Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara i međunarodnih organizacija, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 5. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednici je prisutno 13 delegata od kojih iz reda bošnjačkog naroda 5, iz reda hrvatskog naroda 4, iz reda srpskog naroda 4. Gospodin Mladen Ivanić je iz opravdanih razloga spriječen da prisustvuje ovoj sjednici, a imamo informaciju da je gospodin Josip Merdžo najavio svoje zakašnjenje na početak ove sjednice, pa ga očekujemo da se pridruži. Za 5. sjednicu predlažem sljedeći izmjenjeni dnevni red. Ima tu dosta pročitati, pa ću prvo malo. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 4. sjednice Doma naroda; 2. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, broj: 01,02-02-7-55/10 od 11.10.2010. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH; 4. Prijedlog zakona o vinu Bosne i Hercegovine, broj: 01,02.02-2-50/10 od 17.08.2010. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim đubrivima, broj: 01,02- 02-2-53/10 od 05.10.2010. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-02-1-67/11 od 12.05.2011. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH; 7. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-02-1-9/11 od 24.05.2011. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti ličnih podataka, broj: 01,02- 1-2/11 od 22.03.2011. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH; 2 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine, predlagač: Savjet ministara BiH, broj 01,02-02-7-1/11 od 03.02.2011. godine (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o sprečavanju dopinga u sportu u Bosne i Hercegovine, broj: 01,02- 02-9-65/10 od 02.12.2010. godine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH; 11. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine; 12. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine; 13. Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici, predlagač: Predsjedništvo BiH, materijal broj: 01,02-04-244/11 od 21.03.2011. godine; 14. Izvještaj o radu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj: 01,02- 50-19-239/11 od 18.03.2011. godine; 15. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj: 01,02,01/1 ,02/1-08-384/11 od 20.05.2011. godine; 16. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2010. godini, materijal broj: 01,02-50-19-457/11 od 26.05.2011. godine; 17. Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine u 2010. godini, materijal broj: 01,02-29-1241/11od 18.03.2011. godine; 18. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-276/11 od 05.04.2011. godine; 19. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2010. godinu, materijal broj: 01,02-50-19- 352/11 od 04.05.2011. godine; 20. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi u 2010. godini, materijal broj: 01,02- 50-19-248/11 od 22.03.2011. godine; 21. Izvještaj o radu Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta za period od 01.01.2010. do 31.12.2010. godine, materijal broj: 03-50-19-318- 1/11 od 04.05.2011. godine; 22. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija Bosne i Hercegovine o reviziji Projekta obnove i rekonstrukcije Zgrade prijateljstva između Grčke i Bosne i Hercegovine (HiPERB 1 i HiPERB 2), materijal broj: 01-16-903/10 od 30.06.2010. godine; 23. Odluka o produženju mandata i izmjeni misije pješadijske jedinice Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operaciji Snaga međunarodne bezbjednosne pomoći (ISAF) u Islamskoj Republici Avganistan, broj: 01,02-03-866/11 od 03.08.2011. godine; 24. Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2009. godinu, broj: 01,02- 28-1002/10 od 23.08.2010. godine; 25. Izvještaj o realizaciji mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji Bosne i Hercegovine, materijal broj: 01,02-28-68-1/10 od 24.12.2010. godine; 26. Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za pripremu predloga izmjena i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, Zakona o finansiranju političkih partija i Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Kabineta ministara Ukrajine o uslovima uzajamnih putovanja državljana; 3 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Belgije o plaćenom radu izdržavanih članova porodice diplomatskog i konzularnog osoblja; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Demokratske Republike Alžir o ukidanju viza za nosioce diplomatskih pasoša; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Evropske konvencije o pejzažu – Firenca, 20.10.2000. godine; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kulturnoj saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Rumunije; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Malezije o saradnji u oblasti kulture; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o graničnim prelazima za međunarodni saobraćaj; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o policijskoj saradnji; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o policijskoj saradnji u borbi protiv prekograničnog kriminala; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o graničnim prelazima za pogranični saobraćaj; 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o saradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa; 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije koji se odnosi na Državni program (II dio) za 2009. godinu u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji u oblasti odbrane između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj saradnji u 2009. godini; 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i OPEK-ovog Fonda za međunarodni razvoj – Projekat stambene obnove; 42. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i UniCredit Bank Austria AG – finansiranje projekta ''Nabavka opreme i pružanje usluga za dvije bolnice u Sarajevu''; 43. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica koji se odnosi na Državni program (I dio) za 2008. godinu u skladu sa Instrumentom pretpristupne pomoći; 44. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Bosne i Hercegovine i Rumunije o izmjenama i dopunama na Sporazum između Bosne i Hercegovine i Rumunije o promovisanju i recipročnoj zaštiti ulaganja; 45. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o saradnji u oblasti turizma; 4 46. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Najrobijskog ugovora o zaštiti olimpijskog simbola od 26. septembra 1981. godine; 47. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o veterinarskoj saradnji; 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o patentnom pravu, usvojenog 1. juna 2000. godine u Ženevi; 49. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Hašemitske Kraljevine Jordan o saradnji u borbi protiv kriminala, posebno terorizma, ilegalne trgovine drogom i organizovanog kriminala; 50. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Savezne vlade Austrije o sprovođenju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske zajednice o readmisiji lica koja borave bez dozvole (Provedbeni protokol); 51. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o predaji i prihvaćanju lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit i Protokola između Ministarstva bezbjednosti BiH i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Hrvatske o sprovođenju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o predaji i prihvaćanju lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit; 52. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije o saradnji u borbi protiv kriminala, posebno terorizma, nezakonite trgovine drogama i organizovanog kriminala; 53. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Deklaracije o namjeri između Ministarstva bezbjednosti BiH i Međunarodnog centra za razvoj migracione politike (ICMPD); 54. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjena br. 1 Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, potpisanog 17. novembra 2005. godine. Ovo je izmjenjeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda. Sa ranijeg dnevnog reda na zahtjev Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, skinuli smo tačku 3. – Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine. Takođe smo skinuli i tačku 10. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u BiH, s obzirom da navedeni Prijedlog zakona nije usvojen na 9. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 08.09.2011. godine. Sa ranijeg dnevnog reda skinuli smo i tačku 25. – Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2010. godinu, zbog obavještenje Tužilaštva BiH od 13.09.2011. godine, da zbog ranije preuzetih obaveza VD glavnog tužioca, ni zamjenik glavnog tužioca neće biti u mogućnosti da prisustvuje današnjoj sjednici. Otvaram raspravu o ovom dnevnom redu. Da li se neko javlja za riječ? Da li ima prijedloga da se izvrši izmjena i dopuna predloženog dnevnog reda? Izvolite. 5 Monitor mi govori da niko nije prijavljen za učešće u ovoj diskusiji. Istovremeno konstatujem da se radu Doma pridružio uvaženi kolega, delegat Josip Merdžo, pozdravljam ga. I, da se u tom smislu koriguje zapisnik o prisutnosti. Hvala vam. Ako nema izmjena i dopuna, dnevni red je usvojen jer se o njemu ne glasa u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Hvala vam. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 4. sjednice Doma naroda Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Niko, hvala vam. Glasamo o Zapisniku sa 4. sjednice. Glasanje je završeno. Konstatujem da je od prisutnih 14, za ovakav Zapisnik bilo 13 delegata, protiv niko, uzdržan 1 delegat. Iz Federacije BiH za je bilo 9 delegata, 1 je bio uzdržan, protiv niko. Iz Srpske su bila za 4 delegata, niko protiv, niko uzdržan. I pošto postoji i opšta i entitetska većina, konstatujem da je usvojen Zapisnik sa 4. sjednice Doma naroda. Hvala vam.
[[nije uključen mikrofon]] Ovo je greška.
Gospodine Bećiroviću, nije nikakav problem da ponovimo glasanje ako smatrate da ima, dobro. Molim tehničku službu da ponovi ovo glasanje. Zahvaljujem se. Konstatujem da je u ponovljenom glasanju po ovoj tački dnevnog reda, od prisutnih 14, 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 10, iz Srpske 4. Pošto su ispunjeni principi i opšte i entitetske većine, konstatujem da je usvojen Zapisnik sa 4. sjednice Doma naroda. Hvala vam. 6 Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Prema izvještaju Sekretarijata, do početka današnje sjednice nismo dobili ni jedan odgovor na ranije postavljena delegatska pitanja. Sada vas pozivam da učestvujete u ovoj tački dnevnog reda ako smatrate da je potrebno, tj. da se javite za riječ ukoliko imate neko od novih delegatskih pitanja. Izvolite. Za riječ se javio, uvaženi kolega, delegat Krstan Simić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo svoje pitanje ću uputiti Savjetu ministara. Istina, stvarna adresa za ovo pitanje je Vlada Federacije BiH, ali obzirom da izvršavanje odluka Evropskog suda u Strazburu je adresa država, a to je BiH, s toga ovo pitanje naslovnjavam na BiH. Pitanje se odnosi na dugo godina prisutan problem diskriminacije velikog broja korisnika penzije koji su svoje pravo na penziju ostvarili na teritoriji Federacije BiH. Ne znam koliko ste upoznati sa ovom situacijom, radilo se o 38.000 ljudi. U međuvremenu 14.000 ljudi je preminulo i danas je ovo pitanje aktuelno sa aspekta 24.000 ljudi, što znači da se radi o velikom broju ljudi koji se diskriminišu. Diskriminacija je utvrđena kako od domaćih institucija, tako je još 6. januara 2003. godine, Dom za ljudska prava u svoje tri odluke utvrdio da postoji diskriminacija ovih građana BiH, naložio institucijama da taj problem riješe. Nažalost, institucije koje su bile nadležne da ovaj problem riješe, a to je Federacija BiH, su se odnosile ignorantski prema ovom problemu, pa su ljudi zatražili pomoć i od Evropskog suda u Strazburu. Evropski sud u Strazburu je u poznatom predmetu Karanović protiv BiH ponovo podvukao da se radi o klasičnoj diskriminaciji velikog broja građana BiH i uz riješavanje pojedinačnog zahtjeva naložio BiH kao potpisnici ovih konvencija, da otkloni izvor ove diskriminacije. Nažalost, ni tada se nije postupilo po Odluci u slučaju Karanović. Ponovo Sud za ljudska prava 8. marta 2011. godine donosi svoju novu Odluku u predmetu Šekerović i Pašalić protiv BiH, gdje ponovo u jednom puno oštrijem tonu poziva BiH kao državu da ispuni svoju obavezu zaštite ljudskih prava svojih građana, jer se ona oglušila o naloge i Doma za ljudska prava i Ustavni sud je donio nekoliko odluka kojim je utvrđena diskriminacija od strane Federacije BiH prema ovim građanima. Nažalost, ja sam Savjetu ministara priložio i način kako se postupa sa ovim građanima i to se svodi na onaj poznati film ili roman Herija Havera „Traka 22“. Građani se obraćaju instituciji koja je dužna da ovo pitanje riješi i šta dobijaju? Prilažem 4 različite odluke. Zaključak, odbacuje se zahtjev određenog lica, jer je preuranjen. Takođe jednom i drugom se odgovara da dostavi jedno 25 dokumenata, a to su ljudi koji su stekli penzije još ’92. godine, onda možete zamisliti u kakvom stanju se nalaze. Otvaraju se postupci. I da bi sad neko od ovih građana to pravo ostvario, njemu treba kao što je trebalo Karanovićevoj dvoje lica, punih 9 godina, jer njihov, pa njihovo riješavanje 7 zaštite svojih prava trajalo je 9 godina do odluka, ono do danas nije riješeno. Posljedice ovog su štetne pre svega prema sadašnjem stanju na ovaj način je blizu 6 stotina miliona maraka iz Fonda PIO prevedeno para od penzionera koji imaju najniže penzije u regiji i isplaćeno u korist ovih lica. Drugo, ovo nanosi i veliku političku štetu, jer uvijek je postojala priča Zagreb – Beograd, danas postoji priča Split – Zagreb, postoji priča Banja Luka – Sarajevo i uvijek je ovaj primjer dobar da se pokaže evo kako mi u državi štitimo svoja prava. S toga bih molio da se ovom pitanju zaista posveti velika pažnja, jer se radi o 24.000 penzionera. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Simiću. Dakle, da li neko od upitanih želi da da odgovor u ime Savjeta ministara?
Pardon, ja sam tražio pismeni odgovor jer je ovo suviše ozbiljno pitanje da bi bilo ko mogao na ovo pitanje odgovoriti sada.
Na adresu Ministarstva pravde, je li?
Da, Savjet ministara, država je dužna da izvršava presude Suda u Strazburu. Kako će država to riješiti, to neka riješi Savjet ministara. Hvala.
Hvala Vam. Onda možemo preći sa pitanjem sljedećeg delegata. Za riječ se javio uvaženi kolega, Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Moje pitanje je upućeno ministru saobraćaja i komunikacija u Vijeću ministara BiH i glasi: Koji su rezultati razgovora o položaju Jadransko-jonske magistrale kroz područje BiH, gdje se predviđa konekcija magistrale sa Autoputem na Koridoru 5c i kakav je položaj magistrale u odnosu na Neumsko područje? 8 Ja takođe molim pismeni odgovor i nadam se do sljedeće sjednice da je moguće dobiti taj odgovor. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Genjcu. Za riječ se javio uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani gosti, dobar dan. Ja imam dva pitanja i oba su upućena Ministarstvu za promet i komunikacije. Prvo je pitanje – Da li zaposleni u Regulatornoj agenciji za komunikacije i Uredu za reviziju institucija BiH primaju dodatak na plaću propisan članom 26. Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, ako primaju koliki je iznos dodatka i koji broj uposlenih prima dodatak na platu? I drugo pitanje - Hoće li se ispoštovati rokovi digitalizacije koje je Vijeće ministara usvojilo na prijedlog ... foruma, kao tijela zaduženog za izradu kompletnog Akcionog plana digitalizacije i hoće li država subvencionirati građane prilikom nabavke digitalnog prijemnika, kako su to radile sve države koje su prešle ili su u fazi prelaska na digitalni sistem? I molim u pisanoj formi odgovore na oba ova pitanja.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Bradariću. Za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, dame i gospodo. Ja postavljam pitanje Vijeću ministara, tačnije Ministarstvu vanjskog poslova – Kada će u parlamentarnu proceduru biti dostavljen Zakon o Minsitarstvu vanjskih poslova koji se čeka dugi niz godina? Kada će biti predočena u oba doma Parlamentarne skupštine BiH, kada će dobiti izrađenu Strategiju vođenja vanjske politike BiH i Zakon o izvršenju vanjskih poslova? Drugi dio pitanja je takođe upućen istom ministarstvu, ja molim da se zastupnicima i delegatima Parlamentarne skupštine BiH u oba doma, u što skorijem vremenskom periodu dostavi Izvještaj o radu Odjela za ekonomsku diplomatiju Ministarstva vanjskih poslova BiH za period 2006 – 2010. godina? Hvala. 9
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici. To je takođe pismeni odgovor, hvala Vam. Ukoliko nema više prijavljenih ja bih konstatovao da smo iscrpili ovu tačku dnevnog reda, pa bih vas zamolio da pređemo na rad po trećoj tački dnevnog reda. Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, broj: 01,02-02-7-55/10 od 11.10.2010. godine (drugo čitanje) predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje, a u drugom čitanju vodimo raspravu o amandmanima i glasamo o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Ustavnopravna komisija je prihvatila Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju sa dva amandmana. Sada riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije gospodinu Krstanu Simiću. Izvolite.
/nije uključen mikrofon /
Oprostite.
Sve je sadržano.
Sve sadržan. Hvala Vam. Konstatujem da je gospodin Simić odustao od učešća u ovoj raspravi u ime komisije. I ja vas samo molim, da li to znači i da po ostalim tačkama dnevnog reda
Da.
Da. Što istovremeno nas obavještava i da je po drugim tačkama dnevnog reda, ne želi da posebno uzme riječ u ime komisije, već da je Izvještaj sačinjen pismeno. Zahvaljujem se. Sada dajem riječ predlagaču zakona. 10 U ime predlagača zakona da li neko želi da uzme riječ? Ne želite. Hvala vam. Nakon toga otvaram raspravu. Pozivam vas da se uključite u diskusiju i javite za riječ. Na monitoru nemam registrovane prijave za učešće u duskusiji. To je tehnički uredno, jel' tako, dakle nema mogućnosti da se neko prijavio a da nije registrovano. Uredu. Zahvaljujem se. Pošto smo zaključili raspravu po ovoj tački dnevnog reda, trebamo preći na glasanje o Prijedlogu zakona. Zahvaljujem se. Glasanje je završeno. Od prisutnih 14 delegata, 14 delegata je glasalo za. Iz Federacije 10, iz Srpske 4. Zadovoljena je opšta i entitetska većina. Pa prema tome mogu da konstatujem da je usvojen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju u drugom čitanju, a čiji je predlagač bio Savjet ministara BiH. Budući da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, sada trebamo pristupiti formiranju Komisije za usaglašavanje teksta Prijedloga zakona. Pozivam šefove klubova delegata ili eventualno nekog delegata pojedinačno da saopšte imena članova ove Komisije u ime Doma naroda, redom kojim vi želite. Uvažena kolegica Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo, prije svega želim vas sve skupa pozdraviti i zaželjeti uspješan rad ove današnje sjednice. Ispred Kluba hrvatskog naroda za usuglašavanje teksta po ovoj točci dnevnog reda predlažem gospodina Josipa Merdžu.
Zahvaljujem se. Riječ dajem uvaženom kolegi Dragutinu Rodiću. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženo predsjedništvo, kolege delegati, dame i gospodo. U ime delegata Kluba srpskog naroda u Zajedničku komisiju predlažemo gospodina Stašu Košarca.
Zahvaljujem. Riječ dajem uvaženom kolegi Halidu Genjcu. Izvolite gospodine Genjac. 11
Ispred Kluba Bošnjaka kolegica Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem. Da li postoje drugačiji prijedlozi? Ne. Hvala vam. Sad bismo trebali glasanjem da utvrdimo ove prijedloge kao članove Komisije. Pokrenite glasanje molim vas Zahvaljujem se. Glasanje je završeno. Konstatujem da smo sa 14 glasova za, iz Federacije 10, iz Srpske 4. Uz opštu i entitetsku većinu usvojili prijedlog ko su članovi Komisije u ime Doma naroda, tj. gospodin Josip Merdžo, gospodin Staša Košarac i gospođa Nermina Kapetanović. Hvala vam. Prelazimo na rad po sljedećoj tački dnevnog reda. Sljedeća tačka dnevnog reda je tačka četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o vinu Bosne i Hercegovine, broj 01,02.02-02-2-50/10 od 17.8.2010. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara Imajući u vidu da je ovo drugo čitanje, vodimo raspravu o amandmanima i glasamo o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije, a Komisija je usvojila Prijedlog zakona o vinu Bosne i Hercegovine sa 30 amandmana. Delegat Hasan Bećirović je nakon toga 12.09.2011. godine Domu naroda podnio novi amandman kojim se zapravo traži – Da se iz navedenog Izvještaja Komisije brišu amandmani III, XI i XXV. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona o vinu Bosne i Hercegovine sa 27 amandmana. Sada riječ dajem predsjedavajućem Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije uvaženom kolegi Hasanu Bećiroviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Možda je ova situacija u praksi parlamentarnoj malo rijetka. Ja kao predsjedavajući Komisije koja je usvojila Izvještaj većinom glasova, uložio sam naknadno amandman, pa bih želio, i kao predsjedavajući i kao delegat, ne zloupotrebljavajući vaše vrijeme, pokušat da budem što je moguće kraći, da obrazložim tu situaciju. 12 Naime, 27 amandmana koje je Komisija usvojila su amandmani koji su usvojeni u Predstavničkom domu. Podnošenje tih amandmana je urađeno sa ciljem da bi što je moguće došli prije do Zakona o vinu koji smo svi zajednički ocijenili kao vrlo značajan zakon, obzirom da ova oblast u BiH praktično nije uopšte uređena. Iako su na Komisiji, pored tih 27 amandmana usvojena još 3 amandmana koja čine različitim tekst tog zakona u odnosu na usvojeni Prijedlog u Predstavničkom domu, ja sam se odlučio za podnošenje amandmana, prije svega za brisanje ta 3 amandmana, prije svega da bi došli što prije do zakona. Dakle, da bi usaglasili tekst zakona sa usvojenim tekstom u Predstavničkom domu. Amandman XXV, ovo se odnosi na ova prethodna 2 amandmana, Amandman XXV je amandman koji je u direktnoj, ja bih rekao suprotnosti sa, i slovom i duhom, Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i principima Svjetske trgovinske organizacije.
