjera za obrtnike i poduzetnike. Grad Vukovar je danas grad koji ima tisuću i 800 djece u osnovnim školama Grada Vukovara, koji ima više od 815 djece u vrtićima Grada Vukovara. Grad Vukovar je danas grad koji ima više od 54 dječjih igrališta novoobnovljenih na različitim lokacijama. Grad Vukovar je jedini grad u Republici Hrvatskoj koji izdvaja milijunske iznose za sufinanciranje troškova stanovanja za obitelji sa troje i više djece i na taj način želi poboljšati demografiju samo Grada Vukovara. Grad Vukovar je danas grad sporta, kulture, mladosti, grad koji živi kao i svi ostali gradovi u Republici Hrvatskoj, ali grad koji je ponosan na svoje branitelje, na svoju burnu prošlost koje se nikada neće odreći. Štetu Gradu Vukovaru nanose upravo ovakve sitne duše koje se javljaju jednom godišnje ili jednom u nekoliko godina i pametuju i daju svoje mišljenje o Gradu Vukovaru i njegovim stanovnicima. Grad Vukovar je grad kao i svi ostali gradovi, ali ponos Republike Hrvatske, grad heroj ali koji živi kao svi ostali gradovi u Republici Hrvatskoj i ne trebaju nam brojni dušebrižnici koji će se javljati jednom godišnje ili jednom u nekoliko godina doći u Grad Vukovar i pričati kako je nama u Gradu Vukovaru jer mi to upravo građani Grada Vukovara najbolje znamo. Hvala vam lijepa.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS-a i Radničke fronte, a govorit će poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas je točno 30 dana kako sam uputio zastupničko pitanje ministru Tomislavu Ćoriću i ministru Darku Horvatu vezano uz događanja na deponij fosfogipsa u Kutini. Naime deponija fosfogipsa nusproizvoda Petrokemije kroz 40 godina je nataložila oko 9 milijuna tona fosfogipsa i oko 2 milijuna kubičnih metara kisele vode. Prilikom privatizacije Petrokemije odvojena je od Petrokemije koja ju je trebala sanirati iz svog tekućeg poslovanja, no međutim privatizacija kakva je uvijek kod nas na specijalan način odvojila je postala je državna tvrtka koja je nedavno prodana privatnoj tvrtki Flantron iz Kutine za 112 tisuća kuna pod uvjetom da se sanira fosfogips na toj deponiji. Tvrtka Flantron ima nekoliko zaposlenika, manja je tvrtka i nikako nema sredstva s kojima bi mogla uopće taj silni fosfor gips zbrinuti. Ono što se trenutno događa na deponiji fosfogipsa je i ekocid i genocid i ne znam kako bih to nazvao. Trenutno se na deponij fosfogipsa skladišti saturacijski mulj. Jedan dan je samo dovezeno 50 velikih kamiona navodno iz Vukovara. Odakle se sve dovoze ne znam. Znači u programu tvrtke Flantron stoji da će sanirati deponiju fosfogipsa i napraviti solarnu elektranu na 160 hektara koliko pokriva površina deponije fosfogipsa. No međutim, izgleda da je bolji biznis uskladištiti ono što se nigdje ne smije uskladištiti u Hrvatskoj, a to je saturacijski mulj koji je pun teških metala, raznoraznih otrova koji kada budete 10 minuta tamo muka vam je 2 sata iza toga u trbuhu. Mene zanima tko stoji iza ovakvoga očito neovlaštenoga deponiranja saturacijskog mulja, tko sakriva i zataškava ovaj zločin koji se dešava na deponiji fosfogipsa. By the way deponija fosfogipsa se nalazi na parku prirode Lonjsko polje u poplavnom području. Znači uz sav taj fosfogips koji je tamo deponiran i kiselu vodu još dolazi i saturacijski mulj. Pitam ponovno tko Sisačko-moslavačku županiju pretvara u smetlište? Najveća spalionica plastike i saturacijskog mulja planira se u Kutini. Spalionica koja se planira u Sisku. Na Trgovskoj gori se planira odlaganje nuklearnog otpada i još nekoliko spalionica na području Sisačko-moslavačke županije. Ovime pozivam i predsjednika Vlade Andreja Plenkovića ukoliko ne zna, a što ne mogu tvrditi da zna da ispita ovaj slučaj deponiranja saturacijskog mulja na području deponije fosfogipsa. Deponija fosfogipsa je bila državno vlasništvo. Država ju je prodala i mislim da ima pravo i obvezu pitati što se tamo radi i da ima pravo i obvezu nama zastupnicima koji to tražimo dati odgovor i prikazati dozvole ukoliko te tvrtke to imaju. Ja sam nedavno uspio i sa Hrvatskom radiotelevizijom doći na deponiju fosfogipsa. Snimljeni su prizori upravo kipanja iz kamiona dovezenog saturacijskog mulja. Snimljena je cijela površina i silne tone koje su do sada dovezene. A ja vas pitam ako će se na tih 160 hektara uskladištiti saturacijski mulj na području parka prirode Lonjsko polje poplavnom području, nekadašnjem najvećem mrijestilištu slatkovodne ribe u ovom dijelu Europe što ćemo mi time dobiti osim ekocida i genocida? Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Četvrti val pandemije Covid-19 uzeo je maha, epidemija je izmakla kontroli. U proteklih 24 sata zabilježeno je rekordnih 6 310 novozaraženih, najviše mlađe i srednje dobi, hospitalizirano je 1 680 pacijenata, 219 na respiratoru, 32 umrlo. Ukupno umrlih do sada 9 364 osobe. zapanjujuće brojke. Većina teško oboljelih hospitaliziranih, kao umrlih su necijepljeni. Sve je više mlađih ljudi u bolnicama i na respiratorima. Još uvijek smo kao nacija nedovoljno procijepljeni. Dobro je da uz one koji dolaze na treću dozu, zadnjih dana ima sve više građana koji dolaze po prvu dozu, no jako kasnimo. Osim starijih građana, kojih je procijepljeno niti 70%, važno je da se i naši mlađi, radno i socijalno aktivni cijepe u što većem broju, ne samo da time štitimo sebe, već i svoje bližnje. Nitko nije rekao da cijepljeni ne može prenijeti bolest ni zaraziti se, no zaštićeni smo od teških oblika bolesti. Cijepljenje je jedini alat za zaustavljanje pandemije. Bolnički kapaciteti ubrzano se pune. Klinika za plućne bolesti, infektivne bolesti, KB Dubrava, praktički gotovo da i nema slobodnih kreveta. Pod hitno će se morati povećavati kapaciteti za Covid pozitivne pacijente, kojima je nužno bolničko liječenje, ne samo u Zagrebu, već i u cijeloj Hrvatskoj. Čuli samo dramatične istupe iz Splita, Čakovca, bolnički odjeli se iz redovnog pogona opet pretvaraju u Covid odjela, sve je više zauzetih respiratora. Trenutno nije toliki problem s brojem respiratora koji su na raspolaganju, već je pitanje tko će raditi s takvim intenzivnim pacijentima. Nemamo dovoljno anesteziologa, pulmologa, infektologa, intezivista. Jesu li Vlada Republike Hrvatske, ministar zdravstva i cjelokupna hrvatska javnost svjesni da se nakon preko godinu dana pandemije, zdravstveni sustav nije potpuno raspao samo zahvaljujući predanim djelatnicima u zdravstvu. Medicinari su na izmaku naga. Znate li da Covid pacijente zbrinjavaju djelatnici različitih zdravstvenih specijalnosti, kardiolozi, endokrinolozi, psihijatri, medicinske sestre različitih profila. Koliki posao obave djelatnici u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Sami smo se svi isprva bili prisiljeni educirati. Pitate se zašto se hladni pogon reducira? Zašto se otkazuju pregledi i operacije ne Covid pacijenata? Eto vam odgovora. A što radi Vlada i resorni ministar? Ministar Beroš prošli petak je donio odluku da su obiteljski liječnici obvezni u roku od 15 dana pozvati sve pacijente u dobi iznad 65 godina koji nisu cijepljeni da se dođu cijepiti, ako to ne uspiju telefonski imat će rok od 30 dana da s patronažnom sestrom obiđu pacijente u njihovim domovima i ako pacijenti na to pristanu, cijepe ih. A znate što mu odgovaraju obiteljski liječnici? Poručuju ministru Berošu da prvo, ne zna kakav pogon oni obavljaju, kakav posao rade, da osim cijepljenja protiv Covid-a cijepe sada i protiv gripe, protiv pneumokoka, svaki dan imaju gomilu telefonskih poziva, mailova, fizičkih pregleda pacijenata i hitnih i ne hitnih. Nemaju administratora, nemaju dodatnu medicinsku sestru, nemaju dvije telefonske linije. Pacijenti koji su htjeli se cijepiti, cijepili su se, mnogi ostali koji to odbijaju ustrajni su u tome. Takva zakašnjela ministrova odluka dovest će do dodatnog smanjenja usluga i pregleda za sve pacijente koji trebaju zdravstvenu zaštitu koja nije vezana za Covid. Svi mi liječnici svakodnevno svoje pacijente i onako u svojim ordinacijama pitamo jesu li se cijepili, zašto se nisu cijepili, motiviramo ih za cijepljenje, ali oni koji se ne žele cijepiti iz njima nepoznatih razloga, nažalost ne pridonose zaustavljanju epidemije. Slijedi nam porast nekontroliranih kroničnih bolesti, osobito hematoloških, karcinoma, komplikacija dijabetesa. Redovni kapaciteti, resursi, kadrovi u zdravstvu su smanjeni zbog pandemije. Stožer i Vlada donijeli su niz kontradiktornih odluka, prebacuju odgovornost na zdravstvene djelatnike i građana. Kampanja za cijepljenje nije dobro odrađena, već smo više puta govorili o tome, donosili brojne prijedloge međutim, ne sluša nas se. Ne sluša se znanstveni savjet odnosno onaj dio kojemu je cilj ne zbunjivati građane već dati realne znanstveno-provjerene informacije. Premijer Plenković već se par puta ogradio od izjava profesora Lauca, no i dalje ga drži u savjetu iako dotični profesor koliko god bio stručnjak na svom polju svojim izjavama zbunjuje građane i ne motivira ih na cijepljenje. Zapravo koristi Plenkoviću za balans između epidemioloških mjera, ekonomske politike, zdravstvene situacije i političkih odluka. Vlada mora jasno reći koliki postotak cijepljenih mora biti da bi se ukidale i ublažavale mjere i nepodilaziti narodu. Ne provodi se dovoljna kontrola provođenja postojećih epidemioloških mjera, a onda prvo zatvaramo škole. Ljudi cijepite se. Vjerujte liječnicima, znanstvenicima i struci kada su već Vlada i stožer zakazali. Hvala lijepo.
Super, može. Samo sekundu. Sada će u ime Kluba Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani gledaoci koji nas pratite putem televizije, poštovani stanovnici naših otoka i stanovnici naših ruralnih područja. Iza nas je rasprava o rebalansu proračuna u kojem je dano dodatnih 9 milijardi kuna za zdravstveni sustav, a pred nama je donošenje proračuna za sljedeću godinu i mi u Klubu Socijaldemokrata smatramo da je u ovom momentu izuzetno važno skrenuti pozornost i uputiti apele Vlade da napokon u planu proračuna predvidi i sredstva za formiranje hitne helikopterske medicinske službe. Podsjetit ću da natječaji koji su trebali biti raspisani u proljeće ove godine nisu raspisani, da se po tom pitanju nije desilo ništa i da formiranje helikopterske službe stoji tamo gdje je bilo i 2015. godine. Ne treba opet po ne znam koji put ponavljati da je cilj formiranja hitne helikopterske medicinske službe spašavanje ljudskih života, jer zlatni sat u kojem ugrožena osoba treba biti zbrinuta u bolnici zapravo znači preživljavanje. Znači glavni i osnovni cilj uspostave te službe je spas života u zlatnom satu. Ta nam je služba nužno potrebna jer osigurava osobama na izoliranim mjestima kao što su otoci, gorje, na autocestama mogućnost dolaska na vrijeme u ustanovu koja će spasiti život. Mislim da nema potrebe da govorim o povijesti korištenja helikopterske službe u ratovima od vijetnamskog pa nadalje, ali moram napomenuti da se ta služba formirala i funkcionira u većini europskih zemalja te da u Hrvatskoj svake godine imamo veliki broj turista iz zemalja koje su uspostavile takav servis u svojim zemljama kao što su npr. Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska, Italija, Njemačka, Austrija, Francuska, a da ne pričamo o Americi i Amerikancima. Efikasnost primjenu i prednost je u Hrvatskoj pokazao pilot projekt koji je u rujnu 2015. u potpunosti financirala Svjetska banka za vrijeme mandata Vlade SDP-a i tadašnjeg SDP-ovog ministra zdravlja Siniše Varge. Taj četveromjesečni pilot projekt, hitne medicinske službe imao je jedan helikopter smješten na otoku Braču, a jedan na otoku Krku i samo su u prva dva dana tog pilot projekta odrađene 4 hitne intervencije kojima su spašeni životi naših sugrađana. Smatram da bi stručni krugovi, pa i svim mi, morali prihvatiti što je pokazao pilot projekt, a to je da su MORH-ovi helikopteri preskupi za hitnu helikoptersku medicinsku službu, da se MORH, s MORH-ovim helikopterima ne stigne pomoći u zlatnom satu, te da je zbog naših sugrađana i turista potrebno pokriti cijelu Hrvatsku. Nažalost, HDZ-ov ministar Nakić zanemario je rezultate tog pilot projekta, i vratio je sve u prijašnje stanje, tj. da se u hitnim slučajevima koriste helikopteri MORH-a. Međutim, napominjem da bi bilo svima jasno, da se na taj način ne koriste namjenski medicinski helikopteri koji su opremljeni najsuvremenijom opremom i da izostaje prisutnost educiranog helikopterskog medicinskog tima, što zapravo znači da se helikopteri MORH-a koriste samo za transport unesrećenih, a ne i za pružanje hitne pomoći. Brojke koje su vezane za nesreće su neumoljive. U Hrvatskoj imamo godišnje od prilike oko 23 tisuće umrlih od srčanih i moždanih udara. Imamo oko 300 poginulih u prometu, prošle godine ih je bilo nešto manje zbog smanjene mobilnosti, imamo oko 3 tisuće teško stradalih u prometu. Nemojmo zaboraviti ovogodišnji nesretne slučajeve na Lošinju, u Dubrovniku. Veliku saobraćajnu nesreću na autocesti Zagreb-Lipovac. Da smo imali hitnu helikoptersku medicinsku službu možda bi mogli nekome i pomoći, možda bi netko od njih ostao i živ. Ta bi nam služba pomogla da bude smanjena smrtnost i invaliditet, te da bude brži oporavak bolesnika i brže vračanje na radno mjesto. Sve ovo pokušavam staviti u prvi plan zbog toga što je pred nama proračuna i da apeliram prema Vladi da napokon ta služba bude u prvom planu.
Dobro jutro. Nastavljamo dalje s radom, kako je najavljeno današnja točka je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 197 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj i zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave shodno Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Tonči Glavina.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice, zastupnici, kolege, kolegice danas smo ovdje pred vama sa Prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti sa konačnim prijedlogom zakona koji je tu pred vama. Trenutačno je u RH na snazi Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti iz 2015. godine sa zadnjim izmjenama i dopunama koje su stupile na snagu 8. travnja 2020. godine, a s kojim se uređuje način i uvjeti pod kojim pravne i fizičke osobe mogu obavljati ugostiteljsku djelatnost. Predloženim izmjenama predmetnog zakona predlaže se produljenje roka važenja privremenih rješenja za obavljanje ugostiteljske djelatnosti kao i usklađenje određenih odredbi s Direktivom 2006 123 EZ o uslugama na unutarnjem tržištu kao i usklađenje sa Zakonom o sustavu državne uprave iz 2019. godine. U ovom trenutku u RH privremena rješenja koja su izdana, važenje njihovo prestaje prema sadašnjim odredbama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti krajem ove godine. Naime, propisano je da ista privremena rješenja vrijede do izdavanja rješenja o legalizaciji objekta i to najkasnije do 31.12.2021. godine. Navedena mogućnost izdavanja privremenih rješenja omogućena je Zakonom o ugostiteljskoj djelatnosti iz 2015. godine te s obzirom na trajanje upravnih postupaka, ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada ovaj rok je već u dva navrata produživan i to izmjenama i dopunama zakona iz 2016. do 31.12.2020. godine, te izmjenama i dopunama zakona iz 2020. godine dakle do 31.12.2021. godine. Stoga, se prijedlogom izmjena navedenoga zakona predlaže produženje roka važenja privremenih rješenja izdanih ugostiteljima, iznajmljivačima i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima koji još nemaju ishođena rješenja o izvedenom stanju, ali su u roku podnijeti, podnijeli zahtjev za pokretanje postupka ozakonjenja nezakonito izgrađene građevine kao i rok važenja privremenih rješenja izdanim iznajmljivačima i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima zbog neuređenih pitanja prava vlasništva i uporabljivosti objekta do 31. prosinca 2024. godine. Također, radi ubrzanja postupka legalizacije predlažemo da se u zakon uvrsti odredba prema kojoj bi se privremena rješenja dostavila nadležnom upravnom tijelu za izdavanje rješenja o izvedenom stanju koja će zatim biti obavezno primjerak izvršnog rješenja kojim bi se odlučilo o zahtjevu za legalizaciju te dostaviti nadležnom upravnom tijelu u području ugostiteljstva. Napominjemo, da u slučaju da se rok do kraja godine ne produlji, početkom godine po sili zakona prestala bi vrijediti privremena rješenja što bi u konačnici moglo dovesti do prestanka obavljanja ugostiteljske djelatnosti velikog broja subjekata pri čemu je velika većina tih rješenja se odnosi na privatne iznajmljivače. Iz toga je razloga se i predlaže zakon uputiti u hitnu procesu kako bi se isti donio i stupio na snagu prije 31.12.2021. godine. Ostale izmjene zakona odnose se na usklađivanje zakona sa direktivama o uslugama na unutarnjem tržištu i Zakonom o sustavu državne uprave. U pogledu trenutno važeće odredbe Članka 30. stavka 6. zakona RH je 2019. dobila upozorenje Europske komisije o neusklađenosti predmetnog članka važećeg zakona s pravom EU odnosno s Direktivom u pružanju usluga 2006/123 nakon što je kroz postojeće mehanizme kontrole uočeno kako bi navedena iznimka mogla predstavljati teritorijalno ograničenje. Sadašnjim čl. 30. st. 6. Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti propisana je iznimka prema kojoj iznajmljivač koji pruža gostima usluge smještaja može gostima osim doručka pružati i usluge polupansiona ili punog pansiona, ako u krugu od 15km cestovne linije nema objekta registriranog za pružanje ugostiteljske usluge priprema i usluživanja jela. Skrećemo pažnju kako od stupanja na snagu … odredbe zakona dakle to je bilo 17. studenog 2018.g. do danas temeljem nije ni izdano niti jedno jedino takvo rješenje te činjenicu da navedena odredba predstavlja teritorijalno ograničenje sukladno direktivama EU predlažemo njeno brisanje. Pri tom napominjemo da se privatnim iznajmljivačima dodatno omogućuje podizanje kvalitete usluga, omogućavanje usluge doručka gostima dok za OPG-ove je specificirano da isti moraju na zahtjev gosta pružati uslugu doručka, polupansiona i pansiona i to pripremom proizvoda iz pretežno vlastite proizvodnje. Smatramo da je navedenim otvorena mogućnost stvaranja dodatne vrijednosti turističkog proizvoda i to pružanja usluga smještaja u apartmanima u vidu breath and breakfast kao u pružanja smještajnog gastronomskog doživljaja OPG-ovima. Završno, predlažemo da se izmijenjene odredbe zakona u odnosu na odredbe koje se tiču usklađenja sa odredbom Zakona o sustavu državne uprave koja je za donošenje propisa kojim se uređuje dio upravnog područja u djelokrugu drugog tijela državne uprave donosi uz prethodnu suglasnost čelnika tog tijela, a ne uz prethodno mišljenje kako je sada propisano. Dakle, predlažemo donošenje Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, s Konačnim prijedlogom Zakona u hitnoj proceduri iz razloga ranije navedenih. Hvala lijepa.
Imamo dosta replika, prva je poštovani zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče. Dakle, općepoznata je činjenica da hrvatski ugostitelji plaćaju zapravo najveće poreze u Europi, čak 90% vina i piva koji se proizvedu u Hrvatskoj ako pridodano stopu od 3% poreza na potrošnju dolazimo do brojke ukupnog plaćanja od 28% nameta kao takvog. Skoro 70% ugostiteljstva događa se u vršnih 80 dana u jednoj godini. Iz kojeg razloga ovim izmjenama niste udarili smjer cjelogodišnjeg ugostiteljstva obzirom da je ugostiteljstvo jedno plućno krilo punjenja državnog proračuna onda samim time i egzistiranja svih nas? Hvala vam.
Odgovor.
Poštovani zastupniče Kujundžić. Dakle, ovim zakonom definiramo uvjete koji moraju ispunjavati pružatelji usluga, ugostiteljskih usluga odnosno usluga smještaja jednim dobrim dijelom ne definiramo ovaj dio o kojem ste vi sada pitali. Dakle, što se tiče pružanja ugostiteljskih usluga ona se može raditi u formi ili pravne osobe dakle trgovačkog društva ili obrta ili OPG-a ili privatnog iznajmljivača koji su različite kategorije i oni naravno svi po defoltu imaju mogućnost cjelogodišnjeg rada. Dakle, hoće li oni raditi cijele godine ili ne isključivo je stvar njihovog tržišnog pozicioniranja odnosno njihove mogućnosti, želje ili ne cjelogodišnjeg rada.
Sljedeća replika poštovana Katarina Nemet.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče. Znači iz materijala koji ste nam priložili imamo podatak da imamo 15.900 privremenih rješenja jel tako, to su bespravni graditelji koji su u skladu sa zakonom pokušavaju legalizirati svoje objekte. Kada znamo da protekne niz godina do pravomoćne legalizacije, kada znamo da takvi ugostitelji ulažu u svoje nekretnine, zanima me mislim dolazimo do jednog paradoksa, zanima me situacija u kojoj je takvim ugostiteljima pravomoćno obijena legalizacija. Koji je postupak ministarstva, da li ste se susreli s tim i šta mislite o tome?
Odgovor.
Poštovana zastupnice Nemet. Da, u pravu ste govorimo o otprilike 15.900 privremenih rješenja trenutno koji su izdani na području cijele RH, a one vam dolaze iz praktički tri kategorije. Dakle, jedna kategorija i objekti koji su vezni za legalizaciju, druga kategorija objekti koji iz nekog razloga nemaju uporabljivost objekta ili uporabnu dozvolu i treća kategorija je ova koja je vezana za suvlasništvo, dakle nije ovo isključivo tema koja je vezana za legalizaciju. A procedura je jednostavna, dakle ukoliko ste predali zahtjev za legalizaciju u roku koji je bio propisan zakonom dakle imate privremeno rješenje do rješavanja tog vašeg predmeta, a on se može riješiti na dva način da se legalizacija provede i da vi onda iz ovog privremenog rješenja idete u konačno rješenje, dakle u minimalne tehničke uvjete ili kategorizaciju ili ukoliko nešto u tom cijelom procesu nije bilo u redu to legalizacija neće biti riješena i nećete onda imati pravo dalje obavljat djelatnost.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Romana Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabor. Poštovani državni tajniče. Pa s obzirom da se unatrag osam godina nije riješilo pitanje nelegalnih objekata, da li zaista smatrate da će se za tri godine uspjeti legalizirati 15.900 zahtjeva za koja su izdana privremena rješenja? S obzirom da smo imali znači prvi rok od 2016.-2021. znači ovo je sada već druga izmjena, da li mislite da ćemo se susresti 2024. sa trećom izmjenom odnosno još jednim produženjem roka?
Odgovor.
Poštovana zastupnice Nikolić zahvaljujem na pitanju. Dakle, kao što znate ovo je jedan proces koji traje već neko vrijeme, trenutno rješavanje između ostaloga predmeta legalizacije je u ingerenciji jedinica lokalne i regionalne samouprave dakle županija, općina i gradova i ti predmeti su u njihovom rješavanju. Koji će biti rok i do kada će se to ispuniti i realizirati ja vam to u ovom trenutku ne mogu odgovoriti na to pitanje, ali u svakom slučaju naša obveza i od najvećeg interesa gospodarstva RH od najvećeg interesa Ministarstva turizma i sporta je da ugostiteljski objekti koji imaju privremenu dozvolu za rad da rade, da privređuju, da zapošljavaju, da stvaraju dodanu vrijednost, da doprinose hrvatskom BDP-u i da imamo objekte koji pružamo usluge turistima. I naravno iz domene Ministarstva turizma i sporta napravit ćemo sve da oni i dalje mogu obavljati svoju djelatnost do trenutka dok se ti njihovi predmeti riješe. Hvala.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani državni tajniče, ovdje predstavljate vi nešto o čemu praktički nemate nikakav uvid koliko sam ja shvatio odnosno nikakvu ingerenciju kako će se to riješiti. Vi ste došli pred Hrvatski sabor ajmo reći pokušat riješit nakon 8 godina nešto što Ministarstvo prostornog uređenja nije riješilo ako govorimo o 15.000 zahtjeva, tih 15.000 zahtjeva bi Ministarstvo prostornog uređenja bi trebalo logički riješiti za godinu dana i to bez nekakvog velikog truda. Ono što mene zanima od ovih 15.000 zahtjeva koji su podneseni odnosno s vaše strane izdanih privremenih rješenja, koliko tih zahtjeva je samo predano, koliko ih je dopunjeno do one razine da se mogu riješiti i zašto vi i Ministarstvo prostornog uređenja ne komunicirate po pitanju tog problema i ne nađete rješenje. Mislim ovdje se radi o [[Upadica: Vrijeme.]] kod velikog djela ovih ljudi o egzistencijalnim pitanjima.
Odgovor.
Poštovani zastupniče Brumnić, da u pravu ste izrazito je bitno pitanje za sve pružatelje usluga koje imaju, i njihove obitelji, koji imaju ova privremena rješenja i upravo zato Ministarstvo turizma i sporta koje je odgovorno tijelo koje izdaje i pod čijim zakonodavstvom se izdaju rješenja za pružanje usluga u ugostiteljstvu odnosno pružanja usluga smještaja, radi sve u svojoj domeni i mogućnosti da omogući tim ljudima da i dalje obavljaju turističku djelatnost do rješavanja ovih problema. Dakle, što se tiče samih rješavanja predmeta oni su u domeni dakle općina, gradova, županija i taj proces se trenutno odvija. Dakle, privremena rješenja su ta koja su, koja daju mogućnost ugostiteljima da i dalje rade, a kada se njihov predmet riješi, a opet ću ponoviti jedna od ove tri kategorije koje sam ranije spomenuo, onda to njihovo rješenje prelazi ili u trajno ili eventualno se ukida.
Imamo jednu povredu Poslovnika. Poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedavajući povrijeđen je Članak 238., državni tajnik vrijeđa svakog tko sjedi u ovom saboru i donosi zakone navodeći stvari koje su neistinite, prebacujući odgovornost na jedinice lokalne samouprave. Ovo je zakon koji je donesen u Hrvatskom saboru, Ministarstvo prostornog uređenja je bilo zaduženo za njegovu provedbu. Ja vam mogu sad točno opisivati koje su agencije što i kako nastajale tokom vremena, kako su se iz Grada Zagreba povlačili zahtjevi u ministarstvo [[Upadica: Vrijeme.]] govorite apsolutnu neistinu i prebacujete … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica: Vrijeme.]] nemojte se ljutiti.
Vrijeme. Vi ste iskoristili povredu Poslovnika za vaš stav, mišljenje, repliku … [[Upadica: Ne razumije se.]] dobivate opomenu. Slijedeća replika poštovani zastupnik Josip Begonja.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, prema važećim odredbama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti uređeno je da ugostitelj, iznajmljivač ili vlasnik OPG-a mora uz zahtjev za odobrenje djelatnosti priložiti dokaz da je objekt u kojem će obavljati tu djelatnost u najmanju ruku legalan. Mene zanima uz ovu brojku koju smo čuli od vas od preko 15.000 vlasnika koji imaju privremena rješenja, koja vrijede do kraja ove godine u situaciji ako se ne produži za naredne kao što je predloženo 3 godine, što to znači s aspekta turističke ponude jer bi oni po sili zakona trebali prestati s radom 31.12., pa ako možete ukratko. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Begonja, dakle da u pravu ste ukoliko ne izmijenimo ovaj zakon sa, na tragu prijedloga koji je ovdje danas pred vama, upravo to, dakle sve te fizičke i pravne osobe koje imaju tzv. privremena rješenja sa 31.12. ove godine, dakle s istekom tog roka oni više ne bi mogli obavljati turističku djelatnost i tu govorim opet o ovoj brojci koju smo, koju cijelo vrijeme komuniciramo. Dakle, od apsolutno najvećeg i najvitalnijeg interesa i hrvatskog turističkog sektora i gospodarstva naravno svih tih pružatelja usluga je da oni i dalje obavljaju djelatnost, a da ne budu, da mogu obavljati svoju djelatnost a da svoje dakle trajni status rješenja rješavaju u procesu koji nije na njima nego proceduri koja je propisana i koja je sada trenutno u domeni jedinica lokalne samouprave.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče slažem se s vama, isto smatram da će ove izmjene stvoriti jednu dodatnu vrijednost za obiteljska poljoprivredna gospodarstva, ugostitelje, hotele itd. s obzirom da neki način i uklanjaju nelojalnu konkurenciju. Mene zanima imate li podatak, nisam razumjela iz vašeg izlaganja koliko je iznajmljivača u stvari pružalo usluge polupansiona ili punog pansiona pod određenim uvjetima iz Članka 30. stavka 6. ovog zakona. I još jednom vas molim zbog javnosti da ponovite ostaju li obiteljska poljoprivredna gospodarstva bez usluge pružanja prehrane svojim gostima s obzirom da ova navedena odredba se briše ili će time u stvari oni biti ojačani i na neki način će turizam biti kanaliziran upravo prema OPG-ovim i što je na kraju krajeva i određeno ovim zakonom i Člankom 39.
Odgovor.
Uvažena zastupnice Blažević, dakle da ponovimo još jedanput mi smo sa izmjenama ovog zakona koje su bile u 2018. godini vrlo jasno napravili jednu diferencijaciju dakle sa uslugom privatnih iznajmljivača koji žele pružati uslugu prehrane smo išli sa modelom tzv. u svijetu trendi i vrlo poznat i priznat, dakle …/nerazumljivo/… s mogućnošću usluživanja doručka za privatne iznajmljivače koji imaju sobe, apartmane i tako slično. Međutim za OPG-ovce koji se bave između ostaloga pružanjem usluga smještaja ili pružanjem usluga, ugostiteljskih usluga njima je čak propisano zakonom ako se na varam Članak 39. obveza da na zahtjev gosta moraju usluživati dakle pripremu jela, hrane i pića itd. i to iz pretežito vlastite proizvodnje. Dakle, na taj način smo vrlo jasno htjeli diferencirat i dati jedan veliki da kažemo poticaj OPG-ovcima da budu ti koji generiraju vrhunsku uslugu usluživanja hrane i pića, a privatni iznajmljivači da idu na uslugu bed and breakfast.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Jure Brkan.
Poštovani državni tajniče svi smo dojma da je ova turistička sezona bila izuzetno uspješna unatoč pandemiji korona virusa. Molim vas da li imate službene rezultate ove turističke sezone, kakvi su učinci i šta se radi na pripremi iduće turističke sezone.
Poštovani zastupniče Brkan, da u pravu ste mi, RH je a gledamo u kontekstu svih naših konkurencije na, na europskom tržištu i na Mediteranu imala zapažen turistički rezultat i značajno bolji nego naša konkurencija. Mi smo otprilike sada negdje na brojkama nešto malo više od 75% turističkog prometa iz rekordne 2019. godine što je uistinu izvanredan rezultata. A što se tiče priprema za slijedeću turističku godinu one su već značajno počele, uznapredovale, međutim moram upozorit recimo jednu, jednu ovaj nešto što me u ovom trenutku zabrinjava s obzirom da priprema turističke godine, organizirani turizam, turoperatori, složeni turistički …/nerazumljivo/… to se slaže sada, to se slaže za vrijeme zime, a ne slijedeće ljeto. Mi smo trenutno na mapi ECDC-a crvene boje i moramo napraviti sve što možemo napraviti kao građani i koji možemo na to utjecati da tu mapu, sliku popravimo jer to će nam jako bitno biti za vrijeme naše turističke sezone odnosno za vrijeme sada prodaje aranžmana, prezentiranja na tržištu i promociji.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče, sve ukazuje na to da se ovdje radi o gašenju požara i produljenu kako i vi sami kažete privremene mjere za slijedeće 3 godine. Međutim, mene sada zanima u tome od ovih 15.900 ugostitelja koji imaju ta privremena rješenja koji, koja količina recimo njih nema adekvatne građevinske dozvole i zbog čega recimo u ovakvim privremenim rješenjima se ljudima koji uzurpiraju, a ja vjerujem da je njim malo produžuje ta mogućnost, a veliki, veliki broj ostalih ostaje trajno u tom privremenom pritisku da nikako ne može dobiti pravo rješenje.
Poštovani zastupniče Matula, mislim nadam se da ćemo se složiti da u svakom slučaju trebamo napraviti sve da, da svi ti pružatelji usluga turističkih i ugostiteljskim ukoliko ispunjavaju sve zakonske usluge naravno i se dalje bave tim poslom i tom djelatnošću. Dakle, činjenica da su oni u tzv. kategoriji privremenih rješenja dakle u najvećem broju slučajeva oni još nisu došli na red rješavanja njihovih predmeta. Dakle, ti predmeti kada se, kada uđu u proceduru se ili rješavaju ili ne. I opet kažem nije samo stvar ovdje vezano za legalizaciju, vezana je i za uporabljivost objekta i vezano je za suvlasništvo. Dakle, 3 kategorije koje su ovdje obuhvaćene i oni obveza je da se ti predmeti riješe. I mi ovim izmjenama jednostavno dajemo dovoljan rok, dovoljno vremena da se u narednih par godina ta procedura kompletno završi kako bi se ne bi došli u situaciju da eventualno neki od tih pružatelja usluga koji upravo, koji su samo zbog procedure eventualno što nisu došli na red da i dalje mogu pružati usluge, a ne da im se slučajno dogodi da eventualno su onemogućeni u pružanju usluga.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo. U cilju prepoznatljivosti odredišta i pozicioniranja kao neke destinacije unutar specifičnih oblika turizma definitivno je dobro što ukidate Članak broj 3., dakle na taj način definitivno potičete izvrsnost između subjekata ali vam je ključni problem što neće biti definirano ni ovim zakon vam je zapravo različito tumačenje državnog inspektorata, da li kod OPG-ovaca čiji sam ja apologeta primjenjuju zapravo Zakon o pružanju ugostiteljskih usluga ili Pravilnik o pružanju usluga na obiteljskom seoskom domaćinstvu i tu vam dolazi zapravo do vrlo velike kolizije. Dakle, jedni procjenjuju dakle po jednom aktu, drugi procjenjuju po drugome. Dakle, da bi trebali kroz svoj daljnji rad zapravo utjecati na standardizaciju jednostavno postupanja na terenu. Hvala vam lijepo.
Odgovor.
Poštovani zastupniče Hajdaš Dončić, hvala na tom komentaru. Dakle, imamo ovaj zakon i s ovim zakonom imamo sve pripadajuće pravilnike, dakle nama naša intencija apsolutno jest da vrlo jasno diferenciramo turistički proizvod i OPG-ovi što smatramo da su naša jedna potencijalno najveći konkurenti s prednosti koja i dodatnu vrijednost daje hrvatskom turizmu, da upravo oni budu nositelji te ponude usluživanje hrane, jela i pića itd. Ali nadalje, vezano za ovaj zakon dakle kao što vam je poznato Nacionalni plan za oporavak i otpornost koji je usvojen dakle u sedmi mjesec ove godine podrazumijeva što se tiče dijela turizma, dakle gdje su osigurana rekordna sredstva od 2,2 milijarde kuna, dakle sa 3 investicije. One podrazumijevaju provođenje reforme. Između ostaloga u tom paketu koji smo već odabrali i sebi upisali kao obveza između ostaloga ići će i redefiniranje i ovog zakona i svih pripadajućih pravilnika, pojednostavljanje procedura i dodjeljivanje kvalitete odnosno prednosti određenim kategorijama i pojednostavljanje [[Upadica: Vrijeme.]] poslovanja OPG-ova i svih pružatelja usluga i to je nešto što će također biti na dnevnom redu jer smo već preuzeli obavezu.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče podatak koji ste vi dostavili je o 15.900 privremenih rješenja. To je onaj podatak koji vi imate u svom ministarstvu. Privremena rješenja su izdana onima koji imaju neriješene imovinsko-pravne odnose, privremena rješenja su izdana onima koji nemaju ishođenu uporabnu dozvolu sukladno Zakonu o gradnji i privremena rješenja su izdana onima koji su podnijeli zahtjev za legalizaciju koja se podnosila do 30. lipnja 2013. prvi put odnosno do 30. lipnja 2018. drugi put. Od tih 15.900 da li vi imate analizu koliko se njih odnosi na neriješene imovinske pravne godine ili to može trajati slijedećih 20 godina neriješeni imovinsko pravni odnosi? Koliko od njih ima da nisu ishodili uporabnu dozvolu, a koliko od njih je tema legalizacije? Pa bi bilo dobro da barem poprilično od, ne morate mi reći ali otprilike u postotku koliko je koje od te tri skupine.
Odgovor.
Poštovana zastupnice Mrak Taritaš, dakle kao što sam ranije objasnio svi ti predmeti koji su u procesu realizacije su u, na razini dakle županija, općina i gradova i ti predmeti se rješavaju. Mi nemamo podatak o tome koliko je određenih, koji broj je u određenoj kategoriji koji se nalazi, ali u svakom slučaju ono što je, nadam se da ćete se složiti sa mnom što smo trebali napraviti je ostaviti dovoljno vremena, poglavito ako govorimo o ovom dijelu koji je vezan za rješavanje imovinskopravnih odnosa jel znamo da je to nešto što kod nas nažalost ide sporije nego što bi mi svi skupa htjeli. Dakle, zato je naša obveza upravo osigurati dovoljno vremena da se ti predmeti riješe i nadam se mi se svi skupa nadamo da će ovo biti zadnji rok koji ćemo po ovom pitanju morati micati i mijenjati. Hvala lijepo.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Gari Cappelli.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče, državni tajniče. Ma danas je poanta dakle dvije stvari, jedna je „legalizacija“ i sve što zbog čega se produžuje ova mogućnost da se ne desi ono što se desilo da se godinama iznajmljivalo na crno i da se i dalje iznajmljuje na crno i da će i da pogotovo ovoga nema onda bi se tek iznajmljivalo na crno. Drugo je vraćanje na ono što je bio prvobitni prijedlog da se bread and breakfast ima, međutim tadašnjim amandmanom se to nekako ubacilo u zakon, a tada smo upozoravali da to neće proć kroz direktive i to je upravo to što sad moramo napravit, vratit ono što se i tada predlagalo u zakonu. A što se tiče ovog dijela legalizacije, mislim otići ćemo široko danas pričat o legalizaciji koja nije problem Ministarstva turizma, a niti Ministarstva graditeljstva s druge strane jer to je stvar lokalne, nazovimo samouprave koja je zadužena za izdavanje takvih dokumenta. Hvala lijepa.
Poštovani zastupniče Cappelli, da, tako je mi smo sa izmjenama i dopunama ovog Zakona iz 2018.g. došli ovdje pred HS upravo sa prijedlogom u kojem smo diferencirali pružanje usluge što se tiče prehrane između privatnih iznajmljivača i OPG-ovaca i tada smo izmijenili zakon na način da privatni pružatelji usluga privatnog smještaja mogu usluživati samo doručak, a naravno OPG-ovci jelo odnosno polupansion i puni pansion ukoliko to žele. Upravo tako rezultat amandmana jednog u HS-u kojeg smo mi prihvatili je bio da napravimo iznimku za recimo iznajmljivače koji se nalaze koji 15km od sebe nemaju nijedan ugostiteljski objekat da oni mogu pružati tu uslugu i onda smo to prihvatili, mada smo znali u tom trenutku da potencijalno ćemo imati problem sa tumačenjem direktive. Međutim, evo najbolja potvrda je da tu nemamo nikakav problem što od 17. studenoga 2018.g. do danas sukladno toj odredbi nije zatražen nijedan jedini zahtjev, dakle tu apsolutno nemamo nikakav problem. Hvala.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Katica Glamuzina.
Hvala vam potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče. Pitala sam vas ovo jučer na odboru, ali mislim da je bitno da se čuje i tu, je li ovo omogućavanje dodatnih usluga privatnim iznajmljivačima njima nameće i dodatne obveze u smislu strožih uvjeta za rad ili povećanih nameta, dakle hoće li ove izmjene zakona za sobom povući izmjene u minimalnim tehničkim uvjetima i hoće li utjecati na davanja koja iznajmljivači imaju prema TZ-ovima u ovom trenutku?
Odgovor.
Poštovana zastupnice Glamuzina hvala na pitanju. Dakle, kao što smo jučer odgovori, ne, ovdje u taj dio uopće ovim izmjenama ne zadiremo, dakle ovim izmjenama isključivo govorimo o tome da pružatelji usluga koji su vezani i koji imaju privremena rješenja imaju mogućnosti dalje obavljanja turističke usluge ugostiteljske djelatnosti ili smještaja do roka dok se njihov predmet ne riješi. A u tom dijelu ovdje nema nikakvih izmjena niti je potrebno imati ikakve izmjene pravilnika koje su vezane za različitu kategoriju pružatelja usluga. Ali kao što sam jučer rekao na odboru i evo maloprije vrlo kratko, dakle kroz proces NPOO-a i kroz daljnju odnosno nastavak reforme turističkog sustava koji planiramo i ovaj zakon i pravilnici i sve skupa će doći po jednu konkretniju, značajniju izmjenu, a sve sa ciljem podizanje konkurentnosti hrvatskog turizma i omogućavanja i olakšavanja poslovanja poslovnih subjekata u turizmu.
Sljedeća replika poštovani potpredsjednik Miroslav Škoro.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ja se divim svakom čovjeku koji se bavi poduzetništvom u Hrvatskoj. Poduzetnici trebaju sigurnost, pravnu traže ravnopravnost i meni se čini da vaša kategorizacija i ishođenje minimalno tehničkih uvjeta je nešto što je nepremostiva zapreka mnogim poduzetnicima koji su u ingerenciji vašeg ministarstva. Isto tako mi se čini da ste vi nama došli reći dvije stvari, prvo je da glomazna državna administracija ne može riješiti ono što poduzetnici traže pa tražite još jednu odgodu, pa ćete to gurnut pod tepih i onda će neka sljedeća vlada nakon toga morati to odlučiti, konačno i riješiti. I druga stvar je jedna nelogičnost u vašem obrazloženju, a kažete da ovo sprečava nelegalno obavljanje ugostiteljskih djelatnosti odnosno pružanje ugostiteljskih usluga i time nelojalnu konkurenciju. Dakle, došli ste nam priznati da Državni inspektorat odnosno opet ta administracija ne može utjerati one koji se nelegalno bave jer ako mi njima ne produžimo oni će se nelegalno bavit. A zašto ih onda ne uhvatimo?
Poštovani zastupniče Škoro, zahvaljujem na vašem komentaru. I ja se pridružujem vama u vidu tome da svi koji se bave gospodarstvom, evo ja ću konkretno se malo više reflektirat na turizam s obzirom da ja dolazim iz realnog sektora i turizma i taj sektor jako dobro poznajem da im treba odati počast i priznanje zato što uistinu jako puno doprinose hrvatskom gospodarstvu, razvoju hrvatskog gospodarstva i što naš turizam mnogi to htjeli priznati ili ne, definitivno daje jedan značajan poticaj razvoju drugih gospodarskih djelatnosti i sektor u RH i to je naša obveza da i dalje nastavimo raditi u tom smjeru. A što se tiče ovih izmjena opet ne trebamo gledati preširoko i od toga izvlačiti nekakve pouke po meni koje nisu potrebne. Ono što je bitno je da moramo riješiti ova privremena rješenja, dok se ta privremena rješenja riješe moramo jednostavno omogućit da ti ljudi i dalje rade. A evo i za kraj možda da vam kažem, ne brinite ne planiramo mi to ostaviti nijednoj drugoj vladi, ova vlada će to riješit.
I posljednja replika poštovani zastupnik Marin.
Poštovani potpredsjedniče HS-, poštovani državni tajniče. Evo s terena jedno pitanje konkretno vlasnika jednog noćnog kluba kaže ovako zašto potpore za očuvanje radnih mjesta nemaju svi oni koji klubovi i barovi koji su radili iza ponoći, a to im je sada onemogućeno odlukom stožera? Naime, HZZ tumači da je samo noćnim klubovima zabranjeno radno vrijeme, a stožer tvrdi da je zabrana radnog vremena izrečena za sve. Zašto onda svi nemaju pravo na potporu za očuvanje radnih mjesta, noćni barovi, disko klubovi i disko barovi?
Poštovani zastupniče Miletić, zahvaljujem na pitanju. Dakle ovako, evo košto je objavljeno prije par dana, dakle nastavlja se program očuvanja radnih mjesta za određene djelatnosti za sada, za slijedeća dva mjeseca i posjetit ću u principu da ono što je najvažnije u tom cijelom programu, dakle glavni kriterij odabira mogućnosti korištenja te mjere je prihod odnosno pad prihoda jel. Što se tiče ugostiteljskih objekata i kategorizacije ugostiteljskih objekata dakle u našem zakonu imate definirano dakle radno vrijeme recimo barova, restorana itd., a noćni klubovi, oni su kategorija sama, sami za sebe. Dakle, u ovom zakonu je limitirano radno vrijeme za restorane, caffe barove i slične ugostiteljske objekte koji su iz područja usluživanja hrane i piće, a noćni barovi isto tako sukladno ovom zakonu imaju duže radno vrijeme i upravo zbog toga je ta razlika u kategorizaciji, njihovo različito tretiranje zato šta ako noćni klub ima dozvolu, napamet govorim, da radi do 6 sati ujutro, a zatvoren je odlukom stožera ili mora zatvorit odlukom stožera onda je logično da su oni ti koji imaju pravo na mjere kako ih definira vlada.
Zahvaljujem državni tajniče. Vi ste gotovi. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani potpredsjednik Miroslav Škoro. Državni tajniče vi možete sjest.
Hvala vam. Čl. 238., riskirat ću opomenu. Dakle, odgovarajući na moju repliku dobili smo jednu običnu floskulu jer, ja znam da je 60% smještajnih kapaciteta u apartmanima u Hrvatskoj i ja znam da s jedne strane treba podilaziti glasačima populističkim mjerama, ali s druge strane isto tako moramo biti svjesni toga da je to način da se puni državna blagajna, budimo iskreni do kraja.
Uvaženi potpredsjedniče ovo je bila replika, kako ste sami rekli opomena. Idemo na odbore. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, okej. Onda otvaram raspravu, prvi Klub zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Anka-Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, dobili smo u hitnoj proceduri izmjenu i dopunu Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti jer datum koji je bio u zakonu prije je tu na vratima, pa moramo u hitnoj proceduri promijeniti zakon. Dakle, ja razumijem Ministarstvo turizma, razumijem potrebu da produžuje svoja privremena rješenja i razumijem potrebu da omogućuju da se ljudi bave ugostiteljstvom i razumijem potrebu da to traje i da netko drugi mora svoj posao riješiti i da ovi ljudi koji se bave ugostiteljstvom za to nisu krivi, ali ne mogu razumjeti datum koji ste se odlučili do kraja 2024.g. Ajdemo probati razumjeti o čemu se ovdje u stvari radi. Dakle, imamo 15.900 privremenih rješenja, od 15.900 privremenih rješenja dio privremenih rješenja je zbog toga što su neriješeni imovinskopravni odnosi. Naše iskustvo neriješenih imovinskopravnih odnosa zapravo već može ući u anale, nitko ni vi ni ja ni oni koji rješavaju imovinskopravne odnose nema ni najmanju ideju do kad će moći to riješiti. Dakle, to je jedna grupa privremenih rješenja i jedna grupa ljudi koji rade s tim što imate svakakvih slučajeva. Recimo, moj suprug i ja imamo zajedno svoju neku nekretninu kojom se bavimo, rastavimo se, ja ostanem unutra, bavim se ugostiteljstvom i zarađujem i kažem baš me briga za njega i ne želim da se uopće to imovinskopravno riješi jer mi to odgovara, dakle ima svega i svačega. Druga grupa je zbog toga što netko nije dobio uporabnu dozvolu. Pa ljudi moji ako imaš sve ishođeno za uporabnu dozvolu ti treba 3 mjeseca da ju dobiješ. Dakle, ta druga grupa nema veze s legalizacijom, ta druga grupa je jel je netko imao građevinsku dozvolu i temeljem građevinske dozvole treba ishodit svoju uporabnu dozvolu s tim što način ishođenja uporabnih dozvola je u Zakonu o gradnji vezano uz datum kad si gradio nekoliko varijanta i nekoliko tema. I treća grupa je vezano uz legalizaciju. Ajdemo mi razumjeti o čemu je riječ. Legalizirat se mogu nekretnine koje su napravljene do 21. lipnja 2011.g., dakle nekretnine koje su napravljene prije 10.g.. Sve ovo u ovih 10.g. što su ljudi bespravno gradili, a gradili su, grade i sad, ne može se legalizirat. Dva roka su bila kad se može podnijet zahtjev za legalizaciju. Jedan rok je bio 30. lipnja 2013., drugi rok je bio 30., dakle onda se nije moglo do 2018. i drugi rok je bio 30. lipanj 2018. Što znači podnijet zahtjev za legalizaciju, da i to razumijemo. Znači podnijet papir u kojem piše molim da mi se moja bespravna zgrada ili dio zgrade na k.č. broj taj i taj u ulici taj i taj legalizira i ništa drugo. Ajdemo malo vidjeti koliko su zahtjeva za legalizaciju riješeni. U jednom času je bila osnovana agencija jel uredi koji su se s tim bavili, a to su uredi koji su na razini županije i velikih gradova, nisu mogli u kratkom vremenu to napraviti i agencija koja je radila posao rečeno je da agencija više ne treba da uredi to mogu raditi i agencija je prestala raditi 1. srpanj 2018.g. Ja sam u pripremi za ovaj zakon išla vidjeti koliko imamo nelegalnih, nelegalnih zahtjeva neriješenih na razini države. Negdje oko 20.000 nelegalnih dakle zahtjeva koji na razini države nisu riješeni. Vi mi hoćete reći da su svi ti zahtjevi … [[Govornik se ne razumije]] , da se svi ti ljudi koji imaju nelegalno dakle još uvijek nemaju zahtjeve su oni koji se bave ugostiteljstvom. Dakle, ja razumijem potrebu Ministarstva turizma da svoja privremena rješenja daje mogućnost da radi dalje, razumijem potrebu države da puni proračun, ali ajdemo razumjeti što ovim zakonom donosimo. Mi ovim zakonom kažemo ugostiteljstvom se možeš baviti do 2024.g. i u zgradi, a ja znam takvih slučajeva i ne govorim na pamet i znadete da s ove govornice nastojim ne govoriti na pamet, nemam iz rukava nego baratam podacima, dakle ajdemo samo razumjeti, čovjek je napravio bespravnu kuću 2016.g. predao je zahtjev za legalizaciju 2018., dobio je privremeno rješenje da se bavi ugostiteljstvom, privremeno mu je rješenje na snazi, on zna da tu kuću neće moći legalizirati njegov je interes da se njegov zahtjev odbije što kasnije da bi se on u toj kući mogao baviti ugostiteljstvom. Moje samo pitanje je da li je interes ove države da se ugostiteljstvom ljudi bave u bespravno napravljenim zgradama? Ako je to interes ove države, ja razumijem ovaj rok, ali to jasno recite. Recite da je interes ove države da se ljudi bave ugostiteljstvom, da pri tom nije važno da li su kuće legalne, nisu legalne, kad su napravljene, nisu napravljene i da onda u jednom trenutku kad izađu svi rokovi i kad zaključimo ne, on neće dobiti dalje rješenje. Za to vrijeme se bavio, zaradio neke novce, mi smo zaradili nešto samo da razumijemo što ovim zakonom hoćemo. Ako je to ideja onda to recite i tako prezentirajte. Paralelno s tim moram vas podsjetiti, kad je bio Zakon o obnovi Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske, a kasnije i područje Banije, tim zakonom je u obnovu moglo ići kuće koje su imovinskopravno riješene, kuće koje su i etažirane i sve ostalo, ovdje su uvaženi kolege kuće koje su nelegalne zvali nepostojećim kućama. I sada je ovom izmjenom zakona rečeno, a obnova je ekstremni slučaj, dakle potres je nešto što se ljudima desilo i država pomaže ljudima da tu žive. Dakle, samo da razrujemo o čemu govorimo, mi ovim zakonom, ja ću koristiti terminologiju koja je bila koju je koristio jedan uvaženi zastupnik koji kad je to objašnjavao riječ je o nepostojećim kućama. Dakle, mi imamo privremena rješenja da se ljudi bave ugostiteljstvom u nepostojećim kućama jer ja bih razumjela da ste vi napravili analizu jer podnijet zahtjev, ponavljam još jedanput ne znači da je neko utvrdio da se ta kuća može legalizirat. Znači da sam ja podnijela zahtjev i ne znači da ću ja dobiti iza toga rješenje o legalizaciji jer će neko možda utvrdit da se ja uopće ne mogu legalizirat jer sam bespravni graditelj iza roka. Ja razumijem potrebu da imamo nekretnine u kojima se ljudi bave ugostiteljstvom, razumijem potrebu Ministarstva turizma da kaže gledajte imamo želju da se ljudi bave ugostiteljstvom, hoćemo da oni pune državni proračun, a ovo sve zajedno nije naš problem, nije moj problem. Moj problem je da ja znam da se neko može baviti ugostiteljstvom, ali sve je u konačnici naš problem. Umjesto da se inzistiralo na tome da se prioritetno rješavaju zahtjevi iza kojih ljudi trebaju dobiti dozvole za rad da to bude prioritet rješavanja, da sve što se može legalizirat se legalizira, da ljudi u njima mirno i spokojno rade, ne. Legalizacija je jedna tema koja s kojom sam se ja dugo bavila i koja uvijek izaziva emociju kod nas, izaziva emociju legalnih graditelja koji kažu zašto vi omogućujete da nekom da koji je bespravni da se legalizira, emociju susjeda koji bi neko nešto napravio. Jedan od razloga zašto mi imamo puno bespravno sagrađenih zgrada je državna uprava koja ne radi svoj posao. I umjesto da natjeramo državnu upravu da radi svoj posao, umjesto da prioritetno kad je riječ o ugostiteljstvu oni rješavaju, mi žmirimo nad tom činjenicom. Mi zapravo u ovom trenutku Ministarstvo turizma apsolutno ne množe baratat podatkom da kaže ja imam od 15.900 rješenja 689 koji su bespravni graditelji, koji su bili bespravni graditelji i 2017. i uopće se ne mogu legalizirati, ali ja nad tim žmirim, ali ako odučite žmirit žmirite i recite to tako. Pri tom, ja moram biti poštena i u uvijek sam poštena i korektna, kad je prvi put išlo to ja sam bila za to da oni koji se bave ugostiteljstvom dobiju privremena rješenja jel sam rekla u tako kratkom roku se zahtjevi ne mogu riješit, ali mi smo 2021., a govorimo o bespravnoj gradnji iz 2011., govorimo o zahtjevima u ovom trenutku dakle u odnosu na postotak koji je bio dat, vrlo mali postotak neriješenih zahtjeva.
