Pričenjam nadaljevanje prekinjene 40. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem in vas obveščam, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci, in sicer: poslanka Darja Lavtižar Bebler, Anton Anderlič, Roberto Battelli, Franc Pukšič, Mitja Slavinec, Jakob Presečnik, od 15 ure naprej, ter kolega Jožef Školč. Obveščam vas tudi, da bomo ob 17. uri prekinili sejo Državnega zbora zaradi priprav na slavnostno sejo. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O AVTORSKIH IN SORODNIH PRAVICAH, skrajšani postopek. Seznanjam vas, da imamo za to točko na razpolago 3 ure in 18 minut časa. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisano gospo Majdo Širca. Besedo dajem predstavnici predlagatelja zakona, gospe Majdi Širca, za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite.
Dober dan, lep pozdrav predstavnikom Ministrstva za gospodarstvo in vsem ostalim! Res bo dopolnilna, ampak vendarle v določenih obrisih bom tudi poskušala nakazati, v čem je sprememba zakona o avtorskih in sorodnih pravicah, ki smo jo nekateri poslanci opozicijskih strank z našimi podpisi posredovali v obravnavo in sprejetje. Kliping, vsi se zjutraj ali kasneje srečate več ali manj s povzetkom iz pregledov tiska oziroma z zbirko medijskih objav, ki interesirajo vsakega posameznika bodisi znotraj političnih, gospodarskih, kulturnih in drugih vrst. To je neka nova praksa, zagotovo pa novejša od zakona o avtorskih in sorodnih pravicah, ki te dejavnosti nekako še ni vključeval oziroma jo absorbiral in jo je praksa prehitela. Zakon zaradi tega danes tudi popravljamo. Sprememba je potrebna, ker se je v praksi izkazalo, da je slovenski trg na tem področju še nerazvit in ne omogoča celovitega in enotnega urejanja teh pravic. Pravica novinarjev so že nekaj časa predmet širokih razprav tudi znotraj Evropske unije. Konec koncev, na pravice opozarja tudi brošura, knjižica oziroma glas civilne družbe, ki je včeraj potrkal na vest ne samo političnih strank, temveč tudi drugih v želji, da bi prepoznali, kako naj bi medijski prostor v slovenskem optimalno deloval in v tem primeru tudi omenja pravico do avtorskih pravic. Ker ta dejavnost zakonsko ni regulirana, avtorji člankov v posameznih medijih oziroma novinarji in novinarke niso z zakonom upravičeni, niso upravičeni do nadomestila za uporabo njihovih tekstov za namene klipinga. Uporabljam izraz kliping kot že udomačen izraz. V praksi je sedaj situacija taka, da kliping agencije sklenejo pogodbo z izdajatelji medijev, lahko jo, lahko pa je ne, in to posamezne pogodbe z vsakim medijem posebej, če je za to sploh volja in če sploh pride do dogovora. Posel ni ravno majhen. Ob tej dejavnosti se preliva kar nekaj denarja. Avtorji tekstov, bodisi zaposleni, bodisi honorarni sodelavci znotraj medija, do tega deleža, ki ga dobijo od kliping agencij, če poenostavljeno povem, do tega deleža nimajo z zakonom utemeljene in pravno ustrezno rešene pravice. In ta novela te pravice vzpostavlja, zato apeliram na vaš posluh, in zadovoljila bo tiste, ki kliping storitve ponujajo in so bili tudi pobudniki zakonske dopolnitve, in zadovoljila naj bi izdajatelje, to se pravi medije, ki bodo v bodoče posojali, da tako rečem, svoje članke zakonito in predvsem novinarje in novinarke, ki bodo končno upravičeni do plačila za avtorsko delo. In če v grobem in na kratko povzamem, zakon sedaj ne definira reproduciranja tekstov za potrebe klipinga, 47. člen bo sedaj to omogočal, razen če ne bo avtor tega izrecno prepovedal, kar ima pravico. Reproducirajo se lahko le posamezni članki, to se pravi, ne cele znanstvene razprave, eseji in tako naprej, splošni teksti, da ne bo zadrege - ne gre samo za reproduciranje iz tiska, ampak iz medijev nasploh, tudi elektronskih. Naročnik - agencija bo morala izdajatelju plačati nadomestilo, določeno s sporazumom, in ker je Ministrstvo za gospodarstvo zavrnilo oziroma vi, skozi njihovo voljo, možnost, da bi se eni in drugi dogovarjali s sklenitvijo skupnega sporazuma med reprezentativnimi združenji