Ja se zaista izvinjavam gospodine Bećiroviću, nadam se da ovo nećete shvatiti neprijatno, u ovom trenutku se bavimo Izvještajem Komisije. Vi ste predlagač amandmana koji su došli nakon Izvještaja Komisije, pa bih Vas molio da se u toku diskusije koja je vezan za dnevni red i predlaganje Vaših amandmana i zahtjeva da se izjasnimo o njima, posvetite ovoj temi, kako bi se mogla nakon toga voditi rasprava o tome, ako bude bilo potrebe naravno da se vodi takva rasprava. A da u ovom trenutku, shodno Poslovniku, tretiramo pitanje samog Izvještaja, dakle onoga što je došlo delegatima na sto kao Izvještaj Vaše Komsije. Izvinjavam se.
Obzirom da sam o Izvještaju rekao ono što sam mislio, zaključit ću onda.
Ja se Vama zahvaljujem. Nadam se da nećemo ovim poremiti dalju diskusiju. Hvala Vam. Sada dajem riječ predlagaču Zakona ako je prisutan. Izvolite gospodine Neškoviću.
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam. Konstatujem da je predlagač zakona odustao od rasprave. 13 Sada otvaram raspravu i pozivam sve koji žele da učestvujuu diskusiji da se jave za riječ. Oprostite molim Vas još jednom gospodine Bećiroviću. Imajući u vidu da se gospodin Bećirović ipak ranije javio, predlažem gospodine Košarac i pored ovog redosljeda koji vidite da prvi dobija riječ. Slažete li se sa tim? Hvala Vam. Riječ ima uvaženi kolega Hasan Bećirović. Izvolite.
Ostala mi je u dilemi, predsjedavajući, poslovnička odredba o redosljedu rasprave, da li je prethodno trebalo da se raspravlja o amandmanu koji sam ja podložio ili o Izvještaju Komisije. Ali ja vjerujem da ste Vi to dobro uradili, pa neću to problematizirati.
Sekretar će provjeriti i podnijeti izvještaj. Izvinjavam se.
Evo neću problematizirati tu situaciju. Dakle, ja sam uložio ovaj amandman iz razloga koje sam počeo da navodim. Temeljni razlog zbog kojeg sam uložio ovaj amandman je činjenica da pokušamo danas na Domu naroda, doći do teksta zakona koji je identičan zakonu koji je usvojen na Predstavničkom domu. I drugi od razloga jeste eliminacija odredbi iz zakona koje su suprotno u direktnoj suprotnosti sa odredbama Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i principima Svjetske trgovinske organizacije. Ovdje mislim na ovaj Amandman XXV. Podsjetio bih sve nas da proces približavanja EU podrazumijeva, odnosno članstvo u EU podrazumijeva, prije svega, prije tog čina integraciju tržišta BiH u tržište EU. A kao preduslov tog čina jeste objedinjavanje ekonomskog prostora BiH unutar zemlje. Iz tog razloga i ovi amandmani idu ka tome da bar u ovom malom segmentu pokušamo da ostvarimo te principe. Znamo takođe da je oblast proizvodnje i prometa vinom dosta neuređeno. Da to izaziva niz problema, od nekontrolisanog uvoza, nekontrolisane proizvodnje vina od sorti grožđa koje nisu sadržane u tom vinu iz uvoza itd., to ovi proizvođači iz Hercegovine najbolje znaju i svi drugi proizvođači, i iz tog razloga sam bio mišljenja da je jako bitno da dođemo što prije do ovog zakona, da tu oblast uredimo. Moram vas obavijestiti takođe da smo juče ja i dva zamjenika ove Komisije na zahtjev predstavnika Evropske komisije održali jedan sastanak gdje smo konstatovali na naše iznenađenje i pored tvrdnje predlagača da zakon u pogledu, ja ću to pokušati uopštiti, u pogledu kvaliteta, nije usklađen sa pravnom stečevinom EU. Bez obzira na tu činjenicu, ja sam bio mišljenja da bi bilo dobro da usvojimo zakon u identičnom tekstu kako je usvojen u Predstavničkom domu, a da ove odredbe u pogledu kvaliteta sa stanovišta usklađivanja, potpunog usklađivanja da tako kažem, sa pravnom stečevinom EU iz ove oblasti, vrlo hitno uradimo izmjenama i dopunama zakona. Iz tog razloga ja vas pozivam, evo da glasate za ovaj amandman kako bi, što je moguće prije, bez određenih komplikacija, došli do ovog zakona. 14 Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Bećiroviću. Prije nego što riječ dam gospodinu Košarcu, konsultovao sam se sa sekretarom Doma, dakle procedura predstavljanje amandmana vezana je za rad delegata i vrši se u raspravi po tački dnevnog reda. U uvodu izvještaje, dakle podnose predlagač osnovnog teksta i neko u ime komisije predsjednik ili neko ko je za to ovlašćen, tako da nismo u ovom trenutku prema ovom, kako bih rekao, laičkom tumačenju prekršili Poslovnik. Ukoliko gospodin Bećirović to želi mi možemo pristupiti autentičnom tumačenju Poslovnika tj. da
Nema potrebe.
Ne, hvala. Dobro. Riječ sada dajem uvaženom kolegi Staši Košarcu. Izvolite gospodine Košarac.
Uvaženi predsjedavajući, naravno i zamjenici predsjedavajućeg, drage kolege, uvaženi ministri u Savjetu ministara i ostali gosti. Mislim da postoji jedna vrsta konsezusa da je za BiH i njene proizvođače vina veoma važna ova oblast i da je neophodno tu oblast definisati zakonom. I ono što treba istaći činjenicu jeste da su akteri prilikom donošenja ovoga zakona, može se reći, iscrpljivali sve moguće kompetencije kako bi došli do kvalitetnog zakona. Mi imao problem te vrste da, prije svega, smo na temelju jučerašnjeg sastanka sa predstavnicima Evropske komisije, koji su i danas prisutni ovdje, u potpunosti informisani da Zakon o vinu BiH nije upotpuno usaglašen sa pravnim nasljeđem EU i da u tom kontekstu možemo imati problema u vezi sa primjenom Protokola 6 Prelaznog sporazuma. I sada se otvara jedno pitanje da li ćemo mi donositi zakone koji će biti u skladu sa pravnim nasljeđem EU i koji su veoma važni za BiH, za buduće procese u BiH, koji će se voditi u vezi sa usklađivanjem propisa u BiH sa pravnim nasljeđem ili ćemo pokušati naći neka prelazna rješenja i onda kroz izmjene i dopune zakonskih projekata ponovo doći u tu fazu. Mi smo mišljenja da mi moramo u startu prilagoditi zakonske propise u BiH evropskim standardima i mislim da to, takav stav je i sami predstavnici Evropske komisije zastupali na jučerašnjem sastanku. I mislim da tu treba odgovorno pristupiti u ovim fazama donošenje zakonskih propisa, prije svega takav stav da je neophodno primjenjivati evropske standarde, naravno ukoliko oni ne ugrožavaju Dejtonski sporazum, odnosno Aneks IV i nadležnosti koje proizilaze iz Aneksa IV. I naš stav, po tom pitanju, apsolutno neće se mijenjati. I mi nećemo ovakav zakon u parlamentarnoj proceduri u Domu naroda podržati. 15 Kada su u pitanju amandmani, odnsono Amandman I koji je dostavio u parlamentarnu proceduru gospodin Bećirović, u skladu naravno sa Poslovnikom, moram da kažem da ta 3 amandmana koja su osporena amandmanom gospodina Bećirovića, su amandmani koje sam uložio ja i ti amandmani se odnose, prije svega Amandman III na član 4. stav 3. Zakona, Aamandman I na član 21. stav 2. Zakona i Amandman XXV koji se odnosi na član 57. sta 4. Ono što je sasvim jasno iz izjvšetaja kojeg su dostavili predstavnici Evropske komisije, jeste da naš Amandman III i Amandman XI nisu bili predmet osporavanja Evropske komisije. Amandman XXV jeste. I da je postojalo raspoloženje da se Amandman I, odnosno jedini amandman gospodina Bećirovića podijeli na 3 amandmana, danas bismo mogli naći određenu vrstu razgovora po tom pitanju Prema tome, stav Kluba Srba u Domu naroda BiH će biti negativan na Vaš amandman gospodine Bećiroviću i naravno nećemo u tom kontekstu podržati Zakon o vinu BiH. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Košarcu. Za riječ se javila uvažena kolegica, gospođa Borjana Krišto. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepo. Evo budući je zakon u drugom čitanju, Prijedlog zakona o vinu i ja sam uložila određeni broj amandmana koji su prošli u Zastupničkom domu. Iste takve amandmane je uložio i gospodin Bećirović i oni su prošli, znači naše Povjerenstvo, i postali su sastavni dio Prijedloga teksta zakona. U tom smislu i na tom Povjerenstvu, kao što je i obrazloženo, usvojen je određeni broj amandmana koji su zapravo kontradiktorni jedni drugima. Imamo situaciju da smo dobili, evo i dopis Evropske komisije u kojima su nas kolege i informirale, a naravno čuvši i stav i predlagatelja da nema šta reći, ja mogu samo kazati da smo analizom ovih zakona i onim što sam zapravo tražila od predlagatelja, kad se zakon razmatrao u prvom čitanju, da li su konsultirane udruge, da li su predstavnici udruga vinara sudjelovali u Prijedlogu izrade ovog zakona. Rečeno mi je da su sudjelovali i da nema ništa sporno u ovom zakonu. I ja moram informirati i ovaj Dom i predlagatelja da sam dobila odgovor od Udruge vinara, da nisu konsultirani i da imaju jako puno primjedbi na predloženi tekst ovog zakona. U ovom slučaju, i meni samoj i Klubu hrvatskog naroda stvara jednu nedoumicu, da donosimo zakon koji je, da kažem nekvalitetan, koji ima u ovom trenutku odredbe koje su kontradiktorne jedne drugima, stvara konfuziju, ne provodiv je. Tako da u ime Kluba hrvatskog naroda želim informirati ovaj Dom da ćemo biti suzdržani i o Prijedogu zakona o vinu. Hvala.
Zahvaljujem se gospođi Krišto. 16 Za riječ se dalje javio, učešće u diskusiji, uvaženi kolega Halid Genjac. Gospodine Genjac izvolite.
Zahvaljujem. Kao što se može primijetiti, ovaj zakon na naslovnoj stranici nosi oznaku "E" - prijedlog, što znači da je zakon koji je u kontekstu evropskog pridruživanja, a zapravo to je zakon koji je naša obaveza po Privremenom sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju i sa kojom obavezom mi itekako kasnimo. Ogromne probleme pravi ne postojanje ovog zakona proizvođačima vina i na tom tržištu, o čemu mogu kompetentnije govoriti mnoge kolege u ovom Parlamentu od mene, ali je činjenica da je problem zbog ne postojanja ovog zakona. Uložen je trud zaista oko koncipiranja ovog zakona. Jedna dimenzija je konsultacija sa Evropskom komisijom i potreba da se ispoštuju evropske obavezujuće norme u toj oblasti, nastojalo se, ima tu prostora još da se uradi, da se usaglasi, i tu se norme u EU mijenjaju. Drugi problem je naš unutarnji problem, pitanje nadležnosti i naravno kao ključni problem, potreba da se taj zakon donese. Ja mislim da je Predstavnički dom sa svojih 27 amandmana u dobroj mjeri krenuo putem da se ovi neki problemi riješe. Takođe i ovdje su na Komisiji koja je nadležna, usvojen jedan taj broj, dio amandmana, odnosno tih 27 i još ova 3 amandmana oko kojih ja mislim da u kontekstu pridržavanja obaveza iz evropskog partnerstva i Sporazuma o stabilizaciji i osporavanje zakona u tom smislu, mislim da treba porazgovarati na način da vidimo kakva je priroda tih amandmana. Naime, kao što smo čuli u raspravi, sporna su 3 amandmana. To je Amandman III, XI i XXV. Što se tiče Amandmana III koji se odnosi na član 4. i na stav 3. tog člana. Stav 3. glasi, dakle – Da Vijeće ministara BiH na prijedlog ministarstva u saradnji sa nadležnim organima entiteta i Brčko Distrikta utvrđuje granice i nazive vinogradarskih područja i druge karakteristike u vezi sa proizvodnjom grožđa. Sad se predlaže da umjesto „saradnje“ stoji "saglasnost". Dakle – Vijeće ministara na prijedlog ministarstva uz saglasnost sa nadležnim organima entiteta i Brčko Distrikta utvrđuje granice i naziv vinogradarskih područja. Mislim da je amandman sporan iz razloga, jednostavnog razloga, granice vinogradarskih područja nisu unutar granica entiteta. Dakle i to nije pitanje entiteta, da entiteti daju saglasnost, granice vinogradarskih područja prelaze granice entiteta i to su granice jednostavno vinogradarskih područja. I ja mislim da je u prvobitnom tekstu sasvim dovoljno i dobro i korektno bilo da stoji – da se traži saglasnost, odnosno da traži saradnja entiteta, odnosno sasvim dovoljno da se, da se u smislu saradnje to pitanje rješava. Nešto slično je i ovaj, možda, možda donekle sa aspekta struke i drastičnije kad se radi o Amandmanu XI koji se odnosi na član 21., odnosno stav 2. 17 U stavu 2. dakle, u organoleptičko ocjenjivanje vina sa geografskim porijeklom vrši komisija koju čine obučeni predstavnici ocjenjivača vina, koji se nalaze na listi ocjenjivača, koju utvrđuje i donosi Vijeće ministara na prijedlog ministarstva u saradnji sa nadležnim organima. Sad se traži - uz saglasnost entiteta. Da li je potrebno, dakle saglasnost entiteta kad se radi o stručnjacima izuzetno izražene ekspertnosti i kad Vijeće ministara utvrđuje tu listu, u kome je dakle u Vijeću ministara poznato je koji je princip odlučivanja i koji način odlučivanja. Dakle, da li je potrebno saglasnost tražiti za odluku Vijeća ministara koja se ne može donijeti, poznato nam je, pa prema Poslovniku bez saglasnosti i predstavnika barem jednog konstitutivnog naroda i td.? Mislim da ovo, bez obzira koji je cilj i ja ga mogu razumjeti, al' ova dva amandmana otežavaju primjenu zakona. Mislim ništa ne doprinose posebno, ništa ne rješavaju posebno, ali otežavaju primjenu zakona. Kad se radi o ovom trećem amandmanu, složili smo se da je on dakle, sudara se sa mnogim obavezama koje smo mi preuzeli i nema problema. Ukoliko ostaje stav da nema spremnosti da se podrže ovi amandmani i ovaj da se rješi pitanje, ja mislim da ne bi bio pristup dobar da oborimo zakona. Ima još mogućnosti da se zakon spasi, ja bih rađe predložio da se ovaj zakon na neki način vrati nadležnoj komisiji i da se amandmanska faza produži. Mi imamo tu odluku, dakle imamo mogućnost da donesemo odluku i da se tokom tog produžetka amandmanske faze ... potrebnim konsultacijama i sa predstavnicima i sa Vijećem minstara i sa naravno ostalim kojim je potrebno, pa čak i sa vinogradarskim udrugama, pa i naravno delegacijom Evropske komisije, odnosno Sektorom za ekonomiju koji ima primjedbe, da možda pokušamo popraviti zakon i dovesti ga u neki red, da ga na kraju ipak dobijemo. A sve iz razloga jer ovaj zakon je izuzetno važan i potreban. Dakle, predlažem da se produži amandmanska faza još 15 dana i da se vrati nadležnoj komisiji. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Genjcu. Za riječ se javio uvaženi kolega Krstan Simić. Gospodine Simiću, izvolite.
Ja repliku imam.
Repliku ima.
Prvo replika. 18
Ima repliku prije.
Oprostite molim vas, a replika, pardon ispravak krivog navoda, oprostite molim vas. Uvaženi kolega Košarac.
Hvala predsjedavajući. Ja naravno uvažavam i Vaš stav, međutim definitivno sam više očekivao iz Vašeg izlaganja da ćete se kao predsjednik Zajedničke komisije za evropske integracije otvoriti hrabrije pitanje stava Evropske komisije u vezi sa ovim zakonom. Ja Vas želim da podsjetim, da od tri amandmana koja sporna, još jedanput želim da Vas podsjetim, je samo jedan sporan za Evropsku komisiju, dva nisu. A niste prokomentarisali stav Evropske komisije u vezi sa članom 2.a), članom 6. Amandman III, član 8. Amandman IV, član 19. Amandman VIII, član 44. i generalno stav Evropske komisije kad su u pitanju evropski standardi i pravno nasljeđe EU. Za mene je koji sam isto tako član Komisije za evropske integracije bilo očekivano da ćete Vi kao predsjednik te Komisije se prvenstveno osvrnuti na ovaj stav Evropske komisije. Zabrinjavajuće je da Vam je prioritet bilo ova tri amandmana od kojih je samo jedan sporan, oko koga se možemo usaglasiti, a dva nisu. Zašto niste komentarisali i ove, Vi vodite ovu Komisiju za evropske integracije? Vaša obaveza je primjena protokola iz Privremenog sporazuma, naša obaveza je da primjenjujemo u našim standardima također evropske standarde i pravno nasljeđe EU. O tome nismo ovdje razgovarali. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Košarcu. Za ispravku krivog navoda javio se uvaženi kolega Halid Genjac. Izvolite.
Ja bih samo mladom kolegi preporučio da se previše ne brine jer to utiče na mnoge stvari, a ovaj u kom svojstvu ću ja diskutirati na ovoj sjednici i povodom ove tačke to je naravno moje pravo. Ja sam između ostalog i delegat i predsjednik kluba i naravno predsjedavajući komisije. Ako pažljivije pogledate moju raspravu i detaljnije, vidjećete zaista da sam aspektu usaglašenosti sa evropskim direktivama posvetio barem trećinu diskusije i da je to jedan od temeljnih razloga što sam predložio produžetak amandmanske faze. Ali od, osim tog usaglašavanja sa evropskim obavezujućim normama, mi zaista imamo i neka pitanja unutra koja treba ovaj, u zakonu popraviti na način da zakon funkcionira i da se provodi. Nije samo nama u istoj mjeri koliko nam je važno usaglašeno sa evropskim normama, u istoj mjeri nam je važno da donesemo zakon koji će funkcionirati, koji će biti provodiv. Prema tome, ovaj, zaista kad se pogleda to sve potpuno se 19 slažem s Vama, važna je i ta dimenzija, važna je i ova, iz svih tih razloga predlažemo produženje amandmanske faze.
Zahvaljujem se gospodinu Genjcu. Za riječ se javio uvaženi kolega Krstan Simić. Izvolite kolega Simiću.