Sljedeća rasprava je u Kluba zastupnika Mosta, poštovani zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Dobro jutro. Poštovani državni tajniče. Poštovana hrvatska javnosti. Dakle, pred nama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i to po hitnom postupku pri čemu je razlog izmjena u ocjeni stanja usklađivanje sa zakonodavstvom EU. Pa da, hitni postupak za usudio bih se reći jedno plućno krilo koje je na izdisaju od kojeg hrvatski proračun zapravo diše zbog čega? Zbog usklađivanja sa zakonodavstvom EU, a bez da se uistinu kad ga već mijenjamo doradi, olakša ili izmjeni sve ono što je svakodnevni uteg ovoj djelatnosti i svima onima koji u ovom sektoru egzistiraju. Kad već idemo u izmjene nije ovo pitanje vama državni tajniče nego predlagatelju, zašto se sve ovo nije dogodilo? Zašto ove izmjene nisu zapravo uokvirile ili olakšale sve one negativnosti i jedan usudio bih se reći nepošten odnos države prema ugostiteljima i svemu onome na što oni ukazuju. Na koncu konca koji je smisao i duh ovog zakona i ovakvih zakona? U ocjeni stanja ugostiteljske djelatnosti kojeg donosi ovaj zakon u niti jednoj, dakle u niti jednoj rečenici, u niti jednoj točki, zarezu ili čemu god ne stoji ono što je realno stanje svakog ugostitelja u Hrvatskoj, stoje više-manje puke fraze koje oslikavaju, pa usudio bih se reći u odnosu na stvarne probleme oslikavaju jedne minorne probleme ugostitelja u Hrvatskoj. I slažem se da su oni i najmanji njih treba riješiti, no izmjene ne mogu biti svrha sebi samima. Ugostiteljska djelatnost treba i traži hitne promjene, a toga ovdje nema. To što je u tijeku opsežan proces legalizacije koji će trajati izvjesno vrijeme, te veći dio objekata za koje su izdana privremena rješenja kojima se omogućava obavljanje ugostiteljske djelatnosti i kao takvi nisu ozakonjeni ocjenjuje se da će taj dio objekta u slijedećoj turističkoj sezoni ostati neiskorišten ili će ostati u sivoj zoni ukoliko se ne produži rok važenja izdanih privremenih rješenja i nakon 31. prosinca. Pa dobro jutro ljudi, pa dobro vam jutro, pa zar ovo nije trebalo biti logično i puno prije i van bilo kakve europske direktive? Trebalo je ovo biti logično i prekjučer, ne jučer i ne danas. Pa je li nama za ovakve primjere potrebno europsko zakonodavstvo da bismo mi spoznali koliko smo manjkavi i koliko nam sustav ne valja? No ajd, učinili ste dobro ovim izmjenama, no 15.900 njih koji će moći nesmetano započeti ili nastaviti raditi u ugostiteljskoj djelatnosti država će od njih trljati ruke jer će od njih ubirati skoro pa najveće namete u EU. Oni ostaju na milost i nemilost kroničnog nedostatka kvalitetnog radnog kadra urličući zapravo o krajnjoj potrebi poreznog rasterećenja po uzoru na ostale konkurentske zemlje koje su to već davno napravile. Ovim izmjenama ujednačavate ono što niti nije trebalo biti neujednačeno. Citiram, usklađivanje odredbi o pružanju ugostiteljskih usluga u domaćinstvu s odredbama direktive na način da svi iznajmljivači pri pružanju usluga doručka gostima koji pružaju uslugu smještaja budu u jednakom položaju. H, pa kako vama samima zvuči ova izmjena i ova rečenica, koliko ozbiljnosti ovim hitnim izmjenama daje prethodno citirani tekst? Na koncu konca, zar su subjekti u pružanju ugostiteljskih usluga doručka ili čega god drugog ikada i trebali biti u neujednačenom položaju? Dok ste vi gurnuli ove krucijalne izmjene u hitnu saborsku proceduru ja ću vam pripomenut sve ono što svaki ugostitelj proživljava u ovakvoj Hrvatskoj i jučer i danas, a sudeći po ovim izmjenama i sutra će zbog grijeha propusta. Rad ugostiteljskih objekata koji poslužuju isključivo piće i napitke opterećen je apsolutno najvećim opterećenjima u EU. U Hrvatskoj su porezi iako previsoki bili i u pandemijsko vrijeme na štetu poduzetnika i njihove budućnosti ostali su netaknuti kao takvi. Da netaknuti, možete se vi kolega Miletiću čuditi, al je to tako, ostali su netaknuti. Što je sa uvođenjem preferencijalne stope PDV-a u ugostiteljstvu i dostupnosti povoljnih sredstava za likvidnost na financijskom tržištu? Ovo bi bio kisik u plućno krilo onih od kojih mi ovdje svi koji jesmo velikim dijelom primamo plaću. Stalni izazov ugostitelja jesu i administrativne prepreke čije se ukidanje već odavno traži. Konkretno, jedan od svakodnevnih primjera je neshvatljiva potreba vođenja robno materijalnog knjigovodstva gdje svaki gram salate koju koristite prilikom pripreme jela morate zasebno rasknjižiti. Odluka o … [[Govornik se ne razumije]] , kvaru i lomu datira još iz 2004.g., što je katastrofalno za hrvatsku državu i za njeno zakonodavstvo. Poprilično je ovo sve frustrirajuće za ugostitelje obzirom da imaju sustav fiskalizacije kojim se bez bilo kakvih problema nadzire cjelokupno poslovanje i njime se može jednako kvalitetno ako ne i bolje kontrolirati posluje li se u skladu sa poreznim propisima. No hitne izmjene ovog zakona neće za sobom povući posadašnjenje odluka i pravilnika koji kao takvi guše ugostiteljsku djelatnost. O očitom problemu izrazito važnom za sve djelatnosti, a poglavito za ugostiteljstvo, a riječ je o planiranju i nedostatku migracijske politike koju Hrvatska još uvijek nije donijela, neću niti govoriti. Jednako tako neću govoriti niti o problemu nedostatka kvalitetne radne snage koja je nus produkt višegodišnjih loših politika bez ijednog sinergijskoga djelovanja koje je u svakoj ozbiljnoj državi povezano snažnom poveznicom između tržišta rada i sustava obrazovanja. Pokušali ste Zakonom o strancima anulirati ovaj problem, no upozoravali smo vas da kvantiteta neće donijeti kvalitetu i upravo se to i dogodilo, kroničan nedostatak kvalitetne radne snage u ugostiteljskom sektoru. Ozbiljne države to rješavaju bilateralnim sporazumima. Pa skoro, što sam vam i rekao u replici, 70% ugostiteljstva događa se u 80 vršnih dana, što je više nego jasan pokazatelj brige za ovu djelatnost. Pa duh zakona bi trebao graditi cjelogodišnje, cjelogodišnje ugostiteljstvo. Zašto ga ne gradi, to odgovorite ne vi nego onaj tko vas je ovdje poslao. Morate shvatiti ključnu činjenicu u Hrvatskoj, ugostiteljstvo i turizam su dva plućna krila od kojih se puni proračun, daj shvatimo to ovdje svi više. Pa ako gledamo prethodne godine u brodogradnju smo ulupali milijarde i milijarde i sve je opet propalo, baš sve. I ne shvaćam u kontekstu govora o problemima, pa zar bi trebao biti problem manjka ili viška u blagajni određenoga ugostitelja, zar bi trebao biti problem propisno ga svrstati u lakše porezne prekršaje, zar je problem ukinuti porez na potrošnju na nacionalnoj razini, pa zar je problem vaučerizacija za radnike prema modelu koji postoji u poljoprivredi, zar je problem ukidanje raznih parafiskalnih nameta i priznavanja troška reprezentacije u iznosu od 100% za gospodarske subjekte? Da očito je to problem. Dok nama ostaje ovakvo stanje zasigurno dok uživamo u poslijepodnevnoj kavici koju smo naručili tamo negdje oko 6 sati i dobili račun na kojem stoji vrijeme da je kava prodana u 10 i 30 ujutro sigurno ćemo i pročitati tekstove one koji su zapravo slični jednom koji je se pojavio u jednom splitskom restoranu „Dragi gosti, svi su porezi uključeni u cijenu“, Hrvatska puna života, mala zemlja sa velikim porezima. Hvala vam.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovana zastupnica Anja Šimpraga.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolege i kolegice. Danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona i trebali bi ga donijeti u hitnom postupku. Definitivno je kako se ovdje radi o veoma bitnim izmjenama zakona koje prvenstveno zbog kratkoće roka treba donijeti što prije, ali istovremeno imam osjećaj kako ovaj zakonski prijedlog prolazi ispod radara, gotovo slova o njemu nema u medijima, tek pokoja specijalizirana institucija spominje izmjene. Zakonskim prijedlogom nastoji se doći do usklađivanja s unutarnjim zakonodavstvom, konkretno Zakonom o sustavu državne uprave, ali i europskim zakonodavstvom jer će doći do usklađivanja odredbi o pružanju ugostiteljskih usluga u domaćinstvu s odredbama europske direktive na način da svi iznajmljivači pri pružanju usluge doručka gostima kojima pružaju uslugu smještaja budu u jednakom položaju. Dakle, predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku kako bi ugostitelji, iznajmljivači i pružatelji ugostiteljskih usluga na OPG-ovima nastavili s obavljanjem ugostiteljske djelatnosti i pružanjem ugostiteljskih usluga u objektima za koje im se vodi postupak ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada kolokvijalno nazvana legalizacija odnosno u objektima za koje stvarni vlasničkopravni odnosi nisu usklađeni sa stanjem u zemljišnim knjigama. Kad pomislite da kriza u ugostiteljstvu izazvana koronavirusom u određenim dijelovima i potresu nije dovoljna u slučaju kada se rok važenja privremenih rješenja ne bi produžio rješenja bi prestala važiti s 31.12. ove godine, što bi itekako dovelo do poremećaja u gospodarstvu i izazvalo brojne negativne posljedice za sve jer je izdano gotovo 16.000 rješenja s rokom trajanja do 31.12. ove godine. Posljedično bi došlo do svjesnog stvaranja sive zone odnosno smanjenja smještajnih kapaciteta u turizmu, a znamo i ovdje smo nekoliko puta čuli da samim tim dolazi do smanjenja prihoda za državni proračun i gubitka radnih mjesta u ugostiteljskim objektima za koje su ishođena takva rješenja. Kako bismo prevenirali neželjene reperkusije dobro je da se predlaže produženje roka važenja privremenih rješenja za ugostiteljske objekte, objekte u domaćinstvu i na OPG-ovima do kraja 2024.. Međutim, u samom zakonskom prijedlogu navedeno je koji su problemi uopće doveli do toga da smo malo manje od dva mjeseca prije isteka roka važenja privremenih rješenja shvatili da ćemo zakasniti odnosno da će pojedinci potencijalno ostati bez posla. Glavni problem uz ostale su broj podnesenih zahtjeva i kapaciteti nadležnih tijela odnosno i kadrovska potkapacitiranost u smislu broja ljudi koji rade na rješavanju postupaka legalizacije. Svi se trebamo zamisliti i vidjeti hoćemo li samo produženjem roka bez kadrovskih pojačanja nadležnih tijela uspjeti doći do cilja odnosno završiti opsežan proces legalizacije koji će sigurno trajati još izvjesno vrijeme. Ujedno se produženjem roka važenja privremenih rješenja sprječava nelegalno obavljanje ugostiteljske djelatnosti odnosno pružanje ugostiteljskih usluga, time i nelojalna konkurencija ugostiteljima iznajmljivačima koji posluju sukladno zakonu. Također zakonskim izmjenama ispravljaju se određeni nedostaci uočeni u praksi postupanja nadležnih tijela, a to znači da je kod privremenih rješenja u ispunjavanju minimalnih uvjeta za vrstu odnosno vrstu i kategoriju ugostiteljskih objekata potrebno dodatno propisati obavezu dostave privremenih rješenja nadležnom upravnom tijelu za izdavanje rješenja o izvedenom stanju. Kako bi to tijelo povratno nadležnom upravnom tijelu primjerak izvršnog rješenja kojim se odlučilo o zahtjevu za pokretanje postupka ozakonjenja nezakonito izgrađene građevine, a radi ukidanja privremenog rješenja i donošenja rješenja o ispunjavanju uvjeta za vrstu odnosno vrstu i kategoriju ugostiteljskog objekta. S obzirom na važnost izmjena i broj subjekata iz sfere ugostiteljske djelatnosti na koje neposredno utječe i ovaj istek roka, ali i na veliki broj koji bi osjetili posljedice ne produženja roka, Klub zastupnika SDSS-a podržat će donošenje ovog zakona, ali i pozvati Ministarstvo graditeljstva i nadležne odjele prostornog uređenja u županijama kako bi čim prije završili proces legalizacije koja traje i traje. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovana zastupnica Romana Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege zastupnici. U 2021.g. gotovo četvrtina hrvatskih građana živi u riziku od siromaštva, a vrlo je izgledno da će ih u 2022.g. biti još više. Dok su cijene goriva na povijesno visokim razinama, a na policama u trgovinama se nalazi sve skuplja hrana građani RH sve teže podmiruju osnovne životne potrebe. Pandemija je opustošila mnoge džepove, a potencijalni val poskupljenja mogao bi ih u potpunosti isprazniti. U ovih 600 dana koliko traje pandemija tisuće građana ostalo je bez posla, dohodak je pao gotovo svim radnicima i poduzetnicima, hrvatsko gospodarstvo pretrpjelo je znatne posljedice pandemije, a najviše su to osjetili mikro, mali i srednji poduzetnici. Kreditne linije su im onemogućene, bespovratnih sredstava gotovo da i nema, a mnogima od njih su i kasnile i potpore za radnike od 4.000 kuna koje su ionako nedostatne za oporavak i obeštećenje. Mnogi poduzetnici i obrtnici dali su sve svoje ušteđevine kako bi spasili barem dio svoga poslovanja. U svibnju su zahtijevali da im se omogući potpuno otvaranje i rad u zatvorenim prostorima caffe barova, kao što je to bilo omogućeno u većini zemalja EU, to im je nažalost tek nakon, tek nakon 3 i po mjeseca kasnije omogućeno kada je turistička sezona već bila na izmaku i nakon što je preko 1000 obiteljskih ugostiteljskih objekata trajno zatvoreno. Apelirali su i naglašavali da nisu svi ugostiteljski obrti i turističke djelatnosti smješteni samo na obali već postoje i kontinentalni poduzetnici koji rade cijelu godinu, a ne samo tijekom ljetne sezone. Vlada ih je i oko toga ignorirala i najavljivala ukidanje mjera potpora u rujnu ove godine. Sada kada se pogleda trenutna epidemiološka situacija koja se svakim danom sve više pogoršava jasno je da im predstoji neizvjestan period, što odluku o ukidanju poticaja za očuvanje radnih mjesta čini još nelogičnijom. Noćni klubovi i barovi i dalje nakon 600 dana su još uvijek zatvoreni, a naši mladi zabavu traže u susjednim državama i to nije tajna. I umjesto da se stožer i vlada uhvate u koštac sa problemom pandemije, reguliraju rad noćnih klubova i noćnih barova kroz sustav covid potvrda i prestanu kršiti njihovo ustavno pravo na rad stožer šalje zbunjujuće i nelogične odluke koje jedino idu izravno na štetu samih poduzetnika. Danas na dnevnome redu je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Kako bi ugostitelji, iznajmljivači i pružatelji ugostiteljskih usluga na OPG-ovima nastavili sa obavljanjem ugostiteljske djelatnosti i pružanjem ugostiteljskih usluga u objektima za koje se vodi postupak ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada odnosno u objektima koji su nelegalni. Prema važećem zakonu ugostitelji su mogli obavljati svoje djelatnosti na nelegalnom objektu ako su podnijeli zahtjev za legalizaciju i ishodili privremeno rješenje koje vrijedi do 31.12.2021.g.. U ovoj izmjeni produžio bi se rok do 2024.g. tj. to je krajnji rok rješavanja legalizacije nelegalnih objekata iako je već bila već jedna izmjena iz tog zakona i to od 2016. do 2021.g. Ono što upada u oči to je sporost rada nadležnog ministarstva oko ove problematike prema kojoj je evidentno 15.900 izdanih privremenih rješenja, a rok za podnošenje zahtjeva za legalizaciju je bio 30.6.2018.g. Kako je moguće da još uvijek i u 2021.g. ima neriješenih zahtjeva i to ne nekoliko već 15.900? Tko kaže da radi, a zapravo ne radi svoj posao? Tko stopira rad rješavanja legalizacije i u čijem je to interesu? Tu postavljamo pitanje. Moramo biti svjesni ukoliko se taj problem legalnosti ne riješi u propisanom roku mnogi će morati staviti ključ u bravu i trajno ugasiti rad svojih objekata. A tko će snositi odgovornost za to? Kako to biva u lijepoj našoj, nitko. A na čiju štetu? Samih ugostitelja i njihovih zaposlenika. Nakon osnivanja agencije koja se pokazala nesvrsishodnom oko rješavanja ove problematike legalizacije ponovno je vraćeno 2019.g. rješavanje legalizacije uredima za graditeljstvo gdje svaka županija ima svoje ispostave po gradovima. Očito je da je ministarstvo ponovno prebacio vrući krumpir županijskim uredima i sada odmahuje rukom da ih se to ne tiče kada ih se proziva na nerad i sporost u rješavanju ove problematike. Klub Socijaldemokrata zalaže se za transparentan i zakonski propisan rad svih ugostitelja i njihovih djelatnosti bez iznimke. No međutim, također ukazuje na sporost administracije i nedostatka komunikacije između ministarstava koji trebaju osigurati i jednako kvalitetno i sigurno radno okruženje svakom radniku svakom našem ugostitelju. Čitav ugostiteljski sektor već 600 dana trpi najrazličitije restrikcije i svima je onemogućen rad zbog pandemije. Mjere za pomoć koje je Vlada RH do sada donijela nisu pomogle ugostiteljskom sektoru. Do sada je cijeli sektor izgubio preko 11.000 zaposlenika, a kako vrijeme prolazi taj broj će se povećavati ukoliko se ne pronađe adekvatno rješenje. Ovim putem pozivamo nadležna ministarstva da se prime posla i rješavaju ovo goruće pitanje i problem i time omogući opstanak poduzetnika i njihovih zaposlenika.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika IDS-a, poštovana zastupnica Katarina Nemet.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa kolegicom, uvažene kolege i kolegice. Cijeli svoj život živim u Istri, u dijelu Hrvatske u kojem je turizam najrazvijenija gospodarska grana i za dobar dio žitelja glavni ili bar važan dodatni izvor prihoda. Specifična je to uslužna djelatnost koja želite li biti uspješni u njoj nadilazi tek puku gospodarsku aktivnost. Turistički radnici u svim sektorima na svim razinama, svi oni koji čine dio turističke ponude na suvremenom turističkom tržištu, a pogotovo u ovim specifičnim pandemijskim vremenima moraju uložiti maksimalne napore, moraju uvijek nuditi i pružiti najvišu razinu usluge ono najbolje od sebe kako bi gosta pridobili, a onda i zadržali. Činjenice su to s kojima u turističkim krajevima ljudi žive, potpuno smo ih svjesni baš kao što smo svjesni važnosti turizma za nas osobno, za naše sredine, ali i za državu u kojoj živimo, a u kojoj 20-tak posto BDP-a čine upravo prihodi od turizma. I zato me raduje svaka zakonska inicijativa koja ide u smjeru pomoći turističkom sektoru koja će toj lokomotivi hrvatskog gospodarstva koliko god se to nama sviđalo ili ne pružiti ruku podrške na bilo koji način. Pozdravljam zato i ove izmjene Zakona o ugostiteljstvu koje će donijeti izvjesne benefite određenim kategorijama turističkih odnosno ugostiteljskih radnika tj. pružateljima ugostiteljskih usluga. Međutim, potpuno je jasno i to ovom prilikom želim apostrofirati kako je ponovo riječ o gotovo zanemarivim izmjenama koje s jedne strane gase nekakav požar koji je na kraju krajeva jednim dijelom izazvan sporošću procesa legalizacije bespravnih objekata, a s druge strane riječ je tek o jednom od beskonačnih minornih usklađenje s europskom legislativom. Od obje ad hoc zakonske promjene koristi će imati tek manji dio pružatelja ugostiteljskih usluga pa je zapravo o nekoj koristi, o nekom benefitu za ovu djelatnost u kontekstu ovih izmjena zakona smješno i govoriti. No, manje je smješno ako podsjetim na neke od stvarnih, velikih, dugotrajnih problema s kojima se naš turizam, naši turistički i ugostiteljski radnici već godinama nose. Ja se ispričavam. Riječ je o problemima na koje sam ne jednom upozoravala, a na koje ću ukazivati dokle god se nešto ne promijeni. Prije svega naglasit ću veliko porezno i parafiskalno opterećenje koje hrvatski turizam već godinama stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju iz drugih turističkih zemalja. Dodatno smanjene stope PDV-a na smještaj te smanjenje i ujednačavanje porezne stope na sve ugostiteljske usluge ali i reduciranje prevelikog broja često potpuno neobjašnjivih parafiskalnih nameta nešto je o čemu trebamo ozbiljno razmisliti želimo li hrvatskom turizmu dati ruku podrške u ovoj globalnoj krizi koja je za sve nas, a pogotovo turizam zadesila u protekle 2 godine. Jer ove godine moramo si to priznati dobrim djelom pomilovala nas je i sreća i dala nam epidemiološke okolnosti daleko povoljnije nego većini naših turističkih konkurenata što je u najvećoj mjeri kumovalo ovoj neočekivano uspješnoj sezoni. No, pitanje je s kakvih ćemo početnih pozicija krenuti u iduću sezonu. Hoće li se naši konkurenti bolje epidemiološki pripremiti i pozicionirati pa će i tržišna utakmica biti daleko zahtjevnija i teža. Treba pri tom naglasiti kako je u aktualnoj korona krizi 15-tak zemalja EU pored ostalih stimulativnih i potpornih mjera dodatno pomoglo svom turističkom sektoru upravo snizivši poreznu stopu za turizam želeći tako dati poticaj oporavku ovom najpogođenijem gospodarskom sektoru vrlo važnom i mnogim drugim zemljama, a ne samo Hrvatskoj. Znam, sigurno ima onih koji se pitaju, pa što će im potpore i pomoć države nakon tako dobre sezone. E pa vrlo kratko. Zato što je ta dobra sezona stigla nakon jedne katastrofalne koja je turistički sektor bacila na koljena pa ovi relativno dobri no u odnosu na vrijeme prije Covida još uvijek slabi turistički rezultati nisu nažalost dovoljni da se ovaj dobrano poljuljani sektor vrati u koliko toliku ravnotežu. A ponovit ću, riječ je o gospodarskom sektoru čiji prihodi čine iznimno 20-tak posto hrvatskog BDP-a, ali i koji je najbolji izvozni kanal nacionalnog gospodarstva. Stoga, mislim da dvojbe nema. Takva strateška važna gospodarska grana definitivno treba dodatnu podršku države i državnih institucija. Želimo li naravno da hrvatski turizam i u narednoj sezoni, u narednim godinama bude uspješan i konkurentan. Apeliram stoga i ovom prigodom na vladu, na premijera Plenkovića, na resorne ministre od turizma do financija da ozbiljno shvate situaciju, da pokažu da su svjesni trenutka, te da nađu načina kako bi svakako prije naredne turističke sezone poduzeli konkretne korake u pravcu fiskalnog i parafiskalnog rasterećenja našeg turizma. A bar dio tog novca kojeg će se država s jedne strane odreći može se kompenzirati na jednoj drugoj strani. Naime, jedan od vrlo prisutnih problema u sektoru turizma je i ne prijavljivanje gostiju posebno u tzv. nekomercijalnom smještaju. Vlasnici stanova i kuća za odmor, strani ali i hrvatski državljani koji imaju zakonsku obvezu prijaviti se kao turisti plaćati turističku pristojbu uz popust od čak 70%. No, unatoč tim povoljnim uvjetima veliki broj njih ne prijavljuje svoj boravak i ne plaća pristojbu čime zakidaju javne proračune kako lokalne tako i državni. Ta situacija prisutna je nažalost već dugi niz godina i samo potvrđuje da postojeći zakonski okviri nisu adekvatni i učinkoviti te da ih treba mijenjati. Ono što bi nova adekvatna zakonska regulativa u tom pravcu trebala predvidjeti svakako je mogućnost da se ovlasti i autonomija u nadzoru i sankcioniraju smještaja na crno vrate jedinicama lokalne samouprave i lokalnim turističkim zajednicama. To je svojevremeno već vrlo dobro funkcioniralo tamo do kraja '80.-tih kada su ove poslove vrlo učinkovito obavljali pomoćni turistički inspektori u ingerenciji tadašnjih općina. Mišljenja sam kako bi to spuštanje ingerencije na lokalnu i regionalnu razinu uz odgovarajući zakonski okvir u mnogome pomoglo da se ova, ali i niz drugih sličnih situacija riješe na višestruku korist. Riječ je dakle o još jednom segmentu toliko potrebne decentralizacije koji mi u IDS-u konstantno zagovaramo. I na samom kraju podsjetit ću na nešto što sam s ove govornice već isticala. Pored nužnosti rješavanja brojnih, svakodnevnih operativnih gotovo životnih problema turističkih i ugostiteljskih radnika ono što hrvatski turizam treba svakako je i što skorije donošenje nove strategije razvoja turizma. Ona jest u izradi, ponovo se ova tema u medijima ponešto aktualizirala, no previše je već vremena prošlo. Previše već čekamo i krajnji je čas da se ta priča privede kraju, da se konačno definiraju novi pravci i okviri razvoja hrvatskog turizma. I ovom prigodom ću naglasiti kako je moje mišljenje da se u sklopu strategije svakako treba fokusirati na održivi turizam i redefiniranje ukupne turističke ponude u tom pravcu, naravno uz suglasnost svih ključnih dionika. No, ono što je po meni najvažnije, a što uvijek naglašavam je da ta strategija bude provediva da na koncu ne dobijemo dokument u kojem će samo puno toga lijepo pisati. Kolegice i kolege razmišljajmo dakle i vodimo računa o hrvatskom turizmu na toj strateškoj razini, ali nemojmo zaboraviti i zanemariti i one koji taj turizam zapravo čine, koji ga svakodnevno žive i koji od turizma na kraju krajeva i žive. Nemojmo zaboraviti turističke radnike u svim sektorima, naše ugostitelje i sve one koji čine turističku sliku Hrvatske. Oni su nam važni, trebamo ih baš kao što i oni trebaju nas. Budimo partneri, budimo si međusobna podrška jer cilj i interesi su nam zajednički dokle god zajednički živimo u lijepoj našoj. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovani zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je preočito što su već i kolegice i kolege rekli, gašenje požara, ali doslovno u zadnji tren jer 31.12. je blizu i zapravo je nemoguće i zamisliti da se moglo kasnije donijeti ovo produljenje privremenih rješenja. To da se ono donijelo bez ikakve radne grupe, to je isto tako razumljivo i sada se ovdje govori kako je ovo zapravo jedna velika i važna stvar u neizvjesnoj ekonomskoj situaciji gdje je itekako važno i svjesni smo svi toga kakva će biti sljedeća sezona, da ne govorimo o današnjim nepojmljivim i alarmantnim brojkama koje su više nego zastrašujuće i koje bi trebali biti razlog da se uopće postavi pitanje, što i kako dalje, ali naravno da nitko ne dovodi u pitanje to da ugostitelji trebaju raditi. Međutim, pogledajte samo kako je to uobličeno u ovom zakonu o tome da u objektima za koje se vodi postupak ozakonjenja ne zakonito izgrađenih objekata. U redu od tih 15.900 zamislimo da postoji u ovoj Hrvatskoj samo dvojica drznika koji to drsko rade, samo dvojica, a ostalih 15.898 sve ljudi kojima već treći put se događa to, državni tajnik je rekao, jer lokalna uprava nije u stanju to riješiti. To je trajalo već osam godina i sada se ponovo produljuje, ali zamislimo samo situaciju koju poznajemo, imali smo vjerojatno u obitelji te primjere kako se netko drzne i uzme tvoj dio nečega što ste zajedno, braća i sestre da ne govorim i uzmu nešto što nemaju pravo, naprave objekt za koji nisu niti uzeli dozvolu jer vide da se može, niti je to kako kažete usklađeno sa stanjem u zemljišnim knjigama, nije usklađeno, da. I sada ono što je ironično u svemu, ovaj zakon tvrdite sprečava nelegalno bavljenje ugostiteljske djelatnosti, da, time i nelojalnu konkurenciju ugostiteljima i iznajmljivačima koji posluju sukladno zakonu. Ali kažem ako uzmemo samo za primjer ovo dvoje ljudi koje se drznulo i koje radi potpuno zapravo provodi jedno nasilje onda možemo zamisliti da netko drugi koji se na to žalio gleda kako se to produžuje i kako iz godine u godinu on nastavlja obavljati. Naravno da nam je svaki ugostitelj koji može radit je važan, ali prije svega ovo kako ste rekli, oni koji stvarno rade sukladno zakonu, ti su nam prevažni. I moj prijedlog oko ovoga bi bio kada je tako alarmantno donešeno ovo rješenje zakonsko, ja mislim da bi ipak trebalo na neki način pomoć da se ovih 15.900 slučajeva stvarno stavi kao alarmantno važnu stvar ako ne za sljedeće ljeto, ali za ono ljeto iza da se oko toga pomogne i da se ta brojka smanji ako je ikako moguće barem ispod 50%, pa onda možda do kraja ovog roka koje ste si zadali, možda se tih 15.900 svede potpuno na nulu. I ono što je pri tom najvažnije, da onih mogućih dva drznika jer kod nas znamo i sami da nema drznika u Hrvatskoj, to je vrlo rijetko, ali da tu dvojicu drskih ljudi koji rade protuzakonito da i njih ulovimo do kraja ovog mandata, do kraja '24. i da onda znamo da svi posluju stvarno po zakonu.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, poštovani zastupnik Damir Bajs.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege saborski zastupnici. Kada govorimo o hrvatskom turizmu najčešće govorimo u vrijeme krize, bila to 2011., bila 2021. očekujući da hrvatski turizam pomogne gospodarstvu izlasku iz krize, ne samo i Hrvatskoj nego i svim hrvatskim građanima. Međutim, naravno kada govorimo o tome onda moramo hrvatskom turizmu i pomoći. Naime, 2020.g. bila je vrlo teška godina i reći ću da su turistički djelatnici po prvi puta u većoj mjeri napravili zapravo svoja nova udruženja, da li se radi o Nacionalnoj udrugu ugostitelja, da li se radi o Glasu poduzetnika, a iako imamo i HGK i Obrtničku komoru i HUP, … to zapravo da je sektor pod velikim pritiskom bio prošle godine, a vjerojatno i ove. To znači da naravno, taj rezultat koji smo dobili 2021. godine nije garancija za 2022. i stoga ja bih rekao da današnja rasprava jeste o zakonu koji je vezan uz turizam, ali ističući da ni jedna od tih udruga koje su inače vrlo glasne, koje vrlo žestoko promoviraju interese hrvatskog turizma nije se oglasila na ovaj zakon. To zapravo znači da oni smatraju da to nije niti posebno bitno. Da je to jedna od propuštenih šansi za pripremu sezone 2022. godine. Ja ću reći da konkretno ovaj zakon sasvim sigurno treba podržati. Nemamo izbora, hitni postupak, treba riješiti pitanje dakle 15.900 ljudi koji se bave turizmom. Zašto je to u hitnom postupku, zašto to nije prije nekoliko mjeseci? To je pitanje za Ministarstvo turizma. Naravno, to je za mene i propuštena šansa. Ovim zakonom se moglo napraviti i niz drugih pomaka koji su zahtijevani primjerice od dakle upravo Udruge nacionalnih ugostitelja ili ako ćemo baš oficijelno od HGK, ali to se ne vidi ovdje. Zašto je došlo do 15.900 privremenih rješenja o tome možemo pričati. Ne mislim da je to samo problem vezan uz Ministarstvo turizma nego i uz ukupno funkcioniranje državne uprave koja sasvim sigurno nije odgovorila izazovima koji su pred njima dani. Zašto ovaj zakon omogućava vrlo kratko rješavanje pitanja zapravo produženja? Ja mislim da je trebalo produžiti dulje, ljudi investiraju u svoje objekte ako investiraju na način da imaju tako kratkotrajna rješenja onda je pitanje da li će dići kvalitetu koja je vrlo bitna. Sa druge strane ono o čemu se danas ne priča, ali nešto se moramo osvrnuti je ono što je već prije izrečeno. Nedostatak dakle veće strategije hrvatskog turizma za narednih 10 godina. Druga stvar, pitanje fiskalnih i parafiskalnih namete koje ovog trenutka zapravo naš turizam stavlja u nepovoljnu poziciju. Nemojte zaboraviti hrvatski turizam je najkonkurentniji dio hrvatskog gospodarstva. 160 zemalja svijeta ovog trenutka nam konkurira i njihovi porezni sistemi omogućavaju njihovom turizmu da budu bolji, kvalitetniji da daju niže cijene. Mi na tome moramo poraditi. Ja ne kažem da moramo sve prihvatiti što se predlaže od ugostitelja ili turizma generalno, ali dio po dio moramo rješavati. I to trebamo rješavati sada jer ovog trenutka je, u Londonu je veliki turistički dakle samit ja bih rekao gdje se daju ponude za već iduću 2022. godine. Ponude temeljene na poreznom i fiskalnom opterećenju turizma. Tako da mi naravno ovdje već sada kasnimo. Ono što bih također istakao da svaki dio turizma ima svoje probleme. Primjerice kad govorimo o hotelijerima onda oni imaju svoj dio sektora koji je vezan primjerice uz pitanje onoga što postaje veliki problem, a to je problem zapravo radne snage, radnih dozvola i mislim da bi Vlada RH, ministar turizma uz prijedlog koji ide od vas trebao već sada rješavati pitanje onoga što dolazi za iduću godinu. Dakle, usuglašavanje sa turističkim sektorom, davanje prijedloga i na neki način rješavanje onoga što je, ja bih rekao preduvjet turizma, a to su ljudi. Uz sve ono što imamo, a to je zapravo ljepota naše zemlje, objekti, povijest, pa svi oblici turizma ipak ponajviše ljudi moraju biti onaj osnov za kvalitetu koju mi sada trebamo dati. I da, 2021. je bila dobra godina, ali 2022. nije ni po čemu garantirana. A sad kad govorimo o onome što je pred nama, to je pandemija i ugostiteljstvo koje ovdje sada smo pomenuli i koje zapravo …/nerazumljivo/… za to je ovog trenutka ja bih rekao pod opterećenjem vezano uz, baš uz ugostiteljstvo. Naime, pandemija sasvim sigurno ovog trenutka situacija koja je ja bih rekao izrazito zabrinjavajuća dovodi do toga da naši gosti sve manje posjećuju naše restorane, sve manje dolaze u ugostiteljske objekte, da ova zima će donijeti zapravo činjenicu da će dio tih objekata biti zatvoren ukoliko država ne pruži ruku. Ruku potpore u trenucima kad je to najvažnije. Stoga kad govorimo o aktivnim mjerama potpore turizmu, ako je to kad potrebno to je sad potrebno. Kad se ukinu, zapravo kad ljudi zatvore restorane, kada zatvore ugostiteljske objekte, kada se prestanu baviti turizmom onda će biti prekasno. I stoga bi ja zamolio Ministarstvo turizma da bude vrlo aktivno u tom pogledu, da se predloži vladi da se ove mjere produže i da oni kojima je to potrebno dobiju pomoć sada. Ljudi ponekad misle da je pomoć potrebna u vrijeme ljeta, ne, potrebna je upravo sada preko zime u situaciji korone. Mislim da ovaj sam zakon kao što sam rekao nije sporan, osim što je propuštena šansa da se u njega stave sve ono što je bitno za turizam, sve ono što je traženo i da smo zapravo mogli imati jednu mogućnost rasprave ali i donošenja odluka koje Hrvatski sabor ima koji bi pomogao za iduću 2022. godinu. Kako bilo dakle mi ćemo ovo podržati, izbora nemamo, a očekujemo nešto drugo da pravi problemi turizma dođu pred Hrvatski sabor. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Anton Kliman, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege Klub HDZ-a u potpunosti će podržati ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti sa konačnim prijedlogom zakona u hitnom postupku. Naime, kao što je već rečeno od svih izlagatelja, dvije su osnovne smjernice ovog zakona odnosno nakana ovog zakona, a to je da se produži djelatnost 15.900 naših ugostitelja odnosno pružatelja usluga smještaja za slijedeće razdoblje s obzirom da se nisu završile, završili …postupci oko jednim dijelom ozakonjenja odnosno legalizacije njihovih objekata, a drugim dijelom nisu se riješila imovinskopravna pitanja oko njihovih objekata, što su najčešće i otegotne okolnosti za dobivanje dozvola za rad odnosno kategorizacije. I isto tako jako je bitno reći u ovom dijelu za što evo do sada nismo još niti, niti o tome ni prozborili da se je uvela kategorija mogućnosti bed & breakfasta praktički u, u našu, u našu ponudu dakle za iznajmljivače odnosno za ugostitelje. Kao što je i rečeno do sada zaista je ovo jedan dobar prijedlog zakona gdje će se omogućiti dakle daljnji, daljnji rad naših ugostitelja i ja ne vidim druge mogućnosti nego da je ministarstvo jednostavno produžilo ovaj, ovaj rok i dalo je dakle rok do 2024.g. da se pokušaju riješiti te zavrzlame u administrativnom smislu i vidim već da se i shvatila, shvatila situacija da nije tu država sama kao takva kriva nego da su u velikom broju upravo ovi postupci legalizacije spušteni na razine županija, gradova i općina. Dakle, znamo i sami da možda i upravo županije, gradovi i općine, a pogotovo gradovi i općine nisu dovoljno kapacitirani za rješavanje tih problema i tu možemo očekivat zaista u ovom periodu da će se potruditi i da će riješiti te probleme koji željno iščekuju naši pružatelji usluga i ugostitelji i nadam se zaista da će to bit tako da bi u ovom periodu koje je ministarstvo zadalo u zakonu da će se, da će se riješiti ti problemi. Međutim, kao što i znamo i sami i vidimo iz dnevnih tiskovina, ja s obzirom da dolazim iz, iz Istre vidim i to i na svojim očima, ta nelegalna gradnja i ovaj ne staje dakle mi imamo jedan, jedan, jedan ozbiljan proces u Istri pogotovo u priobalnim područjima gdje se narušava prostor gdje apsolutno se ne drže ljudi zakona i na poljoprivrednim parcelama i dalje se vrši jedna devastacija prostora, raste i divlja, dakle divlja gradnja i nadam se da će ovo ministarstvo ne, ali Ministarstvo dakle prostornog uređenja i graditeljstva, a konačno i državni inspektorat i lokalne zajednice naći rješenja da se tome stane na kraj kako bi ipak sačuvali prostor i kako bi uspjeli konsolidirati našu turističku ponudu na terenu i da bi mogli što bolje je plasirati na inozemna tržišta. Definitivno je za pohvaliti da se je u zakon uveo, uvela kategorija bed & breakfast, što do sada nije bilo moguće, dakle to nije obvezujuća kategorija, to je kategorija ako ugostitelj želi ponuditi bed & breakfast on će se moći ponuditi kao jedan standardni dio usluge i ja se nadam samo da će u minimalno tehničkim uvjetima biti to dobro, to dobro odrađeno i da će se ta usluga moći definitivno pružiti bez velikih minimalno tehničkih komplikacija jer mi znamo jako zakomplicirati priče kada nam se novi proizvodi javljaju na tržištu. Mi koji smo nešto proputovali oko turizma, a vjerujem da smo svi ovdje koji, koji sjedimo negdje i, i bili, znamo da je to skoro pa standardna usluga bed & breakfast na inozemnim tržištima, tako da se veselim tome što je ministarstvo to prepoznalo i da će se ići u tom smjeru. Jako je bitno reći da kroz cijelu ovu, ovo poboljšanje rada, rada naših ugostitelja je jako bitno reći da treba se ubrzati proces standardizacije naših usluga odnosno rekao bih rekategorizacije privatnog smještaja u RH. Znamo i sami da se na tome radi u ministarstvu i da će se kroz neko vrijeme nadam se uspjeti uspostaviti taj sustav rekategorizacije i da ćemo dobiti standardnu uslugu na, na našem turističkom tržištu kako bi mogli što bolje plasirati taj proizvod privatnog smještaja na inozemnim tržištima. Naime, mi imamo jednu, jednu veliku razliku između objekata kategoriziranih tamo negdje do 2005.-'6.g., pa na ovamo, 4 zvjezdice koje je Ministarstvo turizma odnosno država dala objektima kao jedan standard za pružanje usluga odnosno hardvera u smislu apartmana i kuće za odmor, nije više aktualno kao što je aktualno danas. To jako stvara pomutnju na tržištu i mislim da tu treba napravit jedan veliki napor i apeliram i na ministarstvo i na sve nadležne koji rade na kategorizaciji da se ubrzaju ti procesi, da stvorimo od onoga što imamo danas kao jedan … [[Govornik se ne razumije]] u Europi, a to je jako, jako veliki broj apartmana i kuća za odmor ponuđenih na tržištu da ih ujednačimo u standardu i da ih što kvalitetnije možemo plasirati na tržište i tako pojačati konkurentnost hrvatskog turizma na europskom i svjetskom tržištu, što mislim da je jako bitno. Svaki proizvod s obzirom da smo mala zemlja moramo dovesti da tako kažem do savršenstva. To smo napravili sa našim kampovima, to smo napravili sa našim hotelima gdje smo možda jedna od najkonkurentnijih zemalja u Europi, ali čini nam se da nismo uspjeli to napraviti sa privatnim smještajem. Privatni smještaj je veliki izazov za ovo ministarstvo, rekao bih i za državu, ali rekao bih da je i jedan od najvećih potencijala gdje možemo napredovati u turističkoj, u turističkoj ponudi. Stoga evo pozivam ministarstvo da kako je nastavilo i sa ovim rekao bih prvim korakom sa bed & breakfastom da pokušamo riješiti taj problem. Znamo da smo to stavili u nekakav zakonski okvir i mislim da je to jedan izazov ispred Ministarstva turizma koji je jako velik, ali nadam se da će, da će Ministarstvo turizma naći i administrativne snage i sve ostale resurse u državi da, da krenemo za rješavanje tog problema. Evo još jednom Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa. . / .
Hvala. Sljedeći će biti Klub zastupnika Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] jesam u programu? Jesam. Ovaj put mi je 10 minuta dovoljno, čak mogu minutu dvije potrošit na koješta. Dakle, pozdrav svima. Gospodine državni tajniče, bivši ministre itd. mi u Domovinskom pokretu smo ovim zakonskim prijedlogom razočarani, ali ćemo ga podržat kao i kolega Miletić iz Mosta. Razočarani, ali ćemo ga podržat, sad ću vam objasnit zašto smo razočarani, zašto ćemo ga podržati. Ovo što ste vi predložili to je u redu, to je prihvatljivo u ovim teškim uvjetima ima manjkavosti, ali je za prihvatiti. Ali razočarani smo tim što glavni problem ugostiteljstva, a to vam je zamagljena i ne transparentna podjela između noćnih i dnevnih lokala nije dodirnuta uopće. Ja sam ovdje prije godinu dana govoreći o Zakonu o zaštiti od buke ukazao na suprotnost dva zakona donešena u HS-u. U istom saboru donesen Zakon o ugostiteljsko turističkoj djelatnosti i Zakon o zaštiti od buke, a oni međusobno suprotstavljeni, pa smo čak došli do jednog političko pravnog problema. Kad je zakon suprotan Ustavu onda to rješava Ustavni sud, a kad su dva zakona sukobljeni međusobno tu kod nas, ja ne znam je li u međuvremenu pronađen lijek, ali tu ne postoji način da se usklade ta dva zakona. A o čemu se radi? U čl. 9. st. 1. podstavak 1. koji govori o radnim vremenima, nabrojeni su lokali koji bi se kolokvijalno mogli zvati dnevnim lokalima zato što se kod tih lokala ne traže posebni uvjeti za rad noću, a njima je dozvoljeno da uđu u noćni režim da rade do 12 sati jer po ovom maloprije spomenutom Zakonu o zaštiti od buke noć počinje u 23 sata i traje do 7 sati ili ne znam je do koliko ujutro, znači svaki lokal koji je prešao preko 23 sata on bi morao imati zaštitu noćnog lokala, a nijedan ugostiteljski objekat, a takvih je na tisuće u Hrvatskoj koji je u tom dnevnom režimu i koji nema obavezu da ima posebnu zaštitu ulazi u noć. Da zlo bude veće, jedinice lokalne uprave ili lokalne samouprave, bivši ministre ko ono jel lokalna uprava, lokalna samouprava ima pravo produžiti radna vremena najprije jedno sat, dva, a onda po cijelu noć i stoje tu nekakvi posebni propisi. Znate koliko je to smiješno kad vi jednome kafiću jednoj kleti produžite radno vrijeme cijelu noć koji su to propisi? To bi propisi bili da se na brzinu dovede grupa od jedno 50 majstora, zidara, bravara itd. pa da se napravi ovakav zid, pa ovakva hidroizolacija, pa onakva termoizolacija, pa onakva koja je istodobno i zvučna izolacija, pa dvostruki ulazi, pa dvostruki izlazi to je zapravo smiješno i to treba ozbiljna ekipa, a mi smo se u Domovinskom pokretu ponadali da dolazi vrlo ozbiljna ministrica turizma, dakle o tome treba povesti računa. Dalje, taj Zakon o ugostiteljsko-turističkoj djelatnosti je i u sukobu sa Ustavom, ustavno pravo mislim da je to ustavni čl. 49. koji jamči ravnopravnost. Vi da biste imali jednu pravu diskoteku, jedan pravi noćni klub vi morate uložiti ogromna sredstva u taj novac, pardon ogromna sredstva u taj prostor. A netko drugi dobije noćno radno vrijeme zahvaljujući ne znam ni ja čemu i ima lokal koji je veličine otprilike kao wc kao sanitarni čvor jednog ugostiteljskog objekta. Imate apsurdnu situaciju da je veličina ugostiteljskih objekata limitirana odnosno ne limitirana nego da je donja granica 110 kvadrata, pa to je puknut od smijeha. U gradu Zagrebu u jednom noćnom klubu pravome treba garderoba i wc bit 110 kvadrata. A znate zbog čega je to stavljeno tako? Zato što jedan od predstavnika zagrebačkih ugostitelja našao se u ekipi koja je pored ostaloga odlučivala i o Zakonu o ugostiteljsko-turističkoj djelatnosti i imao je čovjek lokal od 112 kvadrata. Da bi on taj lokal mogao proglasiti noćnim lokalom, to je kafić bio koji treba doć u režim dvojne registracije, lijepo je stavljeno 110 kvadrata, pa to je smiješno. Ovo vam govorim zato što se od vas očekuje puno. Ja sam ugostitelj i ugostiteljstvom se bavim u jednom dopisu koji sam poslao u ministarstvo rekao sam da se ja i moj možemo snaći u ovoj hrvatskoj muljavini, ako se mora muljati i dvojnim registracijama i … registracijama itd. možemo, ali dajte zaboga da se u ovoj državi počne provoditi zakon. Tko je od kolega, mislim da je kolega Matula spomenuo nelojalnu konkurenciju, ako ne griješim kolega Matula, rekli ste nelojalna konkurencija jer oni koji ne poštivaju zakone itd. ma u ugostiteljstvu je veći problem nelojalna konkurencija u skladu sa zakonom jer je zakon tako napravljen i mijenjan, taj zakon je mislim 2015.g. donesen, prije toga je šest puta mijenjan. On je svaki put mijenjan s ciljem da se nekome pogoduje, pa je donesen 2015., pa je odma nakon toga mijenjan 2016. pa 2018. opet nekakve izmjene i dopune, uglavnom mijenja se sve živo, ali se ne dira u onu najozbiljniju stvar. Ja imam pred sobom ovdje dva dokumenta odnosno jedan je, jedan brodski odvjetnik kome je smetala buka iz nekoliko ugostiteljskih lokala, uzeo je pa je proučio Zakon o ugostiteljsko-turističkoj djelatnosti, pa je dakle poslao prvo Ustavnom sudu ustavnu tužbu koja 3,5 godine čeka da bude riješena. Ona mora biti pozitivno riješena onako kako on traži, vjerojatno Ustavni sud iz političkih razloga to zadržava, a istodobno je i predložio izmjene i dopune zakona dat ću vam jedno i drugo. Ali još nešto, poveznica ugostiteljstva i turizma. Ta odluka, takav način rada, to toleriranje dnevnim lokalima da rade po noći je nanijelo neviđenu štetu hrvatskom turizmu, a to 99% ljudi ne zna. Pošto se ja ugostiteljstvom bavim, a i u ugostiteljskim objektima provodim jako puno vremena bilo u svojoj birtiji, bilo u tuđoj, ja znam kako birtija diše. Najbolji potrošači, najbolji gosti, najbolji gosti su ljudi vjerujte mi od 18., pa ja sam jedini 100-godišnjak koji ide po birtijama, ali već moji vršnjaci jako slabo troše novac po birtijama, odu ljudi u restorane, ovo ono, lijevo desno. Najviše novca se potroši u noćnom lokalu, tu idu mladi ljudi. Mladi ljudi neće u Hrvatsku jer na hrvatskoj obali nemate pravu diskoteku, imate u u Crnoj Gori, imate u Španjolskoj, imate u Italiji itd., u Hrvatskoj nemate. Zašto? Zato što dva ili tri velika disko kluba mogu konkurirati jedan drugome, ali kad 4-5 malih lokala dobije noćno radno vrijeme diskoteke su propale. Znam slučaj mladih ljudi iz Njemačke koji su došli u Dubrovnik i bili oduševljeni Dubrovnikom, dva dana gledali starine i onda tražili, onda tražili noćni lokal, tražili noćni provod i otišli u jednu diskoteku prazna, u drugu diskoteku prazna i netko im rekao imate, mislim da se to zove Bourbon Street ili ovako nešto, imate ulicu kafića. I oni došli tamo, tisuće ljudi, ljudi se okrenuli, sat dva proveli, poludjeli. Njihovo objašnjenje da im je to izgledalo kao da su ušli u nečiju dnevnu ili spavaću sobu, to je njima bez veze, oni navikli na diskoteke gdje je 3000 ljudi, 7000 ljudi itd., to u Hrvatskoj proći ne može zbog tog skandaloznog pravila i tih skandaloznih odluka. Dalje, tv emisija u Zadru. Hvale se kako su lokalni čelnici i državna politika, kako pomaže razvoju turizma, pa su kafiću dali da radi cijelu noć i gazda normalno blista od sreće, a narogušena vlasnica apartmana iz stana iznad koja iznajmljuje te svoje prostore, ona njih iznajmiti ne može jer joj buka smeta. Molim vas lijepo državni tajniče drago mi je da ste pribilježili nešto od ovog što sam rekao, dat ću vam ova dva dokumenta, pa porazmislite malo o ovom najozbiljnijem problemu hrvatskog ugostiteljstva koji se odražava i na hrvatski turizam, a ovaj zakon uz neke manjkavosti je nama potpuno prihvatljiv. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovani zastupnik Branko Grčić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] kolega državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Turističko ugostiteljski sektor sigurno je najveća žrtva ove trenutne covid krize i sama ta činjenica govori da zaslužuje zaista svako, svaki način potpore. Do sada je to bilo recimo relativno korektno i taj značajni dio naknada koje su iz proračuna proslijeđene turističko ugostiteljskom sektoru sigurno su pomogle da ostanu na nogama, barem većina njih, a ova zadnja turistička sezona sigurno je još više doprinjela tom kakvom takvom oporavku ovog sektora. No treba pozdraviti i sve one druge napore koje u ovom slučaju Ministarstvo turizma radi, a da bi pojedine segmente tog turističko ugostiteljskog sektora dovele u situaciju da mogu normalno funkcionirati ili polu normalo funkcionirati u ovim uvjetima. Međutim, izazov je pred nama, pa tako i pred turističko ugostiteljskim sektorom nisu završili. Danas je dan kada imamo 6300 zaraženih covid virusom, jučer smo imali ne znam 4500, prekjučer smo imali ili prošli tjedan isto tako, znači brojke koje nadizale bilo koji period u ove 2.g. otkad traje covid kriza, pa se postavlja ozbiljno pitanje kako se obračunati sa ovom pošasti i kako će vlada reagirati na ovu novu situaciju. Nažalost evo već ja bih rekao 10-tak dana nisam vidio nigdje u medijima ni u javnosti ministra Beroša. O čemu se radi? Jesmo li stvarno pustili da virus slobodno kola Hrvatskom i da se što bi rekli stručnjaci prokuži cijela populacija, a da u toj situaciji imamo ogroman, ogroman pritisak na bolnički sustav, na zdravstveni sustav koji ako se ovo idućih dana nastavi kako je krenulo će sigurno doći u situaciju kolapsa. To upozoravaju ljudi iz Splita, znači liječnici, ravnatelja bolnica, to upozoravaju ljudi iz, čujem jutros Zaboka, Čakovca i drugih krajeva Hrvatske. Prema tome ljudi nešto se mora poduzeti. Stav nas u SDP-u je dosta jasan, cijepljenje je jedini način u ovom trenutku da se trajno obračunamo sa pandemijom. Međutim, vlada treba biti potpuno jasna i korektna prema našim ljudima i reći da cijepljenje danas ne znači imunitet danas i spas od covida, da cijepljenje danas prvom dozom i za dva ili tri tjedna drugom dozom znači stjecanje imuniteta za 4 ili 5 tjedana tek, a za 4-5 tjedana tko živ tko mrtav. Prema tome, uvjeren sam, sada govorim u osobno ime, uvjeren sam da vlada mora izaći u javnost i hrvatskom narodu prezentirati što kani napraviti da se ovaj val 4. val koji je užasni val smiri. I to zaista očekujemo od hrvatske vlade. Krajnje je vrijeme dakle na to upozoravaju svi i struka i svi oni koji su relevantni i koji imaju veze sa ovom problematikom. To je naravno važno i za ovu temu, dakle ovo nije izvan teme o kojoj danas pričamo, to je važno za ovu temu. Mi kao SDP smo mjesecima ja bih rekao zadnjih nekoliko godina se borili za daljnje porezne olakšice u ugostiteljsko turističkom sektoru. U međuvremenu je došla covid kriza i sa covid krizom pojavila se potreba i za nekim drugim potporama, dakle prije svega za očuvanje radnih mjesta u turističkom sektoru, u ugostiteljskom u užem smislu koji je posebno bio ugrožen i sada dolazimo u situaciju da će očigledno vlada sa svim ovim minusima i rupama koje smo jučer slušali u rebalansu proračuna očigledno morati opet razmišljati o nekakvoj vrsti potpora i kompenzaciji ukoliko donese mjere koje će se ticati ugostiteljsko turističkog sektora. Znači to je isto tako jedna nova posljedica i nešto što uopće vjerojatno ni u rebalansu ne postoji. Znači ovakva situacija, ovako ozbiljna situacija svakoj minuti, svakom satu, svakom danu nas tjera na neke nove odluke, na neke nove prilagodbe tim iznimno izazovnim uvjetima. Je li vlada toga svjesna? Vjerojatno je, ali ja se bojim da se ponaša vrlo oportunistički, da bježi od svakog sukoba sa bilo kojom društvenom skupinom u državi. Tri je godine do idućih izbora, nema potrebe za to, dakle vlada nema potrebe da se sada ikome utvara nego da vuče odlučne poteze koji će rješavati ovako ozbiljnu krizu. Što se tiče samog zakona i ovih prijedloga o kojima su kolege već ja bih rekao dosta precizno govorili, mi u načelu možemo podržati ovo, dapače kažem u kontekstu potpore turističko ugostiteljskom sektoru, ali ne samo zato nego i zbog činjenice da objektivno postoji problem u smislu rješavanja svih ovih 15.000 i nešto ili 16.000 zahtjeva za legalizacijom nelegalnih, za sada nelegalnih objekata u kojima se odvija određeni vid turističko ugostiteljske djelatnosti. Dakle, mi podržavamo da se produlji taj rok, mi smo svjesni i čuli smo jučer na odboru i danas u raspravi da su kapaciteti odjela za prostorno uređenje na lokalnoj odnosno prije svega na regionalnoj razini, na županijskoj razini slabi kadrovski, loše popunjeni i da jednostavno ljudi nemaju dovoljan kapacitet da riješe sve ove probleme. Kolegica Mrak Taritaš je gotovo sve rekla o onome što smo mi kao vlada nekad činili i što danas bi trebalo daljnjim koracima rješavanja tog ozbiljnog problema legalizacije dijela, uvijek naglašavamo dijela onih objekata koji su nelegalni, ali mogu ispuniti uvjete za legalizaciju da se to i napravi. Ja ne očekujem kad se ovaj proces završi, ako se završi do kraja 2024. da će baš svih 16.000 objekata biti legalizirano jer onda zašto radimo taj posao. Mogli smo onda jednim potezom pera reći evo vam ljudi vaš objekt, vaša građevina je legalna i nema potrebe da se oko toga bavimo. Prema tome, ova mjera je apsolutno prihvatljiva, ali pozivamo vladu i mislim da je u tom smjeru bilo već rasprava da vode računa da se ojačaju ovi mehanizmi od ministarstva prema lokalnim odnosno regionalnim uredima odnosno sektorima koji se bave prostornim uređenjem da se taj proces ubrza. Ne bi htjeli gledati one situacije koje smo sinoć u prilogu iz Istre gledali gdje se na poljoprivrednom zemljištu najprije barakice, a onda te barakice prerastu u ozbiljne hacijende i nemaju nijedan jedini papir. O tome je kolega Kliman govorio, dakle treba vrlo ozbiljno pristupiti toj cijeloj priči i nastojati da u konačnici rezultat bude pošten, prije svega pošten prema svim onim građanima koji su platili ozbiljne novce i za projekte i za komunalne doprinose i sve ono što plaća se kada želite nešto graditi. Dakle, prije svega zbog njih svih, a oni su većina i mislim da na to zaista moramo obratiti pozornost. Evo hvala vam lijepa.