uporabnikov in kolektivno organizacijo, bo sedaj to usklajevanje prepuščeno dobri volji. Pustimo to, nekako smo sprejeli. Razumem, da ste bili vsi pod vplivom slabih izkušenj SAZAS-a, ampak veste, naj vam povem, da kliping agencij je razmeroma malo in do teh dogovorov bi zagotovo prišlo. Izkupiček od klipinga in od teh nadomestil se bo delil avtorju v razmerju 30% novinarjem, ki so recimo že v nekem delovnem razmerju ali honorarnem, in pravilom ti pogoji so zelo slabo rešeni znotraj medsebojnih pogodb med avtorji [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in izdajatelji, in 70% samemu izdajatelju. Avtor pa se pravici do svojega deleža ne more odpovedati, kar je zelo pomembno. In to je še posebej pomembno za honorarne sodelavce, ki jih izdajatelji marsikdaj prisilijo v marsikaj. Apeliram na vašo podporo zakonu, ker je za novinarskih ceh, če lahko tako rečem, zelo pomemben. Hvala.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično telo. Prosim predsednika odbora Ferija Horvata, da predstavi poročilo. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. Odbor je na 44. seji začel obravnavati predlog zakona, vendar je obravnavo prekinil, ker ni bilo mnenja Vlade in je potem nadaljeval obravnavo na 45. seji in jo tudi opravil. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, mnenjem Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. Na seji je bil odboru posredovan dopis Društva novinarjev Slovenije, ki ga je društvo poslalo Uradu za intelektualno lastnino. V nadaljevanju obravnave na 45. seji je bil odbor seznanjen tudi z mnenjem Vlade. Predstavnik Državnega sveta je v razpravi izrazil mnenje, da je predlog Vlade sprejemljiv kompromis. Odbor je sprejel amandmaje k 1., 2. in 3. členu in so vključeni v dopolnjen predlog zakona. Razprava na odboru in številni predlogi ter pripombe tako s strani ustvarjalcev kot uporabnikov opozarjajo, da je na tem področju vrsta odprtih vprašanj in tudi različnih interesov. Zato bo treba temeljito oceniti stanje, probleme in možne boljše rešitve, kar glede na skrajšani postopek ni možno v obravnavi te novele. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima tudi predstavnik Vlade za uvodno obrazložitev mnenja. Mag. Tomaž Jeršič, državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Naj na kratko predstavim stališče Vlade do omenjenega predlaganega zakona. Kljub temu, da je bil obstoječi zakon malce prestavljen in malce skritiziran, naj povem, da po našem mnenju že obstoječi zakon dovolj dobro ureja problematiko tako imenovanega klipinga. Pa vendar, da bodo stvari bolj transparentne, bolj eksaktne, da bodo avtorji lažje prišli do svojega dela nadomestila, zakon, ki ga je vložila gospa Širca, podpiramo. Vendar imamo k tem spremembam določene pomisleke, določena stališča, določene popravke, ki smo jih obravnavali na Odboru za gospodarstvo in jih je Odbor za gospodarstvo tudi sprejel. Naj jih na kratko naštejem. Želeli smo korigirati 1. člen, nomotehnična korekcija. Gre predvsem za to, da predlog novele zmanjšuje možnost neskladja z evropsko direktivo. Po dolgi razpravi na odboru smo celo našli neko kompromisno rešitev in verjamem, da kljub lažji obliki ne bo v neskladju z evropsko direktivo. Pri tem smo imeli pomislek pri 2. členu predlagane novele, ki bi, če bi bil sprejet, uvedel obvezen kolektivni organ, preko katerega bi avtorji in založniki lahko uveljavljali svoje pravice. To se nam je zdelo v koliziji s 1. členom predlaganega zakona, saj zmanjšuje nabor pravic, ki jih ima danes avtor. Danes lahko avtor sam po določenih poteh uveljavlja svoje pravice. Če bi sprejeli obvezno kolektivno zavarovanje, bi lahko to opravljali samo preko kolektivnega organa. S predlaganim črtanjem 2. člena avtorjem dopustimo, da se odločijo, ali bodo svoje pravice uveljavljali individualno ali bodo svoje pravice uveljavljali kolektivno. Smo za kolektivni organ, vendar ne obvezno. Želeli smo pa še popravek 3. člena, ki ga je odbor sprejel, kot je bilo rečeno. Da bi delitveno razmerje ostalo, s tem se strinjamo, naj avtorji dobijo, kar jim gre. Vendar smo želeli - iz predloga novele ni bilo razvidno, zakaj bi bilo potrebno določiti delitveno razmerje tudi za imetnike pravic iz prvega odstavka 1. točke 47. člena obstoječega zakona. Ostajamo na stališču, da se pridružujemo predlogu, da se delitev deli 30% v razmerju proti ostalih 70% v korist avtorja in založnika. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine SNS bo predstavil poslanec Bogdan Barovič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani predstavniki Vlade! V Slovenski nacionalni stranki smo zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o avtorskih in sorodnih pravicah prebrali. Trije podpisniki so in v osnovi sicer zakonu ne bomo nasprotovali. Vendarle poudarjamo dva pomisleka, ki ju imamo, ki sta najbrž tudi razlog hitenja. Prvič, v Slovenski nacionalni stranki smo prepričani, da obvezna delitev zbranih nadomestil kot ena od štirih rešitev ni dobro zastavljena. 30% avtorju in 70% nadomestil založnikom oziroma imetnikom avtorskih pravic po mnenju Slovenske nacionalne stranke ni prava delitev. O tem se seveda lahko vprašate tudi sami. In drugi pomislek, ki ga imamo v Slovenski nacionalni stranki, je pravzaprav pomislek k 1. členu, ki pa je po drugi strani bistveno vsebina. Reproducirati v periodičnem tisku ali v pregledih tiska posamične objavljene članke o aktualnih gospodarskih, političnih ali verskih temah ali z drugo vsebino istega značaja, če avtor tega ni izrecno prepovedal. Po mojih izkušnjah in po lastni presoji bo tukaj nastala zmeda. Prevelik, preširok krog danih pravic in možnosti in seveda bo vsaj na političnem področju nastal kaos in v nadaljnjih obdobjih Državnega zbora politični očitki, čigav je kakšen medij. Pri vprašanju reproduciranja niso natančno določene vsebine. In drugič, reproducirati kakršnokoli vsebino po mnenju Slovenske nacionalne stranke bi bilo potrebno s privoljenjem avtorja. Seveda boste vsi povedali svoje mnenje. Kljub temu, da imamo te pomisleke, kot smo povedali, v Slovenski nacionalni stranki ne bomo ovirali nadaljnjega sprejema in postopka tega zakona.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Lipa bo predstavil poslanec Boštjan Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani prisotni! Glede na to, da bo to verjetno eden izmed redkih zakonov, ki prihaja iz opozicijskih vrst in bo deležen podpore celo vladne koalicije in pa Vlade, mu tudi v Poslanski skupini Lipa ne bomo nasprotovali. Kar se tiče Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o avtorskih in sorodnih pravicah, gre v prvi vrsti za problematiko klipinga. To je tisto gradivo, ki ga načeloma poslanci dobite skopiranega, da si lahko preberete, kolikokrat ste bili objavljeni. V Sloveniji se z dejavnostjo klipinga v večjem obsegu ukvarja 5 do 10 gospodarskih družb. Največje težave se pojavljajo, ko gre za pravice avtorjev člankov. Vemo, da so te pravice zaščitene, so izključne pravice, kar pomeni, da brez izrecnega dovoljenja nihče ne sme uporabljati njihovih del. Veljavni zakon o avtorskih in sorodnih pravicah klipingav njegovi klasični obliki ne ureja. Se pravi, da uvajamo skoraj da neko novo tematiko v ta zakon. Temeljna načela predlaganega zakona, spoštovanje ustavnih pravic in svoboščin, se pravi, kar pravi naša ustava, je svoboda izražanja. Zagotoviti pravično ravnotežje med interesi avtorjev, imetnikov pravic in končnih uporabnikov, zagotoviti varstvo avtorja kot šibkejše stranke. Ampak če vse to kar že piše oziroma kar verjamem, da ste si vsi tukaj prebrali, v obrazložitvah zakona, pozabimo in se skušamo malo dotakniti prakse. Nenazadnje smo vsi poslanci deležni tudi klipinga gospodarske družbe, s katero ima podpisano pogodbo Državni zbor. Ne vem, koliko ste ažurni do tega klipinga, ampak enkrat ga poglejte, boste videli, da marsikaj v njem manjka. Jaz sem za to oziroma v Poslanski skupini Lipa smo za to, da se kliping v Sloveniji tudi zakonsko uredi, kajti samo takrat in na ta način se bo lahko tudi zahtevalo od