Hvala gospodine predsjedniče. Moram reći da je gospodin Genjac producirao pitanje ustavne nadležnosti za ovaj Zakon. Za razliku od brojnih zakona koji nemaju u okviru ovako uskog ..., ovaj zakon ima tu nadležnost ... radi o izvršavanju međunarodnih sporazuma na putu ka pridruživanju BiH. I sa tog aspekta ja ne vidim bilo kakav problem da se projektuje da li ima nadležnosti ili nema. Drugo pitanje ovdje, uporno čitam ovaj Poslovnik o radu i zaista, dolazim iz Narodne skupštine RS gdje moram reći uz, da možda neko ne uzme za zlo, gdje je to puno Poslovnikom uređenije. Gdje ja tačno znam svaku situaciju, svaki zarez gdje reagujem, kako reagujem, ja ne znam sad da li predlagač može nakon ove rasprave povući ovaj zakon pa ga spremiti za sljedeću sjednicu, sljedeću proceduru, ja to ne mogu naći u ovom Posloniku. Ja ne mogu naći u Poslovniku ako mi odbijemo zakona da li nastupaju određene posljedice po predlagača, u RS ne može podnijeti, gospodin Tihić to zna dobro bili smo dugo tamo, 6 mjeseci. Pa su vrlo drastične kazne za one koji neodgovorno predlažu. Takođe imamo ovdje jedan postupak u kome imamo da je predložen zakon koji nije u saglasnosti sa standardima Evrope. Niko ne kaže da to trebamo osuditi i da uputiti kritiku i da u buduće se to ne smije događati i ponavljati. Ukoliko postoji praksa, jer u Pravilniku, Poslovniku to ne mogu naći, ja predlažem da nakon ove diskusije predlagač povuče ovaj zakon i da se u tom pravcu pozabavi i da ovom Domu i naravno Predstavničkom dođe zakon koji će biti kvalitetan, koji će rješiti sve ove dileme. I da ne gubimo vrijeme ispravljajući posao Savjeta ministara, da pokušavamo sačuvati nešto što je vrlo teško sačuvati. Ne znam ima li kakvo uporište, al mislim da bi to bio jedan prijedlog koji bi mogao ovu situaciju dovesti i na poziciju našeg kluba, Kluba hrvatskog naroda i gospodina Genjca, odnosno njegovog kluba, da dobijemo čim prije kvalitetan zakon, jer se svi slažemo da je ovo važna materija, da je trebamo rješiti, da veliki broj ljudi u vrijeme kad nemamo poslova, o čemu je govorio gospodin Bećirović, su vrlo zainteresovani da dobijemo ovaj zakon i da pokrenemo ovaj proces. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Simiću. Evo dopustiću sebi sa ovog mjesta, ne u vidu diskusije o ovoj tački dnevnog reda, već o određenom broju pitanja koja su se pojavila. Dakle, činjenica je da ovaj Poslovnik koji imamo treba da obradi određen broj pitanja koja se postavljaju pred ovaj Dom i mislim da je ova rasprava i njen tok i sadržaj dosta ovako dobro pokazuje da bi ovaj Kolegij zajedno sa sekretarom trebao da uvaži određene primjedbe koje ovdje postoje i predloži ovome Domu kvalitetniji tekst Poslovnika. Hvala vam. 20 Konstatujem da nema više prijavljenih za diskusiju po ovoj tački dnevnog reda. Pa shodno Poslovniku prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima delegata Hasana Bećirovića. Molim vas da se pokrene glasanje, to je jedan amandman koji se odnosi na tri amandmana iz Izvještaja Komisije. Konstatujem da je glasanje završeno. Od prisutnih 14, za je glasalo 7, protiv su bila 4 delegata, a 3 delegata bila su uzdržana. Iz Federacije za je glasalo 7 delegata, uzdržana su bila 3 delegata. Iz RS 4 delegata su bila protiv, niko za, niko uzdržan. Ovaj amandman ima opštu većinu, ali nema entitetsku većinu, što znači da u prvom krugu glasanja nije prošao. Pa prelazimo na konsultacije unutar Kolegija. I konstatujem da ste vidjeli da usaglašavanje nije bilo sa takvim rezultatom da se prihvati ovakav amandman gospodina Bećirovića. Pa sada pozivam tehničku službu da nas uvedu u drugi krug glasanja. Hvala. U drugom krugu glasanja, od prisutnih 14, za je bilo 7 delegata, protiv su bila 4 delegata, 3 delegata su bila uzdržana. Iz Federacije za glasalo 7 delegata, a 3 delegata su bila uzdržana. Iz RS za nije bio niko, protiv su bila 4 delegata, uzdržan niko. Ponovo postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina, pa konstatujem da nije prihvaćen amandman gospodina Bećirovića, odnosno da nije usvojen. Sada trebamo preći na glasanje o zakonu. Molim tehničku službu da nam to omogući. Hvala vam, glasanje je završeno. U prvom krugu od prisutnih 14, za su bila 4 delegata, protiv su bila 4 delegata, a uzdržano je bilo 6 delegata. Iz Federacije za su bila 4 delegata, niko protiv i 6 uzdržanih. Iz Srpske za niko, protiv 4 delegata i niko uzdržan. Ovaj, dakle, Zakon ne ostvaruje većinu ni po entitetskom principu, niti po principu opšte većine. Konstatujem da nije usvojen. Prelazimo na, molim ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodin Genjac ne znam ovaj, u kojoj formi evo, Vi vidite ovdje na monitoru za šta se prijavljujete.
[[nije uključen mikrofon]] 21
Povreda Poslovnika, za riječ se javio gospodin Genjac. Izvolite.
Naime mislim da se je prije izjašnjavanja o Zakonu trebalo izjasniti o zaključcima koji se odnose u pogledu tog zakona. Jer kad se izjasni o zakonu ako on nije usvojen stvar je završena, zakon je odbačen. Ali bilo je naših zaključaka koji su bili prijedlog u smislu da se produži amandmanska faza. Ovaj, i na taj način prije, prije izjašnjavanja o Zakonu trebalo se izjasniti o prijedlozima koji se odnose na neke stvari vezane za Zakon.
Ja se zahvaljujem gospodinu Genjcu, povreda Poslovnika podrazumijeva povredu nekog određenog člana u smislu reklamacije Poslovnika. Nisam primjetio da smo povrijedili neki član. Sa druge strane ja sam pažljivo slušao sve diskusije i shvatio sam ovo kao dobronmjernu ponudu da se raspravlja o nečemu. Ali je i onda gospodin Košarac iz diskusije zaključio, poslao poruku da takav zaključak takođe ne bi imao podršku. Tako da, pošto nije bilo pismenog zaključka predloženog, ja smatram da nije postojala povreda Poslovnika. I ako se slažete pređimo na sljedeću tačku dnevnog reda.
Naime, da ne kompliciramo.
Hvala. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je tačka pet. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim đubrivima, broj: 01,02-02-2-53/10 od 05.10.2010. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH Imajući u vidu da je ovo drugo čitanje, u drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije, Komisija je prihvatila Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim đubrivima u predloženom tekstu. Sada riječ dajem predsjedavajućem Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije gospodinu Hasanu Bećiroviću. Izvolite. 22
/nije uključen mikrofon/
Konstatujem da je gospodin Bećirović konstatovao da nema potreba da dodatno da objašnjenje vezano za Izvještaj Komisije i da je odustao od diskusije. Sada dajem riječ predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zahvaljujem se. Konstatujem da predlagač Zakona takođe odustaje od učešća u raspravi smatrajući da nema potrebu da bilo šta dopuni. Otvaram raspravu i pozivam delegate da se jave za riječ ukoliko žele da učestvuju u diskusiji. Konstatujem da nema prijavljenih za učešće u diskusiji po ovoj tački dnevnog reda. Sada bi trebali da pređemo na glasanje o Prijedlogu zakona, pozivam vas da nam to omogućite. Zahvaljujem se. Konstatujem da je glasanje završeno. Od prisutnih 14 delegata, za je glasalo 14 delegata. Iz Federacije 10, iz Srpske 4, postoji i opšta i entitetska većina. Pa konstatujem da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim đubrivima usvojen u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu. Zahvaljujem se. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj 6. Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-02-1-67/11 od 12.05.2011. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH
Ne.
Hvala vam, konstatujem da nema potrebe da se uključi u diskusiju. Sada riječ dajem predlagaču Zakona. Predlagač Zakona takođe odustaje od učešća u diskusiji. Otvaram raspravu da li se neko javlja za riječ? Ne. Hvala vam. Sada trebamo preći na glasanje o Zakonu. Konstatujem da je glasanje zaključeno. Od prisutnih 14, 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 10, iz Srpske 4 i uz postojanje opšte i entitetske većine. Konstatujem da je usvojen Zakon o udruženjima i fondacijama BiH u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu. Prelazimo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-02-1-9/11 od 24.05.2011. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH Napominjem da u drugom čitanju vodimo raspravu o amandmanima i glasamo o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisije je prihvatila Prijedlog zakona sa jednim amandmanom. Riječ dajem predsjedavajućem Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije gospodinu Hasanu Bećiroviću. Da li želite?
/nije uključen mikrofon/
Konstatujem da je uzdržan od rasprave. Riječ dajem predlagaču Zakona, da li želi? Konstatujem da je uzdržan od diskusije. 24 Otvaram raspravu i pozivam vas da se uključite, da li se neko javlja za riječ? Ne. Hvala vam. Zaključujem diskusiju. I prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona. Glasanje je završeno. Od prisutnih 14, 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 10, iz Srpske 4. Uz postojanje opšte i entitetske većine konstatujem da je Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici BiH usvojen u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu. Prelazimo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti ličnih podataka, broj: 01,02-1-2/11 od 22.03.2011. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije. Ustavnopravna komisija je usvojila Prijedlog zakona sa tri amandmana. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti ličnih podataka takođe sa tri amandmana. Riječ dajem predsjedavajućem, kolegi Simiću, koji ima potrebu da se uključi u diskusiju. Hvala vam. Samo trenutak ja Vas molim da tehničke uslove ispunite radi prijave za diskusiju, tj. pritisnite dugme. Hvala. Uvaženi kolega Krstan Simić, izvolite.
Hvala Vam gospodine predsjedniče. Dame i gospodo povod za ovu moju intervenciju je više jedna poruka vezana za usvojene amandmane. Naime, amandmani koje je Ustavnopravna komisija prihvatila su došli od predlagača Zakona, primetili smo jednu praksu koja postoji, da pojedina ministarstva kad ulažu amandmane direktno šalju amandmane ka skupštinama, odnosno Domu naroda i na taj način se zaobilazi Savjet ministara. Smatrali smo i smatramo da se tu radi o amandmanima defakto neovlaštenih lica, jer je predlagač zakona uvijek Savjet ministara. Ovaj put smo napravili jedna kompromis gdje su pojedini članovi Ustavnopravne komisije preuzeli ulogu i oni su bili predlagači ovih amandmana. Na ovaj način želimo poručiti Savjetu ministara da ubuduće Ustavnopravna komisija neće prihvatati predloge pojedinih ministarstava ukoliko o ovim amandmanima nije upoznat Savjet ministara. Definitivno ovdje kao i gospodin Tihić dolazi do zaobilaženja Savjeta ministara i može stvoriti određene nepravilnosti, neugodnosti kada takav zakon bude usvojen. Ovo sam samo želio zbog stava i Savjeta ministara i pošto je ovdje puno predlagača zakona da imaju u vidu ovu činjenicu. Hvala vama.
Hvala uvaženom kolegi Simiću na dodatnim objašnjenjima. 25 Sada dajem riječ predlagaču Zakona. Izvolite. Dobro, konstatujem da se predlagač Zakona uzdržao od učešća u raspravi. Otvaram raspravu. Na monitoru nemam evidentiranih prijavljenih učesnika. Zahvaljujem se. Zaključujem raspravu. Sad prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona. Zahvaljujem se. Glasanje je zaključeno. Od prisutnih 14 delegata, 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 10, iz Srpske 4. Uz postojanje opšte i entitetske većine, konstatujem da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti ličnih podataka usvojen u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu. Pa prelazimo na rad po tački 9. dnevnog reda, Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine, predlagač: Savjet ministara BiH, broj 01,02-02-7-1/11 od 03.02.2011. godine (prvo čitanje) Imajući u vidimo da je ovo prvo čitanje Prijedloga zakona, a u skladu sa članom 100. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je prijedlog zakona zasnovan. Vi ste dobili Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda koja je prihvatila principe Prijedloga ovog zakona. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona u prvom čitanju. Da li gospodin Simić u ime Komisije želi riječ? Ne, zahvaljujem se. Da li predlagač Zakona želi riječ? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Radi zapisnika i korektnosti prema Vama ja ću ponoviti ovo jer nije bio uključen Vaš mikrofon. Dakle, gospođa Nermina Kapetanović je zamolila u ime Komisije da ovaj Dom podrži podneseni Izvještaj imajući u vidu da je on u potpunosti usaglašen. Hvala vam. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda i pozivam vas da se uključite u diskusiju. Izvolite. Konstatujem da nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Pa prelazimo na glasanje o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH. Zahvaljujem se. Konstatujem da je glasanje završeno. Od prisutnih 14, 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 10, iz Srpske 4. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanje saglasnosti o identičnom teksu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH usvojen. Dakle, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH je usvojen. Sada prelazimo na rad po 12. tački dnevnog reda, Ad. 12. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH na 5. sjednici održanoj 14.07.2011. godine usvojio je Zakon o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH bez amandmana. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 4. sjednici održanoj 28.07.2011. godine usvojio navedeni Zakon sa jednim amandmanom. Na istoj sjednici imenovali smo i članove iz Doma naroda u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje teksta zakona. Zajednička komisija na sjednici održanoj 05.09.2011. godine postigla je sporazum o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o upotrebi i 28 zaštiti naziva BiH, te o tome sačinila Izvještaj o kojem danas treba da se izjasnimo. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj Zajedničke komisije. Riječ dajem izvjestiocu Zajedničke komisije, uvaženom kolegi Mehmedu Bradariću.
/nije uključen mikrofon/
Ja se izvinjavam uvaženi kolega Bradariću, al' bi ste morali da se prijavite za učešće. Izvolite kolega Bradariću.
Takođe ovaj Izvještaj je u potpunosti usaglašen, nije bilo nekakvih problema i evo molim delegate da ga ovakav kakav je predložen i prihvate.
Zahvaljujem se gospodinu Bradariću. I otvaram raspravu, ko se javlja za riječ? Prijavljenih nema, zahvaljujem se. Sada prelazimo na glasanje o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH. Glasanje je završeno. Od prisutnih 14, za je bilo 14 delegata. Iz Federacije 10, iz Srpske 4. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH, usvojen. Dakle, Zakon o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH je usvojen. Prelazimo na tačku 13. Ad. 13. Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici, predlagač: Predsjedništvo BiH, materijal broj: 01,02-04-244/11 od 21.03.2011. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH. Zajednička komisija prdlaže Domu usvajanje Godišnje platforme sa sljedećim zaključkom. Pozivamo Predsjedništvo BiH i Savjet ministara BiH da u zakonskom roku dostave platformu o obavještajno-bezbjednosnoj politici BiH za 2012. godinu, te da odrede svoje 29 predstavnike koji će neizostavno prisustvovati sjednici komisije na kojoj će platforma biti razmatrana. Predstavnički dom usvojio je Godišnju platformu o bavještajno-bezbjednosnoj politici sa zaključkom Zajedničke komisije. Dajem riječ, predsjedavajućem, izvinjavam se. Dajem riječ gospodinu Staši Košarcu, koga je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda. Izvolite.
Mislim da nema dodatnih potreba za bilo kakvom vrstom komentara. Mi smo na Zajedničkoj komisiji naravno raspravljali o ovoj Platformi, donijeli stav da Dom naroda, predložimo Domu naroda da je podrži i naravno ovaj zaključak, da se o ovom zaključku izjasni i da se pozitivno odredimo po ovom zaključku. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Košarcu na dodatnim objašnjenjima. Riječ dajem predstavniku predlagača, tj. nekome u ime Predsjedništva BiH, ako je prisutan. Konstatujem radi ovog zapisnika da niko u ime Predstavništva BiH nije pristupio sjednici ovog Doma. Ali, poslovnički to nas ne spriječava da radimo po ovoj tački dnevnog reda. Zbog toga otvaram dalju raspravu i pozivam vas da se uključite. Ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja za riječ. Hvala vam. Zaključujem raspravu. I, prelazimo na glasanje o Godišnjoj platformi o obavještajno-bezbjednosnoj politici. Konstatujem da je glasanje završeno. Od prisutnih 14 delgata, za je bilo 13 delegata, 1 je bio uzdržan. Iz Federacije 10 delegata je bilo za, iz RS 3 delegata su bila za i 1 uzdržan. Uz činjenicu da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da je zaključak Zajedničke komisije, pardon, oprostite, da smo usvojili Godišnju platformu o obavještajno-bezbjednosnoj politici. A sada glasamo o zaključku Zajedničke komisije. Konstatujem da je glasanje završeno. Od prisutnih 14, za je bilo 13 delegata, 1 je bio protiv, niko nije bio uzdržan. Iz Federacije za je bilo 9 delegata, a 1 delegat je bio protiv. Iz RS za su glasala 4 delegata. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem zaključak Zajedničke komisije je usvojen. 30 Prelazimo na tačku 14. Ad.14. Izvještaj o radu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-239/11 od 18.03.2011. godine Dobili ste mišljenja komisija Doma naroda i to: - Ustavnopravne komisije, koja je usvojila i predlaže Domu usvajanje Izvještaja u dijelu koji Ustavnopravna komisija razmatra kao nadležna komisija. - Komisija za finansije i budžet, koja predlaže Domu da primi k znanju Izvještaj u dijelu iz nadležnosti Komisije za finansije i budžet, - Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije, koja je usvojila Izvještaj u dijelu koji razmatra kao nadležna komisija, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Takođe ste dobili i mišljenja zajedničkih komisija i to: Zajedničke komisije za evropske integracije, koja podržava Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2010. godinu, te predlaže usvajanje sljedećih primjedbi: a) Radi cjelovitog sagledavanja rada Savjeta minsitara na procesu evropskog integrisanja, komisija smatra da je neophodno da Savjet minsitara BiH u parlamentarnu proceduru što hitnije dostavi Izvještaj o realizaciji obaveza iz Privremenog sporazuma, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i priorteta iz Evropskog partnerstva planiranih u 2010. godini i u prvoj polovini 2011. godine, b) Informaciju o aktuelnom stanju u realizaciji odobrenih projekata iz fondova IPA programa (2007, 2008, 2009, 2010. godin), c) Informaciju o procesu programiranja IP komponenata 1 i 2 za 2011. godinu, d) Informaciju o uspostavljanju funkcija i struktura decentralizovanog sistema upravljanja instrumentom predpristupne pomoći, u zagradi (DIS), e) Informaciju o aktivnostima Savjeta ministara BiH u pripremi BiH za posljedice ulaska susjedne Republike Hrvatske u EU. Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost koja je prihvatila Izvještaj u dijelu iz svoje nadležnosti i uputila ga u dalju parlamentarnu proceduru, te sugeriše Domu usvajanje sljedećih zaključaka: 1. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2010. godinu, u dijelu nadležnosti koje se odnose na nadležnost Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, a koji se odnosi na nadležnost Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH a koji razmatra, izvinjavam se, rad Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Ministarstva civilnih poslova BiH, ne sadrži elemente potrebne za odlučivanje, te se u skladu s tim zahtijeva od Savjeta minsitara BiH da u najkraćem roku dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH, pa dvije tačke: Izvještaj o izdatim dozvolama za promet 31 oružja, vojne opreme i proizvoda vojne namjene, dvojne namjene u 2010. godini i Izvještaj o realizovanim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene u 2009. godini. 2. Da bi se otklonili svi problemi funkcionisanja Komisije za deminiranje i Centra za deminiranje BH MAK, od Savjeta ministara BiH se traži da nakon razmatranja Izvještaja o radu BH MAK-a za 2010. godinu, dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH na dalje razmatranje, te nakon sagledavanja svih problema u vezi sa procesom deminiranja u BiH hitno pokrene proceduru predlaganja novog Zakona o deminiranju u BiH. I na Izvještaj dakle Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno bezbjednosne agencije BiH koja je prihvatila Izvještaj u dijelu iz svoje nadležnosti, upućuje ga u dalju proceduru sa prijedlogom za njegovo usvajanje. Zajednička komisija predlaže i usvajanje sljedećeg zaključka: 1. Podaci iz Izvještaja o radu Savjeta ministara BiH u 2010. godini, o stepenu realizacije i planiranih ciljeva su krajnje zabrinjavajući, posebno u Ministarstvu bezbjednosti i potencijalno mogu imati jako loše posljedice za bezbjednost BiH. Pozivamo Savjet minsitara da osigura da sljedeći izvještaj sadrži znatno veći procenat realizovanog u odnosu na planirano. Zatim prijedlog zaključka Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj koja je usvojila Izvještaj u dijelu koji razmatra kao nadležna komisija, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Zatim, Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, koja nije usvojila Izvještaj u dijelu koji razmatra kao nadležna komisija. Sada riječ dajem predstavniku Savjeta ministara. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Zahvaljujem se generalnom sekretaru Savjeta ministara, koji kaže da u ovom trenutku ne bi davao podrobna(?) objašnjenja. Kada je to tako već, onda pristupamo raspravi. Otvaram raspravu. Izvolite, ko se javlja za riječ? Što je svačije, to je ničije je li? Dobro. Za riječ se javio uvaženi kolega, Mehmed Bradarić, izvolite.