Hvala. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti poštovani zastupnik Zvane Brumnić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predlagatelji. Kolegice i kolege. Ja ću krenuti s nečime što je onako bi bilo trebalo biti normalno da svaki puta kada zakon dolazi u izmjenu da postoji učinak provedbe tog zakona, da se vidi što taj zakon proizvodi u društvu i da onda u odnosu na to se možemo referirat. Veliki dio govornika prije mene su ustvari referirao na stvari koje se rješavaju ovim zakonom, ali koji nisu tema današnje rasprave niti današnjih izmjena. Ali ajmo se vratiti malo na ove današnje izmjene kao što je kolega rekao gašenje požara u zadnji tren jer smo praktički mjesec dana prije kraja godine dobili zakon koji traje do kraja godine. I onda si postavite pitanje da li je to baš gašenje požara? Može biti gašenje požara, ali onako kad je gužva može biti i lov u mutnom ili pogodovanje nekome. Zašto kažem lov u mutnom ili pogodovanje? Zato jer kad govorite o nelegalnoj gradnji odnosno o tome što nije legalizirano zakonom tada realno, a to smo imali primjer vidjeti sada i na potresom pogođenim područjima možemo razgovarati o 3 vrste objekata odnosno 3 vrste zahtjeva, podnesen zahtjev koji može biti potpun i onda je pitanje zašto ga, zašto nije riješen. Ja ne mogu vjerovat da ovih 15.000 zahtjeva se ne može riješiti u 6.g. odnosno da se ne može riješit u godinu dana, za to bi trebalo cca. 100-tinjak zaposlenika, pa sada neka netko zbroji po jedinicama županijskim koliko postoji zaposlenika koji mogu to riješit u godinu dana. Druga stvar je ako taj zahtjev nije potpun, tada referent koji ima taj zahtjev ima opciju ili odbiti taj zahtjev jer nije potpun ili ga držati u ladici i ne uništit mogućnost čovjeku da jednog dana legalizira kuću. E sada je pitanje zašto netko ne legalizira. Na području Siska, Petrinje i Gline postali smo svjedoci toga da ljudi stvarno nisu imali novaca za tu legalizaciju odnosno za dokumentaciju, podnijeli su zahtjev i onih 15-tak tisuća kuna za geodeta, 15-tak tisuća kuna i više za projekt, jednostavno nisu imali. Ljudi koji se bave nekakvom djelatnošću ajmo reć da zarade 100.000 kuna. Na ovih 15.000 objekata to vam je milijarda i po kuna od čega bi realno u nekakav državni proračun na ovaj ili onaj način trebalo biti uplaćeno 300-tinjak milijuna, da li PDV-a, doprinosa ili nečega. Ali jednu stvar zaboravljamo, ti nelegalizirani objekti nisu platili komunalni doprinos koji služi razvoju JLS koja je morala osigurati tom objektu komunalnu infrastrukturu jer se inače ne bi mogao baviti ni turizmom, ni ugostiteljstvom, ni nečim trećim. I onda si trebamo postavit pitanje zašto vlada ne želi sustavno razmišljati? Zašto u trenutku kada je spoznala ovaj problem nije napravila strategiju kako to razriješiti? Zašto u trenutku kada imamo covid, a mnogi su govorili nismo prilagodili strategiju hrvatskog turizma tome i vidjeli na koji način pomoći i ugostiteljima i iznajmljivačima, ali i JLS koji ajmo reć na neki način održavaju taj prostor koji ovi drugi koriste ne bi li ostvarili gospodarsku djelatnost. Kada ovih 15.000 objekata pretvorite u financije onda su to ogromni, ogromni novci godišnji i ja mislim da netko tko želi upravljati zemljom mora o tome na puno sustavniji način razmišljat. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, o pardon, Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Kao što sam rekla u raspravi u ime kluba ponovit ću i u raspravi pojedinačnoj. Ja razumijem vaše ministarstvo, razumijem da ste vi prisiljeni odnosno i primorani ili želite imati privremena rješenja za situacije koje imate neriješene jer na taj način ljudima omogućujete da rade i omogućujete između ostalog da su to i ljudi koji će, koji će uplaćivati u proračun RH. Gospodin Kliman je maloprije pri kraju svoje rasprave rekao sredili smo situaciju vezanu uz kampove kad govorimo o turizmu, ali ono što nam je problem problem nam je ono što je zapravo privatni sektor. I ovom vi agoniju samo produžavate. Ljudi moji, ajdemo se malo sjetiti, ajdemo malo razmišljati u kontekstu, od 15.900 privremenih rješenja je dio neriješenih imovinskopravnih odnosa, ne znam kolko, vi niste dali odgovor. Za neriješene imovinskopravne odnose taj proces može trajat 20.g., pa donesite odredbu i recite da može do tad imat privremeno rješenje dok ne riješi svoje imovinskopravne odnose i riješili ste problem roka. Dio je zato što nema ishođene uporabne dozvole. Zašto nema ishođene uporabne dozvole, zašto ih nisu ishodili, zašto ne inzistirate i dogovorite da se ishode uporabne dozvole i to je, dakle zašto vi ko Ministarstvo turizma ne sjednete s ministarstvom koje je nadležno za izdavanje dozvola i kažete ljudi moji vi nas tjerate da ljudi imaju privremene dozvole. Dajte uputu, okružnicu, ministar nek sve uporabne dozvole koje su vezane uz turizam ili nek se izdaju ili nek se odbiju. Treća tema, legalizacija. Legalizacija nikog ne ostavlja ravnodušna. Oni koji su bili bespravni graditelji zašto uopće moraju legalizirat, zašto država nije rekla sve je legalno, oni koji su radili rekli su ček malo ja sam bio kreten išo sam po dozvolu, platio tu dozvolu, platio sve, a sad ti nekom legaliziraš. Ja ću iskoristit rečenicu koja je odnosno riječ koju je koristio jedan naš kolega saborski zastupnik kad je riječ o obnovi i rekao je da je legalizacija da ne može se, da se nije mogla obnavljati nepostojeće zgrade. On je zgrade koje su bespravne i koje nisu legalizirane nazvao nepostojećim. Mi ovim svojim u nepostojećim zgradama, ja nisam to nikad iskoristila, nikad rekla tu riječ dajete mogućnost privremenog rješenja. Ajdemo biti razumni ljudi, kad je bio val legalizacije jel vi znate koliko je na razini godinu dana država koja je imala agenciju i uredi rješavali zahtjeva? Ajde da vam kažem, 2013., 2014., 2015., 2016. i 2018. dok se nije ugasila agencija je izdano što pozitivnih, vrlo malo negativnih rješenja 600.000 rješenja. Dakle, ova država, ne neka druga, ne Švicarska ili Norveška, ova država je na razini godinu dana kad je riječ o legalizaciji godišnje izdavala preko 100.000 rješenja o legalizaciji država, dakle agencija zajedno sa nadležnim uredima. 1. srpnja 2018. ovaj sabor je donesao odluku da se ugasi agencija, agencija je bila privremenog karaktera, nije bila agencija zamišljena ko agencije pa će trajati godinama, da se ugasi agencija jel je rekla da nema potrebe za tom agencijom jer da sasvim ima dovoljno ureda, dovoljno kapaciteta u uredima i rješavat će bespravno odnosno donositi rješenja o bespravnoj gradnji odnosno legalizaciju o zadržavanju zgrada, ja sam bila za koja je glasala za to jer sam vjerovala. Vjerovala sam ljudi moji znate točno šta radite i s čim upravljate, prebacit ćete tamo. Dakle, ne učimo se mi više poslu, ne učimo se mi više kako će se provesti postupak i sve zajedno, sve znamo prebacilo se tamo imali su metodologije, bile su šprance, sve je bilo putem e-rješenja, imaš sve, zahtjev imaš, riješiš, ideš dalje. Danas čujem da moramo produžiti do odnosno čula sam to na odborima na kojima sam bila da to moramo produžiti do 2024.g. jer da evo nema kapaciteta i nema tko radit i to je razlog. Pa nemojmo ljudi varati sami sebe. Ako donosimo nekakav propis ajdemo znati zašto ga donosimo. Isteklo mi je vrijeme, a ja sam korektna, a potpredsjednik …
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Hajdaš Dončića.
Cijenjena kolegice. Evo završetkom vaše rasprave dakle ja primjećujem … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] 15.900 objekata koji zapravo „nisu legalizirani“, mislim osnovno što zahtjeva određeni akcijski plan. A moje pitanje kako vi sa vašim iskustvom, dakle ministrice u sektoru graditeljstva kako vi to riješite tj. kakav akacijski plan? Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, ja sam negdje pri kraju rasprave govorila, ne neka država nego ova država. Mi smo razini godinu dana preko 100.000 rješenja agencija plus uredi. Zaposlili su se ljudi na honorar koji su to radili, u agenciji su se zaposlili ljudi koji u početku nisu znali ništa, imali smo i programe u kojima šprance, rješenja i ostalo. Ja sam zabrinuta za jednu drugu stvar, ja sam zabrinuta da ne bude slogan vezan uz turizam, ljetujte u nepostojećoj kući. Zabrinuta sam za to jer u ovih 15.900 zahtjeva sigurna sam ima onih koji su gradili 2015., podnijeli zahtjev 2018. i znaju da će im biti riješen, a kad bude riješen do tad će oni radit, za to sam zabrinuta i to nije dobro i o tome treba govorit.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš. Govorimo o 16.000 objekata koji imaju privremena rješenja, međutim niko ne spominje one objekte koji nemaju niti privremena rješenja, dakle ilegalne objekte koji se grade, koji se koriste u komercijalne svrhe koje grade oni koji imaju novaca. Dakle, nemojmo mi tu lažnu demagogiju prodavati da pustimo ljude da rade da zarade nešto itd., to grade oni koji imaju već novaca po ko zna kakvoj osnovi koje nitko ne kontrolira pa jedinice lokalne samouprave koje prijavljuju takve nelegalne gradnje na sve moguće državne inspektorate odnosno pod inspektorate ne dobivaju nikakve odgovore. Primjerice moja jedinice lokalne samouprave kada nešto prijavi onda dobije odgovor od Državnog inspektorata nakon dvije godine, nakon dvije godine, dvije godine. Je li to normalno i što poduzet po tom pitanju?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Kad upravljate jednim resorom onda morate, dakle ja zaista ne mislim da ministar koji upravlja mora biti stručnjak za taj resor jer bi možda onda najbolji zidar koji je u zemlji bio trebao biti na čelu Ministarstva graditeljstva, ali mora imati oko sebe ljude koji nešto razumiju i morate znat cilj. I nema nama pomoći dok nakon što ode jedan ministar bez obzira iz iste opcije ili neke druge, sljedeći dođe ne nastavi tamo gdje je stao. Mi moramo znati šta je bio smisao legalizacije. Smisao legalizacije je bilo da se ono što je bespravno do određenog datuma 21. lipnja 2011. legalizira i da kasnije imamo apsolutno obrambeni mehanizam da bespravne gradnje uvijek će biti, ali da bespravne gradnje bude u najmanjoj mogućoj mjeri. Sad je sve odcurilo, sve je otišlo tamo gdje ne treba otić. Bespravno se gradi, a ne znam kad se više bespravno gradili, pa ne bespravno oni koji nemaju novaca nego koji imaju novaca i koji su spremni na to.
Hvala. Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Mrak Taritaš. Recite molim vas s obzirom da imate toliko iskustvo i da ste rekli da je ta agencija godišnje radila 100-njak tisuća za pretpostaviti je da bi u tom smislu ovih 15% koliko bi zapravo bilo tih odnosno skoro 16% vrlo brzo mogla obavit. Što mislite, da li postoji još uvijek danas ti ljudi koji imaju to iskustvo u državnoj služi i koji bi stvarno to mogli napraviti ako ne u sljedećoj godini, ali barem onda u godini iza toga? I zanima me, rekli ste da će uvijek biti dio te bespravne gradnje, što se može učiniti da ono što gledamo i na televiziji i u emisijama da stvarno ne niču po cijeloj obali bespravni objekti na očigled?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Dakle, ajde da budem potpuno jasna u odgovoru na vaše pitanje, ovakva jedna odredba koju mi imamo u ovom zakonu ili odredbe koje imamo u nekim drugim zakonima pokazuju država nije ozbiljna. Dakle, ja sam jedanput ja sam se tom bespravnom gradnjom, ja sam školovana da je meni bespravna gradnja nešto prestrašno, al sam se njom bavila jer ja nisam znala koliko ima bespravnih kuća u Hrvatskoj i bavila sam se s tim ozbiljno. Jedan od bespravnih graditelja je rekao vi ste krivi, vi država ste krivi što sam ja bespravni graditelj. Ja rekla kako i uvrijedila sam se znate kada sam bila mlađa bila sam puno više sujetna nego danas i uvredljivija, kaže zato što ste mi dali, dali ste ulicu u kojoj živim naziv ulice, dali ste mi kućni broj, priključili ste me na sve što ste me trebali priključiti i vi ste potpomognuli moju bespravnu gradnju, vi, država. I u pravu je.
Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak Taritaš, mi ovdje pričamo samo o brojkama, dakle govorimo da smo izlegalizirali, tada te vi bili čelnik ministarstva na stotine tisuća bespravnih objekata, ali ne govorimo šta su ti administratori u ministarstvima, što su ti ljudi administratori u županijama, općinama i gradovima izlegalizirali. Vi morate doć vidjet na teren kakav zločin u prostoru su neki ljudi izlegalizirali. Pitanje da li su se oni uopće držali slova zakona u toj cijeloj priči, a sa tim aktom su trajno narušili prostor u nekom području, konkretno nama u Istri na moru. Dakle, treba razdvojiti statistiku od onoga što je stvarno učinjeno sa legalizacijom na terenu.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo na vašoj replici. Dakle, mi imamo na terenu izlegalizirane stvari koje kad dođete ostanete malo zabezeknuti. Ali mi na terenu imamo i stvari koje su napravljene sukladno građevinskoj dozvoli isto tako. Za te takve stvari je netko radio dokumentaciju i neko je radio neki projekt za ilegalno. Dakle, šta je karakteristika bespravne gradnje u Hrvatskoj? Nije karakteristika kao u nekim zemljama, recimo Južne Amerike loše gradnje, kod nas je i bespravna gradnja i legalna gradnja otprilike po kvaliteti poprilično isto, a po tome kako izgleda, ja sam vidjela i kuće koje su dobile građevinsku dozvolu, dobile sva odobrenja i koja se isto smrznete kad ih vidite. Dakle, to nije argument, ali u ovih 15.900 koliko se nalazi se zgrada koje se uopće ne mogu legalizirat i neće se moći legalizirati i koji su napravljeni iza roka 21. lipnja 2011.g. To bi trebalo ministarstvo izanalizirati i konačno reći o čemu je riječ.
Hvala. Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Kolegice Mrak Taritaš, ove zadnje vaše riječi su na tragu onoga što sam vas htjela i pitati, a pitala sam i državnog tajnika. Znači kada govorimo o 15.900 privremenih rješenja, ne znam u kojem postotku se to odnosi na bespravne graditelje jer nam državni tajnik nije rekao, a opet ne znamo šta će se desiti u trenutku ako dio tih bespravnih graditelja dobije odbijajuće rješenje o legalizaciji, a oni su godinama ulagali u takve prostore. Da li iz toga proizlazi neki novi sporovi prema ministarstvima, prema ovoj državi? Što mi tu radimo?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Dakle, privremena rješenja nadležna tijela izdaju temeljem toga što je neko donesao papir na kojem piše predan zahtjev, papir. Molim da se legalizira moja nekretnina na kč.br. taj i taj, uz taj zahtjev nije predana dokumentacija, nikoga nije ni pregledao i niko nije ni utvrdio da li je to nešto što je napravljeno do 21. lipnja 2011. ili je nešto što je napravljeno 2017. Dakle, neko je mogao 2017. napraviti bespravnu prekrasnu vilu čak da odlično izgleda, predao zahtjev za legalizaciju jel se moglo predavati do 30. lipnja 2018. i ministarstvo mu je izda privremeno rješenje. I svi znaju da je kuća koja je napravljena 2017. i svi na to žmire, država na to žmiri [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, ako je do mene došlo, došlo je do ministarstva.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice. Javio sam se za repliku ne zbog toga što ste nešto krivo rekli nego zbog toga što se kao prvo i osnovno s vama u cijelosti slažem, a drugo što ste već nekoliko puta i vi i ja razgovarali i o katastru i o objektima i o legalizaciji. S obzirom da dolazite iz tog resora, molio bih vas evo da tu pred svima jasno i glasno kažete, koga treba nategnuti za uši, koga treba probuditi od dužnosnika, koje institucije, koje agencije treba pokrenuti da se ti problemi riješe? Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Izgleda da je najteže sjesti za stol i razgovarati i to čak razumijem kad je teško sjest za stol razgovarati ako i to ne razumiju dva brda, predsjednik i premijer, ali neka mi neko objasni zašto je teško sjest za stol ministrici turizma i ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine i reć, ljudi moji dajte da to riješimo, nemojte da ministrica turizma kaže pa vi mene tjerate da ja izdajem privremena rješenja, a neću sutra znati dal će to postati trajno rješenje. Dajte vidite da se to radi. Dakle, legalizaciju ljudi znaju raditi, znaju izdavat rješenja, znaju kako se to radi. Pa mi smo imali na ugovor dakle i država, ali i pojedini gradovi i županije su imali na ugovor ljude koji su samo to radili. Postoje e-rješenja, sve postoji, samo treba htjeti. Ja imam osjećaj da netko ne želi, da nekom odgovara da bude ovako, čak i Ministarstvo turizma nek bude pošteno i kaže [[Upadica Reiner: Hvala.]] u Hrvatskoj mi želimo da se nelegalni objekti koriste za ugostiteljstvo.
Hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, drage kolegice i kolege. Naoko jedan zakon koji ima nekoliko izmjena koje nešto sam i pohvalio, ali zapravo otvara jedan složeniji problem hrvatskog društva. Dakle, prvo su neka očekivanja koja se tiču turizma u 2022.g. jer stvarno dakle i po razno različitim predviđanjima, a predviđanja su i jedan od temeljnih onako alata za proučavanje kakva će bit turistička sezona, šta će bit s turizmom u 2022.g.. Dakle i Svjetska turistička organizacija, isto tako i različiti privatni da tako kažemo diveloperi, okviri koji se bave razvojem turizma, dakle predviđaju jednu veliku neizvjesnost, jednu veliku nestabilnost i vjerojatno predviđaju širu upotrebu ili covid putovnica ili tehnologije koja je povezana dakle sa opasnošću i sprječavanju opasnosti od covida. Isto tako predviđaju slične trendove koji su bili u 2021.g., dakle to je važno za Hrvatsku, vjerojatno opet Charter kao dobitnik, vjerojatno vile, kuće na osami kao dobitnici i postavljaju pitanje turizma treće generacije ili treće životne dobi. Nažalost ne vidim što mi je posebno žao jer u redovima HDZ-a sjedi jedan dobar ministar u njihovoj vladi Antun Kliman, ne vidim u principu da sadašnja vlada, bivši ministar, ispričavam se, da sadašnja vlada ima konkretizirane određene programe ili projekte koji bi bar imali nekoliko solucija a, b ili c kako će se Hrvatska u slijedećem periodu ponašati, a svi znamo da po reći ću nekim makroekonomskim indikatorima da skoro 20% BDP-a, a to si izračunajte, naime to na nekakvih 80 milijardi kuna zapravo dolazi izravno od turizma plus nekakvim neizravnim kontribucijama taj iznos postaje sigurno i veći. No vratimo se sada i na ovaj zakon. Dakle, naravno da je ovdje pokazan kao indikator veliki broj zgrada koje još nisu završile poslove legalizacija, a to vam se zapravo svodi sve na nažalost na naše hrvatsko društvo. Mi možda krenemo s nekim dobrim kao što je bio Zakon o legalizaciji, a na kraju to jednostavno je prepušteno stihiji. I što se događa? Događa se da nitko ne kontrolira da li će se podvuć crta, dal se crta podvukla, a ljudi vam svi, svi mi znamo i dalje grade, i dalje grade i ne plaćaju komunalne doprinose, radit će to i dalje. Dakle, bez nekakvog ono oštrije crte da smo rekli sami okej ovo što je izgrađeno izgrađeno, devastiran je prostor, ja se tu s vama slažem, al ajmo podvuć crtu konačno. Dakle, sve nakon tog datuma tko ne radi sukladno propisima ono bager kugla ruši jer drugog, drugog nema to će se sve vrtit u krug. Dakle, to je i prikazano dakle kao jedan od ključnih problema zašto se rade izmjene i dopune ovog zakona. Druga stvar koja je dobra, dakle to je ukidanje ovog čl. br. 3. da se dakle pružaju usluge od polupansiona i pansiona u krugu od 15 km cestovne linije, zapravo to je dobro, to vjerojatno nije trebalo ni pisat u zakonu, to je moje mišljenje. A treći dio vam je da svi ovi specifični oblici turizma, dakle nazovimo to različiti oblici agroturizma zapravo zahtijevaju jednu tematsku raspravu na Odboru za turizam i vjerojatno ovdje u saboru dakle da se konačno dakle definira za šta vrijedi Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti, za koga vrijedi Pravilnik o pružanju usluga u domaćinstvu jer to uvijek postaje na terenu jedan veliki još uvijek reći ću onako … [[Govornik se ne razumije]] Evo toliko, hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, dakle utvrdili smo imamo problem sa prekomjernim izdavanjem privremenih rješenja odnosno produženjem roka njegova trajanja za de facto ilegalne objekte. Utvrdili smo i da postoje ilegalni objekti koji nemaju niti ovo privremeno rješenje. Činjenica je da je uzrok tome nerad Ministarstva graditeljstva koje je natjeralo Ministarstvo turizma da izdaje takva privremena rješenja za nelegalne objekte. E sad nitko se nije osvrnuo na činjenicu da zbog ove covid pandemije država oslobađa sve one koji plaćaju boravišnu pristojbu za recimo 50%, oslobađa ih na teret koga, građana RH. A rekli smo ovakve ilegalne objekte za korištenje u turizmu u komercionalne svrhe grade oni koji novca imaju, dakle opet sve ide na teret onih koji novaca nemaju, pa će oni svojim novcem iz proračuna doprinijeti toj ilegalnosti i gomilanju novaca onih koji već imaju taj novac na način da ih oslobode i boravišne pristojbe. Molim vas komentar na to.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Ma da, da, mislim gledajte to je složen, složen problem, ali dobro ste ga i detektirali dakle isto je onako malo čudna priča ako je osoba dakle radila sve po propisu, platila komunalni doprinos dakle koji je bio naravno u … [[Govornik se ne razumije]] područjima puno veći nego u kontinentalnim područjima, sad je platila to nemam pojma 150-200.000 kuna, onda je došla legalizacija i onda su ovi koji su legalizirali slične objekte koje nisu gradili i to platili nemam pojma 10.000 kuna. To je jedan problem koji je ono jednostavno vas nije doveo u ravnopravan položaj, znači o tom isto je trebalo razmišljati. Hvala.
Poštovani zastupnik Kliman.
Kolega Hajdaš Dončić, rekli ste da ne prepoznajete strategije u ovom trenutku vlade ovaj za, za buduću sezonu 2022.g. Ja bih zaista htio skrenut pažnju da je vlada napravila jako puno u ovoj cijeloj priči, dakle imali smo potpore za zaposlene u turizmu, ostali smo u dobroj kondiciji sa zaposlenicima za pružanje usluga 2021.g., što će se na dakle sigurno nastaviti za 2022.g.. To je u turizmu jako jako bitno kad se ima kontinuitet da se ne odlazi na druga mjesta da se ostane u mjestu davanja usluga. Druga stvar, imali smo odličnu akciju Ministarstva turizma „Safe stay in Croatia“ koja je pokazala izuzetno dobre rezultate i ona će se nastaviti. Procijepljenost našeg stanovništva danas u očima emitivnih tržišta je jako bitna, dakle vlada ono radi što je najviše moguće da, da senzibilizira javnost, da senzibilizira građane RH da učine taj korak pri cijepljenju i to će biti najbolja, najbolja reklama i najbolja strategija za 2022.g.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Poštovani kolega Kliman, vi ste rekli imali smo, imali smo, imali smo. Da, imali smo, ali nisam primijetio da imamo za 2022.g., dakle ništa ne kažem da nismo imali, ne samo, dozvolite, a sa druge strane kažem da je najveći izazov zapravo covid da tu zapravo ta strategija Ministarstva zdravstva i Ministarstva … [[Govornik se ne razumije]] zapravo malo puca po meni, znači premali broj ljudi se cijepio do sada, vidite koje su brojke danas, koje su bile jučer 4000, 6000 i zapravo ono ozbiljno sam ono zabrinut generalno za stanje kakvo će bit u Hrvatskoj. Hvala.
Poštovani zastupnik Daus.
Hvala lijepa uvaženi zastupničke Hajdaš Dojčić. Svi se slažemo da je turizam važna grana gospodarstva za to treba biti posložen sustav u turizmu, treba nam očuvan prostor i očuvan okoliš. Do kraja nije još posložen sustav u samoj gospodarskog grani turizma, prostor znamo svi da nam je devastiran, mi u Istri jako dobro znamo, što to znači, okoliš nam je narušen i sada država, od legalizacije je prošlo od onog datuma što je prije rekla kolegica Mrak Taritaš 10 godina već s obzirom da smo 2021. država nema očigledno alate ili dovoljno ljudi za to učiniti ali regionalna ili lokalna uprava barem u Istri se ponudila da pomogne u tome. Građevinske inspekcije, druge stvari pokazali su se dobri kod izdavanja građevinskih dozvola kad se to ubrzalo pa ako je tu bio dobar primjer da li se slažete da je to jedan od načina da lokalna i regionalna samouprava tu da suport državi i da konačno riješimo taj problem u prostoru. Hvala.
Poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić
Kolega Daus, s ovim zadnjim dijelom se slažem s vama. Smatram da područna samouprava tamo gdje postoji kapaciteti treba preuzeti određeni dio posla od države jer je brža efikasnija, i zapravo bolje poznaje svoj prostor nego centralizirana država. Samo ću vam dat, nemojte se uvrijediti jednu napomenu, dakle, metodološki turizam nije gospodarska grana nego je amalgam gospodarske grane. Hvala.
Poštovani zastupnik Anton Kliman će sada govoriti.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, evo htio bi naglasiti nekoliko stvari koje sam imao u izlaganju a to je ono što je i sada kolega Daus naglasio a to je ono što nas sve na istarskom poluotoku izuzetno brine a to je jedan veliki nered u prostoru koji nam se događa usprkos činjenici da je završio službeno proces legalizacije u RH. Mi smo suočavamo u našem prostoru pogotovo u priobalju, nešto manje u središtu Istre sa jednim bjesomučnim da tako kažem divljom gradnjom. Evo kolegica Ahmetović je rekla definitivno istinu. Uopće nitko ne preže kupiti parcelu od 200, 300 kvadrata, 400 kvadrata i na njoj u kratkom vremenu napraviti zgradu koja je prvo narušila prostor, drugo ulazi u sivu ili crnu zonu iznajmljivanja i radi ne konkurentnost u turizmu, a treće ostavlja jedan gorak okus u ustima svima onima koji su se ponašali sukladno zakonu kad su tražili svoje dozvole za gradnju, kada su napravili ono što treba svaki lojalni građani ove države a to je držati se zakona, napraviti sve ono što zakon traži od nas u vezi gradnje a samim time dalje ako se želi baviti ugostiteljstvom onda i sve ishodovati sve dozvole sukladno zakonu. To je jedan veliki problem. Mi smo se uhvatili polako u koštac u Istri i evo s kolegama iz IDS-a dakle pokušavamo naći rješenja sa Vladom RH kako stati na kraj toj pošasti i reko bih da smo na dobrom tragu. Imali smo sada Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu gdje smo dogovorili sa ministricom poljoprivrede jedan članak u ovaj u zakonu gdje se poljoprivredno zemljište bilo državno, bilo privatno ne može dakle parcelirati manje od jednog hektara time mislim da ćemo stvoriti jedan preduvjet da se ne parceliraju parcele po 400, 500 kvadrata a to je već jedan znak za uzbunu jer je to već namjenski se zna što će se raditi na tim parcelama pogotovo u priobalnom području. Isto tako razgovaramo intenzivno o tome da se taj članak primjeni i u Zakonu o šumama gdje isto imamo identičan problem i nadam se da ćemo uspjeti naći razumijevanje u Ministarstvu poljoprivrede i da ćemo i takav zakon primijeniti u Zakon o šumama koji je najavljen za prvi kvartal slijedeće godine. Ali isto tako razgovarali smo na niz institucija RH u prvom redu u Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva i u Državnom inspektoratu da ono što smo danas više puta čuli, da pokušamo ovlasti građevinskih inspektora u jednom većom dijelu spustiti na komunalne redare koji žive u tom prostoru, koji dobro poznaju taj prostor kako bi mogli što promptnije, brže i efikasnije reagirati na ovakve pojavnosti u prostoru. Mislim da je to ključ preventive. Normalno, to je jedan proces uz koji se mora mijenjati nekoliko zakona, dakle Zakon o lokalnoj samoupravi, Zakon o Državnom inspektoratu itd., ali to je sve mali napor u odnosu na ono što možemo dobiti a to je da zaustavimo tu pojavnost koja nas zaista nas u Istri posebno sve muči. A rekao bi da muči i druge ovaj naše sugrađane, rekao bih i posebice čelnike jedinica lokalne samouprave gradova i općina na moru, jer je to pojavnost koja se dešava od Umaga pa rekao bi do Dubrovnika. Niko nije pošteđen toga, otoci isto tako. Dakle, moramo naći snage svi zajedno da stanemo na kraj tome jer ono što smo mi rekli i nekoliko puta, 1991. godine Hrvatska je stala na branik svoje domovine jer je htjela zaštiti prostor. Dakle, to je, prostor je dio jedne, neodvojivi dio državnosti. Ja mislim da smo mi sada u trenutku kada zaista trebamo zaštititi ovaj prostor pa neću reći tako dramatično kao devedeset prve godine ali nismo daleko od toga. Hvala lijepo.
Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Nemet.
Poštovani kolega Kliman, evo o bespravnoj gradnji cijelo jutro na kraju pričamo a tema je turizam pa evo ja imam pitanje za vas kao bivšeg ministra turizma i pripadnika vladajuće stranke. Zašto mi još uvijek nemamo strategiju razvoja turizma i nacionalni plan gdje je zapelo i kada to možemo očekivati. Hvala.
Poštovani zastupnik Kliman.
Kolegice Nemet ja nisam ministar turizma. Dakle, bivši sam dobro ste rekli. Ja znam da u ministarstvu se bave sa izradom strategije i nadamo se da ćemo je što prije dobiti na uvid. Siguran sam s obzirom da znam koji ljudi rade na tome da rade temeljito, da rade ozbiljno i nadam se da će ta strategija imati svoj dobar nastavak života. Međutim, moram vam reći i to da sve strategije ovoga svijeta nisu mogle predvidjeti Covid krizu. Dakle, sve vam pada u vodu na godinu, dvije sve ono što ste predvidjeli. Pa je pitanje koji je onda početni položaj i početni startni položaj onoga koji kada dođe u ovako velike krize kao što su ove krize sa Covid-om? Dakle, strategija da. Moramo imati svoj cilj, ali živimo zaista u turbulentnim vremenima i bojim se da strategija će biti teško primjenjiva baš u potpunosti.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Kliman slažem se sa vašom raspravom. Mislim da je bila dosta dobro pogođena. Mene zanima kao bivšem ministra turizma da li znate možda ovih 15 tisuća i 900 kako je to raspoređeno po regiji odnosno županijama ovaj dio jer smo govorili o prostoru da vidimo koliko je toga u Istri, koliko je toga u Dalmaciji ili središnjoj Hrvatskoj? Nemamo uopće dojam kako je regionalno to raspoređeno. I koliko je to od ukupnog broja, jel' to 10%, 15%? Da vidimo koliko je zapravo to velik problem kada se to stavi na cijeli, ali to svakako čini jedan dio veliki problem zato što je to dio znamo da nam je turizam 20% BDP-a, da su neke mediteranske zemlje samim ovim što su činile same sebe uništile i zapravo ovim činimo sami sebi konkurenciju. Mislim da je to ozbiljan problem, a vidjeli smo jučer da nam je PDV-e 56 milijardi … zdravstvo, mirovinski sustav i sve, tako i turizam. Zapravo u konačnici brani sve ono što je bilo jučer u proračunu tako da moramo biti dosta oprezni … [[ne razumije se]]
Poštovani zastupnik Kliman.
Da, nemam. Dakle očekivali ste vjerojatno taj odgovor. Ja ću reći da nemam taj podatak. Nismo ga niti dobili u materijalima. Ali za pretpostaviti je da je to na Jadranskoj obali. Dakle pa skoro sam i siguran da je upravo dakle na Jadranskoj obali. Nebitno gdje je. Ne ide se graditi negdje gdje nije atraktivno. … [[Upadica iz klupe, ne razumije se]] Kako? [[Upadica Reiner: E, nećemo iz klupe.]] Ukupan broj objekata koji mi sada dakle baratamo sa ovim 15 tisuća i 900 koji smo produžili. Koliko je ukupan broj objekata legalizirano, evo rekla je kolegica Taritaš 600 tisuća da je bilo legalizacija. Sada teško je to sada procijeniti. Ali kažem čini mi se da je velik dio ako ne i najveći dio 95% tih objekata za koje se ovo produžuje je na Jadranskoj obali. To je sasvim logično jer tu kapital burgija.
Poštovani zastupnik Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Kliman hajmo biti mi konkretno, plastični bar za hrvatsku javnost. Znači imate pusti otok Zmajan. Ja sam čak jednu jedinu svoju kaznenu prijavu podigao protiv anonimnog graditelja. Dakle na pustom netaknutom otoku netko je sagradio vilu s bazenom, a oko te vile dragi kolege sada su nikli jedno 8 bungalova. I znači svi znaju potpuno bespravno, potpuno nelegalno na pustom otoku Orutu Zmanu u Šibenskom arhipelagu vila, vila s bazenom. I što se dogodilo? Čića mića gotova je priča, maca popapala jezik, nitko ništa. Dakle, kako bi vi to riješili? S kojim helikopterom bi dofurali bager da dolje ga spustimo i da poroka sve i sve te milijune, vjerojatno 50 milijuna, 60 koliko je uloženo da nestane i da pošaljemo poruku Hrvatska je pravna i sređena država?
Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala gospodine Miletiću na pitanju. Evo jednostavno. Kako je bager donio za građenje, ja bi donio bager sa helikopterom za rušenje i završena priča. Plastično i jednostavno.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Kliman evo rasprava o legalizaciji objekata je zasjenila raspravu o Zakonu o ugostiteljskoj djelatnosti i ima smisla. A zašto država ne odustaje od ovog potencijala od ovih 15 tisuća 900 iznajmljivača koji imaju privremena rješenja? Jer su to potencijali, to je nekih 80-tak tisuća smještajnih jedinica. Što se događalo kroz najveći projekt nekoliko vlada, legalizacija? To je velik projekt 800 tisuća objekata. Događalo nam se to da smo 2010. recimo imali 900 tisuća objekata, ali oni 100 tisuća turista u danu. Pa smo se čudili gdje spava 200 tisuća turista. Danas se to svelo na razliku od 100-tinjak tisuća. To je ovo što leži ovdje u ovim objektima. Znači pokušavamo svih staviti u okvire zakona i da legalno plaćaju ono što moraju plaćati i državi i lokalnoj zajednici. Jedini smisao je znači da im pomognemo i država će to učiniti bez obzira na pokušaj da se to ospori.
Hvala. Poštovani zastupnik Kliman.
Da, slažem se s vama. Definitivno je to ta intencija, ali bi dodao još jedno. Kao što i vi kolega Borić znate mi imamo još jako puno ove kategorije koji uopće nisu obuhvaćeni ovim zakonom, a to su ovi bespravni nakon legalizacije. I kada pogledate da smo imali jako dobru sezonu i jako puno fiskaliziranih računa, dakle više fiskaliziranih računa nego što smo imali dakle i u apsolutnom iznosu ali i po broju dakle fiskaliziranih računa nego što smo imali 2019. godine, a kažemo da smo imali nešto manje prijavljenih gostiju. Gdje su ti gosti? Upravo ovo što ste vi počeli govoriti. Dakle, ti gosti su upravo u tim objektima koji još nisu obuhvaćeni uopće legalizacijom, niti ne bi trebali biti nikada jer su promašili sve rokove i tu će biti veliki izazov države kako se prema njima postupati. Ako idemo još jedan val legalizacije mislim da bi to bilo pogubno za prostor i za državu.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala. Vrlo dobro ste artikulirati vašu pojedinačnu raspravu jer ja isto osobno smatram da je hrvatski prostor konačan i zadan kao i svi prostori. A prostor je jedan od temeljnih odrednica ili determinanta turističkog razvoja i na žalost da nama se i dalje događa da su pretežno južne strane naših otoka škoja dakle i dalje pogodne za bespravnu gradnju, to se radi, betonira se i liči i kućice i sad ide još veći trend a to su oni kontejneri pa ih netko čak skriva pod nekim …/nerazumljivo/… ali to su zapravo kontejneri. Dakle iz te moje rasprave i vaša molba prema vama da isto malo to prokomentirate. Znači kako to ne samo Istra nego u cijelom dijelu maritivnog obale, Istra je nešto drugo, Hrvatska je različita, razlikujemo se.
Poštovani zastupnik Kliman.
Da ali Hrvatska je različita a zakoni se moraju primjenjivati na svakom ovaj području, na svakom pedlju države istovjetno. Dakle, ja da se mene pita da imam čarobni štapić, milosti ne bih imao. Dakle oko tih situacija, definitivno milosti ne bih imao. I reći ću još jednu dakle informaciju a to znaju svi oni koji žive na tim prostorima gdje se dešava takva bjesomučna bespravna gradnja. U 90% slučajeva su to stranci, dakle u 90% slučajeva su to stranci, ono što je kolegica Ahmetović rekla da mi imamo jedan manji broj ljudi koji imaju novce za te situacije, a stranci imaju malo više novaca, dakle za bespravnu gradnju, kupuju te parcele od 400, 500 kvadrata i onda ne poštujući apsolutno ni državu ni građane ni prostor, rade što ih je volja. Dakle ja ne bih imao milosti baš iz još dodatno iz tog razloga.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Kliman, bivši ministre Kliman, ja sam stvarno zadovoljan sa vašom raspravom i rasprava je od vas krenula u jednom potpuno drugom smjeru koji bi ja osobno očekivao od HDZ-a i od onoga kako je zapravo bila intonirana od državnog tajnika da je to neko dobro djelo koje se sada radi jer se mudro gleda na slijedeću sezonu. Ali samo želim potvrditi da ne samo Potraga, ne samo Provjereno, nego i emisije HTV-a i unutar Labirinta potvrđuju ovo o čemu vi govorite a to je da je žmirenje ne na jedno, nego na oba oka dovelo čak do toga da za jednu Istru za koju kolega isto kaže to je nešto drugo, ali i ja sam svjedok da u Istri upravo radi novca i vi govorite i stranih ljudi koji imaju taj novac se potpuno ne poštuje zakone jer se vidi da je to [[Upadica: Hvala.]] za ove vlasti moguće.
Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala lijepo. Kolega Matula da se krivo ne shvati ja podržavam ovaj zakon što je dakle i nema drugog alata nego upravo dakle i svi klubovi više-manje su podržali ovaj zakon na ovaj način i to je pohvalno da se to napravilo i nije kasno do, dakle na vrijeme je to učinjeno. I ovaj, da, dakle iz HDZ će te čuti takve rasprave. Mi inače interno kad razgovaramo, razgovaramo tako, ja sam artikulirao ono što i razgovaramo, dakle nema tu nikakvih trećih ili drugih politika, to je takva politika HDZ-a kakva je. Dakle nitko ne žmiri na oči, te pojavnosti su tu kakve je. Administraciju treba bolje ustrojiti i vidjeti što se može napraviti u sinergiji sa lokalnom samoupravom i naći rješenje da se zaštiti prostor.
Poštovani zastupnik Brkan.
Poštovani zastupniče Kliman čuli smo vaša iskustva vezano za ilegalnu gradnju i privremena rješenja u Istri a čuli smo i od kolegice Mrak Taritaš kako plastično doći do privremenog rješenja u obavljanju ugostiteljske djelatnosti na objektu koji vjerojatno nikad neće biti ozakonjen. U Makarskoj imamo još i bolje primjere, imamo primjere gdje jedna poljska kućica legalizirana dobijeno je rješenje izvedenom stanju, a onda je odmah preko noći srušena, sagrađena ogromna vila sa bazenom, podnesena, normalno dobio je i privremeno rješenje o obavljanju ugostiteljske djelatnosti u domaćinstvu, podnesen je zahtjev za legalizaciju koju ja ne vidim nikakav način da se ono legalizira, osim ako ne dođe neki novi krug legalizacije. Normalno desi se onda situacija kao što je gospođa Ahmetović rekla da Grad Makarska prijavi toga investitora, inače istaknutog SDP-ovca, visoko rangiranoga i nikada ne dobijemo odgovor. I takvim primjerom Makarska, on bude pokretač za sve ostalo.
Poštovani zastupnik Kliman.
Da nažalost evo opisali ste jedan od dobrih ovaj rekao bih načina kako ljudi dolaze do takvih papira. Ja mislim da je brzina i efikasnost u onom koji izdaje rješenje o legalizaciji ključ te cijele priče. Dakle se brzo, da se brzo na razini ja ne znam tko u Makarskoj izdaje da li vi kao gradski ured ste izdavali ovaj rješenja. Dakle ako ste vi kao gradski ured izdavali rješenje, onda ste ga mogli brže riješiti definitivno. Eto tako da ovaj ima rješenja, treba dakle jako brzo rješavati sve te zahtjeve kad se uđe u ritam rješavanja tih zahtjeva onda do ovakvih situacija nije bila, a očito je taj čovjek imao i određeni politički utjecaj negdje da je mogao to napraviti, što je žalosno ovaj da se to dogodilo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Pa evo da riješimo probleme kad prijavljujete istaknute SDP-ovce a HDZ-ovci ne reagiraju krenite od otoka Krka pa evo ja prijavljujem i SDP-ovce i HDZ-ovce ali HDZ-ovac Andrija Mikulić ne radi ništa pa ne postupa ni po jednom ni po drugom, nažalost. Međutim, nije moje pitanje trebalo biti u tom smjeru kolega Kliman drago mi je da ste istaknuli da je problem stranih državljana što je dodatno poražavajuće, međutim ono što ste u svojoj raspravi koju ja isto tako kao i moji kolege potpuno pozdravljam jeste broj turističkih inspektora koji grcaju u poslu i ne stižu obavit svoj posao. Vi jako dobro znate da je to problem, da ne govorim o ne postupanju građevinskih inspektora koji ne rade svoj posao, pa ja evo apeliram da se ne spominju komunalni redari kao oni koji će riješit probleme jer mi u jedinicama lokalne samouprave ne možemo više nakrcat posla komunalnim redarima koji su SSS i nisu kapacitirani niti osposobljeni da [[Upadica: Hvala.]] rade tuđi posao i neće raditi tuđi posao.
Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala lijepa. Da vi kao čelnica u lokalnoj samoupravi živite sa tim problemom svakodnevno i razumijem apsolutno, međutim evo dobro ste detektirali problem a to je da ima nedovoljno inspektora na terenu, em turističkih a još manje ih ima moram vam reći i građevinskih. Dakle, uz tako bujajuću ovaj ilegalnu gradnju ti ljudi ni da se natriplaju ne bi mogli reagirati na toj situaciji. Zato mislim da bi trebali dakle, u sinergiji sa lokalnom samoupravom, u sinergiji sa lokalnom samoupravom ponavljam, naći detektirati gdje se nešto radi, podijeliti odgovornosti na razine koje, dakle srednja stručna sprema može ovaj detektirati koji zakon, budući zakon neko koji bi mogao ovaj dati ovlasti i u sinergiji sa državnim inspektoratom rješavati taj problem. Dakle, nikako samo na jedinicu lokalne samouprave, a svjesni smo da državni inspektorat sam neće moći obraditi sve te, sve te, te probleme. Jednostavno previše ih je [[Upadica: Hvala.]] a ljudi je premalo.
Hvala. Poštovani zastupnik Daus.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Kliman tu se slažemo u dosta stvari, rasprava vam je bila sasvim u redu i mislim da imamo tu jedan zajednički put i da ga moramo učiniti. Dolazimo oboje iz Istre i znamo koje probleme imamo, ako se nastavi ovim tempom bespravna gradnja mi više ne budemo ni poželjna, ni atraktivna destinacija, bit ćemo neka industrijska betonizirana priča koja nikome više neće biti poželjna. Nadam se da to i vjerujem da svima nije cilj. Ono što je točno istakli 90% stranaca zapravo ilegalno gradi. Ja bi čak usudio se reći, bar su neki načelnici mi rekli da domicilno stanovništvo zapravo u promilima još je par postotak vjerojatno hrvatskih investitora na tom području. Jedini smisao je spriječiti tu ilegalnu gradnju, sve drugo su priče koje nemaju smisla i ukinuti tu nelegalnu konkurenciju. I ovo što je rekla i kolegica Ahmetović, možda ne komunalni redari jer stvarno oni to ne mogu, ali dajmo gradovi, županije su spremne sufinancirati, pomoći i kod građevinskih inspektora [[Upadica: Hvala.]] spustimo to.
Hvala. Poštovani zastupnik Kliman.