Poštovane kolege ovaj Izvještaj nije potpun. Njemu zaista puno tamo nedostaje i prilično je ostario, ali mislim da može biti upotrebljiv ako malo popričamo o njemu. Ja moram prvo uputiti kritiku predsjedavajućem Vijeća ministara i ministrima kojih nema danas ovdje, a razmatra se o vrlo važnom Izvještaju. Kada je bio za 2009. godinu, nismo ni pričali jer zaista je to bilo prestarjelo i samo iz razloga tog da bi bilo dobro da čuju šta to nije dobro bilo u radu, nebili se popravilo. Evo 32 ako nastavljaju u tehničkom mandatu, a ne zna se ni do kad će to raditi. Ja Izvještaj neću podržati zato što je tamo samo Vijeće predložilo 823 programska zadatka, 506 je ukupno realizovano i to je 60% i mislim da je to jako nizak stepen realizacije. Prioriteti ili prioritetni zadaci Vijeća ministara su bili ekonomija, unapređenje stranih investicija, borba protiv organizovanog kriminala i one neke obaveze evo koje je Vijeće Evrope nametnulo, ja ih neću evo ovaj put spominjati, a to su one tri stvari koje već i čini mi se ptice na grani znaju. I gotovo da ništa od toga nije realizovano. Razlozi su tamo, evo ja ću pokušati, kaže nije postojala entitetska saglasnost. Nije postojala saglasnost unutar radnih grupa koje su formirane da bi se napravili nacrti zakona. Jako veliki broj podzakonskih akata je bez obrazloženja prenešen u 2011. godinu. Mislim da je Ministarstvo vanjske trogovine i ekonomskih odnosa tu prvi, negdje oko 20-tak tih akata i kaže tamo već od polugodišta nije bilo političke saglasnosti jer se, jer su se bližili izbori i td. Prema onim papirima koje mi svi dobijemo o investicijama, BiH je posljednja u regionu. Makedonija ima četiri puta više stranih investicija, Hrvatska tri puta više od Makedonije, Srbija 22 puta više od BiH. I to je jako malo, oni će reći da je jako malo i kod njih, ali očito da ništa nije tako malo da ne može biti i manje. U martu 2011. godine Svjetska banka je objavila, a ustvari hoću ovdje da kažem da ne treba kriviti recesiju zato što stranih ulaganja nije bilo. Podobro smo i mi krivi. Evo ja ću navesti jedan konkretan primjer. Ja dolazim iz Maglaja. U Maglaju su Turci kupili “Natron Hayat”. To je dobra firma, danas radi negdje blizu 1000 ljudi, imaju solidne plate, imaju redovne plate. I to je firma koja radi jako puno sa RS. Negdje oko 400 tona uglja oni dnevno kupe u od stanara, kupe jako velike količine drveta, sa dobavljačima rade i mislim da je u prošloj godini negdje oko 1.200.000 maraka uplaćeno dobavljačima. I, ljudi su rekli, ja sam bio sa njima u nekom drugom svojstvu, rekli su da su jako voljni, zainteresovani sljedeću veliku investiciju uraditi u RS ali nije bilo nikakvih foruma, nije bilo nikakvih pokušaja s druge strane da se to uradi. Mislim da nema niko pravo odustajati od tako značajnih investicija. U martu, 2011. godine, Svjetska banka je izašla sa jednim istraživanjem koji se odnosi na administrativne barijere i procedure. Vrijeme koje se potroši za otvaranje biznisa i naravno troškovi, tu BiH zauzima 160-to mjesto, jako neslavno mjesto. Recimo, da biste otvorili biznis, treba vam 60 dana, treba potpuno odvojenih 12 procedura, morate platiti 540 eura troškova. Dok je to recimo u Njemačkoj neko ko se bavi istim poslom, treba mu 7 dana, treba mu 34 eura itd. Vijeću ministara su stalno dolazili zahtjevi poslodavaca da se ukine ona naknada o carinskom evidentiranju. Evo je i danas imamo ovdje i drago mi je. Nakon toliko vremena i moglo je to i prije da se uradi. To bi jako pomoglo ovim našim poslodavcima. Ali evo, trebalo bi možda razmišljati i o tome da se ove carinske tarife počnu riješavati, jer naši uvoznici plaćaju, da ne prepričavam sad negdje oko 5% ili 10% za ono što poslodavci u RS plaćaju 2,2%. Koridor je posebna priča. To je u Republici Hrvatskoj godišnje naprave 105 km autoputa, mi smo evo već nekoliko godina na ovih 16 km, od Zenice do, do, od Kaknja do Drivuše i vjerovatno će se još toliko godina to raditi. I ja sam izračunao u onoj studiji tamo, ustvari materijalu koji smo dobili, BiH trebala bi 185 km još napraviti do kraja 2013. godine. Ne znam je li to uopšte moguće. I ne znam jesu li ustvari uopšte tačni oni podaci tamo koji pišu. Malo sam izrazio sumnju iako postoje sredstva banke .... i td. Mislim da se tu apsolutno, mislim da se zaista moglo više uraditi i to je. 33 Kada je u pitanju turizam, to je naša perspektiva. To mora biti perspektiva. Ja neću nabrajati koliko BiH ima ljepota. Jučer smo išli iz Banja Luke prema ovamo, pa jednostavno ko nije išao, neka ode da vidi tih ljepota. I imamo šta ponuditi turistički, ali recimo ja ne mogu, sjetio sam se odmah Kalifornije, jednog gradića u Americi u Kaliforniji u koji hrle stotine hiljada turista, da bi vidjeli kobajagi sijalicu koja gori stotinu i nešto godina itd. A mi zaista imamo šta tim ljudima ponuditi, i td. Prema tome, ja vraćam se na ovu činjenicu koja kaže da je stepen realizacije 60%, to je jako malo, da ne govorimo o organizovanoj borbi protiv korupcije i td. Tek sad smo formirali ovu agenciju i nisam siguran da su ni počeli oni raditi. Ja vjerujem da oni imaju problema. Svi smo mi dobili papir gospođe Irene Lovrić koja radi u Fondu za povratak čiji je budžet 40 miliona i žena moli za profesionalnom intervencijom kada je u pianju korupcija u Fondu za povratak od strane direktora i td. I očito, ako bi se pružila ljudima prilika da progovore, tog kriminala jako puno ima, a ja znam jer sam bio u Skupštini Kantona, Zeničko-Dobojskog Kantona i predsjednik Komisije za borbu protiv korupcije, jako puno toga ima, pogotovo u javnim nabavkama. I mislim da država zaista, Vijeće ministara nisu pono uradili po tom pitanju jer je ova agencija trebala biti davno, davno formirana. Poljoprivreda takođe je ključno pianje i zbog toga vraćam se na onaj početak, na 60% i kažem ja ovaj Izvještaj neću podržati. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Bradariću. I ako dopustite sa ovoga mjesta pridružujem se nezadovoljstvu zbog neodgovornog odnosa dijela ministara koji nisu prisutni na ovoj sjednici Doma naroda i naravno, konstataciji da dio ljudi rade dobro svoj posao koji su ovdje prisutni i eto ovaj, vjerovatno su to primjetili, svi delegati rade sa ministrima iz HDZ-a. Da SDS ima ministra, oni bi došli. Ne znam zašto oni iz SDA nisu došli, gospodine Tihiću? Dobro. To je više za unutarstranačku analizu, je li? Dobro. Zahvaljujem se. Da li se još neko javlja za riječ? Dobro. Konstatujem da smo iscrpili diskusiju po ovoj tački dnevnog reda, pa sada prelazimo na glasanje o Izvještaju o radu Savjeta minsitara BiH za 2010. godinu, sa zaključcima i primjedbama koji su sastavni dio mišljenja komisija Doma naroda i zajedničkih komisija. Izvolite. Da li želite gospodine Tihiću da ponovimo glasanje? Bilo bi uredu da predsjednik stranke koja ima ministre podrže Izvjetšaj o radu? Dobro, dobro. Molim vas da nam omogućite da ponovimo glasanje. Izvolite. 34 Zahvaljujem se. Konstatujem da je glasanje po ovoj tački dnevnog reda završeno. Od prisutnih 14, 10 delegata je bilo za, 2 delegata su bila protiv, a uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije za je glasalo 7 delegata, protiv su bila 2 delegata, a 1 je bio uzdržan. Iz Srpske 3 delegata bila su za, a 1 delegat je bio uzdržan. Uz činjenicu da postoji opšta većina i entitetska većina, konstatujem sljedeće – Izvještaj o radu Savjeta minsitara BiH za 2010.godinu, sa zaključcima i primjedbama koji su sastavni dio mišljanja komisija Doma naroda i zajedničkih komisija, je usvojen. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda. Izvolite gospodine Košarac. Za diskusiju se ne možete javiti, možete za povredu Poslovnika ili nešto. Dobro, nadam se da delegatima ne smeta. Evo ja ću vas uključiti. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. S obzirom na činjenicu da imamo sljedeću tačku, a to je 15. tačka, u vezi sa Izvještajem Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, koristim poslovničku mogućnost da u ime Kluba srpskih delegata u Domu naroda tražim pauzu od 20 minuta. Prije nego što uđemo,
Dobro, ja sam dužan da udovoljnim vašem zahtjevu, pa konstatujem da od sada u narednih 20 minuta imamo pauzu u radu. [[PAUZA]] Da li možemo da nastavimo sa radom? Dobro, imajući u vidu da je 13 delegata u dvorani, mi možemo da pređemo na rad po tački 15. dnevnog reda. Prije nego što pređemo na rad, a imajući u vidu da je u međuvremenu zatražena pauza od strane Kluba delegata srpskog naroda, pozivam uvaženog kolegu Stašu Košarca da kaže da li ima potrebe da saopšti? Ne. Hvala. Tačka 15. Ad. 15. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj: 01,02,01/1, 02/1-08-384/11 od 20.5.2011. godine
Moram reći da, prije svega, malo me zbunjuje terminologija koja se ovdje koristi - nije primila k znanju ili jest primila k znanju. Ne znam šta uopšte znači. Ustavnopravna komisija je podržala i uputila prijedlog da se razmatra na sjednici. A kad sam već u prilici da ... smislu, ukoliko budemo raspravljali 2 - 3 sata ili 15 minuta, svejedno, o ovom izvještaju, mi ga primili znanju ili k znanju, s jedne strane. S druge strane, mi nismo ti koji usvajamo izvještaj ili ne usvajamo izvještaj. Ovaj izvještaj ima karakter informacije. I u tom pravcu bih, radi digniteta nas koji se bavimo ovim poslom, da ne ulazimo u te formulacije koje nas diskredituju kao stručne, pa čak da kažem i kao logične ljude. Znači, ovdje razmatramo izvještaj. To je obaveza da se prezentira, a ono što bude rezultat diskusije, to je naš stav prema tom izvještaju. Naravno taj stav naš prema ovom izvještaju je i određena preporuka, bez obzira što postoji nezavisnost ovog tijela, da razmotri one prigovore koji budu u funkciji poboljšavanja uslova. Takođe ova diskusija koja bude, ukoliko uslijedi povodom ovog izvještaja, takođe je i preporuka Savjetu ministara da u zakonodavnom smislu ide ka poboljšavanju određenih odredbi. Prema tome Ustavnopravna komisija je podržala da se danas razmatra uz ove tehničke primjedbe da izbjegnemo zamke, primili k znanju ili ne primili k znanju. Primili smo čim smo ga pročitali, čim o njemu diskutujemo primili smo ga. O njemu se ne izjašnjavamo, ali ćemo dati svoj sud vjerovatno kroz diskusije koje ćemo iznositi po određenim pitanjima. Hvala.
Hvala gospodine Simiću. Dakle, ono što ja kao objašnjenje u ovom trenutku mogu da dam, vezano je za uobičajenu proceduru koja je između ostalog vezana i za član 20. koji se odnosi, Zakona koji se odnose na Visoki sudski i tužilački savjet. U tom članu u stavu 3. Kaže: „Da će najkasnije do 1. maja svake godine Vijeće pripremiti godišnji izvještaj u kojem navodi svoje aktivnosti i opisuje stanje u sudstvu i tužilaštvu, uključujući preporuke za njegovo poboljšanje. Izvještaj se dostavlja Parlamentarnoj skupštini BiH“, pa da ne nabrajam kome sve ne, „u svrhu informisanja“. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, znači izvještaj je dostupan javnosti. 36 „Na poziv Parlamentarne skupštine ili drugog organa iz prethodnog stava, predsjednik ili drugi ovlašteni predstavnik Vijeća će direktno na sjednici obrazložiti izvještaj i odgovoriti na pitanja poslanika odnosno članova drugog organa, kroz raspravu o izvještaju i zaključke itd.“ Dakle, činjenica je da mi ovu informaciju dobijamo, primamo tu informaciju, bez ikakvog zaključka a koji bi bio suprotan dosadašnjoj proceduri, to bi moglo značiti da smo pričali i završili tačku dnevnog reda. Uobičajena parlamentarna praksa dosadašnja koja je naslijeđena ovdje i možemo diskutovati o tome da li je ona dobra i vjerovatno bi se složio sa vama u dobrom dijelu, jer šta znači primiti k znanju izvještaj kad ste ga već pročitali ili niste, je takva da smo naslijedili proceduru u kojoj se konstatuje da je izvještaj primljen k znanju. Znači da je valjda zaključena tačka dnevnog reda. Da li je ovo objašnjenje koje može za ovu tačku i za ovu priliku poslužiti, a onda da ovo pitanje raspravimo podrobnije u nekom drugom periodu? Izvolite.
Može gospodine predsjedniče, ono samo uz napomenu, „razmotrio je informaciju“, puno je bolji termin – Dom naroda razmotrio informaciju o radu Tužilaštva, odnosno Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. To je čini mi se puno prikladnije „razmotrio“. A može i ovo, ali da ubuduće izbjegnemo ovakve zamke. Hvala.
Evo ipak da onda ostanemo pri ovakvoj formulaciji za sada, a ostalo ćemo usaglašavati, jer i ovo je vjerovatno rezultat određenog ranijeg usaglašavanja. Hvala predsjedavajućem Ustavnopravne komisije. Sada riječ dajem predsjendiku Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH. Da li gospodin Novković želi da se obrati? Želi. Hvala Vam.
Vrlo cijenjeni i poštovani gospodo delegati Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, poštovani predsjedavajući uvaženog Doma. Ovom prilikom želim da vas pozdravim i da se zahvalim što ste omogućili da pružim informaciju ovom Domu o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH koji je dosta sveobuhvatan i u njemu je sadržan rad Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i dati su statistički podaci sa kratkim obrazloženjem 92 pravosudne institucije u BiH. Nadam se nakon diskusije da ćete dati korisne sugestije za poboljšanje rada Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, a isto tako i pravosudnih institucija u BiH, što je naš zajednički interes, a i interes javnosti u BiH. 37 Želim ukratko da obavijestim da je pravni osnov za rad Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Sporazum koji je u martu, odnosno aprilu 2004. godine potpisan od strane vlada RS, Federacije BiH i Vijeća ministara, gdje su prenijeta određena ovlaštenja i gdje je formirano jedno tijelo koje se zove Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH, donijet Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH sa zadatkom da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće to i to mu je osnovna funkcija i nadležnost koje treba da obezbijedi nezavisnost, nepristrasnost, funkcionalnost, efikasnost i ažurnost pravosudnih institucija u BiH. I od 2004. godine od jula mjeseca Visoko sudsko i tužilačko vijeće djeluje u tom kapacitetu. Ono što želim da istaknem, a to je da Visoko sudsko i tužilačko vijeće je sastavljeno od po 5 članova iz entiteta Federacije BiH, entiteta RS, 1 član iz Brčko Distrikta i 1 član koga je imenovao Parlament BiH, 1 član ispred Vijeća ministara BiH i 1 član, međunarodni član koga je imenovao visoki predstavnik ispred OHR-a koji se nalazi u BiH. Isključiva nadležnost Visokog sudskog i tužilačkog vijeća je izbor i imenovanje sudija i tužilaca u BiH, osim suda Ustavnog BiH. A kad su u pitanju entitetski ustavni sudovi Visoko sudsko i tužilačko vijeće ima ograničenu ulogu u izboru sudija toga suda. Pored izbora sudija i tužilaca Visoko i sudsko tužilačko vijeće ima ovlaštenje odnosno funkciju da uspostavi odgovornost za nezavisan rad pravosudnih institucija u BiH, sudija i tužilaca. Odgovornost se uspostavlja putem Ureda disciplinskog tužioca koji funkcioniše i djeluje u okviru Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. To sam istakao ovom prilikom, jer često u javnosti, a često i u drugim, pa čak i u profesionalnim krugovima imamo mnogo primjedbi da Visoko sudsko i tužilačko vijeće nema odgovornosti odnosno da sudije i tužioci nemaju nikakve odgovornosti u svom radu. Dakle, nema nezavisnosti sudija i tužilaca bez odgovornosti, a ta odgovornost se ostvaruje preko Ureda disciplinskog tužioca. Ovom prilikom želim da vam iznesem samo određene podatke, da mnogo, možda najviše, ne možda nego sigurno, najviše u regiji je odgovaralo sudija i tužilaca u pravosuđu BiH, počev od funkcija i pozicija vrlo visokih u pravosudnom sistemu BiH, od članova Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, sudija, tužilaca, od suspenzije do isključenja i drugih vrsta sankcija koje su propisane određenim pravilnicima koji su u skladu sa Zakonom o visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Skoro pa je više odgovaralo sudija i tužilaca u ovom vremenu od 2004. do 2010. godine, nego što je to bilo unazad 30 ili 40, ne bih išao u dalji period, ali mislim više možda nego i za 50 godina. Često postavljam i sebi pitanje, a postavljam pitanje i mnogima koji se bave ovom problematikom, da li postoji odgovornost sudija i tužilaca ili ta odgovornost ne postoji? Najviše ima primjedbi da ne postoji nikakva odgovornost između, u pogledu sudija i tužilaca. Sudije i tužioci su nezavisni u primjeni zakona i u tumačenju zakona. Nisu nezavisni sami od sebe, ali su obavezni da pravilno primjenjuju zakone i da pravilno tumače zakone i da pravilno primjenjuju sudsku praksu koja se donosi i usvaja na onim pravosudnim institucijama koje obavezuju da bude primjenjivana. Jedna od vrlo značajnih nadležnosti Visokog sudskog i tužilačkog vijeća je Etički kodeks i postupanje po tom kodeksu sudija i tužilaca. Ono što je najbitnije, sudije su dužne, odnosno Visoko sudsko i tužilačko vijeće, da obezbjeđuje osnovne principe rada pravosudnih institucija. Kako će sudovi i tužilaštva biti organizovani, na kom nivou, o tome ne odlučuje Visoko sudsko i tužilačko vijeće, nego se odlučuje u određenim skupštinama, odnosno u parlamentima gdje se donose zakoni i za Visoko sudsko i tužilačko vijeće, i za Sud BiH, i za Tužilaštvo BiH i zakoni na nivou o sudovima, entiteta, na nivou Brčko Distrikta itd. 38 Često se stavljaju primjedbe Visokom sudskom i tužilačkom vijeću u pogledu rada, kada je u pitanju organizacija pravosuđa u BiH. Visoko sudsko i tužilačko vijeće na tom nivou razmatra nacrte, odnosno prijedloge zakona, ali samo onih koji su bitni, za sudove i tužilaštva, svakako i za Visoko sudsko i tužilačko vijeće, ali samo do nivoa mišljenja koje dostavlja onim tijelima koji su nadležni i ovlašteni da donose zakone. Vi dobro znate šta je samo nivo mišljenja. Zajedno sa ministarstvima pravde, ministarstvima finansija, Visoko sudsko i tužilačko vijeće, kao partner ima u nadležnosti da obezbjeđuje finansiranje pravosudnih institucija BiH. Želim da istaknem da pravosudne institucije u BiH koje postoje u jako pravno složenoj državi, to nema nigdje ni u okruženju, a mislim da nema nigdje ni u Evropi. Dakle, postoji pravosuđe na nivou BiH. Postoji pravosuđe na nivou RS, na nivou Federacije BiH i postoji pravosuđe na nivou Brčko Distrikta koje se finansira iz 14 izvora. Dakle, fragmentarno finansiranje pravosuđa u BiH je izraženo kao nigdje u svijetu. Sasvim je jasno da i mnogo razvijenije zemlje imaju problema sa finansiranjem pravosuđa i Visoko sudsko i tužilačko vijeće kao partner, daje svoj doprinos u tome sa potpunim i punim razumijevanjem na ekonomsku situaciju u institucijama iz kojih se finansiraju pravosudne, sudovi i tužilaštva, i imamo puno razumijevanje u tom pravcu. Takođe Visoko sudsko i tužilačko vijeće je dužno da zajedno sa ministarstvima pravde obezbijedi materijalno tehničke uslove za finansiranje pravosudnih institucija. Ovom prilikom hoću da istaknem jednu činjenicu, a to je da u zadnjih 6 ili 7 godina kao nikad do sada su obezbijeđeni skoro pa svi potrebni materijalno tehnički uslovi za finansiranje pravosudnih institucija u BiH. Imamo izgrađen informaciono komunikacijsku tehnologiju u pravosuđu BiH kao ni u jednoj zemlji u Evropi. Odmah hoću da istaknem da obezbjeđenje, rekonstrukcija mnogih sudskih zgrada u Banja Luci, u Sarajevu, u Istočnom Sarajevu, u Srebrenici, u Modriči, u Bijeljini itd, se finansira zajedničkim sredstvima od domaćih vlada, na što sam zahvalan i iz sredstava donacije koja uopšte nisu zanemarljiva. Visoko sudsko i tužilačko vijeće provodi stručno usavršavanje i edukaciju sudija i tužilaca putem centara za edukacija sudija i tužilaca i putem Pravosudne komisije Brčko Distrikta. To radimo u zadnjih 5 ili 6 godina. A vama je poznato, a pogotovo ovdje ima kolega da od 2003. odnosno 2002. godine se dobrim dijelom izmijenila legislativa kad su u pitanju određeni procesni zakoni. Najveći broj sudija i tužilaca, pa i ovih koji su se školovali poslije '91., '92. godine, mi na pravnim fakultetima smo izučavali sasvim jedne druge procesne zakone u odnosu na one procesne zakone koje sada primjenjujemo i sasvim sigurno da tu ima određenog nesnalaženja, određenih problema, ali na određen način i tu je postignut uspjeh, ne u potpunoj mjeri. Ja nisam ovdje i ne želim da hvalim pravosudne institucije u BiH, niti Visoko sudsko i tužilačko vijeće, hoću da prikažem jednu realnu sliku, ovdje vama kao najodgovornijim ljudima u ovoj zemlji, o radu pravosudnih institucija u BiH. Još uvijek predstavljamo neefikasno pravosuđe, ali ne u tolikoj mjeri neodgovorno kao što se često pripisuje mu. Imamo jedan problem gdje dobar dio javnosti nema povjerenja u pravosuđe. Ja radim u pravosuđu skoro pa 35 godina, uglavnom kao sudija, jedno vrijeme sam radio i kao advokat itd., uvijek je bilo nepovjerenje u pravosuđe. Treba to povjerenje(?) smanjivati koliko god se može. Ja pripadam onoj generaciji sudija i pravnika, smatram da se povjerenje u pravosuđe jedino može da ostvari jednim nepristrasnim, stručnim, objektivnim radom i rezultatima rada, a nikako da sudije, tužioci, predsjednici sudova, glavni 39 tužioci ulaze u određene sukobe sa predstavnicima ili političke vlasti, ili izvršne vlasti ili zakonodavne vlasti. Naše je da mi radimo onako kako su principi pravosuđa u Evropi i u drugim zemljama. Bilo da skrenemo lijevo ili desno, sasvim sigurno da onda nećemo biti nezavisni i nećemo biti nepristrasni. Dakle, ono što vas interesuje, ja ću o tom kratku, sam već nešto izložio, a neću da pređem a da ništa ne kažem o Strategiji za procesuiranje predmeta ratnih zločina. Ja sam i predsjedavajući nadzornog tijela od aprila 2009. godine i mi smo kao nadzorno tijelo održali juče zadnji sastanak u Brčkom i to je 23 sastanak. Procesuiranjem predmeta ratnih zločina nije zadovoljno nadzorno tijelo, nije zadovoljna javnost i nije zadovoljna ni profesionalna zajednica. Mi znamo da tu ima dosta poblema koji su jako izraženi i mi kao nadzorno tijelo smo donijeli mnogo zaključaka, ali samo mnogo zaključaka u okviru i Visoko sudsko i tužilačko vijeće, u okviru efikasnosti rada na tom jednom jako, jako teškom i složenom poslu. Rokovi iz Strategije su 7 i 15 godina. Ako se ne završi to u tim rokovima, a već na određen način se kasni. Mjesto sudova i tužilaštava to će da odradi biologija. Mnogi svjedoci već postaju demotivisani da daju svoje, poslije 15 godina, da daju svoje iskaze na sudovima i tužilaštvima. Mnogi svjedoci su umrli. Dobar dio svjedoka, i dobro je što su se vratili u svoje predratne sredine i to je, to ih čini još više demotivisanim da svjedoče. Dobar dio dokaza propada itd., itd. Međutim, mi ćemo, mi svakih 6 mjeseci nadzorno tijelo, podnosi jedan detaljan izvještaj Vijeću ministara, a mi ćemo kroz mjesec dana podnijeti jednu analizu rada pravosudnih institucija koje su nadležne da procesuiraju predmete ratnih zločina i svih onih subjekata koji su zaduženi za procesuiranje predmeta ratnih zločina, a imaju zaduženja ministarstva pravde, ministarstva finansija, policijske agencije, gdje ćemo jasnu sliku iznijeti i na vrlo realan i objekativan način ćemo istaći gdje i u kojoj mjeri nisu ispoštovani zaključci Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, nisu ispoštovani zaključci nadzornog tijela i gdje nisu obezbijeđena finansijska sredstva. Do sada, a to je i zaključak na sjednici u Brčkom gdje su bili prisutni svi glavni tužioci u BiH, gdje su bili prisutni svi najodgovorniji ljudi počev od SIPA-e i svi komesari načelnici centara javne bezbjednosti, koordinatori, inspektori koji se bave tim poslom smo donijeli, čuli dosta činjenica i dosta materijala. I od prilike, za sada, je jedan od ključnih problema su tužilaštva, a naročito Tužilaštvo BiH gdje ima jedan zabrinjavajući broj predmeta odnosno prijava iz ranijih godina, 4-5 ili 6 koje nisu obrađene. Mi ćemo i na nadzornom tijelu i na Visokom sudskom i tužilačkom vijeću sačiniti jednu analizu koji je uzrok toga. Da li su to objektivne ili subjektivne slabosti? I odmah da vam kažem nećemo biti, bit ćemo jako realni i objektivni i ako budu subjektivne slabosti iznijet ćemo, a svakako da ima tu i objektivnih slabosti. Ja sam već prekoračio vrijeme i hvala vam puno na pažnji.
Hvala i Vama gospodine predsjedniče. Prekoračenje u granicama tolerancije, pogotovo imajući u vidu da su raniji predlagači dosta nam prostora ostavili za rad današnje sjednice. Zahvaljujem se. Čuli ste dakle izjašnjenje uz Izvještaj predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. 40 Za riječ se javila uvažena kolegica Borjana Krišto. Ja se Vama moram izvinuti, moram pitati tehničku službu. Dakle, ako je pored imena delegata broj 1. tri puta ste se prijavili gospodine Simiću, nemoguće. Šta znači 1, šta znači 3, da ne bismo povrijedili Poslovnik? ____________(?) Koliko su se puta prijavili. Koliko su se puta prijavili. ____________(?) Jeste.
Hvala lijepo. Evo i u okviru rasprave Informacije ili izviješća o radu Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća i naravno iz uvodnog izlaganja predsjednika Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, čuli smo na neki način detaljno ono što se odnosi na nadležnost Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća i na njegov rad. Meni je drago, ja ću odmah u startu kazati da je kroz svoju nadležnost predsjednik Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća kazao koje su njihove nadležnosti imajući u vidu Zakon o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću, pa je tako napomenuo da je nadležnost Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, kako imenovanje tako i stegovni postupak, zapravo sudaca redovnih sudova od razine općine do razine BiH, izuzimajući Ustavni sud BiH i posebno napominjući ograničenu ulogu Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća kad je u pitanju postupak, odnosno proces imenovanja sudija Ustavnog suda na razini entiteta. Iščitavajući ovo Izviješće uistinu, a ne mogu da se konkretno ne osvrnem na nešto što je ovdje napisano i što uistinu pokazuje da je tendenciozno i da je uistinu nepismeno. Ne počiva niti na činjenicama niti na zakonu, a zapravo to je, zapravo i odraz onoga što je Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće. Pa ću ja kratko za ilustraciju onoga o čemu sam napomenula, na stranici 13. koja govori o imenovanju sudija u Ustavnom sudu Federacije BiH, osvrnuti se, jer sam imala tu ulogu u prošlom mandatu na razini Federacije kao predsjednica Federacije BiH, da predlažem sukladno Ustavu Federacije i sukladno, znači svojim ovlastima, sudce Ustavnog suda Federacije BiH. Naime, ovdje u ovom tekstu stoji: „Zbog naglašenog interesa Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća da se što prije popune sve upražnjene pozicije u Ustavnom sudu Federacije, a kako bi isti mogao nesmetano funkcionirati, Predsjedništvo je tijekom cijele 2010. godine bilo uključeno u proces rasprave u svezi imenovanja sudaca Ustavnog suda Federacije. Budući da su još 41 od 2008. godine trebale biti popunjene tri pozicije Ustavnog suda, te činjenice da Ustavni sud radi u nepotpunom sastavu, više je nego zabrinjavajuće. I u cilju da se ovaj proces pokrene radi evidentne koristi za sve partnere u Federaciji, predsjedniku predsjedničkog doma Parlamenta Federacije su u okviru 2010. godine ponovo dostavljene osnovne informacije u svezi ovog pitanja uključujući i informaciju o postupanju Vijeća u skladu sa Ustavom Federacije.“ Uistinu, ja se ovdje pitam, ja se nadam i mnogi oni koji su i poznavatelji prava, Ustava, zakona i zakonske procedure oko imenovanja, ja uistinu ne znam ko je predsjednik nekog predsjedničkog doma Parlamenta Federacije? Vjerojatno oni koji su pisali ovo Izviješće mislili su na Predstavnički dom Parlamenta Federacije. Ja bih samo podsjetila sve ove i svu javnost koja nas u ovom trenutku prati, da uistinu Predstavnički odnosno Zastupnički dom, nema nikakvu ulogu u imenovanju sudaca Ustavnog suda. Naime, ja ću u ovom trenutku kazati, zapravo u čemu su se prepiska i cijeli, da kažem, nesporazum je nastao, a on je proistekao iz toga zato što Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće nije poštovalo ustavnu proceduru, a pod krinkom neovisnosti i samostalnosti je optuživalo, u tom mandatu, predsjednicu Federacije kako krši grubo ustavnu proceduru. Ustavni sud Federacije, ja ću ponoviti ono što je predsjednk VSTV-a rekao, na neki način zbog ograničenih ovlasti njihovih, je političko pravni sud i on je korektiv zakonodavne i izvršne vlasti i stoga nije slučajno Ustavom predviđena procedura u smislu predlaganja sudaca Ustavnog suda, koja kad je u pitanju Ustav Federacije, kaže da sudce Ustavnog suda predlaže predsjednik Federacije uz suglasnost dopredsjednka Federacija i uz potvrdu većine onih koji glasuju u Domu naroda. Znači, samo većine onih koji se izjašnjavaju. U tom smislu Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće nije poštovalo tu ustavnu odredbu, a sve s prepoznatljivim ciljem da vrši pritiske i manipulira i dovodi u pitanje legalnost odluka zakonodavnog i izvršnog organa na razini Federacije. Naravno imajući u vidu odredbe Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću, tu je uloga njihova bila tehnička i zakon je jasan, oni provede proceduru natječaja i dostavljaju, obavljaju intervjue i dostavljaju predsjedniku Federacije, znači prijedlog, odnosno spisak kandidata koji po njihovom ispunjavaju uvjete, iz nekakvog intervjua. A sada ću se ukratko osvrnuti na ono što se zapravo tijekom tih intervjua događalo. Događalo se to da je Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće stavljalo se u ulogu kroz te intervjue nekakvih institucija itd., koje su kao, kad dođete na pravosudni ispit, a da bi se na takav način eliminirali određeni kandidati, a da bi se drugi preferirali. Pa tako od izviješća koje sam ja dobila od Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća i Ustavnog suda za pojedine kandidate u dva različita raspisana natječaja za jednog kandidata koji je doktorirao na ustavnom pravu, su napisali da uopće ne pozna ustavnu materiju, a u drugom kada su ga preferirali u određenom momentu, napisali su da ima izuzetne reference, i evo ja ću ih možda i pročitati ovdje, ja imam cijelu prepisku sa Visokim sudbenim i tužiteljskim vijećem, gdje se kaže da kandidat, a ovo je da vam kažem još i stav Ustavnog suda koji se na njihovo mišljenje osvrnuo i u kojem kaže – Očigledan je nesklad između nebrojenih kvalifikacija o kandidatu navedenih u podacima životopisa. Navodi se da kandidat pokazuje izuzetno pravničko i akademsko iskustvo da bi zbog odličnog poznavanja ustavnog prava, kao i međunarodnog ustavnog prava, koji je bio na poziciji sudca Ustavnog suda, mogao dati izuzetan doprinos radu i daljem razvoju ove institucije. 42 Istovremeno, iz navedenih podataka u životopisu su nesporne činjenice da je kandidat suprotno važećim propisima o visokom obrazovanju u zvanju asistenta proveo 24 godine, a da u tom periodu nije ispunio uvjete niti za napredovanje i zvanje višeg asistenta a kamoli u ... nastavnika. Prema tome, u odnosu na ovog kandidata Ustavni sud ističe kako to isto Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće nije prepoznalo kandidatkinju koja ima zavidnu akademsku karijeru, izvanrednog profesora na Pravnom fakultetu i koja je sve to odradila u rokovima, a sve s jednom tendencijom da bude eliminirana. Još ovakvih primjera ima dosta i ja vam samo mogu reći da ono što bih mogla sad ovdje govoriti kroz ovo Izviješće, je zapravo pola papira od ovog Izviješća koje je ovdje napisano. Imajući ovo sve u vidu, ja sam inzistirala na provedbi odluke, znači sukladno Ustavu, a cijela priča se stvorila oko toga, da kandidat koji je predložen iz reda hrvatskog naroda je bio osoba koja nije podobna bila Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću samo iz razloga što je to osoba na koju niko ni na kakav način nije mogao uticati. Mi ovo Izviješće raspravljamo i sa stanovišta neovisnosti, svi se zalažemo za neovisno i nepristrano pravosuđe, sudci moraju biti ovisni samo o Ustavu, zakonu i moralu. I uistinu jedna osoba koja je predložena bila na takvu poziciju, nije mogla doći samo iz razloga jer nije bila poslušnik u određenom momentu međunarodne zajednice. Ja to govorim ovdje jasno, glasno i odgovorno pred svima, samo s jednim ciljem da uistinu to Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće bude neovisna institucija koja će stvoriti to neovisno funkcionalno, apolitično, učinkovito itd., pravosuđe koje uistinu, kao što je predsjednik rekao, treba da počiva na tim principima. Nažalost, mi smo danas svjedoci sve brojnijih stvari i događanja u pravosuđu koje uistinu, što drugo ne kazati da vodi određene montirane procese. Kako se može dogoditi da određeni razgovori uslijede na političkoj razini pa sutradan odma temeljem izjave nekih navodnih medija, odma osvane potvrda određenih optužnica, a imamo prigovore za određene sudce koji ne rade svoj posao ili pak tužitelje koji su pod određenim utjecajima. Ti disciplinski tužitelji nikad nisu odgovorili, posebno da kažem blagovremeno, ili je trebalo čekati godinu dana ili dvije godine, da se dobije odgovor u smislu postupanja u određenim predmetima koji su utemeljeni i tiču se zakona i Ustava, zapravo ono što treba svima nama. Jednostavno želim reći da je ovo institucija koja samo radi pod krinkom, ali je uistinu dovela pravosuđe danas gdje jesmo, a ono je i neučinkovito i neprofesionalno, uz uvžavanje da uistinu postoje sudci koji i danas čitaju, koji i danas rade svoj posao neovisno, ali većina je tih koji su u funkciji nekoga, a to je najmanje Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće. Svi ovi moji prigovori su u cilju, ne samo mene, nego inače zaštite i ustavnosti i zakonitosti i stvaranja neovisnog pravosuđa, ne samo zbog nas nego svih onih ljudi koji se danas pojavljuju u pravosudnim institucijama. Ovo što danas govorim je dio i razgovora ljudi koji već sve više srećem, koji su profesionalni, koji rade svoj posao, koji dolaze eventualno na sudove, zastupaju, slušaju i pitaju se šta se to radi na sudovima. Od toga da su sudci neobučeni, uz uvažavanje da je u okviru programa Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, edukacija sudaca i tužitelja. Danas ima mnogo sudaca koji nisu, uvjereni smo to kroz odluke, ni pratili određene izmjene zakona i naravno da se odluke ne temelje pa da se to još jasno potvrdi, evo i kroz nekava izviješća o odlukama viših sudova. 43 U ovom smislu želim reći da ovo ništa ne čudi ni mene, ni nas ovdje koji jesmo koji pratimo, ovo sve opet kažem, s jednim ciljem, ali da postoji nešto što se zove odgovornost i Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, mislim da bi i ono radilo svoj posao drugačije, a da bi i to pravosuđe na jedan način bilo i učinkovitije i neovisnije. U kontekstu svega, da bi skratila
Ja se izvinjavam gospođo Krišto, vrlo nerado ovo činim,
Ja se ispričavam.
Samo Vam skrećem pažnju na vrijeme, evo.
Upravo sam krenula da zaključim. Da bih skratila priču ja bih željela reći da ovu Informaciju ćemo, naravno kao takvu, ona je ili primljena ili ne primljena, ona je tendenciozno napisana i ja je nikad kao ovakvu ne mogu prihvatiti niti ću je primiti. A želim reći da ovaj Dom mora imati odgovornost spram ove vrlo važne institucije, prići izmjenama Zakona o visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću, utvrditi odgovornost i naravno napraviti takvu odgovornost svih onih da uistinu ovo pravosuđe bude neovisno i samostalno i da bude profesionalno. Hvala vam lijepo.