Da hvala vam. Evo, pozivam vas i dalje da surađujemo upravo na rješavanju toga problema. Što se tiče Istre ja mislim da bi svi zastupnici iz svojih sredina, iz svojih županija trebali surađivati bez obzira na političku ovaj stranku na tom problemu jer to je zajednički problem koji nadilazi ovaj političku platformu. Da, slažem se s vama da su stranci ovaj ti koji grade, ali ja ću vas i upozoriti jednu stvar, definitivno domaći prodaju svoju zemlju. Dakle, nemamo samo oko toga krajnjega dakle izvršitelja tog nedjela, ali ako netko prodaje parcelu od 10.000 kvadrata isparcelira iz po 400 kvadrata, namjera mu je jasna. A to ne radi niti Slovenac, to ne radi niti, niti ovaj dakle Austrijanac nego to radi naš čovjek koji rješavana neka svoja pitanja. I stog razloga smo išli na ovu zabranu parcelacije do 1 hektara. Da malo to umirimo da stvorimo [[Upadica: Hvala.]] uvjete da se to ne događa.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zastupniče Kliman govorili ste o vrijednosti prostora i da prema prostoru trebamo postupati sa manom dobrog gospodara i u stvari o problemima koji se događaju u Istri. Moram samo napraviti jednu digresiju da ima i onih pojava gdje postoje investitori koji bi prvi trebali poštivati zakon jer su na odgovornim političkim pozicijama, a upravo se ponašaju suprotno od toga tako da nisu samo stranci tu problem. Ja mislim da građevinska inspekcija treba suzbijati bespravnu gradnju u samom začetku. I da bi to mogla raditi, slažem se s vama treba podršku lokalne samouprave jer svaki načelnik, gradonačelnik i njihove službe na terenu znaju kad se nešto događa i to treba provjeriti jer kad se sagradi ogromna kuća, vila ili neki objekt onda su sve ove reakcije zakašnjele i pokušava se popraviti nešto što je nepopravljivo. Zato podržavam tu inicijativu da se kroz zakonske izmjene učini pomak.
Poštovani zastupnik Kliman.
Evo hvala vam lijepa na podršci, ovaj da mi ćemo pokušati i dalje nastaviti živi dijalog sa ministarstvima, dakle oni koji trebaju dati prijedlog tome rješenju, ali evo pozivam vas kolegice, mi smo u istom klubu pa se možete pridružiti dakle toj inicijativi da napravimo neću reći pritisak, nego jednu dobru, dobru vibru oko toga da zaista što prije idemo na, ka rješenju tog problema jer vremena nema.
Poštovani zastupnik Lenart.
Poštovani kolega Kliman, sad se samo postavlja jedno pitanje, da li mi želimo smanjiti turističke kapacitete da ovo prekinemo ili ćemo ih ostaviti još neko vrijeme, a znamo da nam nedostaje smještajnih kapaciteta. Možda smo pogriješili u onom trenutku kada smo radili legalizaciju, možda smo ju trebali napraviti jednostavnije kao recimo slično Mađari, uzeti, uzet tlocrtnu površinu, 1.000 kuna legalizirat to i reći e od tog dana, malo karikiram ali, od tog dana više nema bespravne gradnje sve što se i sagradi ćemo srušit. S obzirom da danas postoji tehnologija koja prepoznaje lica svaki dan može se blinkati na karti gdje je nešto sagrađeno što nije smjelo biti. I vrlo lako se to može kontrolirati ukoliko želimo. Ali očito ne želimo. Iz kojeg razloga neću sad u to ulaziti. No, evo ponavljam ili ćemo ostaviti smještajne kapacitete za iduću godinu ili nećemo, to je samo pitanje sad.
Poštovani zastupnik Kliman.
Pa smještajne kapacitete da svakako, ali one koji su, koji imaju rješenje za rad. Dakle, ja se ne bi složio s vama da trebamo sada na neki način staviti u broj naših ležajeva i naše potencijalne ponude nelegalne objekte. Dakle, mi imamo bespravnu gradnju, nelegalne objekte, imamo objekte koji su sada u postupku za legalizaciju, imamo legalizirane objekte. I oni koji su u postupku za legalizaciju to je ovih 15.900 koje su, dakle koje smo danas produžili ovaj dozvolu za rad do 2024. godine, to je službeni dio, dio tih naših kapaciteta, oni koji su izlegalizirani to je službeni dio naših kapaciteta koji su podnijeli zahtjev za obavljanje djelatnosti, ali postoji i ova kategorija koja postoji, nelegalni su i ne bi trebali dobiti nikad više ovaj dakle rješenja o legalizaciji jer su izašli iz svih okvira. A to je nemali broj kreveta [[Upadica: Hvala.]] i to se u sivoj zoni radi nelojalno konkurencija.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Kliman, minuta mi je premalo, ali probat ću, dakle vi ste na kraju u ovom odgovoru rekli, mi ne znamo u ovih 15.900 privremenih rješenja koliko ima onih koji nikad neće moći dobiti svoje rješenje o legalizaciji jer su radili iza 21.lipnja 2011., dakle ministarstvo je to trebalo napraviti pa da barem tu završite tu priču. Jel na ovakav način poruka koja se šalje je gle bespravno si gradio imat ćeš privremeno rješenje pa ćemo to već nekako riješiti. Kada je riječ o bespravnoj gradnji, nije to ni od jučer, nije to niti jednostavno riješiti, ali bespravnu gradnju i rušenje kada je kuća gotova je nešto što zaista nije, što je vrlo, vrlo problematično, teško i nije jednostavno. Ali kad se kuća u temeljima, pa možete srušiti vrlo jednostavno samo trebate htjet. Nekad su bili građevinski izvidnici, kad je neko cement dopeljao na parcelu morao je pokazati [[Upadica Reiner: Hvala. Poštovani zastupnik Kliman.]] građevinsku dozvolu, dakle znamo kako samo pitanje jel hoćemo.
Hvala.
Kolegice Mrak Taritaš, da, slažem se samo kad se dovozio cement u onim godinama nekim prije gradila se jedna ili dvije kuće u okolici. Danas kada dođete na neka područja to su ko da radite hotelska naselja odnosno apartmanska naselja. Ne slažem se s vama. Dakle, kada netko napravi svjesno kršeći zakon kuću i sad kaže sada ćemo mi naći jedno tijelo u državnoj upravi koje će biti puno milosti pa će reć hajde ostavit ćemo mu to pa ćemo to izlegalizirati, dakle na takvu vrstu emocije ja ne bih pao da se mene pita. Nakon svih onih poziva za legalizacijom dakle da se na gradi nakon krajnjih rokova legalizacije, takvih imate danas u Istri ja bih rekao nekoliko tisuća što rade. I vjerujem da čekaju upravo takav samilosni čin ili države ili nekoga ko može zaustaviti tu gradnju i da će mu se sutra izlegalizirat.
Hvala.
Još bih nešto dodao, …
Sad će govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Reiner, poštovani g. Bukarica, poštovani državni tajniče sa svojom suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Rekao bih da sam u svojevrsnoj nekoj diskrepanciji, dakle s jedne strane činjenica je imamo 15.900 objekata koji nisu legalizirali svoju građevinu, nemaju riješene imovinskopravne odnose. Slušali smo danas ovdje tijekom jutra uistinu prave rasprave, to su živi ljudi, obitelji, naši sugrađani koji ne hrane tako samo svoje nego i pune značajno državni proračun. Ali s druge strane mi ko država imamo problem jer imamo problem, poprilični. Nelegalna gradnja ne prestaje, ona se širi kao neki virus po našoj domovini, narušava se devastacija prostora, gradi se uz more, grade se vile s bazenima na pustim otocima. Dakle, govorio sam prije u replikama imate primjer Oruta, Dalmatinci ga zovu Zmajan, to je bio netaknuti otok, priroda, kamen, more, sunce, dođete s barkom vežete se za stijenu ronite malo na dah, platite naravno pristojbu pa možete loviti ribu, puno hobotnica, puno brancina, orada, svega ima i odjednom u dvije godine buf vila, vila, razumijete kao da si u nekoj kod da čitaš Hansa Christiana Andersena kao da se dogodilo preko noći puf štapić, vila i to vila neki sateliti, paneli, solari, bazen osam metarski. Ja se sad ježim dok ovo govorim, možda je smiješno malo ali ne zna čovjek, možda bolje da se smijemo nego da plačemo. Vila, a riva 15m zabetonirana, pa to treba četiri građevinske firme to rade čovječe, pa to nije, pa ne mogu to dva s Prvić luke doć pa zabetonirat nešto dolje. Ko je to napravio? Ko je odgovoran za to? Pa ljudi ej, pa budemo li to pustili, pa u šta će nam se pretvorit država? Dakle, ma prestrašno, ne znam više ni gdje sam probat ću se fokusirati. Legalizirat se mogu nekretnine koje su napravljene do 2011.g., ali rekao sam grade se i danas. Kako će se to sve posložiti, urediti? Imali smo dva roka za legalizaciju čuli smo znamo u lipnju 2018.je zadnji rok. Godinama Ministarstvo prostornog uređenja nije riješilo dozvole, ne dostaje komunikacije između Ministarstva turizma, Ministarstva prostornog uređenja, pa dakle ako netko želi riješit neki problem pa kolko ti treba prijatelju? Jel 100 godina? Oćemo li reć Hrvatska država će za 150 godina riješit nešto što je Austro-Ugarska rješavala u dva tjedna. Ali nama treba još 150 godina, pa ćemo mi tako. Ajmo tako ja sam za, ajmo za, pa ćemo znat za 150 godina djeca naše djece, djece će imati uređenu Hrvatsku. Amen, aleluja, amen aleluja, ali ajmo tako, Mi ovdje farbamo mažemo oči jedni drugima, pričamo bajke i prenosimo na iduću vlast, idući će riješit, naš kako, kesten huhu haj prebaci ga u druge ruke. Pa nećemo se mi s tim bavit. Dakle, ne vidim volju da se ovaj problem riješi. Ajmo bit hrabri, svatko tko je bespravno gradio nije legalizirao svoju građevinu, a sada u njoj obavlja ugostiteljsku djelatnost ima povlašteni položaj na ugostiteljskom tržištu jer nije imao iste troškove kao onaj legalni, uredni ugostitelj koji ima trajno rješenje za obavljanje svojih djelatnosti. Znači neko ko je pošteno se mučio i radio, ulago, trošio, čekao birokraciju, došo ne znam u određene već pozne godine evo sve sam riješio, dođe Baja razumijete proda, sagradi i zarađuje. U tom smislu ovaj zakon ne poštuje naše ustavno opredjeljenje da svi poduzetnici na tržištu moraju imati jednake uvjete i jednake prilike, ali to neka bude odgovornost vlade koja probleme mora rješavati, a ne ih prebacivati nekoj drugoj vladi i ne znam kome više. Kolegice Anka rekao sam da sam razmišljao full kako bi ja to, mislim ja sam logičar pa, dakle ovako ja bi povlastice i rasterećenja, dakle dao bi sve onima koji su uredni, legalni ugostitelji, a druge bi znači ne ove namete koje sve imaju nego bi ih još opteretio, pa onda prijatelju oćeš tako ajde probaj, ajde probaj. Dakle, ovaj moj prijedlog je drugačije pozitivne logike kako je ovaj zakon trebalo napisati, a ne samo konstatirati nelegalnost i [[Upadica: Hvala.]] poticati na pravni nered.
Imamo više replika, prava je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Ja sam osobno stvarno protiv bilo kakve devastacije, a pogotovo zaštićenih dijelova naše domovine pa tako i otočja. Vi ste spomenuli otok Zmajan, spomenuli ste objekat koji je tamo izgrađen, znači tamo ste dolazili i znate što se tamo dešava, da li ste se pointeresirali tko je vlasnik tog objekta, da li ste to prijavili, da li je došla inspekcija, da li je nešto poduzeto, koji su koraci poduzeti, koji su rezultati toga svega skupa? Hvala.
Poštovani zastupnik Miletić.
Kolega Pavić možda bi se čovjek prevario, ovako na prvu rekao bi da sam ja pacifist, miroljubiv što jesam je li, ali ja sam uporan do kraja. Podigao sam kaznenu prijavu i neću im dati da dišu. Dakle, neću, da ja ne odustajem, dakle ne odustajem, mirno spavam i stvarno neću dat da dišu dok se taj problem ne riješi, dok se taj problem ne riješi. Za sada ekipa iz DORH-a kaže da je to u procesu, a taj proces mi znamo da u našoj državi može trajat valjda ne znam dok mi djeca ne dođu u mirovinu, ja ću se pobrinuti da se to prije riješi.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega [[Upadica: Samo glavna država Boriću.]] poštovani kolega Miletiću apsolutno se slažem s vašom raspravom i mislim da kroz način na koji ste to predstavili ovaj emotivno, vidi se da vam je stalo. I to je, to je za svaku pohvalu, međutim problem je da oni koji vas slušaju i koji u izvršnoj vlasti, nije im stalo. Nakon vašeg nastupa da nitko iz izvršne vlasti ne reagira kad na vas kao saborskog zastupnika kaže provjerit ćemo, sutra ćemo izaći, napravit ćemo press konferenciju na to, da je vama više stalo nego oni koji imaju instrumente da to provjere, pa kaže jeste u pravu, niste u pravu itd., itd., to je ono što je zabrinjavajuće. Da je vama više stalo nego oni koji imaju instrumente da to provedu i da vrlo brzo reagiraju na vaš emotivni nastup koji je u potpunosti ispravan. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Miletić.
Kolega Lalovac, kaže Peterson mala žrtva, mali uspjeh, velika žrtva veliki uspjeh i ja u to stvarno vjerujem i ne zanima me šta se smije ekipa. Ovo da su se osvrtali ljudi na one koji su se njima smijali, bacali kamenje s lijeva i desna, pa šta bi napravili u životu. Dakle, imaš cilj prema kojem ideš i no me interesa, dakle ni ovi ni oni, vlastita mater me ne zanima kad idem prema cilju. A cilj je jasan, izabrao me hrvatski narod iz 8. izborne jedinice da dođem ovdje i da ne odustajem i da govorim istinu i da se borim koliko mogu u svojoj ograničenosti i malenosti, da ne odustajem. I kad meni netko se javi i kaže da ima problem ja ću tu dati sve da pokušam senzibilizirati, uvjeriti odgovorne da se to riješi. E sad hoću li uspjeti, ne znam, ali to nije na meni, ali ću izgoriti do kraja da se to riješi.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani kolega Miletić u potpunosti se slažem s vama u kompletnom vašem izlaganju, naročito u onom dijelu nejednakog tretmana poduzetništva u Hrvatskoj gdje se jednima koji rade protuzakonito dapače zakonski to dalje omogućava i potiče ih se na daljnju takvu aktivnost, dok s druge strane imamo ljude koji pošteno plaćaju sve potrebne prigodbe. Pa evo pitala bih vas samo za, za kraj da mi kažete da li se slažete da je glagol krasti u hrvatskom jeziku zamijenjen sintagmom dobro se snaći. Hvala.
Poštovani zastupnik Miletić.
Kad je rana puna gnoja onda treba uzeti skalpel očistiti je, dezinficirati, ali treba je očistiti i to je uvijek bolan proces. I mislim da mi kao hrvatski narod i na koncu evo i kolegi Lalovcu, to što mi prolazimo to je maraton. Dakle, ja ovdje govorim naravno svim svojim kolegama i vladajućima i oporbi, ali ja govorim prvenstveno hrvatskom narodu. Dakle, ja želim da se ljudi probude i da izađu na izbore, ja želim 85% izlaznost na izborima. Sanjaš Marine, ok. Ja želim 85% pa neka onda izaberu ne znam koju božicu neka vlada Hrvatskom ali onda je legitimet potpuni u svakom pogledu, a ja sam legalist rekao sam i ovo je moj premijer bez obzira je li koliko ga ljudi izabrali, šta da radimo.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Dakle, u životu i u poslu kojem radiš samo trebaš se odlučiti da li hoćeš ili nećeš. Između ostalog kad govorimo o bespravnoj gradnji, bespravnu gradnju treba sasjeći u korijenima. To znači kad čovjek počinje gradit, tad je to najlakše uklonit, najlakše srušit, a mi smo mala zemlja i kad krenete rušit u Istri to zna se i u Dalmaciji i u Slavoniji, a nema drugog načina nego ići tom metodom. Ali stvari možete vrlo jednostavno riješiti. Mi smo čak bili u jednom trenutku pregovarali, vi možete zakupiti na satelitima koji u 24 sata 2 put prođu iznad Hrvatske i možete dobiti slike u realnom vremenu tko je kupio građevinski materijal i stavio na parcelu, tko je započeo raditi. To može imati inspekcija i inspekcija treba djelovati odmah. Ali kad je kuća gotova, kad je kuća useljena, kad kuća u tom, pa nije kuća nastala preko noći, pa kuća se gradi godinu dana samo treba htjeti.
Hvala. Poštovani zastupnik Miletić.
Dakle, uistinu mislim da moramo raditi svi na vlastitoj odgovornosti, na odgovornosti zakona, provođenja zakona. Odgovornosti prema svakom zakonu prema vlastitoj riječi, prema pisanoj riječi itd. Dakle, mene je kolega Kliman oduševio, dakle oduševio. Znači znam da u vladajućoj stranci ima uistinu dobrih i čestitih ljudi i nikad ne volim generalizirati, nikada. Dakle i za kolegu Klimana i prije sam čuo je li da je čestit čovjek. Dakle, bager rekao je bager, bager i ruši brajo sve, sve, ne zanima me tko je rus, svemirac, mafija, podzemlje, nadzemlje, ruši uzmi bager i sve potaracaj, e onda ja bi vas pitao tko bi uložio 70, 80 milijona pa na pustom otoku gradio bespravnu vilu kad zna da u Istri i usred Hrvatske bagerima sve rušimo što ne valja. Pa ne bi nitko, rekli bi luđaci, hrvati drže se zakona, što ti je ne možeš bez papira, ništa.
Hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, moj pogled na hrvatski turizam nije ni mrak niti onih prvih nekoliko rasprava u ime klubova koji se bile nekakve katastrofične, crne i sve je loše i svi možemo naći pojedini primjer ili u vlastitoj sredini ili u nekoj drugoj i na njemu bazirati percepciju u Hrvatskoj je sve jednako takvom jednom primjeru koji smo mi našli. Nije tako. Mi koji smo malo duže u politici pratimo napore što radi država od 2006., 2005. godine kada su se svi išćuđavali na apartmanizaciji hrvatske obale. Pa se sjetimo Uredbe o zaštićenom obalnom pojasu, pa povučenih linija 100 metara, 70 metara, kilometar, pa onda građevinska područja što se može što se ne može, pa priče kada govorimo o gospodarskoj djelatnosti i malim iznajmljivačima koje će prijavit susjeda zašto on ima turista više a ja manje, on ima manje smještajnih jedinica a ja više itd., pa smo uveli paušalni porez na svaku smještajnu jedinicu svima jednako neka lokalna samouprava kaže na kraju koliko to vrijedi i olakšali posao inspekcijama i zaista ispred privatnog smještaja nema prevelikih zahtjeva. Tko se time bavi zna se što je to. Ima onih koji bježe i od tih najmanjih zahtjeva. I tima treba na neki način reći da postoji vrijeme kada će to prestati. Ovi i ova rasprava koja se svela na legalizaciju na potpuno krivim premisama koje se ubačena u raspravu, da nije bilo ovih 15.900 brojke u ovom zakonu ova rasprava bi već vjerojatno bila završila. Ali eto, netko je upisao 15.900 to smo dobili od naših ureda za turizam, pokupili po županijama i onda smo što napravili prebacimo sve odmah na državu, pa ubacimo agenciju koja je ukinuta prije 2 godine i kažemo država je i Ministarstvo graditeljstva najgore u Hrvatskoj. Da bi se bavili sa politizacijom ove priče. A nije tako. Legalizacija bespravnih objekata u Hrvatskoj jedna je od najzahtjevnijih projekata u koji se država upustila. Iako znamo da nam je 80% objekata ne u cjelini nego neki u malom djelomičnom djelu bilo nelegalno, desetak godina se to rješava. Osamsto tisuća predmeta od milijun i sto tisuća kućanstava za koje znamo da imamo ili objekata a nije 80% nešto malo manje. Da smo svi bili u nekom razdoblju nelegalni u nečem i sad kažemo idemo to samo tako riješit, najprije Uredba zaustavlja apartmanizaciju, pretjeranu apartmanizaciju a onda spušta lokalnoj razini da se brine o tome, pa onda država reagira u mnogim segmentima da uredi prostor privatnog iznajmljivanja koji je jedan od rariteta našeg turizma kojeg u Europi nema u ovakvim oblicima. I to je nemali potencijal, to je 50% hrvatskog turizma. Privatni smještaj ima preko 500 tisuća smještajnih jedinica, hoteli, kampovi, hosteli i svi ostali preko 500 tisuća. Znači neki milion i pedeset tisuća. I zato ono što sam rekao 2010. mi imamo 900 tisuća smještajnih jedinica u RH sveukupno, danas 150 tisuća više, gdje je naraslo isključivo na privatnom smještaju. Kako je išla legalizacija, nelegalne smještajne jedinice koje su postojale, postale su legalne i dio sustava i danas plaćaju uredno kao i svi ostali. Što država poručuje kroz ovaj zakon? I ovih 15.900 želimo u tom sustavu, ne želimo vas zaustavit, zato imate privremeno rješenje jer su se oni i tako bavili tom djelatnošću ali bi onda došao inspektorat, pokupio bi od ureda za turizam sve predmete koji su bili u legalizaciji ili u pokušaju legalizacije i naplatio svima kaznu, i oni su točno znali gdje trebaju doći i ljudi su plaćali kaznu, zašto, jer mu je lakše bilo dat 10 tisuća a zaradit 30 na tom dijelu nelegaliziranog objekta ne govorimo o cjelini nego o kućama koje su bile uredne na dva kata al neko je dodao i treći kat ili potkrovlje itd., i postao nelegalan nije uvije to bilo nelegalno nego su se dograđivale te kuće kroz godine i godine rada i one su potencijal hrvatskog turizma. Ovih 70 ili 80 tisuća koliko procjenjujem smještajnih jedinica je gotovo 10% našeg turizma i ne smijemo ih odbaciti. Dajmo im taj rok ali oni ne smiju odustati od sebe jer država od njih ne odustaje i reć nije više briga, sad još imam 3 godine. Ne, izvolite riješit svoj problem i uđite u legalan sustav i sve će biti u redu, svima će biti lakše i vama i državi. To je poruka ovog zakona.
Hvala, imate replike. Prva je poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Borić tehničko čisto pitanje, vidim da ste rekli zapravo da ono što sam pitao gospodina Klimana jel da su ipak podaci prikupili po županijama ovih 15.900 i zato moje bi pitanje imamo li mi te podatke po županijama, jel, to je bilo, nije bilo trik pitanje nego stvarno da dobijemo nekakvo, vi ste mi ponukali sa tom raspravom da je to ipak prikupljeno po županijama nekakve te brojke pa da onda možda Ministarstvo turizma ipak to ovaj objavi, i ja sam postavio pitanje koliko je ukupno broj objekata, vi ste spominjali da je to nekih 900 tisuća bilo jel tako, pa još 200 da imamo oko milion i sto tisuća, ako ovih 15 tisuća pokušavam dobit koliko je to od ukupne mase, jel to ako je tih 15.900 na ukupno tih milion i sto onda je to jedan i pol posto onda nije to, pokušavam dobit ukupnu sliku po županijama nekakvu distribuciju pa evo samo još jednom možda da to u vašem odgovoru ovaj naglasite. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam. Kolega Lalovac pokušat ću još deministrificirat jednu ovdje priču koja se danas proširila od kolegice Mrak. Mi smo osnovali agenciju tada ona kao ministrica da rješava probleme i vi ste bili ministar i onda je ta agencija godišnje nešto rješavala. Što je riješila? Uzeli su ukupno 145.000 predmeta, od toga riješili 76.000, a ostalo dali ponovno ili su odbačeni predmeti ili su ljudi odustali, a višak kad je ugašena 2019. godine s 1.7. su vratili u županijske urede. Nema tu odgovornosti Ministarstva graditeljstva više. Tu je na uredima za županije. Uredi za županije su se bunili kad se osnivala agencija, znate vi to jer su smatrali da imaju kapacitet da rješavaju legalizaciju. I sad smo im to nakon nekoliko godina ponovno vratili da riješe i oni to rješavaju. Što je ovdje problem? Problem su neriješeni imovinsko pravni odnosi, kao i na, nažalost, na potresu razrušenim područjima Banovine i ovdje kad smo morali isto mijenjat zakon upravo radi ovakvih sličnih situacija.
Hvala. Poštovana zastupnice Raukar Gamulin.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani kolega. Vi ste u svom izlaganju vidjeli veliki problem što je objavljen podatak od 15.900 nelegalnih objekata, a ne, rekla bih, što postoji 15.900 nelegalnih objekata. Ja se potpuno slažem sa kolegom Lalovcem da je potrebno vidjeti kompletnu sliku nelegalnosti da bi se moglo procijeniti kolko je to, ali rekla bih da je i 1% previše. U ovoj džungli nelegalne gradnje kojoj smo i ovo ljeto svjedočili, brojnim natpisima i mislim da ćete se i vi složiti da je prostor u Hrvatskoj zaista prevrijedan da ga tako uništavamo. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice, nelegalna izgradnja danas je kazneno djelo i to svi znaju koji grade. Ja ne vjerujem u te velike priče da se sada radi o desecima tisuća objekata. Postoje očito prostori, kao što je naveo kolega Kliman u Istri, gdje se na nekom području, koje nije građevinsko, na poljoprivrednom pokušavaju nelegalno graditi objekti koje je netko prodao. U građevinskom području imate sve osnove da dobijete građevinsku dozvolu. Zašto bi ste gradili nelegalno ako imate sve mogućnosti? Problem je izvan tih područja. I tu su lokalne samouprave u svojoj nadležnosti da preveniraju u moguće stvari. Zašto to ne rade? Da li država tu nešto ne čini kako treba? To je na inspektoratu da uredi, na koji način to riješiti i na koji način uredovati. Ako računaju da će im netko to za 10 godina legalizirat ili ubacit u građevinsko područje pa će svi poslat, neće moć. Znamo što govori Zakon o legalizaciji i koji je krajnji datum kad je ortofoto karta slikana i što se može legalizirat i što se ne može.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, složit ćemo se da bespravna radnja nije niti prihvatljiva, a niti normalna pojava ovdje mi ne možemo ni na koji način opravdati. Razumijem vaše apele da se ono što je već sad bespravno u prostoru i u funkciji turizma legalizira, stavi u okvire zakona i na neki način koristi kako treba, ali da se u budućnosti bilo kakvi pokušaji bespravne gradnje spriječe, mislim da se oko toga možemo složiti. Ovim zakonom se regulira i pitanje pružanja doručka pod istim uvjetima za sve iznajmljivače pa bi vas ja htjela pitati, evo vi dolazite sa otoka Raba, poznate su vam prilike na terenu, kada će taj doručak koji se nudi konačno biti hrvatski doručak, onaj kojeg su proizveli hrvatski poljoprivrednici, hrvatska hrana na hrvatskom stolu u hrvatskom turizmu?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Petir, što se tiče ovog zadnjeg dijela, znači polupansiona, punog pansiona koji ovaj zakon na neki način ukida odredbu koja je bila po meni niti kontrolirana niti provediva na terenu jer možete dat doručak ili puni pansion samo u objektu ako je neki drugi objekt ugostiteljske djelatnosti 15km daleko. Postoje male sredine, te su udaljenosti prevelike i ja ne vjerujem da tih objekata ima puno ni previše. Morate imati uvjete da biste davali takve nekakve usluge. I danas je nažalost apartman najveća ponuda koju mi nudimo u turizmu kada govorimo o privatnom smještaju. I tu doručaka nema. E sad kada će bit hrvatski? Onog trenutka vjerojatno kada uspijemo najprije riješiti pitanje onih koji žele davati taj doručak na način da on njega može i naplatiti, a da ne bude preskup i da ne bude konkurencija hotelu koji će ga naplatit na sasvim drugačiji način. I to je kod nas problem [[Upadica Reiner: Hvala.]] Troškovi koji to iziskuje u odnosu na ono što možete naplatit.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče. Vi niste emotivni ni teatralni kao kolega Miletić, ali ste racionalni i to je dobro jer ste i radili dugo u turizmu. Ovdje što mene interesira, mi imamo građevinsko zemljište, imamo poljoprivredno zemljište i sasvim je drugačije legalizirati neki objekt tu u ovom građevinskom zemljištu nego onaj koji je nelegalno napravljen u poljoprivrednom zemljištu. To su dramatične razlike, ali isto tako mi moramo učiniti sve da što prije riješimo tržište jer ne možemo dopustiti da ovi koji imaju objekte, koji su ih nadogradili, iznajmljuju ih turistima, a kasnije ne plaćaju nikakav paušal prema državi. To zasigurno nije dobar poticaj da bi se napravio red u turizmu. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam lijepo. Kolega Šimičević, znači kad govorimo o poljoprivrednom ili građevinskom području, ja vam dolazim iz jedne male općine i kod mene bespravne gradnje nema u tom dijelu da netko ulazi na poljoprivredno zemljište i gradi objekt. Vjerojatno su to pojedinačne točke u Istri i s pravom su i gradonačelnici Rovinja ja mislim i Vodnjana upozorili na tu situaciju. Netko je došao, netko prodaje, kupuje, mi stavljamo kućice … kod nas, ja ne mogu reć da toga kod nas ima. Zato je bespravna gradnja kazneno djelo. Prije zakona o bespravno legaliziranim objektima postojao je Zakon o gradnji kao i danas i po tom zakonu su se legalizirali objekti. Tako da sve ovo što se sada gradi, vjerojatno se može legalizirati po tom zakonu, ako nisi uspio dati do šestog mjeseca 2011. kada smo govorili da je zadnji dan kada možeš reći da je taj tvoj predmet validan i da će se njega razmatrati. Ali postoji Zakon o gradnji. E sad što će radit lokalna samouprava? Hoće li ona proširit građevinsko područje? Jer bez građevinskog područja nema legalizacije. To je na njima. Kao što je na … [[govornik se ne razumije]] županije da riješe ove probleme, ali građani ne smiju odustati od sebe i od reda koji žele, ako su već dali zahtjev [[Upadica Željko Reiner: Hvala.]] to je naša poruka i želja…
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Katice Glamuzine, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine Glavina, kolegice i kolege. Ove izmjene, dakle, zakona su tu da bi uklonile neke prepreke s kojima se suočavaju ugostitelji, te da bi omogućile neke nove usluge privatnim iznajmljivačima i recimo da to ništa nije sporno, ali ono što je zanimljivo je zašto je do ovih izmjena trebalo doći. Privatni iznajmljivači, dakle ovim izmjenama sad više nisu ograničeni postojanjem ugostiteljskog objekta unutar radijusa od 15 kilometara, nego mogu i sami svojim gostima uz doručak nuditi usluge punog i polupansiona. A zašto? Zato jer je tako rekla Europska unija. Jer bi drugačije bilo kršenje jedne EU Direktive. Naime, Direktiva broj 2006/123 EZ u svom članku 15. stavak 2a kaže da se ne može nametati minimalna geografska distanca između pružatelja usluga. Direktiva je donešena u prosincu 2006. Hrvatska je Uniji pristupila 2013., a zadnja izmjena ovog Zakona je bila u studenom 2018. kada je ova ograničavajuća Uredba od 15 kilometara i unesena u Zakon. Dakle, mi smo mogli znati kakve su direktive na snazi i tada kada je ova izmjena u naš Zakon unešena, što znači ili da nismo provjerili jesu li naše izmjene zakona u skladu sa EU direktivama ili smo provjerili, znali, ali nas nije bilo briga. I sad smo u situaciji da nas se upozorava i da to ograničenje moramo maltene na silu ukloniti. Dakle, intencija je možda i dobra, ali razlozi i metodologija su malo upitni. Kad govorimo o ugostiteljskim objektima i produžavanju roka privremenih rješenja, temeljem kojih zadovoljavaju minimalne tehničke uvjete, opet kažem, možda je dobro da se to radi, ali postavljam pitanje zašto je nužno? Više je razloga zašto neki objekt ne može ishoditi uporabnu dozvolu temeljem koje zadovoljava minimalno-tehničke uvjete, ali smo se najviše ovdje skoncentrirali na problem tih neriješenih, a predanih zahtjeva za legalizaciju i barata se, kao što smo čuli, s brojkom od takvih 15 900 na razini cijele države. Ali kao što je već istaknuto, ne baratamo sa informacijom jesu li svi ti zahtjevi uredno predani sa potpunom dokumentacijom ili se neki predaju iako se zna da zbog raznih prepreka ne mogu dobiti pozitivno rješenje, ali zna se, dok nered vlada, može se dobiti barem privremeno rješenje temeljem kojeg objekt može raditi, očito dugi niz godina. Izliku koju smo imali prilike čuti, izlika koju smo imali prilike čuti, vezana je za način rješavanja tih predmeta legalizacije, gdje su to trebali raditi gradovi i županije, pa tamo gdje nisu, uplela se Agencija koja je 2019. zatvorena i mali broj predmeta koji je ostao se vratio na gradove i županije. I sad kolega Kliman, ako je još tu, je odgovorio, sad ne znam koliko je pouzdan podatak, vjerujem da kolega zna, da se većina tih predmeta, rekao je, on je izgovorio 95% nalazi na Jadranskoj obali. Informaciju imam da, recimo, od tih županija koje se nalaze na Jadranskog obali PGŽ je riješio skoro 95% ukupnog broja svog zahtjeva, koliko se preostali broj neriješenih odnosi na objekte unutar kojih djeluju ugostitelji, nisam imala priliku saznati, al nek ih je i pola. Dakle, da je većina ostalog broja od tih 15 900 zahtjeva na Jadranu ostala u Ličkoj, Zadarskoj, Šibenskoj, Splitsko-dalmatinskoj, Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Pa s obzirom da tim županijama već dugi niz godina vlada ista stranka, našli smo se u zanimljivoj situaciji da HDZ sam u sebe upire prstom. Zahvaljujem.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolegice Glamuzina, vi ste rekli da sad, znači mi sami protiv sebe nešto radimo. Zašto je teško shvatiti, znači da, neki predmeti, zahtjevi, ako je dan da se legalizira bespravni sagrađeni objekt, ili dio bespravno sagrađenog objekta, može ovisiti o volji lokalne samouprave, ako je dotaknuo terasom, ne znam, javni put? Pa skidanje statusa javnog dobra stoji negdje u nekom općinskom vijeću i gradu i nije riješeno. Pa se ne može isparcelirati, pa ne može dati potpuni zahtjev, još traje, čeka neku odluku. Zašto to svodite na politiku? I 95% nije 100%, ako je SDP-ova županija, možda je tih 5% upravo ovdje u ovih 15 900. Zašto to županija do kraja nije riješila? Zato što je nesposobna? Nije vam to tako i nemojte to politizirati, ja stalno govorim da je ovo pokušaj, još jedanput, da ljudi ne odustanu sami od sebe, da država ima potencijal i da to iskoristi, da svi imaju koristi od toga, i onaj ko će legalizirati i država koja će ubrat ono što treba dobit.
Poštovana zastupnica Glamuzina.
Zahvaljujem. Dakle, ja bih vrlo rado vidjela konkretan podatak kojim ste vi rekli, turističke zajednice ili Ministarstvo turizma barata, točno u kojoj županiji je koliko ostalo. Ja ću vam se prva ispričati, ako ispadne da je svih tih 5% što je u PGŽ-u ostalo se odnosi na baš ugostiteljske objekte, i da je baš kod njih najviše, vrlo mi je to teško povjerovati, ako ispadne da ste u pravu, ja ću vam se ispričati. Dajte nam podatke, usporedit ćemo točno gdje je takvih najviše, a meni jeste teško shvatiti da stranka koja upravlja državom, koja upravlja državnim inspektoratima, koja ima ministarstva, koja ima županije pod svojom vlašću ne može baš ni na koji način utjecat da se ovaj problem riješi. Je to mi je teško shvatiti. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice. Slažem se s vama da postoje razni razlozi zbog toga što nije završena legalizacija. Međutim, isto tako moramo biti svjesni toga da legalizacija koja se provodi na obali i legalizacija koja se provodi u kopnenom dijelu Hrvatske nemaju istu težinu. Kad legalizirate objekt na obali, taj objekt vrijedi 10 pa i 15 puta više nego objekt na kopnenom dijelu Hrvatske. Isto tako, ako ste nekome dali privremenu dozvolu za rad, u nekom ugostiteljskom objektu na obali, njegovi prihodi će biti daleko, daleko veći nego što će biti prihodi objekta u kopnenom dijelu Hrvatske. Prema tome, trebamo vidjeti kome, kako i zašto se izlazi u susret i pod kojim uvjetima.
Poštovana zastupnice Glamuzina.
Ne smatram ja da nikome treba dati prednost osim na način na koji sam jučer državnom tajniku sugerirala da se vidi gdje je većina tih predmeta, pa da se možda pokuša, HDZ-ovo ministarstvo preko HDZ-ove županija doći do toga da se upre malo više, da se više investira u ljudstvo ili na koji način je već potrebno, da se ti predmeti u konačnici riješe tamo gdje su najproblematičniji, ali ne mislim da je zato tko, ne znam ni ja sad, u nekom neturističkom mjestu treba duže čekati samo zato što nije u području koje je turistički atraktivno. Treba ih se sve riješiti, ali u konačnici nije to toliko velik broj, mislim kad podijelite ovih 15 900 na broj županija, na broj mjeseci, mislim to bi zaista trebalo biti relativno lako rješivo. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo zastati sa ovom točkom s kojom smo puno, puno vremena izgubili i više govorili o nelegalnoj gradnji negoli o samom onome što piše u Zakonu o ugostiteljskoj djelatnosti, ali u svakom slučaju, sada idemo na iznošenje stajališta. Sada ćemo se vratiti našoj točci Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, pa će sada govoriti poštovana zastupnica Anamarija Blažević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo tri sada jutros smo slušali i raspravljali ustvari o nelegalnoj gradnji. Po meni je rasprava bila stvarno dobra i mislim da smo svi tu negdje sličnih stajališta. Ali pokušat ću se malo vratiti na temu, ipak smo imali evo određeno vrijeme malo stajanje vezano uz današnji zakon. Ali moram se kratko osvrnuti na ta privremena rješenja koja uređuje ovaj Prijedlog zakona. Raspravljati tko je kriv za taj broj od 15 tisuća 900 privremenih rješenja, jesu li to lokalne odnosno regionalne uprave i samouprave, Ministarstvo nadležno za prostorno uređenje ili netko treći nije tema kao što sam rekla, ali to ne znači da o tome ne trebamo raspravljati. Ovo ministarstvo dakle Ministarstvo turizma ovim izmjenama zakona treba učiniti ono što može kako bi se ugostiteljima, iznajmljivačima i ostalim subjektima ustvari omogućilo dalje poslovanje. Ja sam iz Slavonije, tamo nemamo mislim da se taj problem broji u nekakvim promilima. Hvala Bogu dakle nemamo još i tih problema koje su spominjali i iznijeli kolege koje dolaze s obalnog dijela Republike Hrvatske. Svi smo svjesni ustvari koliko su turizam i ugostiteljstvo važni za hrvatsko gospodarstvo. Čuli smo i primjer Istre od kolegice Nemet i mislim da Istra treba biti vodilja ostalim našim područjima. Upravo zbog toga trebamo imati jasne odredbe, smjernice i ciljeve koje želimo i ostvariti u turizmu. Svjesni smo naših raznolikosti, prirodnih, običajnih i mislim da svi znamo da turizam u Hrvatskoj može biti aktivan kroz cijelu godinu, a ne samo određene mjesece u godini. Zato su nam svakako potrebne reforme i to cjelovite reforme turističkog sustava i zbog toga smo se i obvezali na isto i osigurali sredstva kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti što je državni tajnik i najavio i mislim da u toj reformi obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja imaju i turizam, i ugostiteljstvo kao dodatnu djelatnost trebaju zauzeti značajno mjesto u okviru ruralnog turizma. Naime Vijeće Europske unije je još 1986. godine definiralo ruralni turizam, a mi smo tek u počecima razvijanja istoga, pogotovo mi u Slavoniji gdje ljudi nisu naviknuti na bavljenje turizmom, ali polako se ohrabruju, veći dio njih zbog mogućnosti sufinanciranja svojih ulaganja iz Fondova Europske unije. Ruralni turizam zadire u dva naša važna sektora. To su poljoprivreda i turizam. Naime, OPG-ovci imaju poljoprivrednu djelatnost kao osnovnu, a turizam im je dodatna djelatnost i na svom gospodarstvu sukladno ovom Zakonu o kojem danas raspravljamo mogu pružati ugostiteljske usluge i gostima mora biti omogućeno korištenje usluge pripremanja i usluživanja jela i pića iz pretežito vlastite proizvodnje i moraju biti uobičajeni za kraj u kojem je obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo. Učinci ovakvog turizma mogu biti i ekonomski i neekonomski. Ekonomske ne treba nabrajati, mislim da ih svi znamo. Ali oni neekonomski su nam itekako važni, jer dovode do obnove i oživljavanja naših sela i očuvanju našeg identiteta, podiže kvalitetu života na ruralnim područjima više nego i jedan oblik turizma. Da bi se taj oblik turizma i naše ruralne destinacije, nazovimo ih tako, unaprijedile trebamo imati određene preduvjete. To su svakako i zakonske i pravne regulative tj. normativni preduvjeti. Mislim da se treba boriti za razvoj ruralnog turizma i zbog toga sam u svojoj replici državnom tajniku i naglasila kako će i ove izmjene na neki način kanalizirati turizam prema OPG-ovima. Sigurna sam kako u turizmu ima mjesta za sve koji se njime žele baviti, ali je potrebno kroz već spomenute reforme svima koji se odluče na turistički poduzetnički pothvat olakšati administrativne procedure. Hrvatski turizam uvjerena sam može biti puno konkurentniji i tome trebamo svi težiti, svatko sa svoje razine činiti da tako i bude.
Hvala. Imamo dvije replike. Poštovana zastupnica Vukovac će prva imati.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice evo upravo ste govorili o tome kako OPG-ovci zapravo na svom OPG-u moraju imati dostupan doručak i to većinom iz onih namirnica koje su sami uzgojili. Je li to po vama pravedno u usporedbi sa svim onim apartmanima na Jadranu koji nude doručak iz lokalnih marketa? Jer ako dobro znamo situaciju na selu oni koji imaju ruralni turizam imaju paralelno još i poljoprivrednu proizvodnju i njima to otežava život. Stoga mislim da bi o tome trebalo još dodatno porazgovarati da li je to u redu ili nije, da li se prave velike razlike između jednih i drugih i da li bi mogli zapravo ukidanjem takve odredbe pomoći našim OPG-ovcima da im je lakše ući polako i u taj dio segmenta ruralnog turizma. Hvala.
Poštovana zastupnica Blažević.
Hvala lijepo. Ja mislim da na taj način ustvari OPG-ovci poljoprivrednici, rekli ste sami njihova primarna djelatnost je poljoprivreda, mogu ustvari plasirati svoje proizvode. Dakle, smatram da ta odredba da se, oni ne moraju dakle, oni se ugostiteljstvom kao time ne moraju baviti, oni ne moraju imati doručak. Ali smatram da je to dobra odredba ne samo doručak, nego općenito pripremanje hrane, pića iz svog nekakvog uzgoja jer mislim da je dobra odredba da postoji iako smatram da treba urediti možda čak i jednim posebnim zakonom koji će se ticati isključivo takve grane turizma odnosno OPG-ova koji se bave turizmom i ugostiteljstvom.
Poštovani zastupnik Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice možete li mi komentirati, dakle jedan vlasnik restorana, jedan vlasnik restorana ima sljedeću muku s porezima PDV-e 25%, porez na potrošnju 3%, porez na dohodak 36%, doprinos za mirovinsko 15%, doprinos za zdravstveno 16,5%, doprinos za REGOS 5%, a imamo parafiskalne namete, komunalije, komore, šume, vode, … pa kako? Dakle što država može napraviti da se evo našim ugostiteljima omogući stvaranje protok novca, kreiranje? Ovo su ogromni nameti.
Poštovana zastupnica Blažević.
Da, slažem se da ugostitelji koji se pridržavaju svih zakonskih propisa imaju ogromne namete i zato i ovo ukidanje dakle da iznajmljivači odnosno da imamo jedan bed and breakfast recimo to tako je dobro zato jer oni ipak ne moraju plaćati, ne moraju imati sve zakonske pretpostavke što treba imati jedan restoran, jedan ugostitelj. Mislim da postoji i da se ide u smjeru i oslobađanja pogotovo parafiskalni nameti kada pričamo koji su pomalo i nepotrebni da idemo u tom smjeru oslobađanja i mislim da ugostiteljstvo i turizam kao jedna grana u Hrvatskoj, gospodarska grana u Hrvatskoj može biti puno manje opterećena nego što trenutno je.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Jure Brkan. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicom, drage kolegice i kolege evo sve vas srdačno pozdravljam. Mi smo danas o ovoj dugoj i iscrpnoj raspravi u biti čuli svašta. Čuli smo sve boljke i ilegalne gradnje i legalizacije, uspjehe i neuspjehe legalizacije. Čuli smo najnovije epidemiološko je stajalište Hrvatske gdje smo, što smo po pitanju epidemije, pa čuli smo čak i spominjanje Bourbon streeta iz njegove najveće slave prije 20 godina u Dubrovniku, a to sve što smo mi ovdje danas govorili nije slučajno, jer ja držim da je to upravo bit onoga da smo svi dobro svjesni što turizam znači za našu državu i koliko moramo oprezno i mudro postupati u bilo kakvim izmjenama i dopunama što se tiču turizma u biti danas u ovom slučaju što se tiče izmjena Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Da je tome tako tu su i te brojke koje nam stalno ispred nas idu, a to su brojke govore koje smo ostvarili u zadnjoj predpandemijskoj godini 2019. To impresivno sada izgleda s tim više što evo čuli smo rezultat ovogodišnje godine … 75% toga uspjeha, uspjeha ili kako netko tumači ili neuspjeha. Ali svakako činjenica je da je 2019. Hrvatsku posjetilo 19 milijuna turista, da su ostvarili više od 91 milijun noćenja i ostvarili prihod od turizma veći od 10 i pol milijardi eura. E sada što je bitno za današnje izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, je to da su od tih 19 milijuna turista 8 milijuna 135 tisuća turista boravilo u sobama, apartmanima, studio apartmanima i kućama za odmor koji velikom većinom posluju sa trajnim ili privremenim rješenjem o odobrenju za pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu. Čuli smo i da su privremena rješenja izdana onim domaćinstvima koja su u roku podnijela zahtjev za pokretanje postupka ozakonjenja nezakonito izgrađene građevine. E sada, nakon toga smo čuli da ima i maštovitih koji izvrću te olakšice, tu mogućnost legalizacije i da u biti imaju rješenja a rade u totalno drugačijim objektima za koja su podnijeli zahtjev za legalizacijom. I svi znamo da je tih građevina vrlo mnogo, veliki broj predmeta nije riješen, ne čudi onda i ovih 15 tisuća i 900 privremenih rješenja i već dva puta produžavani rok ističe sada 31. prosinca 2021. godine. Ono što je normalno je to da se predlaže produženje roka važenja privremenih rješenja izdanih ugostiteljima, iznajmljivačima i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima koja još nemaju ishođeno rješenje o izvedenom stanju, ali su u roku podnijeli zahtjev za pokretanje postupka ozakonjenja nezakonito izgrađene građevine, kao i rok važenja privremenih rješenja izdanih iznajmljivačima i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima zbog neuređenih prava vlasništva i uporabljivosti objekta i taj rok sada pomičemo na 31. prosinca 2021. godine. Nadamo se da će nadležna tijela koja su nadležna za provođenje ozakonjenja nezakonito izgrađenih građevina do toga roka donijeti pravi sud što je legalno. Normalno nakon te odluke da će i nadležno tijelo izdati trajno rješenje o obavljanju ugostiteljske djelatnosti, a isto tako se nadamo da će i to tijelo ono što se ne može legalizirati doći do nekog postupka ako ne već, ako ne već rušenja kao što izaziva gospodin Miletić bar do neke kazne, a ne ovako da sve to prođe skupa uz privremeno rješenje do neke tamo iduće legalizacije. Također odredbe važećeg Zakona dodatno se usklađuju sa odredbama Direktive 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu na način da svi pružatelji ugostiteljskih usluga u domaćinstvu bez iznimke svojim gostima pružaju samo uslugu doručka. Ovo je izuzetno bitno, jer upravo čuli smo kako je ugostitelju koji posluje po svim propisima teško se izboriti na tržištu. Pa zbog čega onda da se dopusti nekome da uz olakšice mu stvara nelojalnu konkurenciju? Znači stoga cilj predmetnih izmjena je omogućiti daljnje obavljanje ugostiteljske djelatnosti odnosno pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i na obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu u objektima za koja su izdana privremena rješenja do najkasnije 31. prosinca 2024. te usklađivanje odredbi o pružanju ugostiteljskih usluga u domaćinstvu s odredbama direktive. Sve ove izmjene su logične i korisne i Klub HDZ-a i kako na početku, tako evo sada nakon provedene rasprave podržava.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Reiner, poštovani gospodine Bukarica, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, uistinu smo blagoslovljeni zemljom u kojoj živimo iz niz razloga i zato Bogu hvala na našem turizmu i da se sve poklopile, da su te kockice se poklopile pa je onda i turistička sezona bila sjajna i pomogla da se napuni proračun i na koncu da svi nekako možemo lakše preživljavati. Ono što bih ja htio u ovom izlaganju reći da hrvatski ugostitelji uistinu imaju velike, velike namete. Plaćaju najveće poreze u Europi, čak 90% vina, piva koji se serviraju Hrvatskoj i koja su iz domaće proizvodnje oporezuje se po jako visokoj stopi. Uračunamo li tu još onih 3% famoznih potrošnje poreza na potrošnju, ukupna stopa je 28%. Dakle, želim građanima koji nisu ugostitelji i koji se ne bave sa tom granom djelatnosti objasniti što to znači npr. za jednog vlasnika restorana. Dakle, taj čovjek mora plaćati PDV-e 25%. Mora platiti porez na potrošnju 3% i ima troškove poreza na dohodak 36%. Onda ima doprinos za mirovinsko 15%, onda ima doprinos za zdravstveno 16,5%, ima i doprinos za REGOS 5%, a onda ima još niz parafiskalnih nameta poput ne znam komunalija, komora, šuma, voda, spomeničkih renta, ZAP-a, svega, svega, tako da njemu stvarno bilo bi dobro da se Bog dragi smiluje pa hrvatskim ugostiteljima mož neki čarobni štapić spusti s neba i da ona oni lakše preživljavaju iz mjeseca u mjesec. Dakle, ovo treba riješiti, barem ukinuti parafiskalne namete za početak, dopustit da se novac proizvodi na koncu, da ide tijek novca i da se omogući ugostiteljima lakše živjeti, a onda i lakše plaćati svoje radnike, a onda je sve to jedan proces, taj krug, ako govorimo o gospodarstvu koje onda puno, puno bolje funkcionira. Ovdje smo govorili o niz drugih teškoća koje imamo, dakle mi imamo problem 15.900 objekata koji imaju dozvolu privremenog rada do kraja godine. I tu smo mislim se svi složili u ovom pogledu da ne može se, mislim da nije zgodno doći sutra i ljudima zaključat sve i reći doviđenja svi, gotovo je. Mislim to, mislim to, kako bi rekao, imaš zakon, imaš čovjeka, je li dakle uvijek gledaš čovjeka. Ali ja sam ovdje pričao kolega prije kad ste me citirali, dakle šta je stvar? Mi ako se ne postavimo oštro i zakon, pa mi poznajemo svoj narod, pa mislim budimo otvoreni ljudi, mi pronađemo škuju, mi bi rekli varige, znači mi pronađemo škuju kamo god, znači rupica samo da lakše prođe i tu ćemo morati i normalno da će biti plača, suza, proklinjanja ne znam kad prvi bager nešto pokosi, ali vjerujte mi, dakle vjerujte mi tko će drugi ići gradit onda. Mi tako funkcioniramo, naš narod, bar do sada jel, možda ćemo rasti je li kao što svako od nas raste. Kad te jednom opali po džepu, voziš se negdje po brzoj cesti i dobiješ kaznu 2.000 kuna, a bome sa dakle 70 ograničenja 68 vozim zato jer sam s tih 1.500 kuna mogao ne znam kupiti djeci 2 para tenisica i trenirku. Znači ne pada mi napamet jer sam …/nerazumljivo/… a znači to je tako, mi tako funkcioniramo, a ne samo mi nego i europski narodi koji se busaju u prsa velikom, velikim europejstvom i demokracijom pa i kod njih. Znate i sami čak Švicarska, neke zemlje imaju onaj postotak na tvoje ukupne prihode, je li isto nekom tko vozi Feraria i ima ne znam 10 miliona prihoda pa on dobije 500 EUR-a kazne i ova sirotinja ili čovjek koji radi ko konobar pa ima 1.000 EUR-a plaću, pa dobije 500 EUR-a kaznu. Ali onda to oni maznu ove razvijene demokracije pa i do 5%, 10% pa da vidiš od tvojih prihoda. E onda je tom nekom tko zarađuje milione e on takve ima i adekvatne kazne. Dakle, uistinu mi u Klubu MOST-a pozivamo državu jer je odgovorna, dakle ovdje vladajuće da čim prije se riješe ove situacije, da se taj vrući krumpir više ne prebacuje na neke. A ja sam rekao da uistinu mislim da bi mogli omogućiti velike povlastice i rasterećenja, velike, znači do kraja ugostiteljima koji se pridržavaju svega, koji su legalni. Pa će to možda biti poticaj da se još više ubrza i da i ovi drugi požele onda, pa želim ja u taj lonac je li imat ću više, više prihoda i svega ostaloga. Dakle, mi želimo pravnu i sređenu državu. A kad se nešto sređuje, pa znate kad netko ima koju kilu više pa se ide sređivat, pa nije lako, to je mukotrpan proces od ishrane, treniranja, a tako i ovdje s državnom. Pa ajmo u tom smjeru, ajmo urediti našu Hrvatsku.
Slijedeći klub zastupnica bit će onaj SDP-a, a završno će govorit poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospodo iz Ministarstva turizma, kolegice i kolege zastupnici, Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti donosi se po hitnom postupku. Zašto se donosi po hitnom postupku? Pa upravo zbog toga što ističe rok krajem ove godine za onaj najsporniji članak oko kojeg smo svi nekako usmjerili našu raspravu, dakle članak koji konkretizira roka važenja privremenih rješenja za ugostiteljske objekte, objekte u domaćinstvu i obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu do 31.12.2024. godine. I zato naprosto ne mogu prihvatiti kada se kaže da eto mi sad prilikom rasprave o ovom zakonu iskoristiti najviše vremena ili svo vrijeme pričati o legalnim ili ilegalnim objektima. E upravo o tome smo i trebali pričati jer je to najsporniji dio zakona, najsporniji dio zakona. Dakle, ono što je dodatno sporno i tu ću podržati kolegu Miletića u malo prije, u malo prijašnjoj raspravi je činjenica da se ovaj rok ponovno produžuje za 3 godine. 3 turističke sezone, dakle da, po hitnom postupku se donosi, zbog čega jer istječe rok i treba sve urediti da bi se turistička sezona na vrijeme dočekala. Mi znamo da mi ovisimo doslovno o suncu i moru jer eto nismo ništa drugo napravili nego čekamo turiste, čekamo da zasja sunce i nažalost nam je sezona toliko kratka i moramo omogućiti rad tijekom ljetnih mjeseci tim ilegalcima, ja bih rekla ilegalcima. Ti ilegalci čuli smo i u raspravi gospodina Klimana su mahom strani državljani, i jesu, i to je dodatno poražavajući podatak za RH. Mi omogućujemo ilegalcima koji su strani državljani da još novaca poberu na teritoriju RH ilegalno iznajmljujući objekte koje su ilegalno sagradili. I pritom još dobiju i poticaj naše države koji je hvale vrijedan, a hvale vrijedan je zbog toga što pomaže našim legalnim iznajmljivačima ili ugostiteljima da prebrode ovu Covid krizu pa ti ilegalci iskoriste i činjenicu da ministarstvo vrlo velikodušno oslobađa plaćanja dijela boravišne pristojbe ili poreza upravo u turizmu. I to je ono što mene muči. To je ono što mene cijelo vrijeme muči. No, što će biti sa činjenicom da upravo od ovih 16.000 ilegalaca zapravo ni neće ostvariti uvjete da postanu legalni. Zašto se to ne riješi odmah? Već sad znamo da postoje oni među tih 16 koji neće udovoljiti uvjetima da postanu legalni. Dakle, mi svjesno omogućujemo ljudima da ilegalno zgrću novac na našem teritoriju. Genijalno. I to slijedeće 3 sezone. Genijalno. Pa da ste predložili produženje roka jer niste stigli, nemate kadrova, niste se stigli međusobno u ministarstvima dogovoriti, govorim o Ministarstvu turizma i Ministarstvu graditeljstva, pa da ste produžili rok na godinu dana, nego na 3 godine osigurati ilegalcima stranim državljanima zgrtanje love i istovremeno narušavanje našeg prostora. Katastrofa. Ne prihvatljivo. Što napraviti? Kad se izgradi, kad je u top stanju građevina, dovući sve kamere i srušiti. I to je bio ovdje jedan rekli bi mnogi radikalan prijedlog. Nije uopće radikalan, po meni je izvrstan, po meni je izvrstan jer to bi bila jasna poruka, mi u RH ne dozvoljavamo nikome bio on SDP-ovac, HDZ-ovac, MOST-ovac ili bilo kojeg drugog političkog, vjerskog, bilo kakvog uvjerenja ili opredjeljenja raditi protivno zakonskim propisima RH. To bi bila jasna poruka. I kao što je kolega prije mene rekao, ne bi se onda usudili ti ilegalci pogotovo na tuđem teritoriju, niti na svom raditi ilegalno, ali mi za to nemamo političke snage niti volje. Ne ruši se nikako, a ne prevenira se nikako. Vrlo je jasno tko je kriv, ne moramo tražiti daleko krivce, nije krivo Ministarstvo turizma, Ministarstvo turizma radi šta može, kriv je državni inspektorat. Nema zaposlenika, zaposlite ljude ali koji će odrađivati svoj posao, zakoni postoje, Zakon o gradnji jasno definira što će se učiniti sa ilegalnim objektima, ali se zakon ne provodi. Zakon se ne provodi jer se ne želi provoditi i to je jedini problem. Konačno, rečeno je već ovdje, složio se i HDZ, svi smo se složili znamo u čijim je rukama ključ [[Upadica: Hvala lijepa.]] gospodo, ne odužujmo ilegalnu situaciju, legalizirajmo ju [[Upadica: Hvala lijepa.]] i riješimo problem.
Sada će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Tonči Glavina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice, zastupnici, kolege, evo u završnom izlaganju referirat ću se na nekoliko stvari koje mislim da su bile bitne danas, koje su rečene ovdje, ali isto tako da ispravim možda nekoliko netočnih informacija i da se referiram na nekoliko izlaganja saborskih zastupnika koji možda su otišli namjerno ili slučajno u krivom smjeru. Prvo znate iz naše današnje rasprave iz mog uvodnog izlaganja da ovdje govorimo o Zakonu o ugostiteljskoj djelatnosti i ono o čemu trebamo danas razgovarati ovdje i što bi trebao biti fokus je fokus na pružatelje usluga, ugostiteljskih usluga odnosno pružatelje usluga smještaja u, kao privatnih iznajmljivača. I oni bi trebali biti danas u fokusu i ja želim u ovom završnom izlaganju upravo da taj fokus stavimo na njih jer ovo sve skupa radimo radi njih, a oni imaju itekako bitan i pozitivan doprinos na hrvatskog gospodarstvo, naravno hrvatski turizam. Prvo da vam se svima skupa zahvalim na vašem sudjelovanju i vrlo konstruktivnim prijedlozima i emotivnim nastupima dapače ja se nadam da ćete se složiti sa mnom evo u proteklih nekoliko godina, u prethodnom mandatu i ovome kad smo god bili u Hrvatskom saboru i dakle što se tiče zakona iz domene turizma vrlo pažljivo smo slušali vaše prijedloge i vrlo često uvažavali prijedloge i uključujući i prijedloge pozicije i prijedloge opozicije zato što kvalitetan prijedlog je kvalitetan prijedlog, a turizam ja vjerujem možemo slobodno reći malo nadilazi i bilo kakve podjele. Turizam je upravo ono suprotno, turizam spaja, okuplja ljude i turizam daje priliku svima nama da malo bliže možda bolje surađujemo nego što bi to u nekakvim normalnim okolnostima. Dakle, privremena rješenja o kojima smo danas razgovarali, dakle otprilike negdje 15.900 pružatelja usluga, ponovit ću još jednom od najvećeg gospodarskog interesa, interesa turizma RH u cilju doprinosa i zapošljavanja, BDP-a itd., doprinosa BDU-u, u interesu je naravno da ti ljudi iza 31.12. ove godine i dalje nastave raditi. Podcrtat ću jednu stvar koja možda nije dovoljno jasno bila rečena tokom ove rasprave. Od ovih 15.900 rješenja o kojima cijeli dan danas ovdje govorimo imate jedan veliki broj objekata koji jesu već legalizirani, ali znate koji imaju problem, imaju problem imaju riješeno imovinsko-pravne odnose. A to znači dakle imaju objekat koji je legalan, međutim u gruntovnici dakle nisu očišćeni, nisu prebačeni na njihovo ime i prezime što je naravno jedan od uvjeta. E sad kad govorimo u kontekstu datuma i produženja ovog roka uzmite u obzir da ipak je nešto što znamo da, da je, da bi mi svi skupa voljeli da se puno brže odvija i moramo dati dovoljno vremena između ostaloga i da se, da se da prilika da se, dakle kroz sud, kroz rješenja očisti gruntovnica, upiše vlasništvo jer vlasništvo je jedan od uvjeta da imate trajno rješenje ili odnosno minimalne tehničke uvjete ili kategorizaciju ovisno o čemu govorimo. I vjerujem da ćemo u tom, da ćemo u periodu koji je ispred nas sve to skupa uspjeti riješiti. Opet ću ponoviti, dakle ove predmete ne rješava ni vlada, ni ministarstvo, ove predmete sada rješavaju dakle gradovi, općine i županije i one se razlikuju naravno po broju i značajno od županije do županije. Ja imam brojke ovdje i mogao bi vam pročitati broj za svaku pojedinačnu županiju, ali ne želim o tome razgovarati zato što fokus ovog zakona nije legalizacija, nije čišćenje gruntovnice, fokus ovog zakona je omogućavanje ljudima koji su na tzv. privremenim rješenjima da rade i dalje. I to je onaj fokus, nadam se da ćete se složiti sa mnom da nam je svima u interesu da imamo, da ljudi rade, da imamo što veći broj kvalitetnih ugostiteljskih objekata, pružatelja usluga smještaja privatnih iznajmljivača itd. i na ovaj način smo to riješili. Također, podcrtat ću još jednom ovu raspodjelu odnosno nešto što je dakle riješeno zakonom, izmjenama zakona iz 2018. godine, a govorimo dakle o uslugama pružanja noćenja s doručkom u objektima privatnog smještaja u odnosu na usluge u obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, dakle koji registrirani za između ostaloga ugostiteljsku djelatnost. Dakle, mi smo već u izmjenama 2018. godine vrlo jasno stavili tu distinkciju, išli u smjeru razvijanja tog jednog različitog pozicioniranja turističkih proizvoda. Dakle, privatni smještaj u vidu bed and breakfest, dakle noćenje s doručkom i u vidu OPG-ovaca koji u principu nisu primarna djelatnost turizma, nego primarna djelatnost je poljoprivreda. I upravo kroz taj, kroz tu jednu simbiozu dvije gospodarske aktivnosti koje su izrazito vezane jedna za drugu ukoliko su uspješne, da stvorimo priliku da ne samo razvijamo vrhunsku kvalitetnu uslugu koji naši OPG-ovci definitivno nedvojbeno nude, ja mislim da ćete se svi složiti sa mnom, nego istodobno da potičemo i dakle gospodarski odnosno poljoprivredni, poljoprivrednu djelatnost zato što naš uvjet je, dakle u našem zakonu je obveza prema pružateljima usluga obiteljsko poljoprivrednih gospodarstava da imaju obvezu pružanja usluge prehrane odnosno jela i to pretežito iz vlastite proizvodnje. I to je ako se ne varam Članak 39. zakona ovoga koji je danas ovdje odnosno kojeg mijenjamo. Tako da u tom smislu tu distinkciju smo vrlo jasno napravili. Opet rezultat onog ograničenja teritorijalnog odnosno mogućnosti ipak pružanja usluge prehrane privatnim iznajmljivačima koji u krugu od 15 km nema, nemaju ni jednog drugog pružatelja usluge je bio isto rezultat jednog prijedloga amandmana u Hrvatskom saboru koji smo mi prihvatili, ali nažalost ipak dakle Europska komisija je imala prijedlog, primjedbu na to ovaj i taj dio danas ovim izmjenama koji su pred vama predlažemo da promijenimo, ali kažem to apsolutno to ću ponovit još jedan put jako je bitno, dakle to apsolutno ne radi problem za nikoga jer od 11, od 11. mjeseca 2018. godine kada smo uveli ovaj tu mogućnost do dana današnjega nismo imali ni jednog jedinog prijavljenog iznajmljivača koji bi pružao takvu vrstu usluge. Dakle, tu smo 100% ok. Što se tiče nekoliko prijedloga odnosno konstatacija koje su stigle u vašim raspravama referirat ću se na nekoliko koje smatram da su najvažnije. Ako se ne varam zastupnice Ahmetović vi ste govorili o turističkoj pristojbi, boravišnoj odnosno turističkoj pristojbi i njihovom umanjenju i ako se ne varam u jednom trenutku ste ovaj se referirali i rekli da je to nešto što je išlo na teret hrvatskih građana. Pa samo da pojasnim turističku pristojbu, to je jako bitno da imamo i radi svega onoga koji nas slušaju, gledaju da imamo vrlo jasnu i točnu informaciju. Dakle, turistička pristojba je nešto što plaćaju strani turisti u RH i za najveći broj objekata u RH dakle ona se realizira po noćenju na temelju dakle turistička pristojba po noćenju i po danu, a visina tog iznosa koji se plaća po noćenju i po danu određuju jedinice lokalne i regionalne samouprave i to je nešto što smo sa onim izmjenama, cjelovitim izmjenama reforma turističkog sustava koji smo napravili smo napravili na način da smo uveli model destinacijskog menadžmenta i prije se to rješavalo uredbom vlade za cijelu RH svima isto, a sada dakle već nekoliko godina je to spušteno na razinu dakle općina i gradova odnosno županija gdje se donose odluke o visini turističke pristojbe. Mi smo za vrijeme ove krize, dakle Covid krize koja je, imali smo dvije Covid turističke sezone, izmjenama omogućili s obzirom da je ipak to jedno poremećaj koji nitko nije mogao predvidjeti, pa naravno nisu postojale ni zakonske odredbe vezano za isto, mi smo omogućili prvo dakle općinama i gradovima odnosno županijama da promijene te iznose za vrijeme trajanja posebnih okolnosti odnosno da ih umanje, a mi smo kao predlagatelj umanjili dio koji se odnosi na paušal koji plaćaju privatni iznajmljivači. Privatni iznajmljivači dakle plaćaju paušal koji je definiran i logično je ako, ako u dvije turističke sezone ili dvije turističke godine koje smo imali koje su pogođene krizom, ako su imali umanjeni broj dolazaka i noćenja, statistika to definitivno potvrđuje, mi smo omogućili njima s obzirom da paušal je rađen na nekakvoj procjeni odnosno prosjeku koji mi imamo vrlo jasno, precizno izračunan, izračunan kroz nas sustav e-vizitor, dakle ukoliko niste radili broj dana onoliko koliko je uobičajeno i normalno nego ste radili otprilike 50%, a prošla turistička sezona je bila upravo takva čak na cijelom prosjeku 50% onda je bilo logično da mi umanjimo tu obvezu paušala turističke pristojbe za paušaliste. I to smo napravili, ali opet kažem turističku pristojbu plaćaju naši turisti i plaćaju po dolasku u RH. Dakle, to nije parafiskalni namet da ga ne brkamo eventualno sa turističkom članarinom jel. Dalje, vezano za dio koji se odnosi na radno vrijeme ugostiteljskih objekata, dvoje saborskih zastupnika je o tome danas govorilo ovdje, dakle u našem zakonu je to, ovom zakonu je to riješeno na način da objekti skupine hoteli, restorani i barovi odnosno ispričavam se restorani i barovi imaju radno vrijeme do, o mogućnosti rada do 24 sata, a jedinice lokalne samouprave eventualno mogu donijeti odluku da to radno vrijeme pomaknu dakle ili sat vremena ranije ili do 2 sata kasnije uz naravno nekakve njihove uvjete koji se moraju ispuniti. Dakle, oni koji odlučuju do kad će raditi recimo barovi ako o njima govorimo u najvećem dijelu su ipak dakle jedinice lokalne samouprave koje eventualno omogućavaju nastavak rada iza 24 sata, noćni klubovi, noćni barovi koji naravno ispunjavaju uvjete imaju mogućnost rada dakle do 6 sati. I to je dakle definirano ovim zakonom, ali ipak, dopustite ipak da ova dva sata koja su svima sporna to je ipak nešto što je u ingerenciji jedinica lokalne samouprave. A evo ja ću ovdje reći da ipak mi dakle kao vlada odnosno kao Ministarstvo turizma kada smo radili reformu u prethodnom mandatu išli u smjeru razvoja turizma po načelu destinacijskog menadžmenta što znači da damo što veće ovlasti jedinicama lokalne samouprave da odlučuju kakvu destinaciju žele razvijati, koliku visinu turističke pristojbe žele imati, do kada žele raditi s određenim tipovima ugostiteljskih objekata itd., dakle da im damo mogućnost da ipak upravljaju kakvu, kakva destinacije žele biti. Tako da u tom smislu ipak moramo uvažiti činjenicu da jedinica lokalne samouprave ipak bi trebala najviše znati i najviše brinut o tome, o tim uvjetima rada, pa samim time naravno i uvjetima rada i za privatne iznajmljivače. I što se tiče još jednog komentara koji je bio ovdje spomenut, vjerujem zastupnice Vukovac da ste vi to spomenuli odnosno bilo je pitanje u vašoj replici vezano za doručak u odnosu na polupansion i puni pansion. Dakle, doručak kao takav u najvećem dijelu se sastoji od gotovih ili polugotovih proizvoda, najvećem dijelu i ono zahtjevnost doručka je ipak značajno manja u odnosu na pripremu složenog jela koja se pripremaju za ručak odnosno večeru, pansion ili polupansion, puni pansion, tako da u tom smislu doručak je nešto što naši domaćini mogu relativno jednostavno u nekakvim gabaritima normalnih kuhinja odradit za razliku od registriranih ugostiteljskih objekata recimo koji se bave usluživanjem jela, koji moraju ispunjavati uvjete HACCP-a, koji moraju imati dosta zadovoljenih stvari vezano za sigurnost hrane, protokol dolaska, odlaska hrane, uručivanje, priprema itd., tako da u tom smislu vodili smo računa o tome. Al ono što je jako bitno je što smo htjeli odvojiti upravo da svim gostima koji koriste uslugu privatnog smještaja u RH damo priliku da osjete onog domaćina, da osjete onu kvalitetnu uslugu po čemu Hrvatska ipak ima svoje nekakvo ime, reputaciju, mi smo jedinstvena turistička zemlja po tom pitanju koja ipak ima tako jedan veliki udio smještaja koji je u tom tzv. privatnom ili obiteljskom smještaju i upravo dajemo dodatnu vrijednost sa jednom takvom uslugom dakle bed and breakfest, a bed and breakfest je jedan oblik turističke ponude koji je u svijetu vrlo popularan, koji čak i raste posljednjih nekoliko godina na svim svjetskim zanimljivim turističkim destinacijama, a to, tu mi imamo uistinu priliku pokazati naše domaćinstvo i našu, našu uslužnost i upravo smo u tom smjeru išli 2018. godine i u principu i dalje nastavljamo s ovim izmjenama i dopunama. A naravno što se tiče usluživanja jela, složenih jela dakle pansiona, polupansiona itd., ako govorimo iz konteksta privatnih iznajmljivača odnosno OPG-ova nama je cilj da se oni hrane i da tu imamo posebnu jednu izraženu kvalitetu na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima i da na taj način kao što sam već ranije rekao radimo jedan značajan doprinos i našoj poljoprivrednoj proizvodnji u RH i vjerujemo dakle po svemu onome što imamo po ispitivanju tržištima, ako pogledate i TOMAS istraživanje koje provodimo već cijeli dugi niz godina. 2019. godina je bila prva godina kada smo napravili TOMAS istraživanje na području cijele RH, a ne samo na ovim probalnim destinacijama jel, jer smo htjeli upratiti te trendove na kontinentu i htjeli smo upratiti zadovoljstvo gostiju koji koriste uslugu na kontinentu i naravno ovo što govorimo, dakle usluga prehrane, smještaja na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima itd. Usluga na kontinentu općenito su bili jako dobro i jako visoko ocijenjeni i motiv dolaska i posjeta određenoj destinaciji jednim dobrim dijelom je bio motiviran vrlo kvalitetnom uslugom koja je upravo vezana za usluživanje hrane i pića na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Tako da u tom smjeru, u tom smislu mislim da idemo u pravom smjeru i na tragu toga ja vam se svima još jedanput zahvaljujem na vašem sudjelovanju i nadam se da ćete podržati izmjene i predložene izmjene ovog zakona. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Puljak.
Zahvaljujem. Poštovani kolege samo da na početku prije svoje replike napomenem, da jedinice lokalne samouprave ne određuju dakle one imaju minimalnu propisanu, država propisuje minimalnu boravišnu pristojbu jel tako, da ne zaboravimo to. I osim toga kad govorimo o paušalcima i hotelima, nisu hoteli problem oni uglavnom ne grade nelegalne građevine, grade paušalci. Ali ono što sam ja zapravo htjela reći, potakla me na repliku vaša rečenica, pustimo ljude da rade, neka ljudi rade. Dakle, često se nered u prostoru, ubrocid koji se događa u cijeloj Hrvatskoj, nered sa štekatima po trgovima, nered sa kioscima po ulicama itd., često se te nelegalne stvari pravdaju time, a neka ljudi rade i zarade. A mislim da mi trebamo stvoriti sustav u kojem će pravila vrijedit jednako za sve. Dakle nema popusta jednima i drugima i nema tog opravdanja neka ljudi rade jer inače bi mogli … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala, poštovani državni tajnik.
Poštovana zastupnice Puljak, da slažem se s vama, pravila ista i uvijek za sve, ali opet tema o kojoj sad ovdje razgovaramo dakle nered u prostoru nije nešto što rješavamo ovim zakonom i nije nešto što je tema izmjena ovog zakona. Dakle, ovaj zakonom pokušavamo riješiti jedan problem, dakle omogućiti rad onima koji su u legalnom, legitimnom procesu ili legalizacije ili dobivanja dozvola ili rješavanja imovinsko pravnih pitanja, a koji trebaju dobiti još vremena da te svoje probleme riješe. A naravno što se tiče turističke pristojbe, vezano za vaš komentar logično dakle ministarstvo naravno ja nisam sad htio ići u široko, dakle mi stavljamo taj okvir da kažemo što je minimum, što je maksimum ipak da na određeni način držimo tu kontrolu ali je taj raspon ide od 100% praktički tako da smo stvarno dali mogućnost svima da odluče u kojem smjeru žele razvijati svoju destinaciju i po tom pitanju. Hvala.
Hvala lijepa, time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sad ćemo krenuti na slijedeću od 3 točaka koje još imamo, a to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, prvo čitanje, P.Z.E. broj 198 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni, državni tajnik Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, vezano za ovu prvu od 3 današnje točke odnosno zakona iz resora Ministarstva financija, uvodno bih samo htio reći da u hrvatskom poreznom pravnom sustavu tošinsko oporezivanje obuhvaća, dio koji se odnosi na harmonizirani sustav oporezivanja trošarina, proizvoda i usluga u smislu kategorija alkohola i alkoholna pića, duhanske prerađevine te energenti i električna energija i to je predmet ovog današnjeg zakona. A s druge strane imamo dio trošarinskih oporezivanja koja nisu predmet harmonizacije s europskim propisima jer je takav propis ovaj i na razini EU, a oni se odnose na oporezivanje motornih vozila, kave i bezalkoholnih pića, a umjesto pojma trošarine koristi se pojam posebni porezi. I važno je tu naglasiti da bez obzira što nije izvršena harmonizacija uvjet su postavljeni Ugovorom o funkcioniranju EU na način da se ugrađena ograničenja temeljem pojedinačnih postupanja kako ne bi bilo određene diskriminacije u odnosu na pojedine države članice. Inače generalno trošarinski prihod uključujući dakle i posebne ovaj poreze sudjeluju nešto više od 10, 10,5% u prihodima državnoga proračuna, pa u tom smislu ovaj važno je i istaknuti da su to značajni prihodi iz kojih se financira državni proračun. Samo ću kratko ponoviti strukturu. Što se tiče samih trošarina to su energenti, potom duhanske prerađevine, duhanski proizvodi, alkohol i alkoholna pića, pivo, električna energija, prirodni plin i kruta goriva, to je što se tiče trošarina. A posebni porezi to su motorna vozila, kava i bezalkoholna pića. Što se tiče ovih izmjena Zakona o trošarinama nove izmjene dakle su slijedom izmjene pravnih stečevina EU u segmentu harmoniziranog trošarinskog zakonodavstva i u dijelu 3 direktive. Prva direktiva je Direktiva Vijeća EU 2020/262 o općim aranžmanima za trošarine tzv. preinake, govori se dakle o općem sustavu trošarina i preinaka. Ta direktiva se primjenjuje od 13.2.'23. godine s time da su kao i ove druge, potonje rok podnošenja odnosno ovaj uvrštavanja u nacionalna zakonodavstva 31.12. odnosno 30.6., a primjena kao što se vidi iz samoga zakona su tako i strukturirane kroz prijelazne i završne odredbe pa do zaključno s istekom '23. godine. Što se tiče druge direktive ona se, ona je broj 2019/2235, a riječ je o izmjeni Direktive 206/112EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost i druge Direktive 2008/118 o općim aranžmanima za trošarinu u pogledu obrambenih napora unutar okvira EU. I treća Direktiva iz 2020/1151 o izmjeni Direktive 92/83 o usklađivanju struktura trošarina na alkohol i alkoholna pića. To je ta direktiva koja u ovome samome zakonu nosi možda i najznačajnije promjene pa ću samo kratko iznijeti odnosno na svaku od pojedinih direktiva. Što se tiče prve direktive dakle 2020/262 dakle opći sustava trošarina i preinaka oni se odnose na informatizaciju sustava kretanja unutar EU trošarinskih proizvoda puštenih u potrošnju. Potom na pravno tehničko usklađivanje instituta trošarinskog zakonodavstva s promjenama u carinskom zakonodavstvu i uvođenja zajedničkih pragova na djelomičan manjak ili gubitak trošarinskih proizvoda s obzirom na svojstva robe. Što se tiče ove informatizacije sustava kretanja unutar EU znači da će se prelazak s trenutkom, trenutnog poslovanja temeljem papirnatih dokumenata preći na e-poslovanje i modernizirati sadašnji tzv. papirnati sustav, pojednostaviti i ubrzati poslovni proces i smanjiti administrativno opterećenje odnosno dovest će do administrativnog rasterećenja gospodarstvenika u robnoj razmjeni trošarinskih proizvoda puštenih u potrošnju s gospodarstvenicima iz drugih država članica. To ovaj rok koji sam rekao da je 13., 13. veljača '23., s time da onaj dio prekršajnih odredbi još ide i do kraja odnosno početkom '24. godine. Što se tiče konkretnih podataka, recimo za prošlu godinu prema podacima Carine uprave, razmjena u ovome segmentu je bila između 253 gospodarstvenika iz RH dakle i pošiljatelja i primatelja i to je bilo kretanje na način da je 40% kretanja ili pošiljki odnosilo se na otpremu iz RH u druge države članice i obrnuto 60% iz drugih država članica u EU. A što se tiče strukture samih proizvoda na 85% tih kretanja odnosili su se na kategoriju alkohola i alkoholna pića, a preostali dio na energente. Glede pravno tehničkog usklađivanja instituta trošarinskog zakonodavstva s promjenama u carinskom zakonodavstvu valja podsjetiti da je 2016. ovaj u potpunosti izmijenjen odnosno donošen Carinski zakonik EU i provedbeni propisi pa je tom prigodom onaj zakon iz 2013. kad smo se prvi put usklađivali donijet današnji zakon i kasnije je dorađen 2019.-te na '20.-tu u kontekstu izmjene odgovarajućih direktiva u samome carinskom zakonodavstvu. Dakle, cilj ovoga usklađenja je poboljšati i pojednostaviti postupanje trošarinskim proizvodima koji se stavljaju u carinski postupak uvoza ili je, ili izvoza kroz definiranje jedinstvenih pravila i uvjeta čime se smanjuju dakle i administrativni troškovi te je naravno cilj osigurati mogući trošarinski dug i prevenirati prijevare. Što se tiče uvođenje zajedničkih pragova na djelomični manjak ili gubitak trošarinskih proizvoda s obzirom na svojstva robe, dosadašnji sustav je bio šarolik, dakle svoja država članica je imala svoje propise i ovim izmjenama se želi ujednačiti ti zajednički pragovi, a oni bi se propisali delegiranim aktom komisije. A do trenutka potpisivanja zajedničkih pragova za sve države članice primjenjivaju se nacionalni propisi. Što se tiče RH to je Pravilnik o trošarinama i odluka HGK o dopuštenoj visini manjka ili gubitka u procesima proizvodnje, skladištenja i transporta. Dalje, šta se tiče usklađivanja s Direktivom 219/2235, dakle vezano za obrambene napore EU, ovo je oslobođenje obvezujuće za implementaciju kako bi se izjednačila primjena oslobođenja od trošarina u pogledu obrambenih napora koji su, na koji se poduzimaju radi provedbi aktivnosti EU u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike s oslobođenjem od trošarine, a koje će, koje se već primjenjuje na obrambene napore koji se poduzimaju u okviru organizacije Sjevernoatlantskom ugovora tj. NATO-a. Treća direktiva kao što sam reklo, kuloarski se ona inače zove alkoholna tzv. direktiva. Radi se o najznačajnijim promjenama i one se odnose prije svega na plaće, na trošarine za male proizvođače jakih alkoholnih pića koji proizvedu najviše do 50 litara jakog alkoholnog pića od voća godišnje po kućanstvu i koriste ga za vlastitu potrošnju i potrošnju člana svojih kućanstava ili svojih gostiju. Važećim odredbama Zakon o trošarinama malim proizvođačima je bila propisana obveza plaćanja da se, registracije u sustav i plaćanja trošarine za kotlove do 100 litara 100 kuna preko 100 litara 200 kuna. S time da je naravno bilo dopušteno da se najviše može proizvesti 20 litara čistog alkoholnog, alkohola godišnje ili ovih 50 litara koje sam maloprije spomenuo obične nazovimo tako rakije jakosti 40% volumena. Dakle, ako bi takav proizvođač proizveo više od te količine dužan je to prijaviti carinskoj upravi i onda bi se razrezivala po standardnoj stopi to je 6.000 kuna po hektolitru. A u ovim slučajevima dakle ono što je suština u odnosu na dosadašnju normu da se sada mali ti proizvođači koji su imali 100 odnosno 200 kuna troškova i proizvedu do 50 litara rakije više ne moraju to plaćati. Zašto je ovo važno? Zato što je trenutno registrirano 38.374 takve fizičke osobe koje se time bave jedno. I drugo, do sada je Europska komisija pokrenula bila protiv RH postupak povrede prava EU pod brojem 2014/2209 s argumentom da naš Zakon o trošarinama u ovome dijelu pogoduje određenim skupinama jer kao prenisko to oporezujemo nego uvjet je bio recimo otprilike da se nađemo na pola da se pola te stope od ovih 6.000 kuna. I za vrijeme predsjedanje RH ova direktiva je uz potporu i drugih država članica izmijenjena i u biti usklađena upravo što je RH do sada imala s time da sada u buduće više ne moramo plaćati niti ovih 100 ili 200 kuna. Više zemalja koje su, koje imaju ovakav sustav i nismo jedini, tako da će biti ovo poprilično harmonizirano na razini EU. Dalje, ujedno se tu i koristi ovaj način da bi se kontrolni mehanizmi osigurali pa se dodaju i određene norme kako to kontrolirati da netko ne bi proizvodio i bio u biti obavljao registriranu djelatnost što je naravno i posao za carinske ovaj uprave i dan danas. Možda samo broj ovih malih proizvođača koje smo imali od 2016. taj broj je bio na 40.738 do danas on je bio šarolik, gore dolje se kretao, na kraju što sam već rekao završio na 38.374 trenutna mala proizvođača. Nadalje, uvodi se nova, novi institut, a to su samostalni mali proizvođač ostalih pića koje se dobivaju vrenjem, potom samostalni mali proizvođač međuproizvoda i samostalni mali proizvođač vina uz mogućnost primjene snižene visine trošarine u iznosu od 50% od nacionalne propisane visine. Dakle, umjesto 6.000 onih koje sam spomenuo po hektolitru to je 3.000. I ovo je vrlo važno, možda i u kontekstu ovih ljudi koji za svoje potrebe proizvode da za sada imamo tu nekakvu skaliranu razinu da ne moraju odmah ići na ovaj punu primjenu po, po litri, prevedeno recimo sa ovih 6.000 to bi otprilike iznosilo 24 kune trošarinskog opterećenja punoga, trošarinskog opterećenja po litri, a u ovome slučaju to bi bilo 12. Dakle, uglavnom da ukratko samo ovaj navedem, uvođenjem instituta samostalnog malog proizvođača međuproizvoda s prosječnom proizvodnjom ne višom od 250 hektolitara godišnje odnosno 25.000 litara godišnje, primjer su chery, vermut, porto, prošek, bermet, likerska vina, trenutno od svih registriranih proizvođača ovih međuproizvoda, a imamo ih 33 svi ispunjavaju uvjete da primjenjuju ovu sniženu stopu trošarine. Uvođenje dalje pak instituta iz direktive samostalnog malog proizvođača vina ovdje je prag ne više od 1.000 hektolitara godišnje, a samostalnog proizvođača ostalih pića dobivenih vrenjem je ne više od 15.000 hektolitara godišnje. I tu možda zaključno još da istaknem i promjenu koja se uvela i koja je obvezatno oslobođenje i opcionalno oslobođenje, a to je uvođenje oslobođenja od plaćanja trošarine na alkohol kada se takvi proizvodi upotrebljavaju u proizvodnji veterinarsko medicinskih proizvoda. To je obvezatno oslobođenje i/ili u proizvodnji dodataka prehrani. Opcionalno to smo ovaj koliko sam vidio u zakonu i predvidjeli da ćemo i to oslobađati, a u pravilu to se oslobađanje odnosi na dodatke prehrani odnosno u smislu tinkture, propolisa za pčelare te druge proizvođače dodataka prehrane koji bi se u poreznom smislu i administrativnom smislu tih obveza oslobodili i plaći bi samo u smislu plaćanja trošarina kupljenih alkohola i obračunavali trošarinu na gotov proizvod. Ovo je ukratko sve što donosi ova izmjena Zakona o trošarinama, dakle uglavnom 3 direktive. Najznačajnija promjena u kontekstu mali proizvođača. Prije svega zato što je Europska komisija bila pokrenula …/nerazumljivo/… protiv RH, ali sada ta naša praksa je ušla i europsko zakonodavstvo i time smo usklađeni. Negdje 5,5 miliona kuna će time manje biti u, 5 miliona kuna u državnom proračunu sa stajališta prihoda. To za sam državni proračun nije veliki iznos, ali mislimo da bi, da bi time potakli održivost i opstojnost tradicijalne proizvodnje voćnih rakija u seoskim domaćinstvima i mjera po meni vrlo zgodna za te, za te fizičke osobe. Evo, hvala lijepa na pažnji.
Hvala, imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Vukovac.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, državni tajniče, htjela bih vas pitati jedno pitanje koje možda nije direktno dio ovih, ovog zakona Prijedloga izmjena Zakona o trošarinama, ali je dio kojeg regulira sam Zakon o trošarinama, radi se o korištenju plavog dizela za naše poljoprivrednike. Dakle, naši poljoprivrednici se često žale, posebno u zimskim mjesecima kada plavi dizel zbog veće količine parafina njima štopa filtere, radi oštećenja na motorima traktora, a znamo da unazad nekoliko godina i oni pokušavaju sa nabavkom skupljih strojeva koji imaju ekološke motore utjecat na smanjeno onečišćenje okoliša i onda su popravci takvih strojeva izuzetno skupi. Mene zanima ima li vaš ministarstvo sluha prema takvim problemima naših poljoprivrednika i da li oni mogu očekivati možda u budućnosti pravo na korištenje eurodizela, a da se ipak plavi dizel u potrošnji smanji ili ukine. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog državnog tajnika s time da molim da pitanja budu ipak u svezi s Zakonom o trošarinama, ovo uopće nije s tim imalo nikakve veze. Izvolite.
Da, hvala lijepa i zahvaljujem na pitanju ono je zgodno podsjetiti i nas i javnost da imamo i taj institut plavog dizela u smislu korištenja za ove potrebe koje ste spomenuli kako ne bi bilo zlouporaba na tržištu i kako osobe ne bi to koristile za sipanje u osobne automobile itd. Evo ovo sve što ste iznijeli u više navrata je razmatrano, naravno sustavi i mehanizmi osiguranja nadzora su ovaj jedan od razloga kako to poduzeti, a da kopirajući možda i neke zemlje EU koje su na bolji način napravile i to je proces koji traje i koji kao prijedlog ovdje od nazočnog ravnatelja Carinske uprave se inicira da vidimo što napraviti. A inače smo u 3 i 4 krugu porezne reforme taj dio pokušali kompenzirati dakle za provoz robe i putnika u smislu vlakova, u smislu autobusa, u smislu kamiona iznad 7,5 tona. Povrat [[Upadica: Hvala lijepa.]] maksimalne trošarine …
Hvala lijepa državni tajniče. Imamo slijedeću repliku poštovanog zastupnika Miletića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora i poštovani državni tajniče, pitanje mi je konkretno, dakle imamo izrazito visoke kazne, mene zanima imate li podatak koliko je njih zaista plaćeno odnosno tko kontrolira, evidentira naplatu izdanih kazni odnosno imate li podatak barem okvirno koliko su bile izdane uopće i naplaćene kazne u 2020. godini?
Poštovani državni tajnik.
Evo, hvala na vašem pitanju, ja uistinu ovdje kod sebe u materijalima nemam, ali Carinska uprava vodi evidenciju o podnijetim optužnim prijedlozima koje možemo poslije pribaviti i reći vam izvan govornice, a na kraju to sve završi na sudu pa takve postupke zasigurno imaju sudovi. Ako mogu iskoristiti ostatak vremena samo da dovršim odgovor ako se slažete na prethodno. Dakle, sada na godišnjoj razini imamo povrata od 220 milijuna kuna prosječno za korištenje dizela. Zato je i ta trošarina i inače niža nego ova koje se koristi na klasični benzin kako bi potakli gospodarstvo da bude jeftinije. Znači minimalna trošarina na razini EU prevedeno sa EU na kune otprilike 2,5 kune i sada ta trošarina od 3,08 se vraća do minimalne od 2,5 kune i ona je na godišnjoj razini do sada iznosila 220 miliona kuna.
Repliku ima poštovani zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, temeljem ovog zakona država uprihodi oko 16 milijardi kuna prihoda dakle od trošarina. Barem tako kaže rebalans proračuna koji povećava taj prihod za 270 milijuna kuna. Istovremeno iz trošarina se financiraju i cestovni i željeznički sektor, a tu država odnosno Vlada RH predviđa smanjenje rashoda, dakle troškova za oko 100 miliona kuna. S obzirom da za 10 dana ističe mjera vlade o ograničenju cijena na goriva, kada se vlada nije odlučila ograničiti trošarine odnosno smanjiti trošarine, a znamo da ima prostora za smanjenje trošarina i to 1,10 na benzinsko gorivo i 50 lipa na dizelsko gorivo zanima me imate li informaciju da Vlada RH razmišlja u smjeru u kojem su već učinile i druge zemlje EU i ima li prostora za smanjenje tih trošarina za slijedećih 10 dana.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa na vašem pitanju, upravo u utorak će biti ECOFIN-u rasprava na razini EU vezano za cijene, rast cijena energenata neovisno o kojih, koje vrste kako bi se na razini EU pokrenuli postupci koji su nužni, harmonizirano gledajući, a to nije problem samo RH nego i EU. Možda za digresiju, s obzirom da trošarina se inače propisuje u apsolutnom iznosu na količinu ona na utječe na visinu u smislu same, same cijene nego količine. I zato je i ova 1,20 kumulativno koja dolazi iz trošarina nedirnuta u smislu za ova izdvajanja koja ste spominjali vezano za Hrvatske ceste. Pa sad ne znam iz kojeg konteksta je ispalo to smanjenje njihovih proračunskih prihoda, ali evo taj iznos je i dalje 1,20. Naravno da će vlada intervenirati u svakom slučaju ako bude nužno i drastičnijim mjerama.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, danas imamo gospodarstvenike koji imaju svoje informacijske sustave iz kojih zapravo izlaze obrasci koje oni onda kasnije predaju u Carinsku upravu. Jedan dio gospodarstvenika te obrasce kupuje u Narodnim novinama, popunjava ručno pa predaje u Carinsku upravu, a sada ste u zakonu propisali da će se morati upotrebljavati računalni transeuropski sustava EMCS, što je u redu i to treba podržati. No, međutim isto tako ste naveli da će gospodarstvenici koji žele moći koristiti sustav koji će biti na raspolaganju na stranicama, web stranicama Carinske uprave, a jedan dio će svoje moći koristiti i svoje sustave izrađene svoje sustave ali koji moraju biti kompatibilni sa tim europskim sustavom. Moje je pitanje koja je točka kontakta odnosno kome se mogu ti gospodarstvenici obratiti da bi napravili sustave koji će biti kompatibilni sa tim sustavom?
Poštovani državni tajnik.
Evo, hvala lijepo ovo je korisno, korisno ovaj pitanje za gospodarstvenike koji na kraju krajeva moraju poštivati ovu normu. U svakom slučaju što se tiče Republike Hrvatske to je Carinska uprava RH-e i sve aktivnosti vezano za trošarinski sustav su povezane na Carinsku upravu osim naravno ovih osnovnih poreza u djelu koji sam rekao da nisu predmet ovoga zakona. Tako da ako mogu ovim putem uputiti za bilo kakve nejasnoće na kolegu Marija Dimirovića kao ravnatelja i njegove suradnike.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Znači u ovim izmjenama zakona, izmjena zakona se zapravo se usklađujemo sa direktivom EU i ovo je zanimljivo zapravo vaše izlaganje, pozorno sam ga slušao, znači Europska komisija je prvo pokrenula protiv Republike Hrvatske postupak zato što smo mi imali tu odredbu da se 50 litara rakije koristi za osobne potrebe i onda smo sada mi zapravo uvjerili Europsku Uniju da to primjenjuju mogu koristiti sve države članice, jel tako? Jesam dobro razumio? Za vrijeme našeg predsjedanja, tako da su sad sve zemlje članice prihvatile neku praksu koja je bila zapravo u Republici Hrvatskoj i to je zapravo dobra vijest za 38 tisuća hrvatskih građana koji su do sad koristili tu olakšicu ovaj do 50 litara i još imaju sad da ne plaćaju više ovu dodatnu trošarinu 100 ili 200 kuna i ne moraju strahovati da taj postupak komisije koji je sad pokrenut jer se sad ovim direktivama zapravo sad standardizira na razini EU.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Ovo ste dobro konstatirali, dakle evo, možda je sve to tako bilo, neki vole reći splet okolnosti, ali u isto smo imali našu inicijativu, uz tu našu inicijativu dobar dio i zemalja Europske Unije koji je prenio ovakve norme počevši od naših susjeda pa i Slovenaca, pa Austrijanaca pa čak gore i Nijemaca je vidilo tu prednost. Važno je možda upozoriti naše građane da ako bi proizvodili više od 50 litara alkohola da sugeriramo prijaviti se Carinskoj upravi, pa možda ako su to i značajnije količine da uđu u ovaj sustav 50% plaćanja trošarine da ne bi morali plaćati cijeli iznos trošarine po litri koji smo sad maloprije okvirno preveli na 24kn po litri.
Hvala vam lijepo gospodine državni tajniče. Ja otvaram raspravu o ovoj točci i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Reiner, poštovani državni tajniče sa svojim suradnikom, poštovane kolegice i kolege, hrvatski narode. Možemo se složiti da ovo što se mijenja i ovo što se dopunjuje izmjenama i dopunama, pa ja bih skoro rekao je više-manje u redu. No, ima i popriličan niz nelogičnosti na koje bih ja nekako htio ovdje upozoriti i htio bih na koncu pomoći državnom tajniku ako možda im je nešto otišlo onako što se kaže ili ispod tepih slučajno, možda namjerno a možda je samo proletilo, pa evo nekako sudjelovanje oporbe jeli u cijelom tom procesu da vam pomognemo ondje gdje možemo. Trošarine promatraju se kao porezi koji se plaćaju prilikom, to znamo izuzimanja robe iz gospodarskog okruženja u svrhu njezine upotrebe u daljnjoj poduzetničkoj ili državnoj proizvodnji ili u svrhu potrošnje od strane krajnjeg potrošača. Sasvim je jasno kako trošarine i posebni porezi najviše doprinose državnom proračunu a najveći dio ubire se upravo kroz energente i kroz duhovne, duhovne, ja uvijek završim na duhovnosti, ali to je moj habitus, ne može nikako pobjeći, ipak nešto drugačije, duhanske proizvode, o Bože dragi. Dakle, ajde da se i mi malo tu nasmijemo u Hrvatskom saboru. Možda nam svima treba malo više optimizma i nade, dosta smo zbrejkani, pa ba optimizma i nade. Imali su naši momci u najtežim vremenima i optimizma i nade, a mi danas ne znam, dosta crno sve promatramo. Hrvatska je negdje u gornjem dijelu zemalja članica po visini trošarina što već sada otvara prostor krijumčarenju praktički i različitim poreznim invazijama a to je ustvari izbjegavanje plaćanja poreza, ima legalni i nelegalni, pronalasku onih rupica, škujica ča mi rečemo dole na Kvarneru arike, dakle uvijek, prije sam to upozorio u raspravama, uvijek Hrvat može pronać negdje rupicu za izbjeći nešto, zato treba zakone dobro napraviti, pa će lakše ljudima biti onda i slijediti te zakone. Dakle, usred, imamo tu i situaciju radno materijalni status službenih Carinskih uprava, dakle plaće su kakve jesu, svi znamo kakve jesu. I to opet otvara mogućnost pojave korupcije djelatnika kad pričamo o poreznim kontrolama. Kolika je uopće razumljivost sadržaja ovog zakona, kakva će biti državna kontrola djelatnika u administraciji ovog sustava, evo to je prvo važno pitanje. Kolika je transparentnost administrativnih procedura, koliki će biti diskrecijski autoritet službenika u provedbi. Sve ovo ćemo vidjeti u stopi korupcijskih radnji u ovom sektoru pa ćemo onda moći donijeti i neku konkluziju, jeli u cijeloj ovoj priči ministarstva, zakonskih i podzakonskih akata. Ocjena stanja za donošenje zakona kaže citiram: Nove preinake, odnosno izmjene pravne stečevine Europske unije u segmentu harmoniziranog trošarinskog zakonodavstva zahtijevaju daljnje usklađivanje zakona o trošarinama s pravnom stečevinom zbog čega je potrebno izmijeniti Zakon o trošarinama na način da se implementiraju relevantne odredbe direktive Vijeća Europske unije itd., direktive Vijeća EU i direktive Vijeća nabrojano više točki, neću vas sada s tim zbunjivati. No pitanje, tko će i temeljem čega prosuditi što je to relevantno za implementaciju u državi u kojoj postoji uistinu cijeli niz nelogičnosti trošarina u razno raznim aspektima svakodnevice. Tko je taj? Nadalje, u ocjeni stanja opet citiram, pojednostavljenje postupanja kroz usklađivanje carinskog i trošarinskog postupanja s jedne strane odnosno jačanje sustava nadzora i prevencija poreznih prijevara kroz bolje alate nadzora ili bolju usklađenost u postupanju s druge strane. Ovo je ocjena stanja, ali što će biti u praksi. Među mnoštvom problema, izdvojit ću probleme primjene zakona kad osoba npr. koja koristi plavi dizel ako sam dobro shvatio državni tajniče, pa vi mi pomozite ako nisam, uvijek sam spreman učiti i ispričati se za pogreške. Dakle, pojedinac može ove godine zatražiti kvotu, koristi plavi dizele, ali dogodine uopće ne zatraži kvotu jer mu je ostalo dizela i sad da li je tu opasnost kako on u novoj ne prijavljuje je li novu kvotu, a zategne ga npr. hop čapa ga neka mobilna jedinica iz Carinske uprave s gorivom koje je prljavo i dakle tretiraju ga kao prekršitelja, a on nije prekršitelj ili je. Dobro to ćete mi objasnit. Dakle, trebao bi prijaviti kako ide ostatak do 15. siječnja, platiti trošarinu ako sam dobro shvatio i onda je legalan. Dakle, kako npr. kad imamo plovila, evo ja volim to more, ovaj sve više plovila koristi plin, sve više plovila i Bogu hvala, a država spomenuto ne subvencionira prijevoznicima i ribarima u mjeri u kojoj subvencionira npr. plavi dizel ili povrat trošarine za bezolovni benzin. Je li ovo logično, je li to pošteno ili? E sad volio bi i tu da mi pomognete isto. E to ćete mi sve, odmah se javite imate pravo i odmah to sve riješimo šta treba. Dakle, ovako primjerice unatoč tome što se među prva 3 problema u kontekstu ljudskog zdravlja zdravstvenog sustava na razini EU nalaze duhanski proizvodi, znači molim vas kolege ne duhovni, nego duhanski proizvodi i alkohol te njihove posljedice na ljudsko zdravlje, minimalne kazne u kontekstu osnovnog počinjenja su 3.000 kuna. A pod istim uvjetima minimalna kazna za lož ulje za fizičke osobe nevjerojatnih 30.000 kuna. E sad taj nesrazmjer to mi je baš bio šok totalni. Dakle, ušao sam u tu temu pa sam nešto čitao, tko više košta državni sustav, osoba koja od posljedica korištenja duhovnih proizvoda oboli, a znamo to sam govorio 15.000 naših građana godišnje umire od posljedica pušenja i ne umanjujem molim vas, ništa ne umanjujem dakle cijelo vrijeme istu briju brijem, ne umanjujem ništa ali kao ovo je znaš, pa nije to sad posljedica pušenja šta sad 15.000 jedan Metković, Makarska, svake godine. Kao da smo fokusirani svi samo na, ali dobro ajde, neka druga tema. Ili osoba koja u rezervoar natanka 200 kuna lož ulja. Dakle, ne opravdavam nikako nikakve na koncu to bi bilo …/nerazumljivo/… bi ja poticao tankanje lož ulja ili, ali dakle tamo imamo 30.000 dakle, a ovdje mislim evo ne srazmjer mi je taj. Dakle, kontrola evidentiranje naplate izdanih kazni, čuli ste državnog tajnika, dosta mi se čini čovjek simpatičan, ali nije mi znao odgovore. Koliko je naplaćeno od toga, koliko je naplaćeno? Znate šta imam tu neke svoje izvore i podatke. Dakle, opravdanost angažiranja državnog aparata za provođenje postupaka povodom trošarinskih nepravilnosti i izricanja takvih kazni koje posljedično u ogromnom postotku ne budu nikad plaćene, ne budu nikad plaćene, a često pogađaju najsiromašniju populaciju. Koji je smisao svega? Dakle, tu bi isto volio da mi se objasni na koncu i javnosti je li. Dakle, ima dosta tih nekih manjkavosti u ovom provedbu zakona iako sam rekao da izmjene i dopune su dobre, dakle ono što sam uspio ovaj shvatiti. Dakle, imam još jedan tu problem državni tajniče. Imamo Carinsku upravu, momci mi kažu. Ja vam uvijek kad je neka tema onda zovem ljude koje poznajem. I sad oni mi kažu ne postojanje Marine skladišta cisterni za smještaj oduzetih energenata. To mi kažu ljudi na terenu, lažu oni, lažem ja, a budala ako me lažu onda im neće biti dobro, ne. Dakle, manjak komunikacije, nerazumijevanje između sudova, carine u neposrednom rješavanju predmeta. Dakle papirnatim usklađivanjem zakonodavstva s direktivama EU nužan je preduvjet infrastruktura da ona cijeli sustav bude funkcionalan, da onda ima glavu i rep jer ako mi samo nametnemo neki zakon, mi sad nešto tu direktive i sad mi to odmah ispunimo, EU govori mi sad to poslušamo i napravimo, a nismo omogućili na terenu da stvar funkcionira, e onda imamo kaos. Imamo kaos. No, ajmo završit pozitivno, ajmo završit pozitivno. Dakle, do 50 litara a ako imate svoj vrt, svoju neku je li vinograd mali, neku svoju priču onda Hrvati mogu biti sretni građani na koncu je li u našoj zemlji jer ako imaš kakvih muka povezanih sa zakonom ili sa korupcijom ili te muči sve ispečeš si prijatelju rakije, nema trošarina, nema nikakvog plaćanja pa barem na tren zaboraviš na probleme koji te okružuju dok se ne probudiš. Jer dakle čim se probudiš opet si svjestan svih teškoća.
Hvala lijepa. Nema, državni tajnik izvolite, u ime predlagatelja, izvolite, gospodin Zrinušić. Izvolite.