Hvala i Vama gospođo Krišto. Za riječ se javio uvaženi kolega Krstan Simić. Kolega Simiću, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja sam ovdje u dvostrukoj ulozi i kao čovjek od struke i sad u funkciji delegata, pa ću pokušati, imajući u vidu temu, da više budem čovjek od struke nego da budem u funkciji, na izvjestan način, politike. 2003. godine kada smo ušli u reformu bio sam jedan od onih koji je vrlo bitno uticao na tokove reforme, pa moram priznati da je to tada rađeno pod okriljem međunarodne zajednice i dobrim dijelom i pod pritiskom međunarodne zajednice. Sad smo došli u poziciju da se podsjetimo onog stiha Branka Miljkovića, "da li će sužnji, da li će sloboda znati pjevati kao što su sužnji o njoj sanjali ". Pa za mene je ovo ... pitanje da li ovaj Izvještaj daje odgovor, da li je reforma ostvarila ono zbog čega je pokrenuta, zbog čega su u nju uložena značajna sredstva i moram reći da prije svega, mi je drago čuti da su ministarstva pravde, kako entiteta tako i BiH pa i Distrikta Brčko, obezbijedila adekvatna sredstva da je za pravosuđe obezbijeđen jedan kvalitetan nivo kojim se u 44 nekim segmentima ne mogu porediti čak ni puno razvijenije zemlje. To je dobro. Ali sljedeće pitanje je - da li je to pravosuđe tim tehničkim uslovima odgovorilo svojim načinom rada? Gospođa Krišto je pomenula stručnost kadrova. Ja se slažem da zaista vrlo često se sreću odluke i nestručnost sudija. Međutim ja to posmatram u širem kontekstu, da nažalost nakon rata, nakon uspostave i partokratijskih pristupa u mnogim segmentima, da često nismo ni afirmisali profesiju, da često ljudi nisu bili ni motivirani da napreduju u svojoj struci, jer su im određene pozicije bile obezbijeđene po nekim drugim kriterijima. Pravosuđe ne smije biti dio te priče. Ne smije biti ni jedan segment društva, ali pravosuđe ne smije biti posebno dio te priče. Ono što mene zanima i što sam želio iz ovog Izvještaja pročitati to nisam pročitao. Da li smo stvorili nezavisno, profesionalno pravosuđe i dokle smo dosegli sa reformom? Ima li potrebe da zajedno sjedamo, da preispitamo dokle smo došli i šta nam je činiti da idemo naprijed? To je ovaj Izvještaj ponuditi. On to ne nudi. On je dao jedan siže podataka iz kojih proizilazi da je ... izvještaja zaista obavio određeni broj aktivnosti. Ali, još je gore ako smo potrošili energiju, ako smo potrošili pare i ako nemamo rezultate. To je još poraznija činjenica. Ono što mene zabrinjava, kad postavim pitanje, ja ću morati neke konkretne predmete navesti da pokažem da postoji percepcija, da postoje politička suđenja i danas u BiH, što je katastrofa. Što je katastrofa. Ne znam da se neće gospodin Ivanić uvrijediti, nema ga. Postupak protiv gospodina Ivanića, 13 optuženih, 12 oslobođenih. Odiseja koja je trajala 3 godine. Nema pravnika koji je proveo 5 godina a ne 30 i više koliko smo proveli gospodin Novković i ja u pravosuđu, kad je pogledao ono zašto je optužen i tjeran gospodin Ivanić sa svojom grupom pod tzv. aferom "Srpske šume" da nije bilo uslova ili elemenata da se sudi. Takođe, ljudima iz pravosuđu je poznato da tužioc, ovo ću prvi put reći, koji je vodio taj postupak a bio je stranac, je dolazio u Tužilaštvo, Okružno tužilaštvo Banja Luka i tražio da se nađe bilo šta vezano za aferu "Srpske šume", da se ti ljudi sude i osude, jer je tu bio u pitanju biznis, biznis koji se zvao, jedna firma koja je želila preuzeti te šume. To su informacije koje sam ja čuo od tužioca. I onda bi bilo ... ono plakanje, odlaze strani tužioci, odlaze stručnjaci, propašće BiH pravosuđe. Mi koji smo se bavili tim poslom, srećan im put, srećan im put. Ne zato što nam ne treba nezavisno pravosuđe, jer oni nisu bili ti koji nam mogu doprinijeti. Ako vam kažem da je taj isti tužilac, prema informacijama koje nisu provjerene, ali lako se mogu provjeriti, kao strana u postupku, u jednom postupku u jednom predmetu, tražio prisluškivanje sudija Ustavnog suda i određivanje određenih mjera zato što je Ustavni sud donio privremenu mjeru u tom predmetu. Tu informaciju sam dobio, ona nije provjerena, gospodin Novković i VSTS je može lako provjeriti. Ako je to tačno to je katastrofa. Da bi upravo u tom predmetu uslijedila oslobađajuća presuda svih tih lica koja su bila predmet procesuiranja. Ako vam kažem da je u tom predmetu Sud BiH, pozivajući se na onaj famozni član 13., uspostavio svoju nadležnost i optužio jednog čovjeka gdje mu je u pretresu prostorije, kancelarije, ne znam ni ja čega, našao pištolj za koji nema ovlaštenje. Je li to nadležnost člana 13. da može preuzeti predmete iz nadležnosti redovnih sudova? Ako je to nadležnost ja se zaista ne razumijem u ovaj posao. Te stvari stvaraju sliku. 45 Mirko Šarović, ja sam počeo braniti Mirka Šarovića. Prvi dan kad sam otišao, ono je bilo smiješno, smiješno. Čovjek je proveo 11 mjeseci u pritvoru, izašao je, plaćen je neka šteta biti i u razgovoru sa jednim zvaničnikom evropskim pa kaže – to je dobro, vidite ljude oslobađaju, BiH ide naprijed. Rekoh, odlično. A jeste li postavili pitanje, šta je preživio Mirko Šarović i drugi koji su bili u sličnoj prilici, šta je preživjela njegova porodica? Ljudi nisu vreće soli koje se pomiču. I da se vratim samo na predmet Ivanića. 12 oslobođenih, osuđen, i evo sad ako je moguće prepuštam gospodinu Novkoviću da pogleda tu osudu. Ne mogu okarakterisati tog čovjeka koji je njegov nivo intelektualni. Ako postoji tamo šumska krađa, ja ću javno na ovom skupu se izvinuti i reći - izvinite gospodine Novkoviću, izvinjavam se cijelom pravosuđu. Ono je karikatura. Šumska krađa što je čovjek izvezao trupce sa skladišta sa fakturom i otpremnicom, a nije optužen onaj ko mu je tu fakturu i otpremnicu dao. Dalje, u tom predmetu je isti tužioc koga sam pomenuo, koji je hodao po Tužilaštvu okružnom u Banja Luci, odnosno Tužilaštvu u Banja Luci, je na sve moguće načine podstrekao istog osuđenog na krivično djelo davanja mita. 52 puta ga je, našao je nekakvog sad, gledajući američke filmove pa smo počeli praviti pravosuđe po uzoru na američke filmove, našao nekog jadnika da ga ubijedi da da pare i da kaže da daje pare za mito, 500 eura. Ovaj čovjek je dao. Ko ne bi dao u takvoj situaciji, kad više ne zna ni gdje pripada, a njegov intelektualni nivo je minimalan. 52 puta je taj provokator dolazio, nalazio, tražio, sastajao se. Taj čovjek je osuđen za davanje mita. Ako je to, nema razloga da gospodin Novković ovo pogleda pa mi kaže javno, to nije tačno, tačno je. Žalosna je ta presuda. I hoću da kažem da postoji mnogo problema i u javnosti građana i percepcija da nismo uspjeli u reformi u pravosuđa. Ja smatram da smo uradili odlične poteze, ali smo negdje zaribali. Moramo nastaviti dalje, vidjeti gdje su problemi. I kroz nešto što je vrlo opasno, to je preplitanje vlasti i sudske i, sa određenim segmentom vlasti u samom izvještaju VSTV predlaže da se uključe u ustavne promjene. To je zakonodavna vlast. Dalje, mi smo stvorili neke druge situacije, evo uzet ću, nekidan sam imao priliku da pogledam izvještaj OSCE-a o primjeni, suđenje za ratne zločine. Pa sam našao jedan podatak gdje su sudovi redovne nadležnosti primijenili Krivični zakon BiH. To ima tamo u izvještaju da su se predsjednici sudova usaglasili da tu postoji ... Molim vas, ono što je predsjednik Novković rekao, tačno je, BiH je specifična. Vrlo je to teško ponekad i razumjeti. Ali da sudovi i u Banja Luci i u Sanskom Mostu primjenjuju Krivični zakon BiH na suđenja pred svojim sudovima. Mnogo se stvari događa, možda je to uzrok i ovaj zastoj u ustavnih reformi jer mi zaista tu neke stvari kasne, ali imam osjećaj da se stalno mijenja Ustav kroz neke radnje i neke procese koje treba da idu. Pitanje je sljedeće
Gospodine Simiću, 46
Evo samo, završavam. Gospođa Krišto što je pomenula. Zbog čega mi stalno ponavljamo te ispite? Ljudi koji su položili pravosudni ispit pred državnom komisijom, ponovo ga polažu. Vi imate prercepciju danas da u VTS-u ne može proći neko ko nema veze. Je li to tačno ili nije, ja to ne znam, ali tako je ubjeđenje svih kandidata. Imam ja tu puno tog reći, ali u principu da samo zaključim jednom rečenicom. Vrijeme je da se podvuče crta, da vidimo dokle smo došli, da vidimo šta smo dobro uradili, šta nismo, šta treba mijenjati i da to ove nadležne vlasti urade zajedno sa pravosuđem, kako bi imali ono pravosuđe koje želimo. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Simiću. Po rasporedu, sada riječ ima uvaženi kolega Josip Merdžo. Izvolite gospodine Merdžo.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, kolege i kolegice. Evo, vezano za ovu točku dnevnog reda, nisam očekivao da će se možda ići u određene konkretne stvari, ali evo možda konkretna stvari su možda i najrazumljivije i najjasnije kada se priča o određenim temama koje su izuzetno bitne, kao što je evo rad Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća, odnosno kompletna struktura i funkcioniranje pravosuđa u BiH. Dakle, čuli smo od gospodina Novkovića da je učinjeno puno napora u informatizaciji i to je zaista dobro, u načinu obrade podataka, kada su u pitanju pojedini predmeti, dokazi itd. I iz osobnog iskustva mogu vam samo reći jedno, da na jedan podnesak u Ured Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća, odnosno Uredu disciplinskog tužitelja čekao sam godinu i po dana odgovor. A u podnesku su navedeni dokazi iz određenih sudskih postupaka i iz istražnih radnji, dakle koje su putem sustava CMS-a, mislim da se to tako zove, dostupni što se kaže u trenutku kada se sjedne za terminal. Dakle, upitno je ono što je ovde rečeno da određena ažurnost je na razini. Ako uz takvu tehnologiju i pristup podacima treba godinu i po dana da vam odgovori Ured disciplinskog tužitelja, a suština odgovora je da ne nalaze određene razloge za pokretanje disciplinskih postupaka protiv određenog tužitelja, iako i to moram reći, u konkretnom podnesku su navedeni sudski spisi, dokazi, dakle određene stvari koje su službeno u istrazi i na glavnom pretresu rečene, predočene, iz kojih je jasno vidljivo da su određeni tužitelji dobili saznanje o izvršenju odrđenog kaznenog djela, a da nisu poduzeli ono što ih zakon obvezuje. Kada tužitelj dođe do saznanja o počinjenom kaznenom djelu, njegova je zakonska obveza da pokrene istragu i da nastavi onako kako to zakon nalaže. To nije učinjeno, i nažalost Ured disciplinskog tužitelja u ovom slučaju, na te konkretne okolnosti zaključuje da nema elemenata disciplinske odgovornosti. Gosodin Simić je spominjao određene predmete. Nažalost, danas nema točke dnevnog reda koja se bavi Informacijom o radu Tužiteljstva BiH, ali mislim da tu ima izuzetno velikih problema i propusta. Dakle, spomenuto je i pitanje nadležnosti Tužiteljstva BiH, odnosno Suda BiH. Primjera radi, samo jedna epizoda, a o ovome ćemo nadam se jednom drugom prilikom puno šire i puno ozbiljnije. Dakle, temeljem čega Tužiteljstvo BiH, a nažalost i Sud to prihvaća, recimo zasniva nadležnost u jednoj od točaka optužnice, da 47 riješava radno pravni status kuharica u menzi MUP-a Hercegovačko-neretvanske županije? To je istina. Gdje će nas dovesti pravosuđe, gdje će nas dovesti te institucije, je li ova reforma zaista dala rezultate. U nekim stvarima ja vidim da ima pomaka, ali ovakvih propusta, ovakvih nepravilnosti, ovakvih kršenja zakona, a o kršenjima zakona od strane Tužiteljstva BiH, možda će biti jednom drugom prilikom više govora, mislim da te stvari treba vrlo jasno i uočiti i obraditi i učiniti sve da do njih više ne dolazi. Nažalost je li to koincidencija u predmetu o kojem je govorio gospodin Simić i ovome o kome govorim ja se radi o istom međunarodnom tužitelju, koji srećom više nije tu, možda je to slučajnost, ali nažalost to su sve posljedice i loša slika stanja u pravosuđu, a evo ja kažem i u tužiteljstvima, državnom i na nižim razinama, u sustavu pravosuđa BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Merdži. Za riječ se javio uvaženi kolega, Staša Košarac. Izvolite gospodine Košarac.
Hvala predsjedavajući. Ja sam očekivao da ćemo na temelju Izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog savjeta imati definitivno odgovor u BiH da li imamo nezavisne i profesionalne pravosudne institucije u BiH. Ja ću krenuti od predmeta ratnog zločina. U Državnoj strategiji koja je usvojena 2008. godine, iskazano je nekoliko problema. Prvi je kriterijum za ocjenu složenosti predmeta. Imamo različite odnose ljudi u pravosudnim institucijama u BiH kada je utvrđivanje kriterijuma. Te ljude bira Visoki sudski i tužilački savjet. Vi gospodine Novkoviću možete, ja sam o Vama čuo jako pozitivne stvari i možete misliti da je ovo neki moj lični odnos prema Vama. I ako ga tako doživljavate, mene nećete nasekirati. Ali imam potrebu da kažem nešto što je stav javnosti BiH. U samoj Strategiji je navedeno kao jedan od ključnih problema različita primjena propisa u BiH, retroaktivne primjene Krivičnog zakona itd. I te ljude koji primjenjuju zakon, birate vi. Ako ja griješim, vi mene ispravite. Maločas, kada ste se dotakli Državne strategije, tražio sam da mi saradnici dostave Državnu strategiju, rekli ste, upotrijebili ste jedan termin – biologija može učiniti svoje, što je po meni sramno za instituciju BiH, sramno za pravosudni sistem BiH. Mi imamo činjenicu da značajan broj svjedoka umire. Značajan broj žrtava umire. A sporost i efikasnost jeste u mandatu tih ljudi koji se bave tim pitanjima, koje opet vi birate. Šetanje predmeta od kantonalnih, okružnih tužilaštava do Tužilaštva BiH jeste temelj stavova ljudi koji su izabrani da rade u tim pravosudnim institucijam. Opet ih vi birate. Iznuda iskaza, više puta smo bili svjedoci činjenice da su svjedoci u određenim procesima izašli sa stavom da određeni tužioci Tužilaštva BiH vrše prinudu iskaza. Imali smo ubistava na temelju određenih aktivnosti nekih bezbjednosnih agencija u BiH, ali je to naš problem u BiH i ne vidim potpunu ulogu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta da se te stvari promjene. To je veoma veliki problem. Neću ulaziti, želim da imam univerzalan pristup, ali imamo činjenicu gospodine Novkoviću da, nemojte me pogrešno shvatiti, za udaren šamar u BiH se različito sudi Bošnjaku, Hrvatu i Srbinu, je li to BiH. I sude oni ljudi koje ste vi birali. Ja želim da kažem to je ključni i veliki problem BiH. Samo u kontekstu tih odnosa. 48 Maloprije ste jako pohvalno iznjeli stav da se može Visoki sudski i tužilački savjet ponositi disciplinskim postupcima. Vaš predstavnik na Ustavnopravnoj komisiji kaže – da je ponosan što je pokrenut postupak protiv glavnog tužioca Tužilaštva BiH. A ja se pitam na temelju čega? Na temelju medija i određene rekao bih, ja ću vam reći ja najmanje imam potrebu da branim gospodina Barašina, jer mislim da i on snosi odgovornost kada je u pitanju procesuiranje ratnog zločina svih koji su činili ratne zločine u BiH. I nemam apsolutno nikakvu potrebu da ga branim. Ali ne možete gospodo, na temelju medija ili na temelju diktata međunarodne zajednice ili dijela međunrodne zajednice, možda i nekih političkih lobija ovdje iz Sarajeva, da se tako ponašate. A s druge strane, sad ću vam to pročitati, nadam se da nisam izgubio taj papir, imamo situaciju da je bivša predsjednica Ustavnog suda BiH, Hatidža Hadžiosmanović Mahić u emisiji Pečat, RTV RS koji je servis sistema BH, 29.04.2010. godine izjavila, citiram – Naveče, 18.06.2008. u moju kuću privatno je došlo jedno, pod navodnim zanicama, ugledno lice iz pravosuđa i na mene vršilo pritisak da se predmet Alijagić, odmah uzme u rad, navodeći da oni Alijagići više ne mogu izdržati reketiranje kako u RS tako i reketiranje Ustavnog suda BiH. Usred razgovora zazvonio je mobilni telefon ovog lica, ono se javilo i saopštilo da ga zove Alijagić, a njemu reklo da se nalazi u mojoj kući i nakon završenog razgovora okrenulo svoj mobitel prema meni i uslikalo me u kućnoj odjeći. Po prirodi nisam strašljiva, ali vjerujte da sam se tada sablaznula od tako sofisticiranog kriminalnog programa. Teško mi je vjerovati da se to lice odlučilo na ovakav korak iz milošte prema Alijagićima, kao i to da je samostalni strijelac. Ovo je javna riječ bivšeg predsjednika Ustavnog suda BiH. Šta ste uradili u tom kontekstu? Šta je Visoki sudski i tužilački savjet uradio? U normalnoj zemlji, gorjelo bi. A na temelju medijskog nastupa pokrenete prijavu protiv glavnog tužioca Tužilaštva BiH. Ovde treba također u tom kontekstu reći da nije ispunilo svoju ulogu Visoki sudski i tužilački savjet u ovom slučaju Alijagić. Pogotovo kada se ima u vidu da je krivični postupak protiv, postupak Salih Alijagić i drugi, prekinut zbog krivičnog dijela zastare krivičnog gonjenja. Da li je to moguće? Imate li odgovor? Budite uvjereni da niko od legitimno izabranih predstavnika iz RS neće dozvoliti takav odnos pravosudnih institucija BiH prema RS. Vi znate o čemu ja govorim. Kakva je uloga Visokog sudskog i tužilačkog savjeta u tom kontekstu? Ima li je? Ko bira te sudije, tužioce? Zašto Tužilaštvo u Trebinju nije vodilo istragu za krivično djelo prevare, gdje nije nastupila zastara krivičnog gonjenja? Ko to treba da radi? Ne radi to vozač u Centrotransu. Vi ste dali odgovore na ta pitanja? Dalje, zašto ..... slučaju Barašin, nisu preduzete odgovarajuće mjere protiv Tužilaštva Trebinje? Pogotovo što se radi o osnovanoj sumnji da se radi o krivičnom djelu prevare velikih razmjera i da li je to učinjeno? U slučaju Barašin da li ste pokrenuli istragu u Tužilaštvu BiH da ispitate te navode u medijima ili ste samo pokrenuli disciplinski postupak protiv Barašina? Naravno ima tu jako puno određenih i daljnjih problema u tom kontekstu i naravno sav ovaj odnos u slučaju Alijagić, dovodi do određene specifične težine, ako se zna da je na sajtu Ustavnog suda BiH izdvojeno mišljenje trojice stranih sudija u predmetu Alijagić. A pogotovo kako bi se, a pogotovo ako bi se pogledali rezultati do kojih je Tužilaštvo došlo. Nemamo ambiciju da vodimo neke posebne političke razgovore. Nemamo ambiciju naravno niti da nešto umanjujemo, ali očigledno da Visoki sudski i tužilački savjet nije odgovorio potpunoj svojoj funkciji. Mi imamo takav osjećaj. Imamo pravo da izrazimo takav stav, da je to tako, da postoje različite vrste pritisaka. Možda ambijenta u kome se nalazi Visoki sudski i tužilački savjet. Možda politika koje dolaze iz tog ambijenta. Strahova međunarodne zajednice ili dijela međunarodne zajednice. A kako god saberemo i oduzmemo, ovo nije dobro za građane BiH. Ima podjeljena je ocjena javnosti građana o onome što radi Visoki sudski i tužilački savjet. I to je problem BiH. I očekivali su da će to Visoki sudski i tužilački savjet uraditi. Obraćam se Vama jer ste Vi na čelu tog tijela, zato što od Vas očekuje javnost, svi dobronamjerni građani BiH da promijenite stanje u pravosudnom sistemu, odnosno institucijama u BiH. 49 I još ću samo završiti. Ne mislim ovde samo na institucije na nivou, pravosudne institucije na nivou BiH. Imamo mi tu vrstu problema i kada je u pitanju RS, po osnovu ratnnog zločina, Sijekovca i drugi slučajevi. Ali Vaša uloga je u tome, Vi birate te ljude. Hvala.
Hvala i vama uvaženi gospodine Košarac. Za riječ se javio uvaženi kolega Sulejman Tihić. Gospodine Tihiću, izvolite za svečanu govornicu. Molim tehniku samo da nađe način mjerenja vremena, s obzirom da za ovom govornicom ne postoji takva mogućnost putem monitora. A upalili ste, eh odlično. Hvala.
Poštovani delegati, dragi gosti. Ja sam evo slušajući uvodno izlaganje gospodina Milorada Novkovića, koje je od prilike predstavilo nadležnost Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, jedno realno stanje kakvo jeste i sa kritičkim osvrtom i sa onim što je urađeno, očekivao da ćemo mi u tom pravcu diskutovati bez navođenja nekih konkretnih predmeta, slučajeva jer to i nije naš zadatak, nego da cijenimo ukupan rad samog Visokog tužilačkog vijeća, odnosno i pravosuđa. Tim prije, što je i gospodin Novković sam kazao da ima velikih teškoća u radu pravosuđa, jedan neuređen pravosudni sistem koji otežava sigurno da se uradi ono što bi i samo Visoko tužilačko vijeće željelo da uradi. Ja znam kada se radila reforma pravosuđa, lično sam imao puno primjedbi i imao sam čak poziva iz Brisela u tom pravcu da se ne miješam, da je to atak, uticaj na pravosuđe i sve drugo. Ali jednostrano stvari posmatrati i kazati da baš ništa ne valja ili da valja, nije dobro, jer mislim da bez obzira na primjedbe koje sam i lično imao, da imamo određeni napredak u radu pravosudnih institucija, da moramo dosta toga promijeniti. Ja se sjećam kada sam bio tužilac u onom sistemu, socijalizmu pa Boga mi ako si imao 20% negativnih odluka ili ako je neka važna negativna odluka bila u nekom teškom predmetu, nisi mogao ostati tužilac. A mi smo ovdje bili svjedoci tih slučajeva, veoma uglednih članova Predsjedništva i da ne govorim nekih drugih, koji su ili grupa, koji su oslobođeni. Istina, gospodin Novković je rekao i ukazao je da, gdje je od prilike taj problem, problem u Tužilaštvu. Ali ne možemo da kažemo da naše pravosuđe nije nezavisno. Vidite koliko je bilo i oslobađajućih presuda. Ipak imamo pozitivnih pomaka i u tom pravcu treba to poticati. Normalno, treba i kritikovati i Visoko sudsko i tužilačko vijeće i Sud, ali i pomagati njima da oni urade ono što bi trebali da rade u smislu, u tom pravcu da se izvrše i određene reforme pravosuđa, da se izvrše određene korekcije, pa i sama ustavna reforma bi mogla doprinjeti da pravosuđe funkcioniše na jedan efikasan način. Jer svi znamo, evo svako od nas koji radi neki posao, ako to nije do kraja pravno uređeno, teško je taj posao uraditi u jednom, u onom smislu kako bi i sami mi željeli. Zbog toga smatram da evo i ovaj današnji Izvještaj ne bih ulazio ni u jedan konkretni, pojedinačni predmet, trebalo cijeniti u tom pravcu da imamo određeni napredak, da se radi, da treba Visoko sudsko i tužilačko vijeće da ima još aktivniju ulogu, pogotovo kada su u pitanju neki predmeti i neki rezultati rada sudija koje su oni imenovali ili, a pokazuju lošije rezultate, da i mi sa svoje strane pomognemo i eventualno ovaj dio Izvještaja koji govori da bi se i Visoko sudsko i tužilačko vijeće moglo uključiti u ustavnu reformu 50 ili pak reformu pravosuđa, može biti od koristi. Ne moramo to apriori odbaciti. Neka u reformi i Ustava i pravosuđa učestvuju svi oni koji mogu dati svoj doprinos. Prema tome ovaj Izvještaj onako evo koliko sam ja uspio da ga pročitam, mislim da bi ga mi trebali prihvatiti sa svim ovim primjedbama koje su danas ovde iznesene i koje na određen način potiču i traže da se izvrše određene ispravke kako u radu samoga Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, tako i određene promjene do kojih je nužno doći i u zakonskoj regulativi, da bi i Visoko sudsko i tužilačko vijeće i sve pravosudne institucije mogle bolje funkcionisati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Simiću, pardon Tihiću. Za red se po redosljedu javljanja, sada javio uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite kolega Bradariću.
Ja sam mislio da ćemo po pitanju ove prethodne tačke malo više razgovarati, tamo su stvari mjerljive, tamo smo eto imali podatak da je 823 programski zadatak postavljeno, 506 je urađeno ili 61%. I zaista imali smo argumenata i za i protiv. Ja smatram da o ovom problemu trebaju upućeni govoriti, a upućeni su oni koji su u pravosuđu, u sudstvu ili oni koji su bili u zatvoru pa puno više od toga znaju. Ja znam koliko treba da znam, pa neću puno pričati. Ali nisam čuo danas zaista valjane kritike, valjane argumente i to sam, ja sam bio na Predstavničkom domu kada se o ovome raspravljalo i ja sam tu u nekoj maloj prednosti. I mogu Vam reći gospodine Novkoviću da ste me tamo i te kako fascinirali, nekoliko je bilo kritika, ali te kritike sasvim sigurno da su osporene. Jedna od kritika je bila – zašto je sudija jedan smjenjen, zato što je napravio nekakav teži prekršaj, saobraćajni prekršaj. A odgovor je bio – da je on dao izjavu da nije pravio nikakav prekršaj. I znači radi se o izjavi, o nekakvom etičkom kodeksu, o moralnom kodeksu i td. Ni danas ovdje nisam zaista čuo razloge, puno razloga zašto bi mi trebali ovaj Godišnji izvještaj odbiti. Kolega Simiću, ja sam bio predsjednik Komisije za borbu protiv korupcije u ZD kantonu, kubik onih materijala je bilo prijava po pitanju lopovluka u šumama, tamo ko radi u šumama i šišarike su počeli krasti, vjerujte mi. I ja kad god dođe, negdje u novinama pročitam ili u ovakvim materijalima da je neko ko radi u šumama kažnjen ja vjerujem, vjerujem sudstvu. Naravno ne ulazim u ovaj slučaj gospodina Ivanića i td. I Barašim slučaj, ja vjerujem da će gospodin Novković imati razloge ili imati priču zašto je to tako, ali nije bilo gospodina Barašina da se onako ponaša vrlo nedisciplinovano, vrlo kabadahiski i jasno mi je da tamo postoji etički kodeks, evo čuli smo i danas i dobro da čovjek nije više, vjerujte mi, u sudstvu ne smije se javno onako ponašati i pokazivati. To je ipak jedna institucija gdje moraju biti primjereni, primjereni ljudi. Ovdje ima raznih pritisaka na Visoko sudsko i tužilačko vijeće, najjači su politički pritisci i dobro je da Visoko sudsko i tužilačko vijeće bira sudije. Ne dao Bog da to rade opštinska vijeća, kao što je nekada radilo 2000-te i 2001. i ne znam ni ja, odnosno tužioce i td. Pa onda dobijete tužioca kome ili sudiju kome ne bi ste dali da sudi nekakvu utakmicu, a kamo li, kamo li onaj slučaj i td. 51 Znači poenta je u tome, nismo čuli jako puno argumenata zašto bi mi svi trebali biti danas protiv ove odluke, ali naravno da i ja se slažem da ima jako puno predmeta koji se baziraju na neargumentovanim činjenicama i dobro bi bilo da se što hitnije Visoko sudsko i tužilačko vijeće odredi prema njima. Nije opravdanje kako ovdje stoji, da optužnicu tužilac podiže kad ima valjane dokumente, ali nije siguran kako će, kako će se to završiti na sudu i td. Ima zaista, čuli smo slučajeva koje treba objasniti nama ovdje, mislim da je jedan od slučajeva slučaj Garića, Branislava Garića i ja sam jednostavno kritičar toga da nije uredu da je takav čovjek oslobođen, čak šta više jedino što neće moći, neće moći nositi pištolj čini mi se 6 mjeseci, jel' de. Ali ako ima namjeru ubiti nekoga on će doći do pištolja i td. Tako da, ovdje takođe stoji da sudije, tužioci imaju problema, ako smo čitali, vidjeli da su pojedine sudije napadnute i ja evo ovim putem želim, evo Vama, Novkoviću da pozdravite tužiteljicu Dijanu Kajmaković, mislim da se tako zove, slučaj ovoga Turkovića, Zijada Turkovića gdje je žena ustala hrabro, a ima porodicu, gdje je ustala hrabro i rekla – da će se snažno suprotstaviti toj zločinačkoj grupi, tako ih je nazvala. A o kojim se zločincima radi onaj, svi znamo njima je ubistvo mala igra. Ili recimo to su ljudi koji su bili toliko drski da se prijave, oni koji su došli izvan Sarajeva, da se prijave na adresu Predsjedništva, a to smo čuli prošlih dana od ljudi koji su, kad smo prisustvovali na određenim konferencijama i td. Dakle, ovaj Izvještaj jako dobro prepoznaje nedostatke zbog kojih trpi pravosudni sistem, ali vjerujte da su mnogi do nas i ja samo vjerujem da će, da ćemo učiniti sve da postavimo osnove, osnove za ambiciozna očekivanja kad je u pitanju rad Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Znači, opet se vraćam na onaj početak, izvinite ali nisam čuo jako puno argumenata zbog kojih bi mi trebali biti protiv ovoga Godišnjeg izvješća.
Zahvaljujem se kolegi Bradariću. Ispravak krivog navoda ima uvaženi kolega Krstan Simić. Kolega Simiću, izvolite.
Hvala. Pogrešno je otkucalo, ustvari replika je, imam dve replike, jedna je gospodinu Sulji Tihiću, druga je gospodinu Bradariću. Gospodin Sulejman Tihić i ja smo se načelno složili o svim pitanjima, međutim da bi ukazao na devijacije, probleme koje ima pravosuđe nije se moglo da se ne pomenu određeni slučajevi. Prema tome ovi slučajevi na najbolji način ukazuju da problemi postoje, da te probleme treba rješavati i očekujem da za sljedeći izvještaj će Visoki sudski i tužilački savjet ovo notirati, pa vidjeti i provjeriti te neke stvari. Ja bih volio znati da li je tačna informacija da su sudije Ustavnog suda bile prisluškivane, izložene posebnim mjerama, zbog toga što su donijeli privremenu mjeru u jednom predmetu po zahtjevu tužioca o čijem se predmetu radilo. Mi sad tu dolazimo do suštinskog pitanja, predsjedavajući imam dvije replike pa ću malo duže vremena imati, suštinsko pitanje – imamo li dvostranački postupak, ako tužioc koji tuži traži preduzimanje mjera za svoj predmet? To je katastrofa, gospodine Bradariću, katastrofa. Prema tome ovdje je mnogo stvari rečeno vezano za rad koji je iza nas, jer je došlo vrijeme kad se taj rad mora 52 sumirati. Možda niste u pravosuđu, možda smo mi pod pritiskom međunarodne zajednice, odnosno određenih medijatora instalirali pogrešan koncept, mi smo prihvatili neku mješavinu anglosaksonskog sistema koja ne postoji, koja nije primjerena našoj tradiciji ovdje, s jedne strane. S druge strane, nažalost ono što je temelj reforma pravosuđa su pravila Haškog tribunala. Pravila Haškog tribunala, pravila jednog ad hok suda, način ispitivanja, način vođenja, samo je to razrađeno za razliku od njihovih pravila koji imaju negdje, ne znam, sa izmjenama 120-tak članova. A ovdje su to razrađena, al osnov je to. Da li je taj osnov primjeren našom pravnom sistemu? Dalje, postavljam opet pitanje – da li i tužioci trebaju biti u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu ukoliko imamo dvostrani postupak? Treba li naći da se izbjegne prigovor da sami sebe biraju, da dobar dio u Vijeću budu ugledni profesori i javni radnici, psiholozi i td. Da se proširi ta lista, jer jednostavno percepcija je sami sebe biraju, sami sebe ocjenjuju. Ja ne kažem da je to tako, ali to su stvari koje mi moramo imati u vidu i rješavati. A ovo što se tiče, pokrenuli ste upravo pitanje koje je šlagort ove priče, političkih postupaka. Slažem se ja s vama da su šume Eldorado. Al ovdje nisu optuženi šumari već političari, ministri, predsjednik vlade, ministar jedan, ministar drugi, ministar treći. Afera vezana za „Srpske šume“ jer je jedna kompanija, ona sa Kajmanskih ostrva željela eksploataciju u „Srpskim šumama“. Tako da jednostavno, da ne pominjem, teško je pominjati imena jer ovdje sjede ljudi koji su osjetili, osjetili šta znači to. Gospođa Borjana je maloprije rekla, kad su krenuli pregovori, danas se pregovara, šansa da se napravi Savjet ministara, večeras u vijestima potvrda optužnice za jedan predmet koji je već banalan postao. Može se desiti da je to koincidencija, ali molim vas uvjerite vi mene da nije koincidencija ako se to događa u to vrijeme.
Vrijeme kolega Simiću.
Imao sam dvije replike. I samo još jedna rečenica ... propustio u prošloj diskusiji, imamo problem,
Kolega Simiću,
imao sam dve replike i Sulji Tihiću i Bradariću.
Ali Poslovnik uz puno uvažavanje ... jedino ako hoćete odmah da uzmete ponovo riječ.
Neću, neću hvala ... 53
Hvala. A dobro, dobro ne bih ja baš o matematikama kod pojedinih pravnika. Hvala vam. Sljedeći se za riječ javio uvaženi kolega Dragan Čović. I istovremeno dakle nakon što gospodin Čović završi svoje obraćanje, ja bih molio pošto nema više prijavljenih, šefove klubova za jednu kratku konsultaciju oko daljeg toka sjednice. Jer smo i mi u Kolegiju već napravili konsultacije oko toga, pa samo da se vidimo, e važi. Izvolite uvaženi kolega Čoviću.
Hvala ljepo. Uvažene kolege, dame i gospodo u početku sam mislio da se uopće na prijavim, pa onda evo kad sam procjenio da nije previše vremena ni otišlo uz ovu po meni izuzetno važnu točku dnevnog reda, ipak sam odlučio kazati dvije riječi, ali ne sa aspekta, jer bi prepričavao ono o čemu bi ja vjerujte kao u osnovi inženjer mogao jako puno pričati. Nisam pravnik, evo sjedim u društvu pravnika uvaženi gospodina Tadića i Simića i puno vas ovdje i doma mi je supruga mi je između ostalog bila i sudac i odvjetnik. Ali u životu se u biti najviše nauči kroz nekakve konkretne primjere koje prolazite, pa evo ja ću kazati da imam jedno bogato životno iskustvo, ne na moju sreću i zadovoljstvo, punih 11 godina uvjeravati druge kako ću i dalje vjerovati u BiH kao pravnu državu. Ali ono radi čega sam ja najviše uzeo sad riječ ovdje, kazati jednostavno da je naša odgovornost, svih nas ovdje sad u zakonodavno vlasti ili jednom segmentu zakonodavne vlasti, jednako je to u drugom domu Parlamenta, kao i Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća i svi drugih institucija, pa i zakonodavne znači, ali i izvršne vlasti, jer vidim ovdje je ministar pravosuđa, svog prijatelja. Da jednostavno svi zajeno možemo napraviti samo pravno uređenu, modernu BiH i pravosuđe koje će biti apsolutno neovisno. Prema onome što je gospodin Bradarić kazao ja bih bio iz jedne od onih njegovih kategorija koje je on nabrojao, koje mogu kopetentno govoriti o onome što je danas u pravosuđu. Ja ću to kazati komentirajući opet uvaženog gospodina Simića, on je samo dva puta kazao katastrofa, za neke konkretne slučajeve da su katastrofa. Vjerujte kada bih uzeo sebi za slobodu ovdje, to neću iskoristiti i zloupotrebiti samo iz jednog razloga jer sam sigurana da će BiH kad tad postati pravna država, mogao bi jedno sto puta kazati katastrofa kao primjer pravosuđu. Danas BiH nije pravna država, danas u BiH pravosuđe nije neovisno, ono je snažno ovisno, ako treba i neke primjere izvoditi to ću vrlo rado uraditi, ne s ove govornice, nego za potrebe onih koji će se stvarno potruditi da sutra imamo jednu moderno organiziranu državu, da se bilo koji građanin BiH u svakom trenutku, na svakom dijelu BiH može osjećati sigurno, mirno ako je živio u skladu sa zakonima i ustavima koji vrijede u BiH. Klasičan politički linč nekoliko je puta bezimeno spomenuto ovdje, klasični politički procesi javno priznati, objavljeni besteleri kroz naše tiskovne, tiskovine u BiH na 60-tak stranica u formi optužnice, koja se onda da u dnevni tisak. Kroz koji imate prepoznatu zločinačku organizaciju u kojoj imate predsjednika države, predsjednika Ustavnog suda i da ne nabrajam koga sve još. U kojoj se izmjeni sedam stranaca tužitelja, imate na kraju procesa samo tužiteljstvo odustane od 6 ljudi u procesu od 7. I zabavljali smo javnost i potrošili novce pune tri godine, smjenili jednog ili dva člana predsjedništva, jedan je spomenut ovdje kroz ime, drugog ja 54 neću isticati gledate ga i prilika da praktično kroz te predmete pokažemo da ni predsjednik države, kao ni bilo koji obični građanin BiH ne može imati bilo kakvu privilegiju kad je u pitanju pravosuđe u BiH. Ali zbog toga što je predstavnik nekog naroda, neke stranke u Domu naroda ili u Zastupničkom domu ili ministar ili predsjednik države ne smije biti ni izložen političkom linču u toj istoj državi. I najapsurdnije od svega bi bilo da većina vas koji me sad gledate ovdje, kao i većin onih koji će vjerovatno ovo poslušati, a kojima sam bio kolega do prije dva ili tri mjeseca u Zastupničkom domu, jer sam tamo izabran bio, na posljednji čin tužiteljstava ovdje u Sarajevu nisu potpuno identično reagirali kao moja žena kući, sa krajnjim zgražanjem – zar je moguće da se to i danas čini. I danas je Vaše Izvješće na stolu, zbog tog sam bio dužan izaći pa vam to kazati, zadatak je Vaš gospodine Novkoviću i svih nas ovdje je da spriječimo da ovim pravosuđem BiH upravljaju neki moćnici, bez obzira iz kojeg to razloga radili, visoko političko motiviranog, djelovanja nekog iz vana, financijskog, da ja ne nagađam uopće iz kojeg to razloga. Ali ovih katastrofa o kojima govore ugledni pravnici ne smije više biti i zato je naš zadatak ovdje da o tome vrlo otvoreno progovorimo. Hvala vam lijepo na pažnji.