Evo, hvala vam lijepa potpredsjedniče. Ma da odmah ovaj odgovorim da ne zaboravim ako će trebati što u završnoj riječi. U kontekstu ovoga što sada je uvaženi zastupnik navodio želio bi samo reći što se tiče Carinske uprave jedna od rijetkih službi koji ima ovaj kontinuitet rada u odnosu na bivšu državu je Carinska uprava pa u najmanju ruku funkcionira već preko 30 godina, a da ne kažem i prije i sve ove pretpostavke koje ste navodili su tu. Možemo govoriti o uvjetima rada i, i plaćama državnih službenika itd. to je ono što muči i više zemalja, ne samo Republiku Hrvatsku koja je po BDP-u na razini koji je odnosno neke bogatije zemlje. Ovdje bi samo kratko iznio ove brojke koje ste tražili. Broj pokrenutih prekršaja za 2020. je 8 tisuća i 600. Naplaćenih kazni 8 milijuna i 500 tisuća kuna što je prosječno tisuću kuna po prekršajnom nalogu. Inače 75% kazni je naplaćeno bez prigovora po prekršajnom nalogu, a svega 25% je išlo u daljnje postupke. Tretman eurodizela i plavog dizela je potpuno isti što se tiče ove priče, a trošarine na plin za pogon bilo čega su 0,00 kuna.
Hvala lijepa. Imate repliku jednu gospodin Pavić replicira.
Gospodine tajniče ja ću vam samo malo pomoći. Evo s obzirom da je informacijski sustav Carinske uprave Republike Hrvatske prvi koji je nastao u Republici Hrvatskoj u jednom malom postotku i moje je dijete jer sam radio u Apisu, moram evo reći svima koji to ne znaju taj sustav je izrađen od nule. Republika Hrvatska nije imala taj sustav i radili smo ga sa našim carinicima koji su radili na graničnim prijelazima bivše Jugoslavije i to je bio težak i mukotrpan posao. I ono što se izradilo, izradilo se zapravo jako dobro i kvalitetno i kada su dolazili kod nas ljudi iz Europe gledati što imamo bile su samo riječi pohvale. Tako da ne treba kritizirati ono što ne poznajemo jer to nije dobro. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo hvala vam lijepo i zahvaljujem na ovoj konstataciji koju iznosite iz vlastitoga iskustva. Dobrim dijelom tome mogu posvjedočiti i u kontekstu i drugih nekih službi gdje sam do sada radio. Ima puno časnih ljudi, puno, velika većina časnih ljudi za razliku od nekih koji stigmatiziraju na ovaj ili onaj način pojedinu službu i kroz te prizme i kroz te oči znamo to gledati. Ali puno je ljudi koji vole svoju državu. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospođa Grozdana Perić koja će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče i ravnatelju Carinske uprave. Dakle, pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama koji će Klub HDZ-a podržati. Smisao izmjena pravne stečevine Europske unije prije svega je osigurati pravilno funkcioniranje unutarnjih tržišta kroz olakšanje zakonite trgovine među državama članicama Europske unije i zaštita financijskih interesa država članica. Cilj je isto tako administrativno rasterećenje gospodarstvenika i nadležnih tijela kroz informatizaciju poslovanja gospodarstvenika koji na zajedničkom unutarnjem tržištu otpremaju ili primaju trošarinske proizvode puštene u potrošnju te pojednostavljenje postupaka kroz usklađivanje carinskog i trošarinskog postupanja s jedne strane odnosno jačanje sustava nadzora i prevencija poreznih prijevara kroz bolje alate nadzora ili bolju usklađenost u postupanju s druge strane. Dakle ovo je u preambuli samog zakona kojeg smo dobili odnosno obrazloženju kojim se zapravo referira na ono što se događa u samim ovim izmjenama Zakona. Kao što je državni tajnik rekao ovdje se radi o usklađivanju sa nekoliko direktiva Europskog vijeća, Vijeća Europske unije i to su zapravo četiri odnosno pet direktiva koje od 2020/262, 2019/2235, zatim direktiva izmjena direktive 2006/112 itd. Što one zapravo donose? Donose upravo u ovom dijelu neke donose usklađivanje instituta trošarinskog zakonodavstva sa promjenama u carinskom zakonodavstvu Europske unije, informatizaciju sustava, a isto tako radi se o najznačajnijim izmjenama kroz propisivanje oslobođenja od plaćanja trošarine za male proizvođače jakih alkoholnih pića koji proizvedu najviše 50 litara jako alkoholnog pića od voća godišnje po kućanstvu i koriste ga za vlastitu potrošnju i potrošnju članova svoga kućanstva ili svojih gostiju. Kao što je poznato do sada je taj paušal u registru trošarinskih obveznika bio 100 kuna za kotao zapremnine do 100 litara odnosno 200 kuna koja je bila veća od 100 litara. Poznato je isto tako da ti paušalni iznosi su zapravo činili i bili su prihod u visini od 5 milijuna kuna godišnje u državnom proračunu što na ovaj način zapravo se ponovno omogućava malim proizvođačima da do te razine dakle do 50 litara rakije ili 20 litara čistog alkohola ne moraju plaćati trošarine i mogu je koristiti dakle za potrebe domaćinstva ili za potrebe obitelji. To je rasterećenje upravo za 38 tisuća 374 obveznika koji su do sada te iznose plaćali. Kroz uvođenje novih instituta samostalni mali proizvođač ostalih pića koja se dobivaju vrenjem ili samostalni mali proizvođač međuproizvoda te samostalni mali proizvođač vina regulirano je to člancima zakona 78.a, b. i c. gdje se govori da je za samostalnog malog proizvođača vina da on može proizvesti ako njegova proizvodnja ne prelazi 1000 hektolitar tada trošarina na vina koja oni proizvode i koji se pušta u potrošnju na području RH plaća se u visini od 50% trošarine koja je inače utvrđena čl. 67. st. 4. zakona. Isto tako slijedeći institut je samostalni mali proizvođač ostalih pića dobivenih vrenjem osim piva i vina. Oni mogu u komercionalne svrhe proizvesti do 15.000 hektolitara ostalih pića vrenjem godišnje i isto tako plaćaju 50% trošarine, te zatim samostalni mali proizvođač međuproizvoda koji je reguliran čl. 78.c., oni mogu proizvesti proizvoda u komercionalne svrhe do 250 hektolitara međuproizvoda godišnje i jednako tako su oslobođeni 50% trošarine. Ono što još je značajno da na ovaj način se malim proizvođačima podiže razina konkurentnosti kada isporučuju upravo ta alkoholna pića u druge države članice. A ono što je još značajno da je uveden i oslobođenje od plaćanja trošarine na alkohol kada se upotrebljava u proizvodnji veterinarsko medicinskih proizvoda i u proizvodnji dodataka prehrani, posebno to moramo istaknuti za naše pčelare kojima proizvodnja tinkture propolisa itekako doprinosi kao dodatak prehrani i vrlo je koristan za zdravlje. Tako u ovom smislu zaista možemo pozdraviti upravo ove izmjene i dopune zakona odnosno da je i RH doprinjela razvoju europskog zakonodavstva u pozitivnom smislu za male proizvođače, pa neka su to i alkoholna pića. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gđa. Ružica Vukovac govorit će ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Dakle, Zakonom o trošarinama usklađujemo nacionalno trošarinsko zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU. Smisao izmjena pravne stečevine EU je kako kaže predlagatelj ovih izmjena prije svega osigurati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta kroz olakšanje zakonite trgovine među državama članicama EU i zaštita financijskih interesa država članica. Cilj je administrativno rasterećenje gospodarstvenika i nadležnih tijela kroz informatizaciju poslovanja gospodarstvenika koji na zajedničkom unutarnjem tržištu otpremaju ili primaju trošarinske proizvode puštene u potrošnju, te pojednostavljenje postupanja kroz usklađivanje carinskog i trošarinskog postupanja s jedne strane odnosno jačanje sustava nadzora i prevencija poreznih prijevara kroz bolje alate nadzora ili bolju usklađenost u postupanju s druge strane. Čl. 22. Direktive vijeća EU 2020/1151 dana je mogućnost državama članicama da nacionalnim trošarinskim zakonodavstvom propišu oslobođenje od plaćanja trošarine na jako alkoholno piće proizvedeno iz voća pod uvjetom da ga je proizvela fizička osoba za vlastitu potrošnju ili potrošnju članova svoga kućanstva ili svojih gostiju do 50 litara godišnje. Važećim odredbama Zakona o trošarinama propisana je malom proizvođaču jakog alkoholnog pića obveza upisa u registar trošarinskih obveznika, te mogućnost primjene snižene stope trošarine, dakle na količine do 20 litra čistog alkohola godišnje po kućanstvu koja ovisno o zapremnini kotla za svaki kotao zapremine do uključivo 100 litara iznosi 100 kuna, a za kotao zapremine veće od 100 litara iznosi odnosno iznosila je 200 kuna. Ovom izmjenom ukida se obveza plaćanja trošarine, što uz financijski učinak ima za posljedicu i administrativno rasterećenje tih proizvođača, te carinske uprave. Obzirom na dugu tradiciju u proizvodnji jakih alkoholnih pića za vlastite potrebe, a u skladu s mogućnosti za primjenu oslobođenja prema direktivi predlaže se propisati oslobođenje od plaćanja trošarine malom proizvođaču jakog alkoholnog pića odnosno fizičkoj osobi koja proizvodi jako alkoholno piće iz voća koje ta osoba uzgaja i dobiva sa zemljišta koje je u njezinom vlasništvu ili zakupu s pomoću jednostavnog malog uređaja za destilaciju odnosno kotla odnosno kazana kako ga mi u Slavoniji zovemo. Mali proizvođač jakog alkoholnog pića može proizvesti najviše 50 litara jakog alkoholnog pića od voća godišnje po kućanstvu i koristiti to piće za vlastitu potrošnju i potrošnju članova svoga kućanstva ili svojih gostiju. Pozitivi efekti oslobođenja od plaćanja trošarine za male proizvođače koji proizvode isključivo za vlastite potrebe reflektiraju se na održivost i opstojnost tradicionalne proizvodnje voćnih rakija u seoskim domaćinstvima, kao i na pojednostavljenje trošarinskih procedura sa registriranim obveznicima, dakle fizičkim osobama kojih trenutno kako tvrde u Ministarstvu financija imamo 38.374 u RH. Osim naprijed navedenog uz već postojeću obvezu registracija malih proizvođača jakih alkoholnih pića i registracija uređaja za destilaciju naime i dalje ostaje obveza prijavljivanja novih malih proizvođača uz registraciju uređaja za destilaciju, dakle kotlova uključujući i njihovu veličinu odnosno zapreminu i lokaciju, obveza na strani carinske uprave vođenja registra i evidenciju o njima, čime su osigurani uvjeti za provedbu mjera u pogledu kontrole proizvodnje i potrošnje u skladu s propisanim uvjetima. Također se propisuju prekršajne sankcije za utvrđene nepravilnosti u svrhu sprječavanja utaje, izbjegavanja poreza ili zloupotrebe. No, prateći situaciju na tržištu Europske unije postavlja se pitanje što doista stoji iza ovih izmjena? Ne tako davno Hrvatska je vrlo rigorozno kažnjavala naše građane zbog neprijavljivanja primjerice pečenja rakije, dakle alkohola i to za vlastite potrebe. Prisjetimo se primjera bake iz Like od prije nepune dvije godine. U ruralnom prostoru Republike Hrvatske proizvodnja šljivovice dakle voćne rakije zbog duge tradicije i običaja bit ću slobodna reći spada u temeljna ljudska prava. Ukupno stanovništvo Like koja je postala poprište zločina bake od 89 godina, inače danas stane na Maksimirski stadion u Zagrebu, a u selima oko Udbine živi svega nekoliko staraca. Time je zadatak i cilj ekipe iz mobilnog tima Carinske uprave Ministarstva financija iz Zadra bio lakši i jednostavniji kada su već tih dana odlučili potegnuti u ličke pustopoljine kako bi pronašli ilegalne kotlove za pečenje. Kako su izvijestili tada mediji u jednom selu su s uspjehom ulovili baku od ponavljam 89 godina kako priprema kazan za pečenje rakije. Carinici su otkrili da baka skriva 50 litara već ispečene šljivovice, pa su je odmah kaznili sa 500 kuna, a koji dan poslije stigla joj je i kazna od tisuću 500 kuna. Onih 50 litara rakije oduzete su. U kratkom novinskom tekstu moglo se razabrati da je baka živjela sama te da joj nije imao tko objasniti do sada važeću zakonsku proceduru vezanu uz uvjete destiliranja alkohola u kućnoj radinosti. U prijevodu to znači da baka nije uopće razumjela svoj krimen. Da se u tom selu u okolici Udbine dogodio sramotni slučaj smatrala je većina onih koji su pročitali tu vijest, jer prevladava mišljenje da trebaš biti čovjek posebnog kova da novčano kazniš staricu. Kada je ekipa iz Zadra krenula u lov na ilegalne destilerije baš u zabiti oko Udbine znali su da tamo živi najveća sirotinja. Bilo bi zanimljivo vidjeti jesu li toga dana ti službenici Ministarstva financija posjetili i neke druge adrese gdje se ilegalno proizvode znatno veće količine rakije. Smišljeni odlazak u zabit s po dva, tri starca te njihovo kažnjavanje zbog kojih 10-tak litara rakije zvuči tek kao alibij kako bi se opravdao trošak odlaska cijele te ekipe iz Zadra i kako bi se s tih nekoliko brojki o izrečenim kaznama prikazala zdušna briga o punjenju državne blagajne. Uzet ću si pravo pa ću spomenuti još dva slučaja koja priznajem nemaju puno dodira s temom, no važno mi je što zornije prikazati koliko smo spremni daleko ići. Prije nekoliko godina službenici su priveli dvije starice koje su prodavale svoj sir na državnoj cesti D1 prema Plitvicama. Bake Milka i Zdravka kažnjene su s po nekoliko tisuća kuna kazne, a kako nisu imale novaca određena im je zatvorska kazna. Milkina 13 dana, a Zdravkina 3 tjedna. Kada je ušla u zatvor Milka je imala 79 godina, a imala je sreću jer su nakon 3 dana zatvora mediji otkrili slučaj i objavili o tome vijest. Dobri ljudi su tada skupili i uplatili 3 tisuće 700 kuna kazne i ona je puštena. No, ubrzo je vjerojatno i zbog traume preminula. Prije manje od 10 godina u Vodnjanu inspektori su otkrili 75-godišnju baku Zorku koja je prodavala na tržnici vlastitu salatu, peršin i češnjak. Nije imala dozvolu pa je kažnjena sa 18 i pol tisuća kuna. Budući da Zorka kao ni prije nje Milka i Zdravka i poslije nje ona starica iz Udbine očito nisu imale dostupne informacije o pozitivnim propisima umjesto da ih se poštede jasno je da su se državni službenici u ovim slučajevima iživljavali nad sirotinjom. I tko bi od istih službenika danas samo dvije godine od kažnjavanja bake iz Udbine imao obraz stati pred nju i reći da ipak smije bez bilo kakvih popratnih peripetija ispeći 50 litara rakije za svoje potrebe? Ovakvi slučajevi koji bi bili smiješni da nisu tragični pokazuju da će mali čovjek uvijek morati platiti cijenu, a da kod službenika nema fleksibilnosti, one fleksibilnosti koju zagovaraju uvelike institucije Europske unije kada su primjerice posrijedi starice koje preživljavaju a ne zakidaju državu zbog profita. I Ministarstvo financija kao i Carinskoj upravi ovakvi bi nepopularni slučajevi trebali biti putokaz da svoje službenike usmjere na akcije hvatanja mafijaša, a ne bakica. Što se tiče 86-godišnjakinje iz Udbina ako je točno da živi sama Hrvatska bi je trebala nagraditi što u toj dobi skrbi sama o sebi. A sve koji se i dalje trude preživljavati u tim pustim krajevima država treba osloboditi davanja kao što to rade neke alpske države, neke europske članice gdje se … prodaje čak bez izdavanja računa. I da rezimiram navedeno. Nisu hrvatske institucije te koje su u posljednjih godinu, dvije zaključile kako trebamo administrativno rasterećenje gospodarstvenika i fizičkih osoba zasigurno ne u dijelu o kojem sam prethodno govorila. Glavni razlog izmjena navedenih direktiva Europske unije je taj što je upravo Europska unija ojačala svoje kapacitete te zaposjela tržište i više ne treba rigorozna pravila kojima bi utjecala na određene odnose. Niti je intencija ograničenja bilo rigorozno kažnjavati one koje bi država trebala nagraditi što u toj dobi skrbe sami o sebi one koji se i dalje trude preživljavati u tim pustim krajevima. No, često propise tumačimo tako da pri tome zaboravimo biti ljudi. Hvala.
Hvala lijepa. Ta gospođa u godinama ili starica kao što vi kažete koja peče 50 litara rakije za vlastite potrebe mora biti jako simpatična. Gospođa Mirela Ahmetović Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o trošarinama predstavlja usklađenje sa izmjenama pravne stečevine Europske unije odnosno s nekoliko direktiva među kojima je najvažnije ona odnosno one koje se odnose na oslobođenje od plaćanja trošarine za male proizvođače jakih alkoholnih pića čija je proizvodnja do 50 litara jakog alkoholnog pića od voća godišnje i to po kućanstvu i to za isključivo vlastitu potrošnju i potrošnju svog kućanstva i gostiju tog kućanstva. Do sad se ta trošarina plaćala na kotao do 100 litara 100 kuna paušalno godišnje, a na kotao od više od 100 litara zapremnine 200 kuna godišnje. Pa evo sada će ljudi koji imaju i za svoje male potrebe i koriste takve kotlove biti oslobođeni plaćanja tih 100 ili 200 kuna godišnje i to pozdravljamo. Kako se u narodu kaže, nije puno, al se lijepo vidi. Od ostalih pozitivnih promjena treba spomenuti oslobođenje plaćanja trošarina na alkohol koji se koristi u veterinarsko medicinske svrhe, kao i mogućnost primjene snižene stope trošarine za samostalne male proizvođače vina, međuproizvoda i ostalih pića koja se dobivaju vrenjem. Sve su ovo kako sam i prvo rekla dakle male promjene uzrokovane potrebom usklađenja našeg zakonodavnog okvira sa izmjenama europske pravne stečevine. A iako je dio pravnog poretka EU i s njenim se okvirom usklađuje hrvatski porezni sustav jedan je od najlošijih poreznih sustava u svijetu i to posebno ako govorimo s aspekta globalne konkurentnosti. Ja ću vas podsjetiti ovdje da je činjenica da smo po indeksu globalne konkurentnosti 59. od 64. promatrane ekonomije i nije to rezultat covid krize, nemojmo se zavaravati jer ovaj pad globalne konkurentnosti odnosno ovaj rezultat nije započeo 2020.g. kad je započela covid kriza, ovaj pad je čak i 2018., a vjerujem da je bilo i prije i uspona i padova itd., ali nekako se uvijek krećemo tu pri dnu ove ljestvice, dakle ne govorim uopće samo o mandatu ove vlade, govorim ja i o prethodnim vladama, ali uvijek smo nekako pri dnu te ljestvice globalne konkurentnosti. Naravno da na taj pokazatelj globalne konkurentnosti utječe i sam porezni sustav, pa iako se često ističe Hrvatska u usporedbi s drugim zemljama ima relativno niske stope poreza ako govorimo o porezu na dobit ili niže stope porezu na dohodak od prosjeka EU. Ti se podaci unatoč tome trebaju gledati u okviru cijelog poreznog sustava i ne samo njihovih odnosno njegovih nominalnih karakteristika nego i politika vlade koju ta vlada provodi koristeći instrumente poreznog sustava jer badave relativno niske porezne stope odnosno nominalne stope tih dvaju poreza koje sam spomenula, a koji su nekako najvažniji ako je s druge strane nametnuto 200-tinjak različitih prafiskalnih nameta. Kolege prije mene su govorili o nekim nametima koji zaista muče ne samo građane RH nego i cijelo gospodarstvo RH, pa eto nekako izgleda kao da oni služe da se opravdamo zapravo odnosno kao prikriveno, prekrivena nadopuna relativno niskih stopa poreza na dobit i poreza na dohodak. Dakle, badave relativno niske nominalne stope tih poreza ako se prihodi skupljeni njima slijevaju u nečije privatne džepove ili crne torbe umjesto u povećanje kvalitete života. Badave niske stope poreza na dobit ako kao poduzetnik ne možete konkurirati onome tko je tutnuo pravom čovjeku u džep da mu progura nekakav biznis. Badave i niske stope ako nam je administracija takva da odmah demotivira one poštene ulagače u RH. O drugim aspektima korupcije da ne govorim. Badave i niska stopa na dohodak ako je taj dohodak ionako toliko nizak da s njima ne možeš preživjeti mjesec. Fleksibilnost i adaptabilnost vlade na promjene u globalnoj ekonomiji pokazatelj su sposobnosti vlade. A nismo se tu baš pretjerano iskazali u odnosu na druge zemlje, što potvrđuje rezultat indeksa globalne konkurentnosti po kojem uporno pravimo društvo zapravo najgorim. Potvrđuje to i ponašanje vlade baš u vrijeme ove ekonomske krize kada se uslijed strahovitog rasta cijena energenata i ostalih proizvoda hrvatska vlada odlučuje na ograničenje slobode tržišnog natjecanja i privremeno ograničenje cijena goriva na 30 dana i to je i legitimno i legalno. No postavlja se pitanje koliko je efikasno i koliko je poželjno u kontekstu konkurentnosti hrvatskog gospodarstva po kojem smo među najgorima. Koliko je efikasno vidjet ćemo i za 10-tak dana kada rok ograničenja ističe. Predsjednica Europske komisije pozvala je članice EU da iskoriste sve mehanizme koje imaju na raspolaganju kako bi suzbile utjecaj inflacije na standard građana i održavanje gospodarskih aktivnosti. Hrvatska ima ispod 20% vlastite proizvodnje sirove nafte i naša cijena ovisi o onoj na međunarodnom tržištu. Udio trošarine prilično je velik u maloprodaji i to oko pola iznosa su trošarine, pa ako je osnovica velika onda su i ostali nameti poput PDV-a veliki, a maloprodajna cijena naravno još i veća. U nekim državama trošarine su plivajuće, nisu fiksne, pa neke države ublažavaju, kada raste cijena goriva zapravo ublažavaju te trošarine odnosno taj iznos trošarina kako bi nekako amortizirali i taj teret prema gospodarstvu i prema građanima. Najbolji primjer je nama susjedna Slovenija. Kad je velik porast cijene nafte na svjetskom tržištu onda u Sloveniji malo snize trošarine dok povećaju trošarine kad je cijena goriva niža, tako da ne budu velike oscilacije. To je doprinos države nacionalnom gospodarstvu od kojeg živi. Hrvatska je jedina članica EU koja se odlučila problem cijene goriva prebaciti na distributera, a ne odreći se svog dijela kolača. Mi smo vodeći se i primjerom neusporedivo uspješnijih ekonomija EU, kad kažem mi onda mislim mi u Klubu SDP-a i mi u SDP-u predlagali smanjenje trošarina za 50 lipa po litri disela i jednu kunu i 10 lipa po litri za benzin. I to je ono što država može učiniti bez utjecaja na željeznički i cestovni sektor koji je iz tih trošarina financiran. Dakle, državni proračun i sve ovo što se financira u tim sektorima neće biti opterećeno ili uskraćeno. Naš je prijedlog bio i izuzimanje trošarina iz osnovice za obračun PDV-a. Da, time se smanjuje prihod od PDV-a, ali se i to smanjenje najvećim dijelom kompenzira potrošnjom na druge proizvode na koje se također obračuna PDV. Međutim, omogućujete građanima i gospodarstvu da troše, da si priskrbe te druge proizvode upravo na taj način, i opet vam plaćaju PDV i slijevaju prihode u državni proračun. Međutim, Vlada je odlučila ipak zadržati svoj dio kolača. Po jučerašnjem rebalansu proračuna vidimo da je to zato da bi mogla taj prihod mogla upucati u rupe najviše u zdravstvu kako bi se ministar Beroš i dalje mogao češkati i lagati da je reforma na stolu i da se zapravo samo čeka kada će krenuti. Tako zadnjih 5 godina, dok u međuvremenu … kojima sređuje IT poslove u zdravstvu ne počnu izvoditi i kirurške zahvate. Vlada je jedina intervenirala ograničenjem marže zbog čega su već uslijedile reakcije distributera i prodavača goriva koji su najavili obustavu isporuke kvalitetnijeg goriva a oni koji ta goriva troše su uglavnom, odnosno najviše troše su gospodarstvenici koji upravo ta bolja, kvalitetnija goriva žele trošiti za svoje strojeve kojima moraju na neki način osigurati što dulji vijek trajanja jer nemaju opet zbog silnih nameta i parafiskalnih i fiskalnih mogućnosti eto svako malo kupuju nove strojeve. Građani s prosječnom plaćom, a još manje s minimalnom plaćom ili mirovinom gorivo ne mogu niti kupiti. Čak se i u osnovnoj košarici dobara koju svojim primanjima ionako ne mogu podmiriti podrazumijeva da gorivo ne kupuju nego se voze javnim prijevozom a ni za njega nemaju novaca. Dakle, najveći teret podnijet će gospodarstvo. Koliko je porezna politika Vlade uspješna pokazuju i katastrofalni podaci o negativnom utjecaju poreznog sustava na ulaganja po kojim je Hrvatska na 125 mjestu od 137 zemalja svijeta, a po negativnom utjecaju poreznog sustava na rad na 133 mjestu od 137 zemalja svijeta. Zato i ne čudi da se i ovim Zakonom vodimo onom narodnom nije puno, ali lijepo se vidi. Što će Vlada RH odlučiti po pitanju smanjenja cijena goriva biti će poruka građanima i gospodarstvu. Da za ograničenje marži, ali isto tako da i za zdravu državnu intervenciju,/ hvala/, a baš je sad vrijeme za to. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Željko Pavić govorit će ispred Kluba zastupnika SD-a. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče, ravnatelji Carinske uprave, poštovane kolegice i kolege. Ja ću prvo nešto malo trošarinskom sustavu u Hrvatskoj koji je prisutan ovdje dugi niz godina i doživio nekoliko izmjena i dopuna. Zbog pojašnjenja moram spomenuti da se u Hrvatskoj u općem govoru pojam trošarine koristi kao ograničen pojam koji obuhvaća sve oblike trošarinskog oporezivanja neovisno o tome da li su oni harmonizirani na razini Europske Unije ili nisu. To vam piše na stranicama Carinske uprave. U praksi u Hrvatskoj egzistira sustav harmoniziranog trošarinskog oporezivanja koji obuhvaća oporezivanje alkohola i alkoholnih pića, znači pivo, vino, ostala pića dobivena vrenjem osim piva i vina, međuproizvodi i etilni alkohol, duhanskih prerađevina: cigarete, cigare, cigarilosi, sitno rezani duhan i ostali duhan za pušenje, energenata: motorni benzin, plinsko ulje, kerozin, ukapljeni naftni plin, teško loživo ulje, prirodni plin, kruta goriva, ugljen, koks i lignit i bio goriva i električna energija. Tim sustavom trošarinskog oporezivanja nije obuhvaćeno oporezivanje motornih vozila za što vrijede posve specifična i kompleksna porezna pravila te također oporezivanje kave i bezalkoholnih pića. Praćenje trošarina u sustavu je izuzetno kompleksno i za sada na strani gospodarstvenika nije dovoljno informatizirano, što iziskuje veliku papirnu administraciju i veliki gubitak vremena kao i česte greške koje se dešavaju prilikom popunjavanja papirnih obrazaca i dokumenata. To je jedan od razloga zbog kojeg smatramo da je od svih nastojanja i aktivnosti koje se poduzimaju za bolje funkcioniranje državnog aparata informatizacija poslovnih procesa a uz to i pojednostavljenje postupaka i aktivnosti u tim poslovnim procesima sigurno jedno od važnijih nastojanja i treba mu pridavati posebnu pažnju. Svaka digitalizacija podataka, svaka automatizacija pojedine aktivnosti koja se aktivira nakon obuhvata podataka jedan je korak naprijed u pojednostavljenju praćenja promjena i od strane državnih tijela i od strane obveznika obuhvata i predaje podataka u neki sustav. Stoga, treba pozdraviti i razloge zbog koji je pokrenuta inicijativa za izmjene i dopune Zakona o trošarinama. Naime, sigurno je da će informatizacija poslovanja gospodarstvenika koji na zajedničkom unutarnjem tržištu otpremaju ili primaju trošarinske proizvode puštene u potrošnju utjecati na administrativno rasterećenje gospodarstvenika i nadležnih tijela. Isto tako desit će se i pojednostavljenje postupanja kroz usklađivanje carinskog i trošarinskog postupanja s jedne strane, odnosno jačanje sustava nadzora i prevencija poreznih prijevara kroz bolje alate nadzora ili bolju usklađenost u postupanju s druge strane. Izmjenom pravne stečevine Europske Unije nastoji se osigurati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta kroz olakšanje zakonite trgovine među državama članicama Europske Unije i zaštita financijskih interesa država članica Europske Unije. Ukoliko se uspješno provede informatizacija, EU kretanja trošarinskih proizvoda puštenih u potrošnju to će imati povoljan učinak za sve gospodarstvenike u smislu olakšavanja poslovanja na zajedničkom EU tržištu. Nakon stupanja na snagu ovog prijedloga izmjena i dopuna Zakona o trošarinama oslobodit će se i poreznog opterećenja jedan mali dio proizvođača alkoholnih pića, naime ukida se oporezivanje jakih alkoholnih pića, rakija koje su proizvedene od strane malih proizvođača, jakih alkoholnih pića, uvodi se snižena visina trošarine za samostalne male proizvođače međuproizvoda te se uvodi oslobađanje od plaćanja trošarine na alkohol koji se koristi u proizvodnji dodataka prehrani. Što se tiče ostalih odredba Zakona, smatramo da ih ne treba sve navodit, jer je to već u uvodu rekao tajnik, ali smatram da trebam skrenuti pozornost na odredbu članka 59. ovog prijedloga izmjena i dopuna zakona, a koji se odnosi na članak 137. važećeg zakona i gdje se dodaje članak 137a. Naime, prema mojim spoznajama, prema odredbama do sada važećeg Zakona o trošarinama, u postupanju je carinski ured mogao privremeno oduzeti prijevozno ili prijenosno sredstvo iskorišteno za prijevoz ili prijenos predmeta oporezivanja o čemu je donosio rješenje sa rokom zadržavanja prijevoznog i prijenosnog sredstva iskorištenog za prijevoz ili prijenos predmeta oporezivanja do okončanja prekršajnog postupka ali je to služilo za namirenje iznosa obračunatih trošarina do sada. Sada se u prijedlogu izmjena i dopuna zakona navodi da se u slučaju da je pravna ili fizička osoba napravila prekršaj na način da je pri ulasku u EU nezakonito uvezla predmete oporezivanja trošarinama počinioc se može novčano kazniti, odnosno kako se navodi u stavku 3. ako je to razmjerno težini počinjenog prekršaja carinski ured može privremeno oduzeti prijevozno ili prijenosno sredstvo iskorišteno za prijevoz ili prijenos predmeta oporezivanja o čemu donosi rješenje s rokom zadržavanja prijevoznog ili prijenosnog sredstva iskorištenog za prijevoz ili prijenos predmeta oporezivanja do konačnog prekršajnog postupka. I onda se u stavcima 4., 5. i 6. navodi u 4. stavku da se protiv … [[Govornik se ne razumije.]] može dati žalba. U stavku 5. žalba izjavljena protiv rješenja iz stavka 3. ne odgađa njegovo izvršenje. I u stavku 6. se navodi da se o žalbi na rješenje iz stavka 3. ovog članka zapravo treba očitovati Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske. I sad slijedi ono što je meni zbunjujuće, možda će nam to kasnije biti objašnjeno ili će se možda čak i promijeniti u zakonu ukoliko smatrate da nije logično. U članku 7. stoji ako iznos novčane kazne i troškova prekršajnog postupka za prekršaj iz ovog članka ne budu plaćeni u roku koji je određen u Odluci o prekršaju iznos novčane kazne i troškovi prekršajnog postupka naplatit će se prisilno iz oduzetog prijevoznog ili prijenosnog sredstva iskorištenog za prijevoz ili prijenos predmeta oporezivanja o čemu će se donijeti posebno rješenje. E sad, tu ne bi bio problem da ne postoji stavak 6. koji navodi da će o žalbi počinitelja na rješenje se očitovati Visoki prekršajni sud koji može, a koliko znam to se najčešće zapravo i dešava da onda Prekršajni sud smanji kaznu koju je zapravo propisao Ured carinske uprave. Budući da je u međuvremenu Ured carinske uprave postupao u skladu sa svojim ovlastima i naplatio se prisilno iz oduzetog prijevoznog ili prijenosnog sredstva iskorištenog za prijevoz ili prijenos predmetnog oporezivanja što znači da ga je zapravo prodao. Postavlja se pitanje kako će se postupati u slučaju da Visoki prekršajni sud stvarno smanji kaznu i onda ona iznosi na primjer trećinu vrijednosti oduzetog prijevoznog sredstva, odnosno prijenosnog sredstva iskorištenog za prijevoz ili prijenos predmeta oporezivanja. Mislim da bi tu moglo biti problema. Velim, prije to nije bio problem zbog toga što su se znali točni iznosi trošarina. I ukoliko se u tom iznosu naplatio iz oduzetog prijevoznog sredstva tu nije bio problem. Međutim, kad je u pitanju prekršaj što piše u tom članku, onda to može stvarno biti problem jer će se desiti da će se morati vraćati sredstva a pitanje je onda u kojem iznosu i pitanje je u kojem će nakon toga biti sudski procesi s obzirom da vlasnik sredstva može smatrati da je njegovo prijevozno sredstvo moglo biti prodano i za veći iznos od onoga što je zapravo prodano i iz čega su namireni troškovi prekršaja. Pa vas molim ako je to moguće da se to stavi u zapisnik i da se to prodiskutira ako nije problem. Nadalje ono što sam još htio reći, naravno da pozdravljamo članak 49. koji se odnosi na proizvodnju žestokih alkoholnih pića od strane malih proizvođača što će zapravo održati i našu tradicionalnu proizvodnju, neće više tražiti od naših malih proizvođača da plaćaju poreze na kotlove do 100 i 200 litara. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gospođa Ivana Kekin koja će zastupati stavove zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane zastupnice i zastupnici. Evo na početku da kažem, dakle Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka podržava učinke ovog zakona na opstojnost tradicionalne proizvodnje voćnih rakija i drugih proizvođača alkoholnih pića u seoskim domaćinstvima kao i informatizaciju postupaka utvrđenih zakonodavstvom Unije iz područja trošarina, te poboljšanja i pojednostavljenja postupanja sa trošarinskim proizvodima koji se stavljaju u carinski postupak uvoza ili izvoza. Od početka primjene ovog zakona, dakle od siječnja 2022. bit će naime oslobođeni od plaćanja trošarine mali proizvođači jakih alkoholnih pića koji proizvedu najviše 50 litara jakog alkoholnog pića od voća godišnje po kućanstvu i koriste ga za vlastitu potrošnju i potrošnju članova svoga kućanstva ili svojih gostiju. Iako ne držimo da je to osnovno ljudsko pravo kao neki drugi to pozdravljamo. Štoviše, nacionalno zakonodavstvo bit će usklađeno sa pravnom stečevinom EU u odnosu na europski harmonizirani trošarinski sustav oporezivanja alkohola i alkoholnih pića. No vrijedi napomenuti ni Europa se po pitanju uvjeta pijenja rakije ne bi mijenjala, da Direktiva o usklađivanju struktura trošarina na alkohol i alkoholna pića nije usvojena za vrijeme predsjedanja Republike Hrvatske Vijećem Europske unije što je bez sumnje jedan, ali vrijedan spomena vrijedan vanjsko-politički domet aktualne Vlade. Unutrašnje-politički kako Vlada ističe doći će do administrativnog rasterećenja gospodarstvenika u robnoj razmjeni s gospodarstvenicima iz drugih država članica, ali ne svih nego samo rakijaša tj. malih proizvođača jakih alkoholnih pića kojih ima 38.000. Što će biti sa rasterećenjem drugih gospodarstvenika njih 374.000 u odnosu na ove ovaj zakon ne propisuje. Ipak više neće za rakijaše biti obveza upisa u registar trošarinskih obveznika i plaćanja paušalnog iznosa trošarine koja ovisno o zapremnini kotla koji je prijavljen carinskoj upravi iznosi 100 kuna ili 200 kuna ovisno o zapremini samoga kotla. U prosjeku mi smo izračunali to će biti ušteda od kojih 138 kuna godišnje za fizičku osobu koja je obuhvaćena ovim izmjenama. A vrijedi napomenuti da se uvode nove vrste proizvođača alkohola na koje se ne plaća trošarina u RH, samostalni mali proizvođač ostalih pića koja se dobivaju vrenjem s prosječnom proizvodnjom ne više od 15.000 hektolitara godišnje, samostalni mali proizvođač međuproizvoda i samostalni mali proizvođač vina s prosječnom proizvodnjom ne više od 1000 hektolitara godišnje sa važnim ciljem da se domaćim malim proizvođačima podigne razina konkurentnosti kada isporučuju alkoholna pića u druge države članice EU. Svim navedenim proizvođačima će uključujući, pozdravljamo to, male nezavisne pivovare i male destilerije carinska uprava na zahtjev izdavati jedinstvenu godišnju potvrdu kojom se potvrđuje godišnja proizvodnja i usklađenost s propisanim kriterijima. Na koncu iako kao što rekoh podržavamo ovaj prijedlog izmjena vrijedi istaknuti da će on imati tek mali i ograničeni učinak na ukupno gospodarstvo. Doduše, obzirom na kolosalni neuspjeh ove vlade kada dođe do obnove nakon potresa, a također i kolosalni neuspjeh ove vlade kada dođe do borbe protiv pandemije možda su ove izmjene zakona zapravo poruka vlade da je najviše što može učiniti za svoje građane omogućiti im da bez plaćanja poreza mogu popiti do 50 litara rakije godišnje kako bi se lakše nosili sa posljedicama svih drugih aktivnosti te iste vlade. Hvala vam.
Gđa. Marijana Puljak govorit će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle čuli smo ovdje, govorimo o izmjenama Zakona o trošarinama iako su spominjana i ljudska prava kao je li da mijenjamo Zakon o ljudskim pravima, ali evo ipak ne, to su samo trošarine odnosno rekla bi jedan od nameta kojima su pritisnuti naši gospodarstvenici. Dakle, trošarine su u svijetu od samih svojih početaka potakle zapravo porezne obveznike na krijumčarenje, posebno proizvođače vina i duhana. Krijumčarenje je bio veliki posao za mnoge, a običnim građanima omogućavalo je niže cijene velikog broja potrošnih dobara. Prilikom usklađivanja porezne politike s politikom oporezivanja u EU trošarine su usklađene sa europskim odredbama i Hrvatska je trošarine na naftu i naftne derivate u cilju harmonizacije sa EU izmijenila u energente i električnu energiju i trošarine na duhan, kao i trošarine na alkohol i alkoholne proizvode također čine glavninu trošarina u Hrvatskoj. Trošarine u Hrvatskoj, evo kako smo čuli, nakon poreza na dodanu vrijednost po veličini su drugi prihod državnog proračuna i tako zapravo i predstavljaju stabilnost prihoda države. Dakle, nije tajna da se zalažemo za smanjenje nameta poduzetnicima, smanjenje bezbrojnih parafiskalnih nameta. Ovdje je bilo raznog govora, govora o tome koliko je toga je li 200, netko kaže 150, međutim neki govore o 450, 6 stotina nameta koji predstavljaju ne samo financijski pritisak na poduzetnike već dodatno i kompliciraju njihovo poslovanje, a čim im je poslovanje komplicirano, za normalno poslovanje moraju puno puta i kontaktirati javnu upravu, na kraju to se sve pretvara i u točke u kojima je moguća i korupcija. Dakle, među ovih možda i 6 stotina raznih nameta koje poduzetnici moraju plaćati su razne članarine. Dosta smo ovdje i u saboru govorili o članarinama za gospodarsku komoru, obrtničku komoru, članarine za turističke zajednice, ali tu su i naknade za šume, za uređenje voda, za zaštitu voda, naknada npr. za ambalažni otpad, naknada za gospodarenje otpadom, komunalna naknada itd.. Dakle, pozdravljamo stoga izmjene ovog zakona kojima će se ukinuti neki od tih nameta odnosno ukinuti trošarine. Dakle, ovim izmjenama nacionalno zakonodavstvo usklađuje se sa pravnom stečevinom EU u dijelu oporezivanja alkohola i alkoholnih pića, duhanskih prerađevina i energenata i električne energije. Rok je dakle do kraja godine, a izmjene se odnose na pravno tehničko usklađivanje i informatizaciju sustava. Sve to će dakle dovesti do administrativnog rasterećenja gospodarstvenika u robnoj razmjeni sa gospodarstvenicima iz drugih država odnosno očekuje se da će prelazak i na taj e-sustav modernizirati današnji papirni sustav. Kao evo što smo već čuli ovdje izmjene zakona dovest će do oslobođenja od plaćanja trošarina malih proizvođača jakih alkoholnih pića koji najviše proizvode 50 litara jakog alkoholnog pića od voća ili godišnje po kućanstvu i koriste ga za vlastitu potrošnju ili potrošnju članova svojih kućanstava. Dakle, onih 100 ili 200 kuna koje su do sada plaćali, ti paušalni iznosi će se ukinuti. Ovakva inače obveza je li po trenutnom zakonu uvedena je u trenutku ulaska RH u EU u sklopu obaveze usklađivanja sa pravnom stečevinom EU. Taj trenutni prihod je danas oko 5 milijuna kuna godišnje. Osim je li financijskog, financijskih posljedica, kao što sam rekla tu je i administrativno rasterećenje i ukupno tih obveznika danas i fizičkih osoba ima nešto više od 38.000 u RH. Nadamo se je li da će vlada nastaviti sa sličnim aktivnostima i za ostalih stotine tisuća je li oko 380 tisuća obveznika uvesti i dodatna rasterećenja. Ovim zakonom vidjeli smo evo uvodi se i novi institut to je samostalni mali proizvođač ostalih pića koji se dobiva vrenjem, samostalni mali proizvođač međuproizvoda i samostalni mali proizvođač vina. Proizvođači dakle s prosječnom proizvodnjom ne više od 250 hektolitara godišnje imat će dakle mogućnost primjene snižene visine trošarine u iznosu od 50% od nacionalne propisane visine. Cilj je dakle da se malim proizvođačima podigne razina konkurentnosti kada isporučuju svoje proizvode u druge države članice Europske unije, a takvih je za sada u Hrvatskoj registrirano svega 33. Uvodi se isto tako oslobođenje od plaćanja trošarina na alkohol kada se upotrebljava u proizvodnji veterinarsko-medicinskih proizvoda, u proizvodnji dodataka prehrani. To se dakle misli primarno na proizvođače tinkture propolisa dakle pčelare i druge proizvođače dodataka u prehrani koji bi se ovime i u poreznom i u administrativnom smislu rasteretili. Dakle, evo pozdravljamo ove izmjene, a pozivamo Vladu da nastavi sa rasterećenjem i drugih malih i srednjih poduzetnika. Međutim, evo kada govorimo već o trošarinama u posljednje vrijeme zašto su bile u fokusu javnosti naravno vezane uz cijenu energenata koje rastu i na svjetskom tržištu, Vlada je nedavno uvela ograničenje cijene naftnih derivata. Međutim, ono što je javnost očekivala, očekivala je da će to uvesti na način da smanji iznos trošarina. Naime, 60% cijena goriva otpada na državu tako ako uzmemo da je cijena goriva 11 kuna, 6,6 kuna ide državi, dakle 2,2 kune kao PDV-e i 4 kune na trošarine. Dakle od 11 kuna 1,1 kunu uzima benzinska postaja ili distributer, a samo 3,3 kune je cijena goriva. Trošarinama koje se uzimaju iz cijena goriva financiraju se Hrvatske ceste, autoceste, ali i Hrvatska željeznica za koju možemo slobodno reći da je uz ne znam hrvatsko zdravstvo isto jedna crna rupa koliko god novaca u nju ulupamo dan danas je u 21. godini 21. stoljeća na razini razvoja kao u 18. stoljeću. Stručnjaci su predlagali evo i ovdje smo bili već čuli uvođenje tzv. plivajućih trošarina na način kako je to radila Slovenija. Slovenija je naime prošle godine fiksirala cijenu svog goriva na 1 euro, a to je postigla tim plivajućim trošarinama. Znači nisu fiksne trošarine, već kako se diže ili smanjuje cijena goriva, tako te trošarine se dižu i smanjuju. Dakle to je jedan od prijedloga. Vidjet ćemo kada istekne ovaj rok ograničenja cijene, hoće li država biti spremna zapravo smanjiti taj svoj udio odnosno smanjiti trošarine ili barem uvesti ove plivajuće kako bi kontrolirala cijenu energenata. Evo zahvaljujem.
Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva je gospođa Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Deklarativno i Ustavom smo se opredijelili za slobodno tržišno natjecanje odnosno slobodnu trgovinu, slobodno tržište. Međutim, baš i nismo nekako time opredijeljeni odnosno tome opredijeljeni kada govorimo o praksi i nije to sporno jer ni jedna država ne može funkcionirati na načelima isključivo slobodnog tržišta i nevidljive ruke. Dakle, državna intervencija je potrebna i dapače poželjna onda kada tržište ne funkcionira. Međutim, kada govorimo o državnoj intervenciji koja je poželjna onda mislimo na zdravu državnu intervenciju. A kao što sam rekla i u raspravi u ime Kluba zastupnika SDP-a mi jesmo za zdravu državnu intervenciju i baš je sada vrijeme za to. A što država radi? Država povećava prihode od trošarina jer vidjeli smo da se oni predviđaju povećati za 270 milijuna kuna i sada iznose 16 milijardi kuna ako je suditi po rebalansu proračuna. Smanjuje troškove koje inače financira iz trošarina i pokriva naravno proračunske rupe drugih sektora, umjesto da učini što? Umjesto da pomogne gospodarstvu koje ionako taj proračun generira odnosno ionako financira taj proračun naravno uz naše građane. U rebalansu proračuna kao što sam rekla prihod od trošarina povećava se za 270 milijuna i iznosi 16 milijardi. Istovremeno troškovi upravo oni koji se financiraju iz trošarina smanjuju se za 100 milijuna kuna. I ne bi to ništa bilo sporno kada bi naše gospodarstvo cvalo i kada mi ne bi imali problema u gospodarstvu, a unatoč tome što su se i gospodarstvenici digli i apelirali na Vladu Republike Hrvatske da neće izdržati takve eskalacije cijena energenata, a posebno goriva. Nema nekakvog razumijevanja Vlade, pa je Vlada eto posegnula najnezdravijom intervencijom odnosno za najnezdravijom intervencijom na tržištu ograničenjem tržišnih marži i time zapravo ugrozila i opskrbu gorivom i to baš onim gorivom kojeg koriste naši gospodarstvenici za svoje strojeve i opremu. Mi smo u Klubu SDP-a predlagali smanjenje trošarina na gorivo i to u onom okviru u kojima prostora ima. Znajući da europsko zakonodavstvo određuje minimalne trošarine znamo da prostora nema puno, ali ga ima i ja sam vrlo precizno iznijela koliki je taj prostor. Taj je prostor 50 lipa po litri goriva za dizel i 1,10 lipa po litri goriva za benzinsko gorivo. Isto tako predložili smo i izuzimanje trošarina iz osnovice za obračun PDV-a pa neka se PDV-e obračunava na onu osnovnu cijenu i na maržu, a onda nakon obračuna PDV-a neka se dodaju te trošarine, pa neka se na taj način kreira ona ukupna krajnja cijena za potrošače. Kad govorim o potrošačima mislim i na građanstvo i na gospodarstvo. Naravno da je uz to potrebno i onemogućiti da oni koji prodaju to gorivo iskoriste takvo smanjenje trošarine i takvo izuzimanje iz osnovice za obračun PDV-a za povećanje svoje marže, odnosno da pretvore naprosto tu uštedu u maržu. I to su tri mjere koje je sinhronizirano potrebno učiniti kako bi se konkretno doprinijelo zaštiti ne samo građana RH nego i hrvatskom gospodarstvu od ove eskalacije cijena energenata. E to je državna intervencija koja štiti nacionalno gospodarstvo. SDP će ove izmjene zakona podržati. Podržat će ga zato, odnosno podržat će ih zato što su one de facto kozmetičke naravi naravno uz dobro došle izmjene koje se tiču malih proizvođača alkoholnih pića. Međutim, ovaj zakon je temelj za odluke Vlade koje će omogućiti lakši život hrvatskim građanima, koje će omogućiti i lakši život hrvatskom gospodarstvu i zaista pozivamo Vladu RH da uvaži ove prijedloge ako ne Kluba zastupnika SDP-a, pa onda barem predsjednice Europske komisije koja upravo na takav način i sugerira svim članicama EU. Hvala lijepa.
I vama. Gospodin Lalovac vam replicira.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, jedno pitanje. Možda je prošlo danas ispod radara, pa čisto vaše mišljenje o tome. Ovim Zakonom o trošarinama se sada uvodi da Europska komisija svojim aktom propisuje koliki će biti dopušteni manjak kod trošarinskih proizvoda. Do sada je to radio Pravilnikom o trošarinama i do sada ga je radila Hrvatska gospodarska komora, određivala je koliko je to kod određenih trošarinskih proizvoda dopušteni gubitak. Na svaki veći gubitak ste morali plaćati porez i dodatne trošarine. Govorimo o rafinerijskom biznisu u INA-i. Hoće li možda ovaj dio kada sad Komisija propiše na razini cijele EU do koliko će biti priznati bubici u određenom rafinerijskom biznisu, možda natjerati INA-u da obnovi postrojenja u Hrvatskoj i da na taj način pokrene i proizvodnju. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa s obzirom da već dugo progovaram o kolonizaciji RH od strane Mađarske ništa neće natjerati INA-u da obnovi rafinerijski biznis jer to naprosto nije u interesu MOL-a koji smatra INA-u samo svojom hajmo reći tvrtkom kćeri, odnosno MOL je taj koji određuje na koji način će biznis funkcionirati u tom segmentu. Dakle, ono što je činjenica i što ne doprinosi ovakvoj situaciji i cijena goriva u RH jeste to da mi i svoju proizvodnju nafte zapravo poklanjamo Mađarima iako je i taj udio proizvodnje tek 20% naših potreba u potrošnji. Ali čak i to činimo pogrešno, pa poklanjamo tu našu naftu drugoj zemlji, a onda uvozimo skuplju naftu naravno po skupljim cijenama za svoju zemlju i za svoje građane.
Nemate više replika. Hvala. Sada je na redu gospodin Josip Borić. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Željko Pavić onda. Izvolite.
Trebao bi danas ovdje biti ministar Marić da malo uživa u hvalospjevovima s obzirom da je jučer cijeli dan slušao kritike. Danas bi mu bilo puno lakše da se malo oraspoloži, da mu bude bolje. Ono što sam htio prokomentirati to su pitanja koja se trebaju riješiti ovim zakonom. Prvo pitanje to je i što ste vi stavili na prvo mjesto je zapravo informatizacija sustava kretanja unutar EU troškovinskih proizvoda puštenih u proizvodnju, pardon puštenih u potrošnju. Rekao sam da to pozdravljamo i da to svi oni koji imaju kontakt sa gospodarstvenicima koji su u obvezi predavanja dokumenata vezanih za trošarine znaju svi da su to kompleksni poslovi i da se često dešavaju greške. I da će informatizacijom tih sustava definitivno se pomoći gospodarstvenicima i da će se izbjeći greške i na strani gospodarstvenika, a istovremeno će se olakšati i kontrola i nadzor trošarina za proizvode koji su pušteni u potrošnju. Već sam ranije rekao da, naravno da pozdravljam o članak 49. u kojem se zapravo ukidaju one dosadašnje trošarine na kotlove za kuhanje rakije, onih do 100 litara i 200 litara i da će naši građani u tradicionalnoj proizvodnji moći i dalje proizvoditi voćne rakije bez da plaćaju trošarinu, naravno ukoliko je to proizvedeno do 50 litara rakije i ako je to za njihove osobne potrebe, osnovne potrebe njihove obitelji, članova obitelji i njihovih gostiju što je jako dobro. Jer kao prvo i osnovno potičemo tradicionalnu proizvodnju i čuvamo neku tradiciju. Nadalje, malo prije smo imali pitanje u vezi uvođenja zajedničkih pragova na djelomični manjak ili gubitak trošarinskih proizvoda s obzirom na svojstva robe. Do sada se to pripisivalo uredbama, mislim da u carinskoj upravi. I očito je da se moramo prikloniti onome što propisuje Europa i da ti standardi budu isti što i nije loše. Mislim da ukoliko se uklopimo u te standarde koje ima Europa da će i nama biti bolje, odnosno da ćemo lakše poslovati sa tom Europom. Još jedno pitanje koje se uređuje je oslobađanje od plaćanje trošarine na jaka alkoholna pića, pardon, to je propisivanje novih instituta samostalni mali proizvođač ostalih pića koja se dobivaju vrenjem, nadalje samostalni mali proizvođač među proizvoda i samostalni mali proizvođač vina uz mogućnost primjene snižene visine trošarine, što je također dobro jer će do velikog broja hektolitara, naši proizvođači biti drugačije oporezovani odnosno plaćat će drugačije trošarine. Sve u svemu, kad gledamo ovaj zakon, mislim da je išao u velikom djelu zapravo na ruku našim gospodarstvenicima, išao je u jednom djelu na ruke i našim građanima, znači našim amaterima proizvođačima alkoholnih pića koji su zapravo kod kuće to proizvodili do sada i morali su plaćati trošarinu i to nije problem, nije problem tih 100 kuna, problem je te obveze koje vi morate ispuniti, popuniti onu uplatnicu, otići platiti, s druge strane je problem što se i u carinskoj upravi trebaju obaviti neke administrativni radovi i poslovi koji zapravo na kraju krajeva i nisu donijeli nekakav veliki financijski efekt. Tako da mislim da trebamo to pozdraviti i čitav zakon zapravo u cijelosti prihvatiti kao takav, uz ono što sam rekao, uz onaj čl. 59, da se razmotri, da se pogleda dal je to uredu ili bi možda trebalo nešto promijeniti. Hvala.