Zahvaljujem se gospodine Čoviću. Da li bi mogli šefovi klubova samo na trenutak da kratko konsultacije obavimo? /konsultacija sa šefovima klubova/ Zahvaljujem se predsjedavajućim klubova. Dogovorili smo se da nastavimo rad do iscrpljivanja dnevnog reda uz ono što će vam oni saopštiti kad se vrate na svoja mjesta u smislu racionalnog korišćenja vremena, a sve radi drugih obaveza koje takođe ovdje postoje i vezane su za rad kako Doma naroda, tako i samih delegata. Hvala vam. Ukoliko nema više prijavljenih za diskusiju, zaključujem dakle diskusiju. Izvinjavam se, je li postoji još neko da želi da učestvuje u raspravi? Kolegice Nermina Kapetanović, ja bih molio samo da prijavite. Hvala Vam, uvažena kolegice Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem se za priliku da ste mi dali da diskutujem, nisam se uistinu mislila javljati, ali sam ponukana nizom diskusija stručnjaka iz ove branše. Ja sam predstavnicima Visokog sudskog i tužilačkog vijeća izvjesno sasvim poznata kao osoba koja je u Zastupničkom domu Parlamenta Federacije prilikom rasprave o reformi pravosuđa snažno bila protiv te reforma, zato što se Izvještaj Nezavisne pravosudne komsije ... nisu podudarali sa onim što je u tadašnjim materijalima Visoko sudsko i tužilačko vijeće predočavalo zastupnicima Parlamenta Federacije o argumentima i opravdanosti reforme pravosuđa. A ono što me je najviše smetalo u svemu tome i čemu sam se ja 55 najviše suprotstavljala je bilo pripajanje sudova za prekršaje osnovnim sudovima. S obzirom na činjenicu da sam smatrala da će se još više usporiti proces, proces, dakle čekanja određenih predmeta i da će na neki način dolaziti do zastare predmeta, pa vodeći računa da, pretpostavljam da ni do dana današnjeg zakon .... nikad nije donešen. Jednostavno smatrala sam i bila sam u grupi zastupnika koji su dosta hrabro diskutovali na Zastupničkom domu, a koji su se prije toga konsultovali sa kolegama, dakle s vašim kolegama sudcima koji su takođe smatrali da reforma pravosuđa tada nije bila koncipirana dobro. Međutim, ja sam isčitala vrlo pažljivo ovaj materijal, slušala sam dakle izlaganje gospodina Novkovića vrlo, vrlo pažljivo. I ja uistinu moram reći da sam od onih, a na tragu diskusije gospodina Tihića, da sam od onih koji smatraju da, da su intencije Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, njihove dobre namjere bar od moje strane prepoznate i od strane kolega recimo iz mog kluba, mi smo, mi prepoznajemo vaše napore da vi uistinu učinite reformu pravosuđa, dakle na način na koji ona jeste postavljena kako treba. Ja razumijem vašu namjeru i vašu potrebu da se uključite u proces ustavnih promjena u BiH i ne mislim da bi to bio problem. Meni se čini da dio diskusija danas jeste bio političke prirode, ali odmah unaprijed se izvinjavam onima koji su osjetili sav teret neugodnosti sudskih procesa, s kojima sam ja duboko kao čovjek saživljavala se kad je riječ o mojim kolegama koji danas dan ovdje sjede i hvala Bogu da su oslobođeni, dakle optužnica. Ja mislim da ipak mi moramo pokušati kao visoki dom da nađemo mehanizme i načine kako da pomognemo Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, dakle da se unaprijede reforme, da krene naprijed. Ne trebamo im dakle, rezati krila u njihovoj namjeri da uspiju, da ustabilizuju pravosudni sistem koji izvjesno ima manjkavosti o kome vi više kao stručnjaci imate pravo da govorite, ali ja ne želeći, dakle kao liječnica da budem krivo shvaćena i zdravstvo ima mnogo, mnogo manjkavosti, ali ga moramo pustiti da se razvija, da ide naprijed, da učinimo sve da ga unaprijedimo. I stoga mislim da bi možda bilo korektno da prihvatimo ovaj Izvještaj i dakle, uistinu ja, meni se čine dobre namjere gospodina Novkovića i njegovih kolega, njegovih saradnika, da pokušamo dakle da im pomognemo i da prihvatimo ovaj Izvještaj ili ga primimo k znanju ili već kako da ga nazovete. Dakle, namjera mi je samo to da im pomognemo, shvatila sam Izvještaj, pročitala sam ga, ne želim negirati sve ono što su moje uvažene kolege rekle, ali ja ću ipak podržati ovaj Izvještaj. Hvala vam.
Hvala uvaženoj kolegici Kapetanović. Nema drugih prijavljenih za diskusiju. Smatram da smo time iscrpili diskusiju. I sada glasamo o tome da li se Izvještaj prima ili ne prima na znanju od strane Doma naroda. Pozivam vas da pokrenemo proces, izvinjavam se, oprostite.
[[nije uključen mikrofon]] 56
Ja zaista nemam s tim problem gospodine Novkoviću, gledao sam u vašem pravcu tri ili četiri puta, pozivajući jer Vi nemate pred sobom dugme kojim bi ste mogli da se prijavite. Međutim niste dali ruku, niti dali bilo kakav gest. Evo ja ću ovako da upitam delegate da li oni imaju išta protiv toga, jer smo prešli dakle u drugu fazu rada, dakle da li se slažete s tim da gospodin Novković? Slažete se, zahvaljujem se. Gospodine Novkoviću izvolite, dakle radi zapisnika vraćamo, vraćamo čitavu tačku u fazu rasprave radi toga što gospodin Novković nije imao tehničku mogućnost da se prijavi. A vjerovatno nije očekivao da treba da podigne ruku.
Još jednom se zahvaljujem
Ništa, samo izvolite.
predsjedavajućim, gospodi delegatima što su i omogućili da se kratko obratim. Krenuću od prvog pitanja, primjedbe delegata, gospođe Krišto, ne želim komentarisati obzirom da je ona tad zauzimala vrlo visoku poziciju u BiH, ima sav komentar u vezi izbora sudija Ustavnog suda, može svako u njega izvršiti uvid. Kada je u pitanju diskusija mog kolege gospodina Krstana Simića, pročitao sam presudu, ja ne bih je ovdje komentarisao, možemo negdje za kafom prokomentarisati tu odluku, a njegove primjedbe što se tiče dogradnje reforme pravosuđa u BiH u potpunosti prihvatam i mislim da će se to sad ostvariti kroz ovaj strukturalni dijalog. Kada je u pitanju gospodin Merdžo, dopis Ureda disciplinskog tužioca, shvatam da je godinu i po dana bilo dugo vrijeme, ali shvatite da ima mnogo, mnogo ima tih pritužbi i ja ću ovo prenijeti glavnom disciplinskom tužiocu, Uredu. Kada je pitanje gospodina, uvaženog delegata, Staše Košarca biću slobodan da kažem da i nas opterećuje Strategija za procesuiranje predmeta ratnih zločina i to je naš jedan od ključnih zadataka Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i ja kao predsjednik Vijeća sam dobrim i najvećim dijelom angažovan u implementaciji ove strategije. Međutim, kada je u pitanju predmet Alijagić, Visoko sudsko i tužilačko vijeće nikakve veze s tim nema, niti šta možemo učiniti u tom predmetu, ako bi mi diktirali kako da se sudi po predmetima onda to ne bi bilo nezavisno pravosuđe, odnosno onda to se samo može dešavati u totalitarnim sistemima. Tačno je to da mi biramo sudije i da biramo ovaj, tužioce. Međutim ko god podnese disciplinsku prijavu Uredu disciplinskog tužioca može da ocjenjuje ima li odgovornosti ili nema odgovornosti kod Ureda visokog tužioca. Ovdje pred svima vama delegatima obećavam da će Visoko sudsko i tužilačko vijeće posebnu pažnju u 57 narednom periodu posvetiti procesuiranju predmeta ratnih zločina, jer stvarno od javnosti imamo mnogo, mnogo tu primjedbi, a i mi osjećamo da bi ti predmeti mogli i trebali da se procesuiraju u rokovima koje je propisala Strategija, sa jednom napomenom da Visoko sudsko i tužilačko vijeće nije donosilo Strategiju, nego da je donijelo Strategiju Vijeće ministara i mi svakih 6 mjeseci obavještavamo Vijeće ministara o tome. Kad sam u pitanju lično ja kao predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, budite sigurni na mene niko ne može izvršiti pritisak i hoću da kažem da niko na mene ne vrši pritisak. Niti vrši na mene pritisak gospodin Čović, niti gospodin Dodik, niti vrši na mene pritisak gospodin Tihić, niti vrši na mene pritisak OHR, niti bilo ko drugi. Prema toma ja istinski sam zahvalan što niko na mene ne vrši pritisak. Ja radim svoj posao nezavisno, ja mogu da pogriješim nenamjerno, ali nastojim da ovo pravosuđe bude nezavisno i ja vas molim da shvatite da je rok od pet ili šest godina prekratak da mi stvorimo u potpunosti nezavisno pravosuđe. Sasvim sigurno da će ovaj strukturalni dijalog, vaše diskusije na ovim domovima dati jedan značajan i daju značajan doprinos u drugoj fazi reforme i strukture pravosuđe, da ćemo mi ipak izgraditi nezavisno i nepristrasno pravosuđe. Isto tako žalim osobe gdje postoje i ako postoje određeni, određene optužnice, određeni postupci koji su neosnovani i mi nismo to zanemarili i mi i na sjednicama Visokog sudskog i tužilačkog vijeća o tom raspravljamo, ali shvatite ulogu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća da ima ovlaštenja koja su propisana. Mi ne možemo ni jednom sudiji osporiti da sudi ovako ili onako, ne možemo nikome sugerirati iz, podigni optužnicu ili ne podigni optužnicu, ali možemo kroz rad ocjeniti, što je rekao, gospodin i to činimo, Tihić da li ima dosta tih negativnih optužnica i to činimo i radimo. Hvala vam još jednom što ste omogućili da kratko odgovorim i nadam se da ćemo mi izgraditi nezavisno pravosuđe. Hvala vam puno.
Zahvaljujem se gospodin Novkoviću. Za ispravku krivog navoda javila se uvažena kolegica Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću nastojati vrlo kratko, ali ću reći da nakon ove, sad izlaska gospodina Novkovića i odgovora na ove naše komentare, ja sam uvjerena da on i ne znam što piše u ovom Izvješću Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća. I ja mislim da je uistinu besmisleno i pravno neutemeljeno, a i štetan da kažem svaki pokušaj favoriziranja Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću, ja ću se osvrnuti na ono što je rekao kad je u pitanju imenovanje sudaca Ustavnog suda, jer se zna uloga Ustava Federacije u odnosu na zakone. I ta etablirana činjenica odnosi se i na zakone koji su od strane međunarodne zajednice nametnuti. Tako da u ovom smislu sam željela se samo javiti i kazati da uistinu ono što je napisano u ovom izvješću je neutemeljeno i da je štetno po institucije sustava i u, a sve u cilju da kažem imenovanja neovisnog, učinkovitog, profesionalnog pravosuđa kome smo svi kroz ove naše rasprave težili. 58 Tako da evo moja konstatacija je bila da uistinu imajući u vidu ono što piše unutra i ovo Izvješće i na početku što nam je kazao u nadležnostima je zapravo kontradiktorno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Krišto. I konstatujem, dakle, da nema više prijavljenih. Hvala vam. Molim vas da pokrenemo glasanje o tome da li se Izvještaj prima na znanje ili ne. Zahvaljujem se. Glasanje je završeno. Od prisutnih 12 delegata, za su glasala 3 delegata, protiv je bilo 7 delegata, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 3 za, 3 protiv, 2 uzdržana. Iz RS 4 protiv. Ne postoji niti opšta niti entitetska većina, shodno tome konstatujem da ovaj Izvještaj nije primljen k znanju. Hvala vam. Prelazimo na tačku 16. dnevnog reda Ad. 16. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2010. godini, materijal broj: 01,02-50-19-457/11 od 26.05.2011. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za spoljnu trgovinsku politiku carine, saobrćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila Izvještaj i predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije Hasanu Bećiroviću, ako želi? Ne. Hvala Vam. Riječ dajem predstavniku Državne regulatorne komisije za električnu energiju, ako želi? Ne želi. Hvala Vam. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja. Zahvaljujem se. Prelazimo na glasanje o Izvještaju. ____________(?) Gospodine predsjedavajući, mene samo sistem upozorava da ne postoji kvorum.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani delegati. Ja ću nastojati u najkraćim crtama da objasnim samo pojedine dijelove iz Izvještaja. Vidjeli ste, Izvještaj imate pred sobom, prilično je obiman. I ovako kada se pogleda preporuka Komisije za finansije i budžet Doma naroda, može se zaključiti da samim time što se Izvještaj prima k znanju, a ne usvaja da nešto nije u redu, što se tiče rada Ureda za razmatranje žalbi. Ja bih ovdje želio da istaknem nekoliko činjenica Ured za razmatrnje žalbi je u prošloj godini primio 1.831 žalbu, riješio je 1.794 žalbe. To je povećanje broja riješenih žalbi u odnosu na prethodnu godinu za oko 25%. Od početka rada Ureda za razmatranje žalbi 2006. godine pa do 62 danas, mi imamo konstantan porast broja primljenih žalbi i broja riješenih žalbi, što pokazuje da je jedan ogroman posao obavljen u ovom periodu. Podsjetit ću, 2006. godine broj primljenih žalbi je bio nešto preko 600, a broj riješenih žalbi je bio nešto preko 150. I svake godine smo imali konstantan rast priliva žalbi. Ako se usporedi samo slična situacija sa sličnim organima u našem okruženju možete vidjeti da je daleko najveći broj žalbi u BiH i primljen i riješen. I recimo da zemlje u okruženju imaju ovakve rezultate kao što ih ima Ured za razmatranje žalbi, sigurno je da bar najmanje što bi se desilo, da takav izvještaj bude podržan. Ja ću navesti samo primjer recimo Republike Austrije, sličnog organa Ureda za razmatranje žalbi, kao znači članice EU koji je prošle godine imao oko 250 žalbi. Tih 250 žalbi rješavalo je 14 senata po 3 člana, što znači da je po svakom senatu, odnosno svakom vijeću godišnje, znači da su oni rješavali godišnje između 10 do 15 žalbi. S druge strane Ured za razmatranje žalbi je sam u jednom sastavu, u jednom vijeću od 6 članova riješio 1.794 žalbe. Mislim da to govori o veličini posla koja je urađena. Slična je situacija u zemljama okruženja. Recimo Slovenci su imali prošle godine, njihova državna komisija imala je negdje oko 420 žalbi. U Crnoj Gori je broj bio negdje oko 400, u Makedoniji negdje blizu 900, u Srbiji nešto preko 1.000 i jedino sa brojem žalbi slična je Republika Hrvatska, s tim što oni imaju daleko, njihova državna komisija ima nešto šire nadležnosti koje obuhvataju i pitanja koncesija koje nema Ured. Tako da možete iz ovog nekog uporednog prikaza vidjeti koliki je ogroman priliv predmeta u Ured. S druge strane Ured od početka ima nedovljno prostora, nedovoljno ljudi na raspolaganju, jednostavno volio bih da, bar članovi Komisije za finansije i budžet dođu da vide, Ured se doslovno guši u prostoru sa dokumentacijom, sa brojem spisa koji je negdje oko 8.000 koji je mjeren tonama. I sve mjere koje smo bili planirali za početak ove godine, gdje smo imali odobrenje od Pravobranilaštva i Ministarstva finansija, za povećanje bar tog prostora za smještaj, dokumentacijom smo morali otkazati iz razloga koji su vam poznati, a to je privremeno finansiranje institucija BiH, tako da ništa se nije moglo ići dalje, što se tiče toga. Još jedan veliki problem koji ima Ured za razmatranje žalbi gdje smo mi djelimično ukazali u Izvještaju o radu, je što dvije ključne institucije u oblasti javnih nabavki, a to su Agencija za javne nabavke i Ured za razmatranje žalbi su u situaciji da zbog niza pogrešnih poteza Agencije za javne nabavke, sve se to negativno odražava i na rad Ureda za razmatranje žalbi i na čitav sistem javnih nabavki i ja sam ovdje naveo da samo neki potezi, neki pogrešni potezi Agencije za javne nabavke koji su dokumentirani u sudskim odlukama, koji su sastavni dio izvještaja, a koje imate pred sobom, su ugovorne organe u BiH do sada koštali više desetina miliona KM. Tako da, evo ja sam želio samo da skrenem pažnju na ovu situaciju i mislim da je za pozdraviti zaključak koji je donio Predstavnički dom Parlamentarne skupštine koji je obrazovao jednu posebno tijelo sastavljeno od predstavnika Vijeća ministara, Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, Agencije za javne nabavke i Ureda da sagleda ove neke pogrešne poteze koji su do sada uočeni i da se pokuša da se iznađu bolja rješenja koja ne bi nanosila štetu kakva je do sad bila, ponavljam prvenstveno zbog nekih pogrešnih poteza Agencije za javne nabavke. 63 Hvala.
Zahvaljujem se doktoru Pilavu. Nema drugih prijavljenih za diskusiju? Nema. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvlajujem se. Glasanje je završeno. Od prisutnih 11, za je bilo 10, protiv 1. Iz Federacije 7 za, iz RS 3 za, 1 protiv. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi u 2010. godini primljen k znanju. Prelazimo na tačku 21. Ad. 21. Izvještaj o radu Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta za period od 01.01.2010. do 31.12.2010. godine, materijal broj: 03-50-19- 318-1/11 od 04.05.2011 godine Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije. Komisija je usvojila Izvještaj o radu Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta za period 2010. godine. Predstavnički dom nije usvojio Izvještaj. Predsjedavajući Krstan Simić ne traži riječ. Hvala. Predstavnik Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta ne traži riječ. Hvala. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Prelazimo na izjašnjavanje. Sad imamo interesantnu situaciju. Dakle, glasanje je završeno. Od prisutnih 11, 7 je bilo za, 4 protiv. Iz Federacije 7 za, iz RS 4 protiv. Postoji opšta većina, ali nema entitetske većine i nema članova Kolegija da se konsultujem sa njima. ____________(?) Naknadno usaglašavanje.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući u svojstvu zamjenika predsjednika Kluba hrvatskog naroda predlažem gospođu Borjanu Krišto kao člana Međuresorne grupe.
Zahvaljujem se. Uvaženi kolega Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. U ime našeg Kluba član komisije bi trebao da bude gospodin Dragutin Rodić, mi ga predlažemo.
Zahvaljujem se. Uvaženi kolega Halid Genjac.
Iz Kluba Bošnjaka Halid Genjac.
Zahvaljujem se i na ovom prijedlogu. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ne. Hvala. Glasamo o Prijedlogu zaključka. Glasanje je završeno. Od prisutnih 12, za je bilo 12. Iz Federacije 8, iz Srpske 4. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo usvojili Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za pripremu Prijedloga izmjene i dopune Izbornog zakona BiH, Zakona o finansiranju političkih partija i Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH i u navedenu Interresornu radnu grupu iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH imenovali: uvaženu kolegicu Borjanu Krišto, uvaženog kolegu Dragutina Rodića i uvaženog kolegu Halida Genjca. Time smo iscrpili ovu tačku dnevnog reda. E sada idemo sa uobičajenom praksom. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo nam je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija, protokola ugovora, izmijena ugovora i deklaracije. Predlažem u ime Kolegija da objedinimo raspravu o izjašnjavanju o davanju 68 saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija, protokola ugovora, izmjena ugovora i deklaracija od tačke 27. do tačke 54. uključujući i tačku 54. Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju sporazuma, konvencija, protokola ugvora, izmjena ugovora i deklaracije. Riječ dajem predsjedavajućem komisije gospodinu Hasanu Bećiroviću. Hvala Vam. Otvaram raspravu. Ko je za ovaj, vezano za objedinjavanje, dakle. Da li ima potrebe da diskutuje se? Nema. Zahvaljujem se. Sada prvo glasamo, dakle, o tome da li objedinjujemo ove tačke? Pokrenite glasanje. Zahvaljujem se. Od prisutnih 12, 12 je bilo za. Iz Federacije 8, iz Srpske 4. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo usvojili ovaj Zaključak. Sada glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija, protokola ugovora, izmjena ugovora i deklaracije od tačke 27. do tačke 54. uključujući i tačku 54. Pokrenite glasanje. Zahvaljujem se. Glasanje je zaključeno. Od prisutnih 12, 12 je bilo za. Iz Federacije 8, iz Srpske 4. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo dali saglasnost na ratifikaciju sporazuma, konvencija, protokola ugovora, izmjena ugovora i deklaracije od tačke 27. zaključno sa tačkom 54., a uključujući i tačku 54. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red. Zahvaljujem se na saradnji i želim vam ugodan nastavak dana. Sjednica završena u 15:45 časova.