Gospodin Lalovac, replika.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Slušao sam pažljivo vašu raspravu, pa evo kako vi komentirate evo baš o tome govorimo kako smo zapravo Europska komisija je pokrenula postupak protiv Hrvatske zato što smo imali oslobođenje 50 litara rakije, jel. I sad smo mi to nametnuli cijeloj EU i zapravo mijenjamo trošarine, ovaj dio Zakona o trošarinama, mijenjamo ne samo mi, jel, nego i cijela EU na temelju našega da mogu svi u Europi sad imat do 50 litara rakije. Jel tako? Kolko sam ja dobro razumio, gdje smo dobili podršku iz susjeda koliko sam vidio, gdje se upravo ovo što se zapravo spominjali, jedan dio malog tradicionalnog ne samo poslovanja nego i kulture, gdje smo cijelo vrijeme govorili da se nešto ne može mijenjati, da Europska komisija nameće cijelo vrijeme neke birokratske standarde, mislim da se evo Hrvatska ipak izborila za neke male tradicionalne vrijednosti da [[Upadica Radin: Hvala, hvala lijepa.]] se prihvate u EU, pa molio bih vas vaš komentar.
… [[Govornik se ne razumije.]] rakiji … [[Govornik se ne razumije.]]
Pa evo to je samo još jedan od dokaza da će možda utjecati na europsko zakonodavstvo ako imate dobru ideju. Nije točno da se u Europi ne pije alkohol, pije se alkohol ali se oni nisu … [[Govornik se ne razumije.]] mi smo se prvi dosjetili … [[Govornik se ne razumije.]] i evo, cijela je Europa je to prihvatila, cijela Europa je to prihvatila i zapravo shvatila da im je tako lakše i bolje. Naime, gledajte, svi evo uključujući i mene, svi mi koji imamo doma svoje voće, imamo vinograd, imamo šljivik, normalno da pečemo rakiju. Samo smo trebali prijaviti taj kotao, ja nemam to u nekim velikim količinama ali trebate prijaviti kotao, trebate peći rakiju, ako dođe kontrola, trebate pokazivati di ta rakija stoji, ako ste nešto ostavili prošle godine, onda nastaju problemi, itd., itd. Mislim da je ovo ipak daleko bolje i jednostavnije, ali bi postavio pitanje tajniku, tajniče, što se dešava ako jedne godine ispečemo ništa rakije jer nije bilo voća, a slijedeće godine ispečemo 100 litara rakije?
Hvala lijepa, hvala lijepa. Ali bitnije je da utječemo na Europu. Gospodin Josip Begonja je sada na redu. Neka se ne kaže da samo Europa utječe na nas. Izvolite.
Hvala, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajnici, ravnatelju Carinske uprave, dame i gospodo zastupnici. Evo danas smo kroz rasprave čuli dobra mišljenja i stavove pojedinih saborskih klubova, pojedinih kolega i kolegica koji su se javili na raspravu na ovu temu u svezi Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarina kojeg će Klub zastupnika HDZ-a podržati a kako smo imali mogućnost čuti, i neki drugi klubovi. Iako je naš Zakon o trošarinama usklađen s pravnom stečevinom EU-a glede harmoniziranog trošarinskog sustava oporezivanja alkohola i alkoholnih pića, duhanskih prerađevina, energenata i električne energije, ipak nove izmjene pravne stečevine EU-a zahtijevaju daljnje usklađivanje naših zakona s tom pravnom stečevinom. Naime, kao što je kazano, riječ je o nizu donesenih direktiva EU-a iz 2019. i 2020. koje se moraju implementirati u naš pravni sustav uglavnom do kraja tekuće godine. Danas je više puta kazano ali evo još jednom mislim da je važno podsjetiti što se to s normativnog aspekta kvalitativno uređuje predloženim izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama. Prije svega te izmjene i dopune se ne odnose na pravno-tehničko usklađivanje instituta trošarinskog zakonodavstva s promjenama u carinskom zakonodavstvu EU-a. Nadalje riječ je o informatizaciji sustava kretanja trošarinskih proizvoda puštenih u potrošnju unutar EU-a što ima za cilj administrativno rasterećenje napih gospodarstvenika u robnoj razmjeni s gospodarstvenicima iz drugih država EU-a te prelazak na e-poslovanje što će ne samo modernizirati i zamijeniti papirnati sustav, već ga i pojednostavniti i ubrzati poslovne procese. Nadalje, ovim izmjenama i dopunama zakona uvode i zajednički pragovi a djelomičan manjak ili gubitak trošarinskih proizvoda koji nastaju u procesu kretanja roba do kojih će taj se manjak ili gubitak smatrati porezno priznatim manjkom ili gubitkom. Ovim izmjenama i dopunama zakona uvode se i određena oslobođenja od plaćanja trošarina. Kao što je već kazano obvezno oslobođenje je od plaćanja trošarina na proizvode unutar kategorije alkohola i alkoholnih pića kad se takvi proizvodi upotrebljavaju u proizvodnji veterinarsko medicinskih proizvoda, te tzv. opcionalno oslobođene kada se upotrebljavaju kao dodatak prehrani. Ono o čemu je bilo najviše riječi i gotovo svi govornici i zastupnici koji su se javili su vezali se uz oslobođenje od plaćanja trošarine na jaka alkoholna pića proizvedena od strane malog proizvođača jakog alkoholnog pića koji se proizvodi iz voća pod uvjetom da ga proizvodi fizička osoba za vlastitu potrošnju ili potrošnju članova svog kućanstva ili svojih gostiju do 50 litara rakije godišnje, kao i oslobođenje od plaćanja ovih paušalnih, da ih tako nazovem, 100 odnosno 200 kuna ovisno o zapremnini kotla za posjedovanje kotla. Za male proizvođače koji proizvode za svoje potrebe ovo oslobođenje naravno doprinijet će njihovoj održivosti, ali i u opstojnosti tradicionalne proizvodnje voćnih rakija u seoskim domaćinstvima. Nadalje, predmetnom izmjenom i dopunom zakona propisuju se i novi instituti. Također kad je riječ o samostalnim malim proizvođačima bilo da je riječ o ostalim pićima koja se dobivaju vrenjem, zatim proizvodnji međuproizvoda odnosno proizvođačima vina do određene količine hektolitara godišnje. Njima je dana mogućnost da se primjeni snižena visina trošarine u iznosu od 50% od nacionalne propisane visine i te na taj način im se podigne razina konkurentnosti kad isporučuju alkoholna pića u druge države članice EU koje priznaju status samostalnih malih proizvođača. Zaključno, glede financijskog učinka vlada ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona koje se odnose na oslobođenje od plaćanja, te na sniženje visine trošarine će negdje oko 5 do 5,5 milijuna kuna na godišnjoj razini ostaviti na raspolaganju dosadašnjim trošarinskim obveznicima tog plaćanja jer će se za toliko manje sredstava uprihoditi u državni proračun. I još jednom, ističem da će Klub zastupnika HDZ-a podržati ovaj vladin Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o trošarinama. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo na završna razmatranja, Klub zastupnika Socijaldemokrata i g. Željko Pavić, izvolite.
Evo ja bi samo još par rečenica, ono što nisam stigao reći ranije, a to je zapravo apel prema ravnatelju carinske uprave da se na stranicama carinske uprave objavi ova veza odnosno konekcija prema instituciji koja će dat informacije za spajanje informacijskih sustava koji imaju ljudi, imaju korisnici odnosno gospodarstvenici kod sebe za zajedno sa APIS-ovim sustavom, tako da se lakše obavi taj posao, s jedne strane. S druge strane, predlažem, ne znam hoćete li to prihvatit il ne, s obzirom da naši sugrađani ne prate Narodne novine i nisu baš u tijeku sa promjenom zakona, a pogotovo ne sa Zakonom o trošarinama, predlažem da svim onim obveznicima koji su do sada plaćali ove trošarine na kotlove do 100 litara, 200 litara da im pošaljete cirkularno pismo da više ne trebaju to plaćati jer će i dalje dolazit s uplatnicama i uplaćivati, pa će biti kasnije povratak tih sredstava, a nema potrebe da se to zapravo dešava. To su čisto praktične stvari s obzirom da naši sugrađani imaju puno, puno važnijih poslova od praćenja Narodnih novina i promjena zakonske regulative. Što se tiče zakona mislim da smo ga već dovoljno nahvalili i od strane ostalih klubova i od strane našeg kluba. Smatramo da je, da su sve promjene za pozdraviti, da su promjene u redu i mi ćemo kao Socijaldemokrati ovaj zakon podržati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I sada na kraju i u ime predlagatelja državni tajnik g. Zdravko Zrinušić u Ministarstvu financija naravno, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. A završno prije svega sam želio zahvaliti na konstruktivnoj raspravi svim zastupnicama i zastupnicima, naravno zahvaljujem i na svim sugestijama i primjedbama koje su iznijete u toj raspravi koje će Ministarstvo financija kao predlagatelj razmotriti i pogledati što je moguće tu učiniti ukoliko iz tih sugestija proizlazi da je to potrebno. Ovdje bi samo želio par detalja, uvaženom zastupniku Marinu Miletiću kad sam išao iščitavat ove podatke, pa napisane ručno, omaškom sam umjesto 85 milijuna kuna pročitao 8,5 milijuna kuna, ali sve ostalo stoji. Znači 75% naplaćeno kroz institute od prekršajnog nalog bez prigovora, u tome su uračunati i svi troškovi. Što se tiče ove sugestije od uvaženog zastupnika vezano za čl. 59. kod uzimanja vozila, sam institut je preuzet iz Zakona o deviznom poslovanju koji već tu normu poznaje. Smisao je znači košto se tamo oduzme novac ovdje je u pitanju uvijek krijumčarenje i nešto što se postiglo krijumčarenjem, pa ako se oduzme vozilo onda inače postupak treba ići po žurnom postupku i ne prodaje se prije dovršenja postupka. Ako u tom slučaju bi ovaj nedostajalo novca za naplatu utvrđene obveze onda bi se vozilo prodavalo i na taj način namirivalo, ali naravno mi ćemo sad gledat u kontekstu kako ste rekli osmoga, st. 8. da li je to do kraja ovaj dobro sve urađeno, ali kažem to je preuzeta norma iz Zakona o deviznom poslovanju, pa, pa vjerujem da bi trebalo biti sve u redu. Što se tiče ostalih sugestija u smislu ne ulaska PDV-a u osnovicu za izračun trošarine jasno je svima da europska direktiva to ne dopušta. Naravno da su sugestije dobro došle, ali ono što propisuje europsko zakonodavstvo čija smo članica kao država je, je tako. Možda da podsjetim ponovno, znači trošarina koja je sada što se tiče eurodizela 3,06 kuna i benzina 3,86 kuna je na količinu. Dakle taj iznos je uvijek isti. Ako će sutra cijena jednog litra biti stotinu kuna, trošarina će i dalje biti 3,06. Znači, smisao plutajućih trošarina nema ga bez reguliranja same cijene, prodajne cijene i u tom smislu sam uvodno i bio i rekao da će sljedeći tjedan biti EKOFIN znači sastanak svih ministara financija Europske unije na točki pod rednim brojem 4. barem što se tiče materijala koje imamo u Republici Hrvatskoj je i paket mjera za djelovanje i potporu u kontekstu promjena cijena energenata i inflacije gdje se očekuje paket mjera Europske komisije koji bi primijenili na razini svake države pojedinačno. Naravno, to nije zabranjeno Vladi Republike Hrvatske niti bilo kojoj drugoj vladi da poduzima i neke druge mjere ako procijeni da su one potrebne u smislu i brzine i samih učinaka na obveznike i na gospodarstvo. Dakle, u svakom slučaju sve ovo što je iznijeto mislim da je bilo više nego konstruktivno. Hvala još jedanput svima na vašem izlaganju i sugestijama i vidimo se sljedećeg puta.
Hvala. Gospodin Pavić replika.
Gospodine tajniče samo da pojasnim što sam ja shvatio iz ovoga članka 59. Ja sam shvatio zapravo da se vozilo može oduzeti u svrhu naplate prekršaja prema ovome što piše u Zakonu. Ako je to točno, ukoliko se to treba obaviti u roku 3 dana, a počinitelj ima pravo da se žali Vrhovnom sudu odnosno ide na sud. Ukoliko sud smanji tu njegovu kaznu, znači govorimo o prekršaju ne govorimo o trošarinama, drugo je kada se govori o trošarinama, trošarina se ne može mijenjati pa prema tome nema problema. Znači ja sam shvatio da se to uzima u svrhu naplate prekršaja. U tom slučaju bi se moglo desiti zapravo da Vrhovni sud smanji kaznu, a da se … vozilo i naplatili kaznu onu veću koju smo mi propisali, samo sam to ako je to točno da se to razmotri. … [[ne razumije se]]
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Mislim da smo se sada i razumjeli, a možemo i poslije i detaljnije pojasniti. Znači u Zakonu o deviznom poslovanju predviđena je mogućnost oduzimanja novca koji je predmet nekakvog djela u smislu krijumčarenja ili itd. i taj novac se naravno na kraju vraća. Međutim, ukoliko su u pitanju takvog razmjera djela koja vode, vode se i određeni drugi postupci, možda završi samo na prekršaju. U samom zakonu je određeno i ta mjera da se taj novac može iskoristiti prije povrata za prebijanje … [[ne razumije se]] sredstvima za podmirenje nekog prekršaja ili nekog djela koje je izraženo u novčanom iznosu. Dakle, to je smisao. Ali ako ima bilo kakvih još nejasnoća naravno da ćemo mi poraditi i pogledati da li je to to.
Hvala vam. Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, prvo čitanje, P.Z. broj 190 Radi se o prvom čitanju. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na članku 75. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin Stjepan Ćuraj je s nama. Izvolite. Državni tajnik naravno.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice i poštovani zastupnici, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Kratko samo ću uvodno o samoj materiji. Dakle, ono što bi iskoristio ovom prilikom podsjetiti da je bankovna unija nastala kao odgovor na financijsku krizu 2008. godine, a posljedično time i krizu javnog duga u europodručju kada je postalo jasno zapravo da se problemi uzrokovani visokom povezanošću između države i bankarskog sektora mogu lagano preliti na izvan granica kao što bi rekli. Dakle, cilj same onda bankovne unije je osigurati otpornost i stabilnost bankarskog sektora u europodručju i cijeloj Europskoj uniji, što naravno doprinosi jačanju financijske stabilnosti i osigurati sanaciju banaka bez uporabe novca poreznih obveznika. Tako ćemo i imamo zapravo jedan od instrumenata sanacije tzv. što je uvedeno bail ing ili instrument unutarnje sanacije dakle nešto što banka osigurava sredstva u slučaju sanacije da se vlastitim sredstvima može i pomoći odnosno regulirati sami postupak. Naravno sve je to sa ciljem s minimalnog utjecaja na realno gospodarstvo te samo smanjenje fragmentacija tržišta usklađivanjem samih pravila za nadzor. Bankovna inače unija podrazumijeva dva stupa. Dakle, centralizirani sustav nadzora odnosno jedinstveni nadzorni mehanizam. To ćete, isto kasnije ću samo nešto oko toga reći i naravno zajednički sustav sanacije banaka odnosno jedinstveni sanacijski mehanizam. Unutar jedinstvenog sanacijskog mehanizma s obzirom da je i sama tema Zakona o sanaciji, sama tema je Zakon o sanaciji imamo Jedinstveni sanacijski odbor, nacionalna sanacijska tijela i Jedinstveni sanacijski fond. Znači, to su predmet reguliranja ovoga Zakona i način na koji zapravo funkcionira Jedinstveni sanacijski fond. Kao zajednički sanacijski fond ima ciljanu razinu koja bi trebala iznositi najmanje 1% iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija sa odobrenjem za rad u svim državama članicama bankovne unije. To su u pravilu sve članice Europske unije osim Švedske. Dakle one koje su u eurozoni su obveznice, a ostale naravno mogu i same biti. Mi smo postali prošle godine mislim da je to bio 20. ili 10. srpnja. E sada, što je cilj ovoga Prijedloga zakona? Naravno je poboljšati primjenu važećeg Zakona u praksi sa nekoliko vidite i sami iz materijala ciljanih izmjena i dopuna koje su se pokazale potrebne nakon što je Republika Hrvatska postala članica samog tog jedinstvenog mehanizma, odnosno mislim da je to čak bilo u listopadu prošle godine. Dakle, što se tiče konkretno izmjena. Za odluke o sanacijskom programu koji je jedinstveni sanacijski odbor donosi za instituciju pod svojom izravnom odgovornošću, a u pravilu Europska banka nadzire naših 6 najvećih banaka i 2 štedne institucije, štedno-kreditne. Tako i u ovom dijelu isto ima ovlasti nad kojima provodi sanacijski i iz toga se tu zapravo vidjelo da ta banka za koju je utvrđeno da propada ili će vjerojatno propasti, a postoji javni naravno interes za sanaciju HNB također mora donijeti i formalno takvu ponovljenu odluku, a ne samo provedbene odluke. Dakle, jedna tehnička izmjena koja se vidjela u samom provedbenom dijelu. Također u važećem zakonu potrebno je izvršiti izmjene kojima se neće raditi ta distinkcija između institucije i subjekata za koji je izravno odgovoran jedinstveni sanacijski odbor i onih za koje nije. Znači s obzirom da imamo tu podjelu odgovornosti i podjelu nadziranja ovo je samo usklađivanje između dva nadzorna tijela, odnosno dva sanacijska tijela. Znači imamo ovdje HNB i jedinstveni sanacijski odbor kako je tko nadležan u provođenju same sanacije, koje odluke tko treba donositi. Također se ovim prijedlogom zakona osigurava jednako postupanje u praksi u pogledu utvrđenja uvjeta koje prethode primjeni ovlasti za smanjenje vrijednosti ili pretvaranje relevantnih instrumenata kapitala i podložnih obveza u odnosu na značajne i manje značajne kreditne institucije s obzirom da je takvo utvrđenje … [[Govornik se ne razumije.]] institucija provodi Europska središnja banka kao što sam i naveo kao nadležno tijelo. Tako se onda mijenja definicija pojma mjerodavno tijelo kako bi se pod tim pojmom podrazumijevala HNB, odnosno HANFA kad se govori o ovim investicijskim tijelima da oni imaju u svojstvu nadležnog tijela. Također se ovim prijedlogom zakona izjednačava posebni izričaj nomotehničke prijedloge. Evo ovim zapravo sitnim izmjenama utvrđujemo ono što smo se obvezali i prije godinu dana i ono na našem putu kao članica euro zone kako bi mi u pravilu u potpunosti uskladili se sa direktivama i uredbama EU. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin Lalovac vam replicira.
Hvala lijepa. Jedno samo tehničko pitanje. Ovaj jedinstveni sanacijski odbor, znači kada on formalno starta sa nekim, sa njihovim radom itd. da znamo, nadamo se da smo sad prošli krizu, da nema nekakvih loših plasmana u bankama itd. Međutim, budući da je ovo jedna završna faza stabilizacije, odnosno cjelokupne te bankarske Unije i da je to dugo vremena se o tome zapravo pričalo trebalo isharmonizirati na razini cijele EU i onda se dosta čekalo da funkcionira. Imate li nekakvu informaciju kada zapravo oni počinju primjenu stvarno. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem. Mislim da smo imali prije nekoliko tjedana vezano uz sami jedinstveni sanacijski fond i depozite smanjivali smo, smanjivali smo ovdje taj rok koji je bio 2024. dakle na ranije. Dakle, ono što očekujemo da postizanjem ciljanih sredstava od kojih sam rekao jedan posto svih, sveukupne osigurane depozitne, svih osiguranih institucija koji je zadan rok do 2023. Tako da paralelno bi mi mogli u našem ulasku u eurozonu i ovaj dio imati sve regulirano. Znači jedino je još ostalo pitanje samog osiguranja tih depozitnih sredstava i dostizanja tog minimuma.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Zvonimir Troskot u ime Kluba zastupnika MOST-a. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Boris Lalovac će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Kao što je ovdje već bilo rečeno ovim zakonom smo zapravo već i prije nekog vremena zapravo i govorili, usklađivali i zapravo spominjali da je ovo neka završna faza bankovne unije. Još jedan pozitivan zakonski propis, iako ovo konkretno nije usklađivanje sa direktivom, čini mi se. Jel' tako? Ovo je P.Z. Uskladba, dobro. Ovaj jedan zakonski propis na razini EU pogotovo ako znamo da je preko 90% bankarske aktive u Hrvatskoj se odnosi na banke koje su zapravo u vlasništvu Europske banke, njihove matice su unutar Europske unije uglavnom euro područja. I ulazak Hrvatske 2023. u euro područje će se još na jedan način čak i ovim zakonskim prijedlozima harmonizirati svi propisi i ne bi više trebalo biti nekakvih većih izmjena. Ukoliko dođe do bilo kakvog poremećaja na financijskom tržištu gdje bi male zemlje kao što je Hrvatska gdje nema tu jaku kapitalnu bazu, da ne bi došlo do odljeva kapitala u druge zemlje. I to je jako bitno i kod osiguranja depozita i kod sanacije banaka. To je jedno more propisa. To nije jednostavno, to treba sve uskladiti na razini EU. Ali je jako pozitivan propis i doprinosi stabilizaciji i gospodarstva i financijskog sustava. Jer vidjeli smo šta jedna kriza kao što je covid kriza, kao što je bilo koji oblici krize kao što je bilo 2008. godine može učiniti gospodarstvu. Znači ono što je bilo 2008. godine Hrvatska se oporavljala 10 godina iako nisu direktno oštećene bile banke u Hrvatskoj. Međutim, cjelokupna ta kriza u bankarskom sektoru izazvala je recesija u RH koja je trajala šest, sedam godina. I onda nemate mehanizme kako čim prije izlaziti iz te krize. Sada se pokazalo i nakon izvješća HNB-a pokazalo se da je otpornost i gospodarstva ali i otpornost bankarskog sektora puno veća i ovim mehanizmima zapravo što ste zapravo rekli bail in mehanizmima gdje će se u konačnici banke same snositi te pretjerane rizike ukoliko su ulazili neke rizične plasmane, oni će ih sami, prvo njihovi vlasnici morati na njihov teret sanirati a tek onda građani i na taj način će se stabilizirati taj dio prenošenje pretjeranih rizika na krajnje potrošače, odnosno na državni proračun. Tako da ovim Zakonom o sanaciji ovdje se kroz ovo što ste rekli, kroz uskladu, samo se još daje dodatna nekakva formalna moć zapravo HNB-u u kojem morati donijeti odluku o otvaranju postupka sanacije za banke za koje je izravno odgovoran jedinstveni sanacijski odbor jer odluke jedinstvenog sanacijskog odbora ne maju izravan učinak prema institucijama u državama članicama sudionicima već im učinak mora dati nacionalno sanacijsko tijelo, jel, znači to netko može prenijeti da je to nekakvo odricanje suvereniteta ali nema veze s tim, znači ovdje se čisto govori da umreženosti bankarskih usluga kada se i kad dođe do nekakve propasti, ako dođe do propasti da se vrlo brzo može reagirati, da se na paniku može reagirati, da se sanacijsko tijelo da se znaju koraci i da ne mora sada postojati nekakva, da ne mora postojati nekakva procedura ili neke greške u pro9ceduti kada jedinstveni sanacijski odbor odnosno jedinstveni sanacijsko tijelo kada treba reagirati, jel, to je taj određeni doprinos i u kojem se zapravo ojačava i zakonodavna struktura. Ovdje sam zapravo postavio pitanje, 2023. se negdje treba okrenuti taj fond, govorimo negdje 1% sredstava, čini mi se da naš fond već ima više od tih 1%, vidjeli ste jučer u izvršenju o proračunu, rebalansu proračuna, da je DAB odnosno agencija za sanaciju banka čini mi se uplatila u proračun 1,4 milijarde kuna, čini mi se, 1,7 su u platili, je,l znači to jučer nije u raspravi zapravo nitko primijetio, bila je jedna stavka, gledalo se 2,5 milijarde kuna od PDV-a da je veći prihod itd., međutim stavka je dole bila da je, tko je iščitavao, da je zapravo i u obrazloženju da je DAB agencija uplatila u državni proračun, vratila jedan dio novčanih sredstava, što svako u ovoj krizi je sad dobro došlo i proračunu a DAB u ovom trenutku budući da imaju osigurana sredstva, da im daje određenu stabilnost. Ali da ne bi bilo zabune, taj novac u DAB uplaćuju banke, jel, banke uplaćuju u DAB taj novac a DAB je zbog toga što je hrvatska država bila osnivač njega i zbog ovih svih uvjeta i smanjivanje njihovog, oni sad vraćaju jedan dio novaca u proračun i to je taj pozitivni efekt i ovog zakonskog prijedloga, jel. Tako da evo, svakako podržavamo ove izmjene zakona i smatramo da će u ovakvim kriznim vremena i treba donijeti odnosno i u dobrim vremenima za banke ako negdje dođu u budućnosti do ponovno nekih kriznih vremena gdje će moći promptno reagirati da se zna svaka koja je uloga HNB-a, koja je uloga HANFA-e, ko su sanacijska tijela, kako ide prema jedinstvenome sanacijskom odboru na razini EU-a, koliko su to iznosi koji se tamo uplaćuju, da nema povlačenja određenih sredstava, ne znam ako propadne neka banke da ne kažem u Austriji pa da dođe do povlačenja novca iz Hrvatske u Austriju, da bi se oni spašavali, onda dođu problemi u Hrvatsku itd., zbog toga je bitna ova harmonizacija svih tih odnosa i to je onaj doprinos gdje mi nemamo, iako nemamo u vlasništvu banke da smo zaštićeni, da taj kapital ne može otići tako brzo preko noći, da onda napravi štetu u RH. To je ono jako bitno što mi do sad nismo bili jel, uvijek vlasnik može preko noći povući taj kapital onda ostaviti probleme na nacionalnim tržištima, pogotovo malim zemljama i zbog toga svakako još jedan doprinos jedinstvenog europskog tržišta za Hrvatsku i slažem se i kod eura i kod osiguranja štednje i nemojmo zaboraviti do 100 000 je osigurano, mi to mislimo da je to sve olako, ali je to dobar iznos za pojedine građane koji štede, da su im novci sigurni, vidite kako im kriza dođe preko noći, sruši i dolazi do inflacije, dolazi do povlačenja novca, mislim da su ovakvi pozitivni propisi dobri za Hrvatsku, Europa je puno naučila iz krize 2008. g., puno više je naučila nego Amerika, donose puno strože zakone, puno veće regulacije u tom nekom djelu ali vjerujte, u konačni i pak štede nekakve resurse jer kad dođe do određene krize, da imamo jako zakonodavstvo, da imamo jake mehanizme kod otpornosti, zbog toga će klub SDP-a i podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin Josip Begonja će zastupat stavove Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Vladin prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Ovaj prijedlog zakona klub HDZ-a će podržati a želim samo kratko se referirati da smo mi prošle godine donijeli već izmjene i dopune predmetnog zakona koje su činile dio paketa mjera za smanjenje rizika te kojim se nacionalno zakonodavstvo uskladilo sa pravnom stečevinom EU-a te se na taj način nastavila daljnja reforma bankovnog sustava na nacionalnoj razini i razini EU s ciljem jačanja njegove otpornosti i sposobnosti banaka da odgovore na moguće šokove. Uvažavajući činjenicu o postojanju više sanacijskih tijela kao i situaciju uspostave bliske suradnje RH sa Europskom središnjom bankom RH postala je članicom, sudionicom u jedinstvenoj bankovnoj uniji koju čini jedinstveni nadzorni mehanizam, jedinstveni sanacijski mehanizam, te je s tim u svezi uređeno da HNB preuzme ovlast izvršenja sanacije nad kreditnim institucijama, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga nadzor nad investicijskim društvima, a Hrvatska agencija za osiguranje depozita je tijelo koje vodi nacionalni sanacijski fond. Jedinstveni sanacijski mehanizam čine sanacijsko tijelo na razini EU, dakle jedinstveni sanacijski odbor i zajednički sanacijski fond jedinstveni sanacijski fond a uključivanje Republike Hrvatske u jedinstveni sanacijski mehanizam podrazumijeva i odgovornost jedinstvenog sanacijskog odbora za učinkovito i dosljedno funkcioniranje jedinstvenog sanacijskog mehanizma. Ali i to da jedinstveni sanacijski odbor postao izravno odgovoran za izvršenje sanacijskih ovlasti nad dijelom kreditnih institucija sa sjedištem u Republici Hrvatskoj. Dakle, kada je riječ o kreditnim institucijama i grupama kreditnih institucija za koje je jedinstveni sanacijski odbor postao izravno odgovoran nacionalno sanacijsko tijelo provodi te odluke i upute jedinstvenog sanacijskog odbora. Što se tiče razine jedinstvenog sanacijskog fonda kazano je već da ono iznosi najmanje jedan posto iznosa depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem u svim državama članicama sudionicama. Svake godine nakon savjetovanja sa Europskom središnjom bankom ili nadležnim nacionalnim tijelom, te u uskoj suradnji sa nacionalnim sanacijskim tijelom jedinstveni sanacijski odbor izračunava pojedinačne doprinose koje mora platiti svaka institucija na temelju godišnje ciljane razine jedinstvenog sanacijskog fonda. S tim u svezi jedinstveni sanacijski odbor obavještava nacionalno tijelo svojim odlukama glede izračuna godišnjih doprinosa institucija s odobrenjem za rad na njihovim državnim područjima, a one obavještavaju svaku kreditnu instituciju. Što se tiče iznosa koji je potrebno prenijeti u jedinstveni sanacijski fond u ovoj godini, jedinstveni sanacijski odbor procjenjuje da Republika Hrvatska treba uplatiti manje od jedan posto osiguranih depozita. A kako bi se navedeno smanjenje uplate ukupne obveze u jedinstveni sanacijski fond na odgovarajući način primijenilo na kreditne institucije na koje se primjenjuje Uredba EU 806 iz 2014. Europskog parlamenta i Vijeća ovim predloženim izmjenama i dopunama odredbi važećeg zakona koje propisuju ciljanu razinu sanacijskog fonda osigurat će se da za njih jedinstveni sanacijski odbor izračunava visinu doprinosa za ostvarenje ciljane razine jedinstvenog sanacijskog fonda. Nadalje, ovim prijedlogom zakona provodi se još nekoliko izmjena kojima se osigurava bolja primjena zakona u praksi. Tako su se prije pristupanja Republike Hrvatske jedinstvenom sanacijskom mehanizmu provodile pripremne radnje koje su uključivale i komunikaciju sa jedinstvenim sanacijskim odborom, a u toj komunikaciji je došlo do pogrešnog razumijevanja pravnih učinaka, odluka jedinstvenog sanacijskog odbora prije svega učinaka odluke o sanacijskom programu koju jedinstveni sanacijski odbor donosi za kreditnu instituciju pod svojom izravnom odgovornošću za koju je utvrđeno da propada ili će vjerojatno propasti ali postoji javni interes za njezinu sanaciju. Naknadno je utvrđeno da HNB zapravo formalno mora donijeti takvu ponovljenu odluku o sanacijskom programu, a ne samo provedbene odluke i to zbog toga što odluke jedinstvenog sanacijskog odbora nemaju izravan učinak prema kreditnim institucijama u državama članicama, već učinak tim odlukama mora dati nacionalno sanacijsko tijelo. Zbog navedenog se u odredbama važećeg zakona vrše izmjene i dopune odredbi kojima se neće raditi razlikovanje između institucija i subjekata za koje je izravno odgovoran jedinstveni sanacijski odbor i onih institucija i subjekata za koje nije izravno odgovoran. Dakle, ovim prijedlogom zakona se vrši izjednačavanje prakse u pogledu podjele kreditnih institucija od strane Europske središnje banke na one koje su značajne i na one koje su manje značajne radi nastanka razlika u postupanju. Zato se ovim izmjenama zakona pod definirani pojam mjerodavno tijelo umjesto izričaja Hrvatska narodna banka, odnosno Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga koristi pojam nadležno tijelo, te se s tim izjednačava postupanje za značajne kreditne institucije sa postupanjem prema manje značajnim institucijama za koje to isto utvrđuje Hrvatska narodna banka, odnosno Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga ali sada u svojstvu nadležnog tijela, a ne sanacijskog tijela. Dakle, zaključno. Ovim prijedlogom zakona osigurava se da se navedeno smanjenje ukupne obveze uplate RH u jedinstveni sanacijski fond na odgovarajući način prenese na institucije na koje se primjenjuje uredba EU 806/2014. te se u tu svrhu propisuje da se za te institucije glede ostvarenja ciljane razine jedinstvenog sanacijskog fonda doprinose izračunava jedinstveni sanacijski odbor. Nadalje, prijedlogom izmjena zakona osigurava se jednako postupanje u praksi vezano uz značajne i manje značajne kreditne institucije također u svezi sa pravnim učincima odluke jedinstvenog sanacijskog odbora, a s obzirom da isti ima pravnu snagu treba dat nacionalno sanacijsko tijelo da bi imalo učinak prema kreditnim institucijama. Izmjenama zakona osigurava se da HNB ima ovlasti prema svim kreditnim institucijama u RH neovisno o izravnoj odgovornosti jedinstvenog sanacijskog odbora. I na kraju, ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona osigurava se i bolja nomotehnička uređenost određenih članaka u postojećem zakonu. Kao što sam uvodno istaknuo Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj Vladin prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih fondova. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Željko Pavić, Klub zastupnika Socijaldemokrata.
Poštovani predsjedavajući, državi tajniče, kolegice i kolege, evo nas opet, raspravljamo o Zakonu o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Naime, samo da vas podsjetim da smo o tom istom zakonu raspravljali i prije nešto više od godinu dana, mislim da je prošlo više od godinu dana, možda godinu i mjesec dana, a tada smo u skladu s obvezom kontinuiranog usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU trebali naš tada važeći zakon uskladiti s direktivom 2019/879 Europskog parlamenta i vijeća od 20. svibnja 2019. godine o izmjeni Direktive 2014/59 u pogledu kapaciteta pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava te Direktive 28/26. Ta, tada vam je jedan od razloga za izmjenu postojećeg Zakona za sanaciju institucija bila i implementacija TLS standarda u zakonodavstvu EU. To je standard koji je utvrđen od strane Odbora za financijsku stabilnost, a zahtjeva od globalno sistemskih važnih institucija što se u našim dokumentima može naći kao GSV institucije kontinuirano održavane do dostatnog iznosa obveza za pokriće gubitaka i dokapitalizaciju institucije u sanaciji. Tim smo zakonom koji je u većem dijelu stupio na snagu 1. siječnja hrvatsko zakonodavstvo uskladili sa pravnom stečevinom EU, ali je njime uređena i nova podjela sanacijskih ovlasti budući da je od datuma uspostave bliske suradnje HNB sa Europskom središnjom bankom RH postala država članica sudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. Nadalje, tim je zakonom propisano i da su sanacijska tijela ovlaštena za izvršavanje ovlasti za sanaciju i primjenu sanacijskih instrumenata u RH nad subjektima iz Članka 3. tog zakona za koje nije izravno odgovoran Jedinstveni sanacijski odbor u skladu s poljem ovlasti zapravo HNB kao sanacijsko tijelo za kreditnu instituciju koja nije dio grupe i grupu u kojoj je barem jedna članica grupe kreditna institucija odnosno Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga kao sanacijsko tijelo za investicijsko društvo koje nije dio grupe i grupu u kojoj je barem jedna članica grupe investicijsko društvo, a niti jedna članica grupe nije kreditna institucija. Jesam li pogodio tajniče? U srpnju 2020. godine RH je postala članica sudionica u bankovnoj uniji koju čini jedinstveni nadzorni mehanizam, jedinstveni sanacijski mehanizam jer je tada uspostavljena bliska suradnja HNB-a sa Europskom središnjom bankom i jedinstveni sanacijski mehanizam koji predstavlja drugi stup bankovne unije zapravo čine sanacijsko tijelo na razini EU, a to su Jedinstveni sanacijski odbor i zajednički sanacijski fond odnosno Jedinstveni sanacijski fond. Smanjen je broj sanacijskih tijela te je olakšan i ubrzan postupak provedbe sanacijskih ovlasti između sanacijskih tijela unutar RH, a naročito pri suradnji s jedinstvenim sanacijskim odborom koji kontinuirano surađuje s nacionalnim sanacijskim tijelima i u slučaju odluka koje donose za subjekte za koje je izravno odgovoran i u postupku donošenja odluka od strane nacionalnih sanacijskih tijela. A uz to u slučaju kad se radi o kreditnim institucijama i grupama kreditnih institucija za koje je jedinstveni sanacijski odbor postao izravno odgovoran odnosno nacionalno sanacijsko tijelo provodi odluke i upute Jedinstvenog sanacijskog fonda odbora. Ono što je za nas značajno je da je Jedinstveni sanacijski fond mora iznositi najmanje 1% iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem u svim državama članicama sudionicama, a pojedinačne doprinose koje mora uplatiti svaka institucija jedinstveni sanacijski fond izračunava svake godine nakon savjetovanja sa Europskom središnjom bankom ili nadležnim nacionalnim tijelom te u suradnji s nacionalnim sanacijskim tijelom obavještava nacionalno tijelo, a nacionalno tijelo nakon toga o tome obavještava svaku instituciju. Dakle, proces je dugotrajan, ima puno čimbenika koji sudjeluju u tom procesu, kompleksan je, zahtjevan i u njemu sudjeluju i tijela na nivou Europe i nacionalna tijela kao i same institucije. Naknadno se shvatilo da HNB zapravo mora formalno donijeti i ponovljenu odluku, a ne samo provedbene odluke budući da odluke Jedinstvenog sanacijskog odbora nemaju izravan učinak prema institucijama u državama članicama sudionicama već im učinak mora dati nacionalno sanacijsko tijelo pa je u važećem zakonu bilo potrebno izvršiti izmjene kojima se neće raditi distinkcija između institucija i subjekata za koje je izravno odgovoran Jedinstveni sanacijski odbor i onih za koje nije kako bi HNB izvršavala svoje ovlasti nad svim institucijama i subjektima u RH neovisno o odgovornosti te institucije. Dakle, ono što je već napomenuo kolega Lalovac ovim bi se prijedlogom zakona pa i gospodin tajnik trebalo osigurati izjednačavanje postupanja u praksi u pogledu utvrđenja uvjeta koji prethode primjeni ovlasti za smanjenje vrijednosti ili pretvaranje relevantnih instrumenata kapitala i podložnih obveza u odnosu na značenje i mane značajne kreditne institucije a nastavno na promjenu definiranog pojma, ono mjerodavno tijelo u pogledu prekograničnih grupa za koje se uspostavlja sanacijski kolegij i međusobne suradnje samih dijelova EU-a. Ono što je za nas bitno i značajno je da ćemo zapravo, da će naše institucije uplaćivati sredstva u jedinstveni sanacijski fond, da ćemo imati veću sigurnost, da će naše institucije imati veću sigurnost u svom radu i očekujemo da će zapravo pravnim ustupcima odluka jedinstvenog sanacijskog odbora, kako se to navodi u zakonu, pravnu snagu dati nacionalno sanacijsko tijelo da bi imalo i učinak prema tim institucijama i zbog toga bi se ovim prijedlogom zakona trebalo osigurati da HNB ima ovlasti prema svim kreditnim institucijama u RH. Ja sam uvjeren i naš klub da će sudjelovanje naših institucija u plaćanju doprinosa u jedinstveni fond sebi osigurati veću sigurnost u poslovanju a i veću sigurnost našim građanima koji su dionici u tim kreditnim institucijama. Hvala lijepo.
Hvala i vama, gospodine Pavić. Sad će gospođa Urša Raukar Gamulin zastupat stavove Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka u ovom zakonu, prijedlogu zakona. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Poštovani, poštovane kolegice i kolege, pred nama je dakle Prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Klub zeleno-lijevog bloka pozdravlja činjenicu da je nakon velike financijske krize iz 2008. koja je svoj vrhunac dosegla s obavijesti o bankrotu Lehman brothersa 15. rujna, pamtimo ga, 2008. i da je zbog toga došlo do jače regulacije banaka, kreditnih institucija i investicijskih društava. I još danas pamtimo kako je pretjeranim spekulacijama neodgovornih osoba u financijskog sektoru kao i iracionalnim davanjima kredita bez pokrića privatnom i javnom sektoru, došlo do globalnog kolapsa ekonomije. Sjećamo se i kako se tada provodila sanacija financijskih institucija, ogromnim financijskim transakcijama, naravno javnog novca na račune privatnih financijskih institucija. Posebno je bolno bilo gledati kako su pojedine osobe odgovorne za kolaps globalne ekonomije, primale astronomske bonuse ovaj put za svoju ulogu u sanaciji posrnule ekonomije, čijem urušavanju su naravno sami obilato doprinijeli. Lekcije iz te krize potrebno je dobro ugraditi u nova zakonodavstva, to je i bila motivacija pokrenuta na europskoj razini, da se donese paket mjera za smanjivanje rizika, tzv. RRM paket (risk reduction measures) i dobro je da se krenulo raditi preventivne mehanizme na razini EU-a jer veliki poremećaji u financijskom sektoru zahtijevaju jake globalne odgovore a ne samo odgovore lokalnih aktera. I u tom smislu, mi smo nedavno u ovom Saboru jednoglasno prihvatili izmjene sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond kojem smo dali i jače ovlasti europskom jedinstvenom sanacijskom odboru koji će surađivati s našim nacionalnim sanacijskim tijelom. Kroz taj zakon uvode se izmjene za kvalitetniju odnosno recimo precizniju podjelu odgovornosti i suradnju nacionalnih subjekata s europskim subjektom nadležnim za sanaciju. Ali ovdje kao klub zeleno-lijevog bloka želimo kao i u toj raspravi o europskom sanacijskom jedinstvenom fondu ponovno naglasiti kako i dalje nedostaje jača regulacija nepoštenih i spekulativnih poslovanja financijskih institucija koje su dovele svijet tada u svjetsku ekonomsku krizu, dakle 2008. godine. Jasno je da ovaj zakon stupa na snagu tek kad dođe do financijskog kolapsa, ali sam zakon premalo ulazi u razumijevanje toga to je zapravo odgovoran za financijski kolaps i ne sankcionira naknadno one koji su odgovorni za dovođenje financijske institucije u bankrot, tako da je nažalost otvorena mogućnost ponavljanja one sramotne situacije sa enormnim bonusima onima koji su kumovali financijskom slomu dotične institucije. Razumijevanje procesa financijskog kolapsa mora biti integrirano i u procese sanacije kako se ne bi dogodilo da se sanacija izvodi na način da se nagrađuju oni koji su odgovorni za taj financijski bankrot. Ako želimo prevenirati nove financijske krize uzrokovane neodgovornim poslovanjima financijskih ustanova, nije dovoljno raditi samo na regulaciji sanacija već i na regulaciji poslovanja financijskih institucija. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Josip Begonja zastupat će stavove Kluba zastupnika HDZ-a završno. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas smo kroz raspravu čuli od strane pojedinih klubova, kolega i kolegica na temu Vladinog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih fondova kojeg će kao što sam rekao na početku Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati. I bez velike namjere da ponavljam sve ono što sam već kazao, sve ono što ste vi kazali mislim da je važno u ovom trenutku samo istaknuti sljedeće. Naime ovim prijedlogom zakona se osigurava smanjenje ukupne obveze uplate RH u jedinstveni sanacijski fond, te se s tim u svezi propisuje da se za te institucije glede ostvarenja ciljane razine jedinstvenog sanacijskog fonda doprinos izračunava jedinstveni sanacijski odbor. Nadalje, ovim prijedlogom izmjena zakona osigurava se jednako postupanje u praksi vezano uz značajne i manje značajne kreditne institucije i subjekte u RH za koji je izravno odgovoran jedinstveni sanacijski odbor i onih institucija i subjekata za koje nije izravno odgovoran, te se zato ovim izmjenama zakona pod definirani pojam mjerodavno tijelo koristi pojam nadležno tijelo, te se s tim izjednačava postupanje za značajne kreditne institucije koje provodi Europska središnja banka koja je u kontekstu sanacije nadležno tijelo sa postupanjem prema manje značajnim institucijama, a za koje to isto utvrđuje Hrvatska narodna banka, odnosno Hrvatska agencija za nadzor financijskih institucija ali sada u svojstvu nadležnog tijela, a ne sanacijskog tijela. Također u svezi s pravnim učincima odluka jedinstvenog sanacijskog odbora, a s obzirom da isti ima pravnu snagu treba dat Nacionalno sanacijsko tijelo da bi imalo učinak prema kreditnim institucijama izmjenama ovog zakona osigurava se da Hrvatska narodna banka ima ovlasti prema svim kreditnim institucijama u RH neovisno o izravnoj odgovornosti jedinstvenog sanacijskog odbora. I na kraju, ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona osigurava se i bolja nomotehnička uređenost određenih članaka u postojećem zakonu. I završno još jednom Klub zastupnika HDZ-a podržat će prijedlog ovog zakona. Hvala.
I vama. Gospođa Orešković zastupat će završno stavove Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Zahvaljujem predsjedavatelju, kolegice i kolege. Pa ništa osobito sporno nema vezano uz odredbe ovog zakona, dapače čini se da su njegove namjere a i odredbe prilično korisne i jasne. Međutim, naša pravna povijest pokazuje da kad god nešto dobro prenosimo iz zakonodavstva EU u naš neuređeni pravni sustav pođe nešto po zlu. Pa kad već govorimo o tome na koji ćemo način voditi brigu o solventnosti financijskih institucija i kako ćemo ih sanirati ukoliko to bude potrebno pitam se vodi li itko računa o tome kako ćemo zaštititi njihove korisnike i klijente. Postoji tema o kojoj se u našem političkom prostoru, a još manje na razini nadležnih institucija gotovo uopće ne raspravlja, a to je način na koji je došlo do prevare leasing trgovačkih društava. Dakle, nedavno su mediji pisali o tome kako je još prošlo ljeto HANFA uputila prikupljenu dokumentaciju o Raiffeisen leasingu Općinskom državnom odvjetništvu u Zagrebu na daljnje postupanje zbog osnovane sumnje počinjenja kaznenog djela iz domene gospodarskih kaznenih djela. I tada je trebala započeti istraga DORH-a. Međutim, godinu dana kasnije izvidi su još uvijek u svojoj manje-više početnoj fazi. Dakle, nakon što je Sanja Mehinović kao bivša djelatnica te iste RBA leasing kuće prijavila cijeli slučaj, predala dokumentaciju temeljem koje je regulator utvrdio nepravilnosti i nezakonitosti došlo je to na neki način do institucionalne šutnje. Dakle, prvo rješenje HANFA-e protiv nekog leasing društva bilo je donijeto upravo povodom njezinih saznanja, a ona je otkrila da je riječ o prijevari koja je teška više od 700, naglašavam 700 milijuna kuna. Bez nje ta prijevara nikada ne bi bila ni otkrivena, ni dokazana. Međutim, zabrinjava to što će prema rješenjima regulatora, odnosno HANFA-e ta ista leasing kuća klijentima morati vratiti, odnosno banka koja je vlasnik leasing kuće tek nešto više od pukih 20-tak milijuna kuna. E kako je do toga došlo? Dakle, leasing kuće su mahom u vlasništvu banaka, a suprotno potpisanim ugovorima i potpuno neosnovano počeli su povećati rate otplate za korisnike leasinga. Ta prijevara je utvrđena u razdoblju od 2008. do 2020. godine no mnogi neće moći doći do svog novca zato što HANFA već sada tvrdi da je većina tih slučajeva u zastari. U jednom opsežnom intervjuu kojeg je objavio tjednik Indeks Mehinović je objasnila kako su postojale u ono vrijeme dvije liste klijenata. U onoj prvoj bili su povlašteni klijenti i velike korporacije kojih se banka bojala da bi mogli otkriti prijevaru i njima je rata leasinga bila obračunavana na pravi način, a druga lista klijenata je bila onih pod navodnicima običnih koje su leasing kuće namjerno varale pogotovo ova RBA leasing tvrtka jer je smatrala da ih se neće moći otkriti. Međutim neki iz te druge skupine običnih klijenata ipak su otkrili prijevaru pa je tada RBA sa njima radila nagodbe kako ostali klijenti ne bi saznali da plaćaju više nego što bi trebali. Sve je to znao nadzorni odbor na čijem je čelu današnji predsjednik Hrvatske udruge banaka Zdenko Adrović. Nadalje, Mehinović je otkrila kako je i Ministarstvu financija dala sve svoje informacije i sva svoja saznanja a Ministarstvo financija ima i Odjel za kontrolu leasinga međutim ono nije uopće reagiralo na ovu njezinu predstavku i dokaze protiv leasing društava. Voditelj odjela za kontrolu leasing tržišta u HANFA-i je Ljiljana Marić, sestra ministra financija Zdravka Marića. Gdje je zapravo problem? U tome što ova država dobro vodi računa kada je u pitanju interes velikih sustava, pogotovo bankarskih i investicijskih društava, međutim što je sa zaštitom interesa potrošača i običnih građana? RBA leasing slučaj je jedan od onih na kojem je pravna država također pala. Hvala.
I vama. Gospodin Željko Pavić, završno Klub zastupnika Socijaldemokrata.
Hvala lijepa. Evo samo bi se osvrnuo, ne znam ko je od kolegica i kolega tu rekao da zakon stupa na snagu tek kad dođe do kolapsa neke od banaka, to nije točno, naime, zakon stupa na snagu kako je pisano u zakonu, a aktiviranje ovog jedinstvenog sanacijskog fonda financiranje sredstava tog jedinstvenog sanacijskog fonda zapravo kreće u slučaju da se nešto desi u pojedinoj kreditnoj instituciji odnosno nekom investicijskom društvu. Kao što sam rekao u svom izlaganju, smatram da će ovo unificiranje na nivou EU-a doprinijeti većoj sigurnosti naših kreditnih institucija, većoj sigurnost naših investicijskih društva, pa tako i svih onih koji su dionici u tim društvima bez obzira dal se radi o kreditnim institucijama ili se radi o investicijskim fondovima. Mislim da bismo uvijek kad se radi o ovakvim zakonima, kako se približavamo Europi, kad prihvaćamo pozitivne zakonske regulative koje nam dolaze iz Europe, trebali svi zajedno to prokomentirati u jednom pozitivnom svjetlu, pogotovo ukoliko to ruža još dodatnu sigurnost i za naše institucije i za naše sugrađane koji imaju udjele u tim institucijama. Što se tiče kluba Socijaldemokrata, mi ćemo ovaj zakon podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I na kraju predlagatelj, državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Stjepan Čuraj se želi vjerojatno zahvaliti, jel da? Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsjedavajući, potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Kao i uvijek kratko samo, rezime same rasprave, zbilja bez neke namjere duljiti daljnju raspravu. Što se tiče pojedinih zastupnika, uvaženi zastupnik Lalovac je mislim vrlo dobro detektirao ono što sam i uvodno rekao koji je smisao same bankovne unije, zaštite rizika i načina na koji se Europa odlučila obračunati sa posljedicama i uzrocima same financijske krize 2008., nešto što je uvažena zastupnica Raukar Gamulin napomenula kao bitnost, da ono što je dva glavna cilja i smjera kojima već niz godina europske institucije odnosno europske financijske institucije idu, a to je u jednu stranu omogućavanja što boljeg protoka financijskih aktivnosti odnosno a time i uzrokovati povećanu gospodarsku aktivnost uz paralelnu što veću zaštitu odnosno što veću sigurnost i sve mehanizme. Mislim da je upravo bankovna unija jedna od toga, to sam rekao i na početku, vidi se da nema, financijska kriza ne poznaje granice i to je mislim jedan od kvalitetnih načina same zaštite. Uvaženi zastupnik Begonja je obrazložio cijeli sustav same kako bankovne unije u smislu kako funkcionira. Što se tiče, evo ja ću samo kratko nadopuniti. Što se tiče jedinstvenog sanacijskog odbora u Hrvatskoj, tu je 6 bankovnih institucija i 3 štedne, dakle Addiko, Erste, Privredna, Raiffeisen, Sberbanka i Zagrebačka banka te PBZ stambena štedionica, Raiffeisen stambena i Wustenrot stambena štedionica. To su institucije koje nadzire direktno jedinstveni sanacijski odnosno i nadzorni odbor, što se tiče nadzora odnosno sanacije. Što se tiče nadzora, to je nešto što je uvažena zastupnica Raukar Gamulin apostrofirala kao potrebu za nečim što je jako bitno i upravo je ovim to napravljeno, da direktan nadzor ESB-a ide na tih 6 velikih banaka i još 2 stambene štedionice, ovih 6 koje sam već napomenuo, a tu su Raiffeisen i PBZ stambena štedionica. Dakle, od ukupno naših 20 kreditnih institucija, 3 stambene štedionice i jedne podružnice stranih banaka koje operiraju na samom tržištu. Što se tiče uvaženog zastupnika Pavića i uplaćivanja sredstava, mislim da je to vrlo dobro detektirano. Mi kako je uvaženi zastupnik Lalovac napomenuo, kod osnivanja samog tadašnjeg DAB-a, sada HAUD, HAOD je treća institucija u Hrvatskoj koja vodi brigu u sklopu bankovne unije uz HNB, HANFA-u i tu je zapravo sami HAOD, samo tu mogu napomenuti da HANFA vodi kao sanacijsko tijelo nadležno je za inter kapital, vrijednosne papire i Agram brokere d.d., HAOD je taj koji prikuplja upravo ta sredstva i kod osnivanja, država je tu inicijalno ostavila određeni dio sredstava koji su se djelovanjem banaka tijekom godine nakupili i sad su vratili taj iznos i to ove godine u naš proračun. To je sustav kako funkcionira. Što se tiče nekih dodatnih ovdje iz rasprave, uvažena zastupnica Orešković je problematizirala rada leasing društava, mislim da je tu reagiralo nadležno tijelo to morate znati da je, imamo 2 neovisna nadležna tijela za kontrolu i sustav nadziranja, uz ovo, ova europska dakle kad govorimo o superviziji Europske središnje banke tu je i HNB za kreditne institucije i HANFA za financijske pod kojim dolaze osim ostalih financijskih institucija i lizing društva i oni su reagirali u skladu sa svojim prijavama i oni provode taj postupak neovisno o samom ministarstvu. Mi u biti se tu smijemo ajmo reći tako miješati u određene ovlasti. Dakle, zaključno mislim da ste više se spomenulo što se očekujemo u ovom, nije prenošenje nego je bolje tehničkog usklađivanje postojećeg zakona da bi imali jedan operativno tehničko ispravan apsolutno zakon što se u ovih zadnjih godinu dana vidjelo koje te neke promjene trebaju se napraviti da ih sada napominjem svima i hvala još jednom svima na sudjelovanju u raspravi.
Gospodin Lalovac prva replika.
Hvala lijepa. Ma kad ste nabrajali ovih 6 banaka oni su vjerojatno odabrali te sistemski važne banke ovaj … [[Upadica: Ne razumije se.]] samo je pitanje hoće li to, moje je samo pitanje hoće li sad u ovaj s obzirom na ovo sve hoće li proširivati jer u Hrvatskoj ima oko 30-tak tih financijskih institucija. Da li imate informaciju hoće li se proširivati ili ostati na ovih 6 sistemskih važnih banaka. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor.
Evo zahvaljujem prema mojim informacija za sada nema nikakvih najava o bilo kakvim proširenjima što se tiče ovlasti, nadzora SB-a, dakle oni ostaju na tih 6 ajmo reći to je najlakše reći najvećih banaka u Hrvatskoj.
Gospođa Dalija Orešković.
Hvala. Ma evo samo da pojasnim, ovim zakonom uvode se sistemski dobra rješenja za banke i druge financijske institucije. Ono što nedostaje to vidimo na primjeru RBA leasinga, da nam nedostaje dobro sistemsko rješenje i zaštita za korisnike. Vi kažete da su ovdje reagirale nadležne institucije. Reagirale su prekasno. Dakle, mnogi od korisnika u međuvremenu su završili u stečaju jer su banke pustile na naplatu zadužnice. Zadužnice su dovele do blokade, blokada do stečaja, stečaj do brisanja tvrtki. Danas sutra čak i da postoji mogućnost povrata preplaćenih rata kredita taj se iznos više nema kome isplatiti jer su te tvrtke u međuvremenu nestale. E to je poraz pravne države.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Ono što prema mojim saznanjima kako način funkcionira, dakle ovlaštena nadzorna tijela provode samostalne nadzore po vlastitoj inicijativi ali i po određenim prijavama odnosno uputama da li samih korisnika. Dakle isto ko i svako tijelo u državi koje provodi određeno, ima određene ovlasti da nadzire i upravlja odnosno ne upravlja nego ajmo reći kontrolira određeno …/nerazumljivo/… da li je to, govorimo o nekom represivnom aparatu, većina toga ide po prijavi, naravno imaju i ovlasti samostalno provoditi svoje …/nerazumljivo/… nadzore u onom smjeru gdje vide da je to potrebno. Ako se to itko ima bilo kakvu sumnju dužan je ili ne da je dužan nego može uvijek se javiti da mu se to provjeri. I to je ovdje se ja mislim upravo bio događaj da su dobili određenu prijavu i da su odmah reagirali. E sad, da li su mogli i trebali ranije ja bi se složio da je to trebalo puno prije.
Hvala lijepa, nemate više replika. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Slijedeći prijedlog zakona: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 188 Hitni postupak dakle, koji objedinjuje prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zakon o hitnom postupku sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje što znači da amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Predstavnik predlagatelja državni tajnik gospodin Stjepan Čuraj će nam sada reći koliko je ta sekuritizacija sigurna. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Još jednom uvažene zastupnice i zastupnici da ne čitam cijeli prijedlog zakona o izmjenama i dopuni zakona, prije svega samo bi uvodno nešto rekao o samoj temi koliko god budem mogao približiti sami ovaj donekle komplicirani sustav. Dakle, inače što se, ovdje se referiramo znači postojeću uredbu koje upravo prati razvoj tržišta sekuratizacije i jačanja zakonodavnog okvira same sekuratizacije. Naime, upravo Europska komisija kako sam i maloprije govorio je imala i namjeru i ima pokretanja ponovnog tržišta kvalitetnih sekruratizacija jel znamo da je ona financijska kriza iz 2008. upravo jedna od stvari koju je i potakla jer su bili ti tzv. derivati i trgovine derivatima u Americi koji se onda prelijevao i na europski dio. Što se tiče same sekuratizacije ona predstavlja proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja primjerice kredita u prenosive instrumente odnosno vrijednosne papire. Prevedeno prodaju se najčešće skup određenih plasmana, proizvoda kreditnih koje netko prodaje sa očekivanim prihodima i time sebi na neki način do sada čistio i bilancu ili uzimao određene prinose i oslobađao si dio sredstava za daljnje aktivnosti na financijskom tržištu. Zašto? Cilj svake sekuritizacije za zapravo diverzifikacija izvora financiranja, raspodjela rizika diljem financijskog sektora te pružanja ono što sam i rekao dodatnih izvora financiranja koji u manjoj mjeri ovise o samom bankarskom sektoru. Ona kao što sam i rekao može doprinijeti oslobođenju bilance samog inicijatora je li znate za svaki plasman morate osigurati određeni iznos sredstava koji ga pokriva, kada taj plasman prodate odnosno sami ga napravite kao vrijednost papira onda vam se tu i oslobađa dio sredstava za daljnje aktivnosti i to je upravo razlog zašto je danas ovdje imamo i zašto je Europska komisija dodala na postojeću već uredbu jednu izmjenu koju mi sada, donekle je sitna tehnički ili nomotehnički, ali rekao bih i bitna. Naravno ona može biti sama sekuritizacija kao proces, može biti poveznica između kreditnih institucija i tržište kapitala onda posljedično to ima, doprinosi i donosi korist poduzetnicima i građanima. Dakle, što se tiče osnovnih ciljeva same uredbe o kojoj sada ovdje po hitnom postupku ju i nadopunjujemo odnosno izmjenjujemo, a mi se ovim putem usklađujemo i osiguravamo provedbu iste. Znači tu je cilj njen bio razvoj održivog tržišta sekuritizacije, dakle ponovno pokrenuti održivo tržište, ali ono kao što sam na početku rekao paralelno pokrećemo, osiguravamo, ali i istodobno osiguravamo financijsku stabilnost i zaštitu, dakle to su dva odvojena procesa. Nekad jedan na uštrb drugoga, ali paralelno se balansira kako bi dobili što veću aktivnost naravno financijsku, a time postojeću gospodarsku u što maksimalnu zaštitu odnosno što veću sigurnost. Uredbom se definira i sami opći okvir za sekuritizaciju, dakle tzv. vidjet ćete kasnije ili vidite sada u materijalima STS što bi ona kao takva predstavlja i tako je uspostavljena i tom uredbom kao … [[Govornik se ne razumije]] , dakle jedna standardna, sigurna i transparentna sekuritizaciju, vidjet ćete kasnije i zašto, ovo što ona to znači. Kako bi bila transparentna onda se propisuje obveza dubinske analize koja je potrebna kada se ulazi i kupuju se ti skupovi različitih proizvoda kreditnih plasmana, pogotovo što se to odnosi na institucionalne ulagatelje kada tu govorimo recimo o mirovinskim fondovima. Također sa ciljem da se prati, da se ne bi dogodilo ono što je bilo 2008., uspostavio se repozitorij kako bi se recimo još više ta podigla transparentnost, dakle podaci se šalju u središnju evidenciju o samim sekuritizacijama, a znači prije svega u mogućim samim izloženostima. Što se tiče u RH dakle tu imamo dva tijela važećim zakonom znači HANFA i HNB koja nadziru i koja su nadležna za provedbu ovog dijela samog, samog operacija na financijskom tržištu. E sada, mi ovdje zapravo nadopunjujemo ovim izmjenama i dopunama europski okvir sami za sekuritizaciju kako bi pružili dodatni alat gospodarskog oporavka nakon krize uzrokovane bolešću naravno Covid-19 odnosno ove pandemije koja nam je još uvijek prisutna i uzima sve većeg maha barem ovdje kod nas, a vidim i u ostatku Europe. Dakle, ono što je bilo ključno da se rizici uklone iz sistemski važnih dijelova financijskog sustava i da se ojačaju kapitalne pozicije zajmodavcima. I sad jedna od načina kako bi se to dobilo da se može postići dakle opet paralelno govorim, cijelo vrijeme jačamo kapitalne pozicije, omogućavamo veću, veću, veće plasmane, veću aktivnost, a istovremeno jačamo samu, samu zaštitu i samu sigurnost. I to je onda dovelo do novog proizvoda da tako mogu reći, to je ta sintetska sekuritizacija koja je ovdje zapravo kojim ovdje mi nju uvodimo i prenosimo koju je već Europska komisija već donijela. Dakle ova uredba ima za cilj proširenja okvira one STS sekuritizacije na sintetske i naravno još dodatno uklanjaju regulatornih preporuka sekuritizacije ne prihodujući ih izloženosti radi dodatnog povećanja kapaciteta za kreditiranje bez snižavanja bonitetnih standarda za bankovno kreditiranje, te razvoj održivog sekuritizacijskog okvira. E sad ta sintetska šta uključuje? Dakle ona uključuje prijenos kreditnog rizika skupa zajmova obično velikih poduzeća ili zajmova za MSP-ove putem Ugovora o kreditnoj zaštiti kada nalogodavac kupuje kreditnu zaštitu od investitora. Ta zaštita se postiže uporabom financijskih jamstava ili kreditnih derivata. Dakle, ono što zapravo kako bi se proširio sami okvir sekuritizacije na samu sintetsku osigurali su se znači nove odredbe su osigurale posebne zahtjeve za tzv. STS bilančnu sekuritizaciju. Ono što je ova razlika osnovna da se ovdje zaštita i prijenos rizika postiže sporazumom o kreditnoj zaštiti umjesto prodajom temeljne imovine. Znači to je ono što je novo napravljeno kako bi se moglo brže doći do sredstava kako bi se umanjili rizici i kako bi se omogućilo naravno dalje, dalje pojačala sama sigurnost. Dakle, manje-više u ovom smislu sama odredba, uredba uvodi odredbe koje se odnose na zahtjeve za STS bilančne sekuritizacije koje predviđaju režim i skup novih zahtjeva, primjerice ovu navedenu jednostavnost, standardizaciju, transparentnost koje su specifične bile samo za bilančne, ali između ostalog će se i tu uvodi taj pojam da se možemo govoriti i ugovor zapravo o kreditnoj zaštiti strukturiran tako da na određeni način štiti i položaj i inicijatora, ali i investitora, tako da bi se tim novim skupom zahtjeva trebalo riješiti pitanje samoga kreditnog rizika na drugo, druge ugovorne strane, znači za, za praktički obje strane. Ovom uredbom još se moraju imenovati nadležna tijela koji sam napomenuo, koja su odgovorna za nadzor samih zahtjeva i koje zapravo sama ova bilančna sintetska sekuritizacija mora ispuniti kako bi dobila ovu oznaku STS. U RH to su HANFA i HNB kao što sam rekao sukladno njihovim područjima nadležnosti. Evo mislim da ovo je u pravilu nešto što, što mi sada ovdje pred vama izlažemo odnosno izlažem sa ciljem da se prenesu određene uredbe koje imaju za cilj ojačati sami kapacitet institucija i gdje se prepoznalo da na razini tržištima sekuritizacija može biti jedan od pokretača, ključnih pokretača samog gospodarstva. Naravno ono što nas, nažalost, u ovim svim dosadašnjim mojim ovdje nastupima prati, a to je da mi u ovom trenu nemamo evidentiranih takvih operacija na financijskom tržištu, dakle, što se tiče kreditnih institucija, no, svejedno prenosimo okvire, usklađujemo se, jer je to naša dužnost i obaveza koju smo prenijeli, ali svakako omogućavamo i da na ovom našem malom financijskom tržištu imamo te sve solucije. Dakle, to je ovako, nadam se da sam bio što plastičniji u ovome pojašnjenju i da ostajem slobodan za sve evo vaše replike i pitanja. Zahvaljujem.
Replika ima. Gospodin Lalovac, prva.
Zahvaljujem na obrazloženju državnom tajniku. Jedno tehničko pitanje, odnosi se na članak 21. ovdje govori o nekim težim prekršajima. Sad ću ga pročitati kako glasi. Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka, ako je počinitelj prekršaja fizička osoba, kaznit će se počinitelj prekršaja novčanom kaznom u iznosu koji ne može biti manji od 50 tisuća kuna, ali ni veći od 37,2 milijuna kuna. Raspon kazne je od 50 tisuća kuna do 37,2 milijuna kuna za fizičku osobu. Pa me samo to zanima da li je to usklađeno sa našim Prekršajnim zakonom, jer ja ne znam da je tako širok raspon mogućnosti izricanja neke kazne. Nekoga kaznite, fizičku osobu, od 50 tisuća kuna do 37 milijuna kuna. Pa čisto me tehnički taj dio zanima, jel to usklađeno sa Prekršajnim zakonom, ja znam da se ovdje radi o velikim iznosima i da je možda to iznos za, možda za pravnu osobnu, ali ovdje izričito piše za fizičku osobu. Pa čisto molim vas, to možda nije direktno da znate odmah odgovor, ali evo to me zanimalo taj veliki iznos od 37,2 milijuna kuna za fizičku osobu. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
5 milijuna eura, da, kao i sve mi smo prošli određene koordinacije, užeg kabineta Vlade i određenih mišljenja ministarstava i nismo dobili primjedbe ove koje ste naveli, da je nešto, nije u skladu, što ne mora značiti možda da je tako, ali vjerujem da, s obzirom da se radi o Uredbi koja je generalno kao i sve druge uredbe direktno primjenjiva, onda mi tu nemamo puno što izbora, jer one se primjenjuju na području cijele Europske unije i to onda vrijedi vjerovatno na razini cijele Europske unije, a ne pojedinačno da svatko može korigirati to u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, što se tiče barem ovakvih uredbi.
Gospodin Kliman.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Ma evo, odgovorili ste već na moje pitanje u zadnjem dijelu. Pitanje je trebalo glasiti da li uopće mi imamo na našem tržištu ovakve intervencije, jer je ovo sve zaista jedna komplicirana materija, moram reći, i nisam siguran kad ćemo mi uopće početi trgovati sa ovakvim sekuritizacijama, odnosno rekao bi da su to već kreditni derivati i naše tržište nije razvijeno pa malo je komplicirano ovo sve skupa i pohvatati i onda dobro prenijeti, dakle biračima.
Hvala. Odgovor.
Da, zahvaljujem. Dakle, generalno to je pojam koji nije prisutan na našem financijskom tržištu, pa je onda jako teško i za nefinancijski aspekt ljudi, odnosno sektor koji nas i prate govoriti o tome. Ono što je generalno kao sami pojam vidim da se može trgovati određenim kreditnim plasmanima. Zašto je došlo do toga? Da se oni mogu skupiti i netko vam može prodati određene buduće prinose na određene plasmane. Naravno to dolazi najviše u opasnost kada govorimo o sekuritizaciji neprihodujućih kredita kojima se naravno umanjuje rizik i koji zapravo, vi ako uzimate u onom blok sistemu u određenim skupovima koji nisu možda kategorizirani kao visokorizični, vam se može dogoditi da imate određenih, ako ste preuzeli cijele te skupove praktički, netko je prodao vam te plasmane i vi očekujete prihode od redovnih priljeva, da tu dođe do određenih rizika koji su onda prenose dalje i tako je u krajnjoj liniji došlo do same financijske krize. Mi smo na razini Europske unije, to se vrlo dobro sada s ovim štiti.
Hvala. Gospodin Brumnić.
Zahvaljujem poštovani državni tajniče. Meni je bilo iznimno zanimljivo slušati ovu vašu, vaše izlaganje, kada u isti kontekst staviti održivi razvoj iz održivog razvoja brži obrtaj, veći prinos za banke, veću mogućnost plasmana kredita ne bi li pomogla gospodarstvu, što umanjuje rizik. To nekako međusobno ne ide, to je pokazala Amerika, ja ću vam reći da ovakve govore i Amerika imala prije jedno 30 godina, vidjeli smo što se dogodilo, to ne znači da mislim da je loše da Europa ide u ovom smjeru, ali nemoguće je da se dogode ove prve dvije stvari, a da rizik bude manji. Rizik će biti veći, pitanje ja kako ćemo ga kontrolirati i koga na kraju bude snosio.
Izvolite odgovor.
Ne bi se mogao složiti s vama, jer s ovim, kao što smo rekli i uporno govorim, paralelno idemo u oba smjera. Osiguravamo nešto što je već bilo prisutno na europskom i svjetskom tržištu, dakle određene sekuritizacije, a mi ih stavljamo u okvir. Kako i zašto i kada se mogu dogoditi i sa kojim mehanizmima, dakle ja sam, utvrdio se opći okvir, utvrdila se obveza dubinske analize, dakle da se provjeri, naravno i uspostavljanjem onog repozitorija koji sam rekao, se navodi, nema više da nema evidencije koje plasmane, kako tko prodaje, kako ih tko uobličava, tako da s te strane kad imate banke koje imaju puno više plasmana koji su zarobljeni, imaju određena sredstva koja moraju one držati, kada njih oslobodite, time im dajete mogućnost da kreditiraju dodatno gospodarstvo i dodatno povećavate dio. Dakle, vi na postojeći jedan plasman kreditni otvarate dio sredstava da ih ponovno reinvestirate uz možda smanjeni prihod, ali na drugi način možete napraviti i više.
I gospođa Orešković.
Zahvaljujem, evo nadovezat ću se na ono što je kao svoju repliku postavio u pitanju Boris Lalovac, jel me čujete dobro? Meni nije sporno ovako visok raspon kazne, ali postavljam pitanje gdje je nestala procjena učinaka propisa? Naime, gospodin Kliman je dobro primijetio, ovo je jedno područje koje se tek razvija na našem tržištu, no u nekom trenutku regulatorna tijela i prekršajni sudovi će trebati primjenjivati ove odredbe i da bi mogli u ovako visokom rasponu od 50 tisuća do 37 milijuna kuna moći, da bi mogli izreći pravednu kaznu, moraju imati nekakve reference. I mene sada zanima, jeste li ikada napravili nekakvu analizu, jeli već bilo povoda za izricanjem takvih kazni, o kojem se subjektima radilo, kako su postupila nadležna tijela, dakle negdje smo morali imati početnu bazu podataka, kako bi se ove odredbe mogle implementirati u praksi.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Što se tiče procjene utjecaja propisa ona se radi retroaktivno od kad su propisi doneseni, uvijek je obveza zakonodavca, odnosno predlagatelja da obavi istu. Mi ovdje, kao što sam rekao, ne možemo to napraviti jer je kod nas, naše financijsko tržište još uvijek ne prepoznaje ovaj proizvod, dakle, mi nemamo prema onome izvješću koje u pripremi za ovu sjednicu sam tražio od HNB-a, nemamo niti jedan takav isti proizvod koji je trenutno aktivan na području Republike Hrvatske. Ono što mogu reći, da u donošenju ove dodatne Uredbe, ove nove podvrste sekuritizacije smo sudjelovali aktivno kao članica Europske unije i također smo svoja stajališta iznosili, što bi to značilo na naš dio, tako da paralelno kad dolaze te uredbe, već one su prošle jedan dio i skrininga i mišljenja svih ministarstava prije nego što ih sama Komisija predloži na usvajanje.
Hvala. Nemate više replika. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Oprostite, nemojte dobacivati, oprostite nisam dao niti jednu opomenu danas i sretan sam zbog toga. Gospođa, otvaram raspravu. Prva je gospođa Ružica Vukovac iz Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, nema je, gubi pravo. Drugi gospodin Zvonimir Troskot, Klub zastupnika MOST-a, nema ga, gubi pravo. I sada je gospodin Boris Lalovac, koji je tu. Izvolite. Ispred SDP-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo ja ću vam gospodine potpredsjedniče odgovoriti odmah na vaša pitanja. Kad ste rekli je li ovo, dobro ste postavili pitanje [[Upadica Furio Radin: Jednostavno rečeno.]] da, puno smo sigurniji s ovim Zakonom nego sa do sada koje nije uopće bilo regulirano. Ovo je jedna priča koja je nastala u Americi, a oni su uvijek inovatori svega, pogotovo u financijskom inženjeringu i dečki su se sa Wall Streeta zaigrali, premali su bili prinosi, ekonomija je rasla, a oni su tražili još više i onda u cijeloj toj priči financijskog inženjeringa se netko dosjetio kako bi netko mogao još prodavati imovinu iz bilance i na temelju toga još izdati neke vrijednosne papire itd. koji će jamčiti ponovno povrat ovih kredita. I onda kada se dogodi jedan mali problem na financijskom tržištu, sve se uruši i ono što, i onda kasnije te vrijednosne papire te rejting agencije označe ih kao tripl A, znači super kvalitetne i onda cjelokupni sustav se uruši i događa se svjetska velika financijska kriza 2008. godine, jer ovo područje nije bilo regulirano. Nije bilo zakona, nije bilo ničega. Jer u Americi sve što je nešto regulirano to vam ometa tržišne odnose itd. i treba pustiti slobodu poduzetništva. I zapravo upravo Europska unija, odnosno Komisija da bi spriječila buduće događaje kao što se dogodilo 2008. godine, uvodi regulativu gdje ovo što je zapravo vrlo dobro državni tajnik rekao, strogo regulira ta se tako netko više ne zaigra na financijskome tržištu i sad se to više ne može dogoditi da netko može prodavati, odnosno formirati takav financijski proizvod, a da neće biti reguliran. I zbog toga je ovo korak naprijed i Europske Komisije, Europske unije, ne znam kako je sad u SAD-u, da li su oni dalje ušli u to reguliranje toga područja, međutim Europa je, Hrvatska je, jer nije problem da će ovo osmisliti neki hrvatski građanin, nego će zapravo osmisliti razni financijski menadžeri koji sada po Europskoj uniji imaju novaca i nalaze određene prilike za zarade. A šta se zapravo, o čemu se konkretno ovdje radi? I zašto ovdje govori o prihodujućim i neprihodujućim izloženostima. Znači na vrlo jednom plastičnome primjeru ću vam to pokušati objasniti o čemu se radi. Mi smo nedavno čuli o prekoračenjima, odnosno o minusima na tekućim računima građana i da ima oko 800 tisuća hrvatskih građana koja imaju prešutna prekoračenja, jel tako. Znači banke su odobravale prešutna prekoračenja 800 tisuća građana, negdje oko 6 milijardi kuna. Tih 6 milijardi kuna koje su banke zapravo plasirale sredstva građanima, i to je ono što sam zapravo rekao i Vladi da to strogo kontrolira i regulira da ih ne može preprodati na tržištu, vam se može dogoditi sljedeće, da banke taj novac, od 6 milijardi kuna, vjerojatno, ne znam, milijarda kuna ili milijarda i po ili dvije milijarde kuna građani na primjer ne mogu vraćati i to je nekakav loši plasman ili nekakav neprihodujući kredit, ili tzv. NPL što ga banke zovu. I one zapravo, šta rade? One se na osnovu toga, ne žele se baviti, administrativno im je to vrlo teško, komplicirano, jako veliki broj građana nazivanjima itd., onda jednostavno, ovo što je rekao državni tajnik mogu upakirati u financijski proizvod i oni reći, ne znam, sada, 30 ili 40 tisuća tih kreditnih linija, odnosno tih prešućenih prekoračenja, minusa, će prodati iz svoje bilance, prodati na financijskome tržištu, oni to mogu, prodati to, ono što smo rekli da ih ne bi smjeli ih prodavati, potraživanja na financijskom tržištu. Još će na temelju toga izdati vrijednosni papir kojim će jamčiti povrate tih novaca, jer problem je u tome što se ti krediti slabo vraćaju i banke ih se žele riješiti. Ne žele administrirati, skupo im je to nazivati građane, lošiji plasmani itd. Ali će naći nekoga na tržištu gdje će oni to prodati po 20%. Prodat će mu po 20% nekakve vrijednosti i još će na temelju toga izdati nekakav vrijednosni papir kojem će ovome jamčiti nekakve povrate. I onda vam se sve to ide dok ovi građani to uredno vraćaju. Međutim kad oni više ne mogu vraćati taj novac tome onda se zapravo cjelokupni taj sustav kao nekakva piramida počne urušavati. I zašto je ovo dobro za Hrvatsku upravo da se ukoliko ne bi da se spriječi mogućnost da netko ove minuse koje građani imaju kod banaka ovih 800 tisuća hrvatskih građana, da ne bi netko njihove minuse preprodao na financijskome tržištu tzv. sekuritizacijom kroz ovaj određeni proces i iščistio iz svoje bilance jer to nisu baš, to je imovina, oni se nalaze u imovini banaka. Znači ona je potraživanja, to su potraživanja koje banke imaju prema građanima na osnovu tih kredita. I na takav način banke se riješe tih loših plasmana, dobiju određeni dio novčanih sredstava ali to sve upakiraju u takav financijski proizvod kojeg nitko ne kontrolira. Nema uopće regulacije da to netko kontrolira. I zbog toga je ovo dobro, da sada se to ne može dogoditi na financijskom tržištu, a da nema kontrole cjelokupnog procesa kontrole da se to može dogoditi. Jer ovdje se samo ne radi o potraživanjima koji se nalazi u bilanci banaka. To najčešće rade banke, jer one imaju veliki broj kupaca, to je skupo administriranje. Radi se o velikim iznosima, o milijardama kuna itd. i to najčešće rade financijske institucije. Međutim ovdje piše to mogu raditi i tvrtke i druge firme. I upravo da bi se ta sekuritizacija da bi se dovela u red kao što je rekao državni tajnik, da bi se strogo regulirao, da bi se kontroliralo, da bi se nadziralo, da bi se dobivalo odobrenje, da bi se napravila dubinska analiza toga, da bi se vidjela jer se radi o kreditima koji su loši. U samom obrazloženju se to navodi, samo obrazloženje kaže kriza uzrokovana bolešću covid 19 mogla bi izazvati povećanje broja neprihodujućih izloženosti. O čemu se radi? Sama covid kriza mogla bi izazvati veći broj loših kredita i tako intenzivirati aktivnosti institucija, znači intenzivirati banke da to prodaju, da upravljaju svoj neprihodujući izloženostima, jer ne dobivaju više prihode. I jedan način i oni time počinju trgovati i oni na taj način počinju trgovati i onda vam se zapravo da bi se uklonili upravo ti rizici kao što se ovdje nazivaju i sistemskih važnih dijelova financijskog sektora. Ono što je jako bitno sistemski važni, da vam se ne dogodi ono kao što se ta sekuritizacija dogodila u Americi 2008. godine. I dokle se prelila? Do Norveške, do fondova, došlo je do Hrvatske a mi nismo imali veze s tim ni Hrvatska, ni pola Europe nije uopće sudjelovala u procesu sekuritizacije. Međutim, oni su takve loše plasmane još na temelju toga izdali vrijednosne papire, prodali norveškim fondovima, mirovinskim fondovima su prodali, znači oni koji upravljaju mirovinama. Da ne bi se netko sutra dogodio da to proda netko hrvatskim mirovinskim fondovima takve nekakve loše plasmane. I onda govorimo o ugroženosti našeg drugog mirovinskog stupa. Znači oni koji rade na financijskom tržištu, financijskom inženjeringu oni su uvijek na žalost nekoliko koraka prije smišljaju jer to nije regulirano. E sad je regulirano. Europa je išla puno opreznije nego druge zemlje, nego druge na primjer kao što je SAD ili nekakve druge. I ona se sad doskočila i ne možete se više igrati na financijskom tržištu i sad ćete biti i regulirani i kontrolirani i dubinske analize itd. itd. To je ono što sam zapravo rekao i kada sam postavljao pitanje ministru Mariću i premijeru Plenkoviću da jednostavno cjelokupni taj sustav zbog ovoga što će doći do loših kredita mi još uvijek ne znamo koliko imamo loših kredita u našim bilancama banaka. Ne znamo, ne znamo kako građani vraćaju kredite. Da li usporedno vidite svaki dan se događa, ne znamo uopće koliko je tih kredita. I upravo da ne bi to promaklo HNB-u jer to banke prodaju i to je njihov redovni posao gdje oni prodaju ta potraživanja, da bi se sad to cjelokupno kontroliralo i imalo pod nadzorom. Uvodi se jedan potpuno i to kontrolira europska nadzorna tijela za bankarstvo zajedno sa HNB-om itd. Uvodi se nešto što će se barem pokušati one koji zamisle nekakav takav oblik sekuritizacije raditi na hrvatskom tržištu. Kažem neće vjerojatno raditi prosječan hrvatski građanin koji uopće ne razumije ovaj … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, kad vam dođu razno razni financijski špekulanti na tržište gdje vidite da ima loših tih plasmana oni iskorištavaju svoju priliku i mi se nadamo da ćemo ovim zakonskim rješenjima ih i spriječiti i zbog toga će klub SDP-a podržati ovakav.
Norveški fond se izvukao, međutim previše je jak. Gospodin Anton Kliman govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege evo nakon zaista iscrpnog objašnjenja državnog tajnika a pogotovo evo nakon dopune i nastavka obrazloženja bivšeg ministra financija Lalovca sad je puno svima jasnije onim koji se ne bavimo tim poslom. Dakle u toj cijeloj priči evo, dakle kada se pogleda taj zakon u prvom redu dosta je nejasno, ima puno zavrzlama. Zaista se mora biti u toj materiji. Prilično onaj koji nije, dakle unutra teško mu je pohvatati ovo sve zajedno. Zato je jako bilo bitno evo čuti i od državnog tajnika i od kolege Lalovca tu cijelu priču tako da nam je svima i nama ali i građanima puno jasnije koliko je u stvari bitan ovaj zakon. Na prvu kad se to pogleda nama zastupnicima koji nismo u ovom financijskom sektoru do kraja doma ima puno pitanja, ali kroz ovu raspravu se evo došlo do prave svrhe ovoga što ćemo izglasati sljedeći petak. I zaista je ovaj zakon jako bitan kako bi se zaštitili apsolutno mi u našem malom financijskom sustavu. I cijela Europa od ovih rekao bih gramzljivih menadžera sa Wall Streeta i sa nekih tržišta koja nisu regulirana kao što su regulirana, kao što su sa ovim zakonom regulirana europska tržišta. Zato je jako bitno da prihvatimo ovaj zakon. Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon u svakom slučaju i pripremiti praktički i naše financijske institucije i naše regulatore kao što se spominje u ovom zakonu, dakle i HANF-u i HNB da zorno prate što se događa na financijskim tržištima kako bi mogli intervenirati u slučaju da se dešavaju neke anomalije i primijeniti ovaj zakon u pravo vrijeme, pa i kazniti neke sa 37 milijuna kuna ako se budu igrali sa ušteđevinama u mirovinskim fondovima i ne znam plasmanima banaka ono što ste kolega Lalovac rekli malo prije i onim minusima famoznim onim prešutnim itd. Evo još jednom jako bitan zakon. Kada se dobro obrazloži, kada se dobro shvati za budućnost hrvatskog financijskog tržišta. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodin Kliman. Sada je na redu Klub zastupnika Socijaldemokrata i gospodin Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću nakon ovog izlaganja u stvari nema se što puno dodati. Ja ne mislim da je zakon kompliciran. Nije čak ni kompliciran za shvatiti, jedino je pitanje koliko će se uopće kod nas provoditi. Ali dio smo Europske unije. U stvari mi smo ta Europska unija. Ja sam nekoliko puta rekao drago mi je zbog toga. Mi praktički kao mala zemlja imamo priliku ili jednostavno moramo na neki način slijediti pravila i puteve koji zacrtavaju drugi po ovome što smo čuli od tajnika, recimo u ovom putu smo ponešto i sudjelovali. Kaže da smo dali svoje primjedbe, svoja razmišljanja na to i meni je drago zbog toga. Potpuno je jasno da i Europa kao i ostatak svijeta da bi na neki način razvijao gospodarstvo treba likvidnost. Da bi dobio likvidnost kao što sama definicija kaže sekuritizacija je da onu nelikvidnu imovinu pokušamo napraviti likvidnom. Od tuda je to sve krenulo u Americi tamo još davne '38. gdje je to dijelom bilo regulirano. To je praktički bila državna agencija je bila ona Fenimey, a onda je '68. je nastao i Fredy, nije bio onaj Kruger, ali je završio kao Kruger. Tako da ja bih volio da nam povijest bude učiteljica života i da je ono kad kreneš nekim putem ne završiš n a istom mjestu nego da na neki način odemo drugim putem kao Europa. Jer kad date financijama, odnosno financijskim magovima kako oni to kažu slobodu, onda u konačnici to netko mora platiti. Očito kroz povijest to uvijek plate najslabiji, odnosno plate građani. Tako da pozdravljam činjenicu da je Europa, u stvari Europa je uvijek nekako bila konzervativnija od Amerike, neću reći usporenija, ali promišljenija kad se radilo o ulaganjima. Tako da ono što je cilj u stvari bio EU kada se krenulo u ovaj proces reguliranja sekuritizacije unutar EU da se napravi jednostavan, transparentan i standardiziran proizvod. To uvijek tako kažete. Pitanje je kažem kako završi. Kaže napravit će se dubinska analiza. Da smo prije 10 godina radili dubinsku analizu Agrokora imao je … [[Govornik se ne razumije.]] i prihvatili bi ga u svaku ovakvu igru. Na kraju je završio kako je završio. U Americi podloga su bile nekretnine, hipotekarni krediti. Kad realno čovjek sagleda pa ne može nekretnina propast i to se iz godine u godinu pokazivalo sve do jednog trenutka kada je to krenulo padati. Tako da ovdje mi kao mala zemlja u stvari nemamo što puno. Kreditni potencijal koji će se omogućiti bankama će doprinijeti razvoju gospodarstva. Ono što bi mi na neki način trebali paziti to je pitanje na koji način dozvoljavamo na našem tržištu, odnosno koliko upoznamo one koji bi s time mogli raditi na rizike koji se pojavljuju. Ja bih stvarno volio, a to imamo pravo, da onim institucijama koje djeluju u Republici Hrvatskoj na neki način umanjimo mogućnost rizika. Ovdje se govorilo o mirovinskim fondovima, da baš i ne mogu previše unutar ovog prostora djelovati. Jer ja iskreno ni ne želim da mirovinski fond u koji sam uložio novce u konačnici kupuje nenaplativa potraživanja od banaka, građana koji su zapali u probleme. Mislim da to ne bi trebao biti niti cilj, a niti moralni interes onih koji upravljaju našim mirovinama. Kažem nema logike ne podržati ono što Europa pokušava, ono što je pitanje da li taj pokušaj može završiti na sličan način na koji je završio u Americi ja se nadam da ne. Što više ovo područje bude regulirano to će biti manja vjerojatnost da se tako nešto dogodi. Hvala lijepa.
I vama. I sada gospođa Dalija Orešković će govoriti ispred Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Hvala predsjedavatelju, pozdrav dvojici kolega saborskih zastupnika. Republika Hrvatska je dio EU stoga mi je drago da kada dođe neki slučaj, da je naš pravni sustav za to spreman. Pa mi je drago da ovaj navodno koristan zakon u naš pravni poredak uvodimo na vrijeme. Međutim, mene su na pravu učili da pravna norma mora biti razumna adresatima na koje se pravna norma odnosi, stoga je zapravo loša praksa da smo više o razlozima zašto je ovaj zakon dobar saznali iz izlaganja Borisa Lalovca, nego što je razumljivog obrazloženja bilo u izlaganju predlagatelja. A o tome bi trebalo povesti računa zato što jednog dana kada ovaj zakon bude u primjeni ovo će biti službeni dokument kojeg će naša regulatorna tijela i izricatelji novčanih kazni moći čitati, a izlaganja Borisa Lalovca vrlo vjerojatno neće moći. Dakle, to mi je prva mala zamjerka o kojoj bi predlagatelj u budućnosti trebao povesti računa. Drugo ako smo govorili da smo tijekom rasprave o sadržaju ovog zakona raspravljali sa drugim tijelima na razini EU, pa smo tamo iznosili nekakve vlastite prijedloge, tako je barem predlagatelj rekao očito smo imali nekakve početne analize podataka tko su oni na koje bi se ovog trena ove nove odredbe, nova pravila mogle odnositi. I smatram da su i ti podaci i ti brojevi trebali biti obuhvaćeni u prijedlogu razloga donošenja ovog zakona. U jednom trenu čini mi se da sam čula riječ, da ne znamo koliko mi imamo trenutno loših kredita. To me čudi pored svih onih podataka o blokadama naših građana i pored svih analitičkih kapaciteta sa kojima bi morala raspolagati FINA. Dakle, nekakve inicijalne podatke o tome koliko bi tih loših plasmana trenutno moglo biti u opticaju, smatram da Republika Hrvatska ima pitanje je li si dala dovoljno truda da ih dobro prouči i analizira. A ako već nismo imali vlastite brojke, onda smo situaciju na tržištu trebali usporediti sa drugim državama članicama EU, te uzeti u obzir njihovu životnu praksu i praksu regulatornih tijela. I u konačnici možda odredbe ovog zakona ne razumije prosječni građanin, međutim razumije nešto drugo. Dakle, prije svega ja bih voljela da Hrvatska postane država koja prepoznaje potrebe svojih građana, a to znači da bi trebali imati vlast koja prepoznaje i u stanju je sastaviti listu prioriteta. E pa sad ako nam je u razdoblju kada rastu brojke zaraženih od virusa covid, ako imamo situaciju da sa svih razina i sa svih strana čujem o kolapsu zdravstvenog sustava, o potrebi strukturnih reformi koje se nigdje ne provode doista je na neki način uvredljivo prema građanima i dovodi do daljnjeg urušavanja povjerenja prema institucijama, da o odredbama ovog zakona koji složit ćete se sa mnom ovog trena doista ne predstavlja nikakav prioritet raspravljamo u poslije podnevnim satima usred tjedna eto u četvrtak, a o pitanjima kao što su izglasavanje povjerenja ministru financija raspravljamo do sitnih noćnih sati. To se možda ne tiče vas, ali tiče se Vlade i parlamentarne većine čiji ste također dio. I nastavimo li se ovako ponašati bojim se da će bunt građana biti sve veći i veći. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite završno gospodin Stjepan Čuraj, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kratko da ne ostane nešto samo u zraku, a i da uvijek dam odgovore na ono što je potaknuo u samoj raspravi. Možemo krenuti i odozada dok je i uvažena zastupnica ovdje. Dakle, svaki puta imamo istu primjedbu očigledno na moje izlaganje, iako meni više vrijedi pohvala od uvaženog zastupnika Lalovca. Svakako ja kao predlagatelj si ne smijem dozvoliti tu širinu i plastičnost u obrazloženju, pogotovo ne u uvodnom kao nekada kada sam ovdje sjedio kao zastupnik i mogao imati puno veću širinu s obzirom na materiju koju ovdje izlažem i na zainteresiranu javnost koja to prati. Dakle, ne govorim ovdje o prosječnom građaninu, govorim ovdje o onima koji sudjeluju na financijskom tržištu i tu si ne smijem dozvoliti jednu dozu nonšanlancije i neozbiljnosti ili prepojednostavljenja nekih stvari. Što se tiče stajališta, dakle ja ću vama doslovno pročitati naše stajalište je to da mi ne podupiremo uvođenje preferencijalnog kapitalnog tretmana za STS bilančne sintetske sekuritizacije, jer je isto u suprotnosti sa bazelskim okvirom, te također, jer su trenutno dostupni, pazite sada jer su trenutno dostupni podaci o takvim sekuritizacijama nedostatni za donošenje zaključka o opravdanosti uvođenja preferencijalnog kapitalnog tretmana. To je nešto što smo mi sudjelovali i davali svoja mišljenja prema Europskoj komisiji. Dakle, nedostatni su bili podaci da smo iskazali neslaganje sa određenim uvođenjima koji na kraju u konačnici nisu. Dakle, vi ste rekli da očigledno imamo neke podatke. Ne, nismo imali podatke i zato neke stvari nismo ni htjeli podržati. Što se tiče NPL-ova, dakle Non-performing loans, naravno da imamo podatke. Ja nisam ih ovdje ih spominjao, ali ću vam rado reći. Dakle, na kraju prvog polugodišta bilo ih je 5,1 posto u udjelu ukupnih plasmana. Sa krajem godine i sa 31.12. bilo ih je 5,4%. Dalje što se tiče poslije podnevne rasprave nekima je i ovo već kasni termin, tako da tu uvijek ima različitih mogućnosti interpretacije. Što se tiče uvaženog zastupnika Brumnića, dakle rizik obveznih mirovinskih fondova ulaganje u ovakav je već omogućen s obzirom da oni imaju A, B, C mogućnost posredstvom državne obveznice. B i onaj A su pretežito dionice i vrijednosni papiri. Dakle, oni već u svojim postavkama teško mogu ići ulagati u određene skupove vrijednosnih papira temeljem kreditnih plasmana. Što se tiče dubinske analize ona se konkretno odnosi na, ne na cijelu tvrtku, ne na cijelu kreditnu instituciju nego na određen skup proizvoda točno koji bi oni željeli pretvoriti u vrijednosni papir. O čemu se ovdje radi? Hajde da probam ja sad biti malo plastičan pošto je već kraj, pa mogu si priuštiti jer sam ovaj dio napravio. Ovdje govorimo o trgovini prinosima budućim, to je sekuritizacija. Dakle, vi imate kredit koji vam jamči po određenoj kamati određenu zaradu na vaš kapital, na vaš novac. Vi kažete ja se odričem toga, to je meni x broj. Ja to prodajem sa x - 50% kako bi si oslobodio sredstva da plasiram u nešto što je meni interesantnije. Ono što to omogućava je pristup ulaganja u kredite je nekome tko ne može imati. Što to znači? Neke investicijske kuće, evo danas imate situaciju da državne obveznice ne donose prinose, negativna je kamata. Vi gledate niz onih koji imaju sredstva i ne znaju kako, gdje uložiti a investicijski su fondovi, a nisu kreditne institucije, ne mogu davati kredite. Ali oni ovom sekuritizacijom mogu kupiti tako vrijedno stvorene vrijednosne papire i na taj način uložiti svoja sredstva za jednu već istu stvar koja je plasirana i s druge strane osloboditi banci sredstva koja ona drže kao rezerva za plasmane koje imaju, a banka tu sebi možda u jednom dijelu kad govorimo o onim prihodujućim kreditima o zdravim plasmanima također smanjuje jedan dio prihoda, a ovo što danas predlažemo što je Europska komisija osmislila da se zadrži taj rizik, da banka se ne riješi tog rizika kad govorimo o NPL-ovima. Kada bi njih prodavala što je uvaženi zastupnik Lalovac objašnjavao, e ne može sada. Možete ih prodati, ali ostaju kod vas u imovini. Ne možete rješavat se imovine. Dakle, bilance ostaju. Možete se riješiti i dobiti prostor da angažirate sredstva dalje, ali to onda čim vam ostaje u imovini znači vi ćete voditi računa na koji način i što ćete zapravo prodavati i pretvarati u neke vrijednosne papire što se tiče skupine samog pokrića. Dakle, upravo se time, sekuritizacijama oslobađa na strani inicijatora dio kapitala koji onda može, koji je bio izdvojen za pokrivanje tog rizika i da se ovdje ugovorom jasno taj rizik anulira i vi možete dalje nastaviti investirati. S druge strane neki investicijski fond koji ne zna što bi uložio ili procijeni da mu je to dobar prinos, dovoljno dobar prinos uloži u te plasmane, a vama se kao banci, kao inicijatoru oslobađa to sredstvo da možete dalje operirati na tržištu. E to je ono što se ovime radi, zapravo da se obvezno to zadržavanje uvodi obvezno zadržavanje rizika kao taj model, instrument dodatne sekuritizacije, da ne dolazi do prijenosa imovine kao što je to uvaženi zastupnik Lalovac rekao. Dakle, prodali ste sve plasmane, više nemate ništa veze s tim. Dali ste neki skonto i oslobodili ste sebi aparat svoj da administrira druge kredite. Jer vi ono što morate znati u samom sustavu da to sve košta. Košta software koji prati kamatu, računa, izračunava mjesečnu obvezu glavnice, mjesečne obveze i kamate, koštaju ljudi koji to administriraju. To je sve uračunato u onaj iznos kamate koje neka banka daje. I sada kada imate ovako niske prinose na kamatu, onda tu banke kalkuliraju i zato su ovi dobri instrumenti da to možda nekome tko može drugačije administrirati, na drugačiji način osloboditi ta sredstva. Evo nadam se da na neki način sam uspio sami taj financijski sustav reći. Zaključno mi kao i u dosadašnjim ovim svim izmjenama iz financijskog sektora koji ja barem ovdje predlažem u ime Vlade nismo daleko, nismo u smislu neke velike afektivnosti. Ona bi trebala i mogla biti veća jer ona poboljšava ukupne gospodarske aktivnosti. Ali slijedimo sve odredbe koje nam se na razini Europske komisije spuštaju u nadi da ćemo kada dođu imati nešto što oni nisu imali kada smo se razvijali. Oni su ulazili u puno veće rizike, trgovali nečim novim instrumentima, novim derivatima, novim proizvodima a nisu imali ovu pokrivenost. I utoliko mi možemo puno prije doći gdje su oni sada nego što je njima trebalo da dođu za sve ovo vrijeme. Ali mi moramo biti svjesni našeg tržišta i bodova i kad pogledate bodove na Zagrebačkoj burzi na koji način se trguje, kolika je ukupna kapitaliziranost izlistana. Dakle, vidimo da je još daleko smo mi još od nekog velikog kapitalnog tržišta. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepo gospodin Čuraj. Sve zastupnice i zastupnici su tražili repliku. Izvolite gospođa Orešković prva replika [[Upadica Čuraj: Dame imaju prednost.]] A Brumnić, prvi je Brumnić. Imate pravo. Gospodin Brumnić prvi da, imate pravo.
Poštovani državni tajniče, hajmo skroz pojednostavniti stvar. Ja kad sam govorio o Agrokoru to bi značilo da je neka banka koja ima u vlasništvu, odnosno dala je kredit Agrokoru taj kredit ponudila de facto sekuritizirala, ponudila na tržište, netko je kupio i dao banci novce za to. Ono što se ako sam vas ja dobro shvatio desilo osim činjenice da banka garantira investitoru koji je u to investirao prinos ta banka na sebi zadržava rizik. Ja nisam siguran da to baš tako funkcionira kao što ste vi rekli, jer onda banka se dva puta kocka što nije u duhu banaka, odnosno ideje banaka, odnosno vlasnika banaka. Tako da, ali ideja ovakvog posla je u stvari to.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Dakle, evo ovako. Definira se ovim sekuritizacija zapravo i uspostavljanje kriterija za ovu STS sekuritizaciju i propisuje se obvezno zadržavanje rizika. Dakle, tako upravo što sprječava da se krediti i zajmovi koji se ne mogu vratiti mogu ukloniti iz bilance putem sekuritizacije. Drugim riječima ono što ne valja da se riješi. Vi morate imati jednu odgovornost i radi se ovdje o ugovornom odnosu. Također uvela se i zabrana resekutarizacije kojom bi se mogla zapravo uvesti razina transparentnosti da onaj tko je kupio opet to nekom drugom proda osim u nekim drugim slučajevima kako je navedeno. Dakle, ovdje prije svega se odnosi o međusobnom odnosu da se ugovorno jamstvo, zapravo banka tu daje jamstvo za ono što prodaje što nije ništa čudno. U normalnom svijetu je to sasvim normalno da kad netko vam nešto proda, da daje određena jamstva na ono što ste vi kupili osim ako to nije prodaja kakvu imamo u Zakonu o obveznim odnosima onako u đuture što se kaže oprema viđeno – kupljeno.
Sada stvarno gospođa Orešković.
Hvala predsjedatelju. Dakle, postoji razlog zašto sam ostala do kraja slušati ovo vaše završno izlaganje u dobroj namjeri. Naime, kao što na financijskom tržištu nastaju novi proizvodi, tako i u području prava nastaju nove grane za koje netko tko te pravne grane tumači i primjenjuje, a pogotovo izriče sankcije mora postojati i taj dio spremnosti sustava. Dakle, spremnost u konačnici pravosuđa. Jer bez obzira što će raditi HANFA, HNB kao regulatorna tijela u nekom trenutku pitanja iz ove domene mogu postati predmet raznih upravnih ili inih, pa čak i ustavnih sporova. Zato je važno u samom startu pogotovo na tržištu koje ne nerazvijeno znati o čemu se točno radi i to ne samo za velike financijske spekulante, nego i za obične građane nekakvim razumljivim rječnikom prepričati.
Hvala. Odgovor.
Dobro što se tiče razumljivog rječnika, oni koji se ovime bave njima je razumljivo ono što oni sami govore. Dakle, nisu ovo pisali ljudi koji su došli s ulice, nego ovo pišu ljudi koji se time bave, odnosno predlažu i sudjeluju u kreaciji. Mi kao ministarstvo uvijek se konzultiramo, dapače sa HANFA-om kao nadležnim tijelom, HNB-om di tamo puno, puno to bude kompliciranije u nekim trenucima. Što se tiče bojazni za razumijevanje sudova. Dakle, ovdje kad govorimo o supervizijama o nadzornim tijelima i mehanizmima u velikom broju, ali do sada barem ili kod nas je tako bilo, ali i na razini EU nema tu puno nekog sudovanja. Dakle, imaš regulatora koji ima mogućnost supervizije koji ti može odrezati prekršajnu kaznu, može te uputiti, zabraniti i zapravo zabranit tvoje djelovanje. I to su pravila igre koja djeluju na financijskom tržištu i to jako dobro znaju i svi oni se itekako boje tog istog regulatora i paze što će vam reći i napraviti.
I na kraju gospodin Pavić kao treći zastupnik.
Poštovani tajniče, ja bih samo molio jedno pojašnjenje. Rekli ste zapravo banka ne može prodati svoje potraživanje na način da ga izdvoji iz svoje bilance. Jel' tako? Tako sam shvatio. O.k. Ono što mene muči to potraživanje koje se prodaje je zapravo rizično potraživanje i banka ima u svojoj bilanci nekakve podatke o tom potraživanju. Da li fond koji kupuje to potraživanje to kupuje na temelju informacija koje su u bilanci ili na temelju procjene na burzi koja je trenutno aktualna?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Ovdje se može raditi ne o prodaji rizičnih potraživanja, odnosno neprihodujućih nego prodaji prihodujućih. To su dvije osnovne razlike. Ono što se ovime dovodi je taj novi model, da se može prodati budući prinos, znači sam taj kreditni plasman na način da se podijeli rizik sa onime tko je spreman investirati u taj budući prinos, ali da ga opet zadržava i određena banka pruža određeno jamstvo. Ona može izabrati taj model da si oslobodi određeni dio, znači njima to ostaje u bilanci, ali im se oslobađa onaj dio imovine jer vi za svaku kunu morate osigurati da možete ako to propadne vratiti natrag. Znači to je onaj depozit koji morate. Onda im se tu oslobađa dio sredstava da ponovo plasiraju, tako da na ovaj način se dijeli rizik i omogućava se bankama da ne idu u prodaju agencijama za naplatu potraživanja kojima je jedini smisao samo naplatiti glavnicu i prekid proizvoda. Ovi koji kupuju oni nastavljaju dalje administrirati, ljudi i dalje imaju svoj proizvod.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Možete nastaviti u hodniku. Samo da vam kažem zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se stječu za to, steknu uvjeti. Sutra u 9,30 imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama. Znači važno, tako da širite to i drugim zastupnicima kojih sad nema. Hvala vam lijepa i kad idete vani možete ugasiti svjetlo! SJEDNICA PREKINUTA U 18,19 SATI