gospodarske družbe, ki izvaja kliping, da je ta narejen ažurno in tako kot se spodobi. Ne pa tako kot sedaj, ko imamo v klipingu v bistvu tisto, kar si morebiti kdo iz vladne koalicije zaželi, pa čeprav tudi ni omenjen. Gospod Ziherl, na ta vaš "daj, daj, daj" vam bom povedal govor Janše, ki je bil čisti plagiat govora Tonija Blaira, pa do njega nismo mogli priti nikakor, kljub temu, da ima Državni zbor podpisano pogodbo za izvajanje tega klipinga. Toliko o "daj, daj, daj", ampak s sprejetjem tega zakona bomo tudi to mogoče pravno uredili. V Poslanski skupini Lipa bomo zakon z veseljem podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Mitja Ljubeljšek pa bo predstavil stališče poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani zbor, spoštovani predstavniki Vlade! Predlagana novela zakona v prvotni vsebini, ki jo je predlagala skupina poslancev, uvaja nov primer zakonite licence v korist pregledov tiska področja klipinga. To pomeni, da bi bile organizacije ali posamezniki, ki se ukvarjajo spremljanjem medijev in v ta namen izdajo preglede tiska, upravičeni na podlagi samega zakona reproducirati ali javno priobčiti posamezne aktualne članke iz periodičnega tiska, ki se ukvarja s splošnimi vprašanji, pod pogojem, da avtor tega ni izrecno prepovedal, ob tem, da bi lahko upravljavci tega avtorskega dela brez dovoljenja imetnikov avtorskih pravic morali plačati tudi primerno nadomestilo. Predlaga se tudi obvezno kolektivno upravljanje, saj naj tako uporabnikom ne bi bilo potrebno sklepati pogodb s posameznimi imetniki avtorskih pravic. Avtorji in imetniki pravic bi pridobili možnost učinkovitega nadzora nad uporabo svojih del. Stališče Vlade Republike Slovenije do te predlagane novele s takšno vsebino je bilo negativno tudi z utemeljitvijo, da predlagatelji niso opravili predhodne analize stanja niti prave resne razprave v strokovni in širši zainteresirani javnosti. S stališčem Vlade se strinjamo tudi v naši poslanski skupini, ker menimo da dosedanji veljavni zakon dovolj dobro ureja razmerje med delovanjem klipinga organizacij, založniki in avtorji novinarskih prispevkov. So pa določene zadeve, kot na primer nadomestila plačila založnikom in avtorjem, novinarjem izbranih del, ne izvajajo. Veljavni zakon omogoča, da imetniki pravic na podlagi izključne pravice dovolijo ali prepovedo uporabo svojih del, s čimer to uporabo tudi nadzorujejo. S predlogom predlagateljev novele zakona pa bi se znižal standard varstva avtorjev in imetnikov pravic za uvedbo zakonite licence in z obveznim kolektivnim upravljanjem pravic. To bi bilo tudi neskladno s pravnim redom Evropske unije in mednarodnimi pogodbami, kar se vidi iz prikaza ureditev v petih izbranih državah, v katerih se, z izjemo Nemčije, področje klipinga ne ureja na način, kot ga predlagajo predlagatelji z osnovno vsebino. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o avtorskih in sorodnih pravicah, vendar pa le z dopolnitvami, ki so bila predlagane s strani Vlade in sprejete na Odboru za gospodarstvo, podjetništvo in obrt, saj se popolnoma strinjamo s stališčem Vlade. Menimo, da je izboljšava posameznih zakonskih določil predvsem pomembna za imetnike avtorskih pravic, ki naj bi dobili za uporabo svojega novinarskega dela tudi primerno plačilo, kot tudi za naročnike oziroma agencije, da kopirajo in izbirajo novinarske prispevke. Gre torej za rešitev neurejenega stanja, v katerem so bili najbolj oškodovani novinarji, ki ustvarjajo novinarske prispevke, brez katerih ne bi bilo klipingov. Takšno stanje najbolj izkoriščajo medijske hiše. Zato je naša poslanska skupina že na matičnem delovnem telesu podprla amandmaje, ki jih je pripravila Vlada, amandmaje pa so podprle tudi koalicijske poslanske skupine. V poslanski skupini ne podpiramo predlaganega amandmaja, da se v 1. členu beseda "podobnega značaja" zamenja z besedo "družbenega značaja", saj bi bila takšna dikcija preveč široka, predvsem pa v nasprotju z direktivo Evropske unije, kar bi lahko povzročilo izpodbijanje novele zakona s strani Evropske komisije. Mimo direktive Evropske unije se je na odboru predlagani člen kompromisno razrešil na širšo opredelitev z dikcijo podobnega značaja kar je že bistveno širše od prvotnega predloga Vlade, da se za izjeme opredeli dikcija iz tega značaja. Menimo, da bo že razlaga dikcije podobnega značaja naletela v praksi na različna pojmovanja in s tem tudi na določene težave. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo novelo zakona podprla. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče poslanske skupine SD pa bo predstavila poslanka Majda Potrata. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki Ministrstva za gospodarstvo, poslanke in poslanci! Podpis pod Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o avtorskih in sorodnih pravicah, daje prav tistim, ki menijo, da bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla predlagano novelo, ki se dotika pravzaprav samo treh členov zakona. Ali so potrebne spremembe v taki smeri, v kakršni je bilo iz mnenj poslanskih skupin zdaj mogoče razbrati, pa tudi iz mnenja predstavnika Vlade, pa je drugo vprašanje. Ampak vendarle najprej nekaj splošnega o razmerju in odnosu do avtorskih pravic. Pravica do obveščenosti in želja po širjenju različnih avtorskih del, ki se zvečuje z novimi tehničnimi možnostmi, je pravzaprav številnim prvič dala misliti, ko je bilo fotokopiranje z Zakonom o avtorskih in sorodnih pravicah omejeno in je bilo zato treba pridobiti tudi neke pravice ali se s pravicami avtorjem pač bolj odgovorno vesti do avtorskih pravic. Tako kot je 47. člen zakona veleval v drugem odstavku reproducirati v periodičnem tisku aktualne članke iz takega tiska, pa ni mogoče sprejeti trditve, da je že dovolj natančno definirano tisto, kar zdaj predlog zakona poskuša popravljati. Namreč definicija periodičnega tiska je v stroki popolnoma jasna in pregled tiska ne sodi ali pregled medijskih objav, kot jim radi popularno rečemo "klipingi", ne sodijo v definicijo periodičnega tiska. Nenazadnje že zaradi mešanosti medijev kot tudi zaradi tega, iz katerih osnovnih publikacij ali nosilcev sporočil pregled medijskih objav zajema. Tisto, kar je vsekakor v tem predlogu sprememb in dopolnitev zakona treba posebej poudariti kot prednost, pa je razmerje do avtorjev osnovnih besedi. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne menimo, da gre za nekaj, kar bi bilo treba urejati predvsem s stališča agencij, ki se ukvarjajo s publiciranjem in zbiranjem različnih objav, glede na naročnikova pričakovanja in želje, ampak gre predvsem za razmerje do avtorja. Pogodba založnika z avtorjem sicer običajno veleva, da se avtor z objavo enkrat za vselej odreka avtorskim pravicam. Vendar razumemo odrekanje avtorskim pravicam zato, da tega istega prispevka sam ne objavi v drugem mediju. Nekaj čisto drugega pa je, kaj to pomeni v odnosu do nastajanja pregledov medijskih objav. Določitev razmerja med avtorjem in med založnikov v razmerju 30:70 bi bila po našem mnenju lahko urejena tudi v polovičnem razmerju. Vendar razmerje, kakršno je zdaj postavljeno, je predlog kompromisnega dogovarjanja in mislimo, da je dosti boljše urediti zadevo tako, kot pa da sploh ni urejena. Če se dotaknem 1. člena, je misliti na članke o aktualnih gospodarskih, političnih, verskih temah in potem dodati ali z isto vsebino ali vsebino istega značaja je tavtološka, in ničesar ne pomeni. Zato je sprememba na podobnega značaja boljša, vendar bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli predlog amandmaja, ki govori, da je treba besedo "podobnega" zamenjati z "družbenega" značaja, ker je nemogoče trditi, da je treba evropske direktive razumeti tako ozko. Ne nazadnje bi Vlada lahko tako ozko tolmačenje upoštevala tudi pri vinjetah, pa jih je zelo široko. Mi bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine LDS pa bo predstavil kolega Aleš Gulič. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, cenjeni predsedujoči, predstavniki ministrstva! Zakon oziroma sprememba Zakona o avtorskih in podobnih pravicah je bila potrebna. Jaz sicer lahko tako na besedo verjamem, da je bil že dosedanji zakon dober, ampak če bi bil tako dober, se ne bi pojavljali problemi. Tudi kliping sam ni tako stara stvar, da bi se že upoštevala tudi pri vzorcih, iz katerih je nastal dosedanji zakon. In se je v bistvu vedno na nek način nategovalo tekste, da so lahko šli v to besedilo. To se vidi tudi iz dosedanjih razprav, saj smo kar naprej oklevali med termini, kot so pregled tiska, pregled medijskih objav, do recimo še najbolj ustrezne sintagme, kot je potem zbirka prispevkov. Gre za zelo različne zadeve, pregled tiska so kratki povzetki, pregled medijskih objav so povzetki še drugih medijskih objav, ne samo tiskanih, gre za zapise, magnetograme, tistega, kar je bilo pripovedovano v elektronskih medijih, pri zbirki prispevkov gre pa v resnici za tisto, kar potem z eno besedo, s tujko, imenujemo kliping. Te zadeve prav gotovo niso urejene, tudi naročniki klipinga niso vedno pravzaprav povsem prepričani, kaj bi radi in kako bi radi. Tukaj ne gre toliko za zlorabo običajno avtorskih pravic, ampak gre po navadi za nek občutek, da v tistem trenutku, ko je zadeva objavljena, je vse naše in je prosto na voljo, vsaj večina tistih, ki si sami izdelujejo klipinge, tako misli. Avtorji so pri tem oškodovani, oškodovani so večkrat. Že tako ali tako so zaradi založniških pravic, zaradi pravic medijskih hiš so zelo, zelo stisnjeni, in je prav, da so se te zadeve uredile. Ali je razmerje 30:70 dobro ali slabo, to se bo najbrž pokazalo sčasoma. Predvsem pa se mi zdi,da je pomembno to, da je ta zadeva neodtujljiva. Se pravi, da niti avtor sam se ne more temu odpovedati, kajti v primeru, da bi bilo to možno, bi se kmalu našli prepričevalci, ki bi ga seveda znali prepričati, da se je temu treba odpovedati. Takšni primeri so seveda že bili. V Liberalni demokraciji Slovenije bomo spremembo zakona podprli. Podprli bomo pa tudi amandma predvsem zaradi tega, ker vendarle ima vgrajeno tisto, kar radi pozabljamo, da avtorji niso odgovorni zgolj ali pa so v manjši meri odgovorni lastnikom medijev, ampak predvsem so odgovorni javnosti. V končni fazi še vedno predstavljajo servis javnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija pa bo predstavil poslanec Martin Mikolič.
Lepo pozdravljeni! Predsedujoči, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Ponavadi s tega mesta slišimo s strani opozicije, ko je na dnevnem redu kakšen zakon Vlade in je dober in pravzaprav opozicija nima več argumentov, da bi nasprotovala, v stališčih nekako zaključijo: zakonu ne bomo nasprotovali. Danes je pred nami zakon, ki ga je v proceduro po skrajšanem postopku vložila skupina poslancev s prvopodpisano gospo Majdo Širco. Moram pa povedati, da v Poslanski skupini Nove Slovenije, ne samo da zakonu ne bomo nasprotovali, ampak ga bomo tudi podprli. Zakaj? Predlog s svojimi rešitvami in predlogi zagotovo podaja rešitve na področju, ki do sedaj ni bilo najbolje, še enkrat poudarjam, najbolje urejeno. Področje medijev in klipinga je postalo v obdobju internetne eksplozije zagotovo ena tistih, ki potrebuje ustrezno zakonsko ureditev. Tako posamezniki kot organizacije, vsakdo želi čim hitreje dobiti čim več in čim bolj natančno glede informacij, kaj se o njem piše, kaj se o njem poroča, kaj o njem hoče izvedeti javnost. Kliping tako postaja ob tem pomembna dejavnost, ki skrbi za tovrstno ozaveščanje. Ob tem se pa pojavlja problem zaščite avtorskih pravic novinarjev, avtorjev, ki v medijih objavljajo svoje članke. Agencije, ki se ukvarjajo s klipingi, bi dejansko morale po sedaj veljavnem zakonu vsakega avtorja članka, ki ga želijo kopirati, pridobiti dovoljenje za uporabo članka v klipingu. To vsekakor pomeni veliko zakonsko in birokratsko oviro, ki pa jo predlog novele rešuje, saj zagotavlja pravno podlago za zakonito uporabo medijskih vsebin za namen spremljanja medijev, tako imenovanega klipinga. Novela še naprej omogoča kolektivno upravljanje avtorskih pravic za te namene in tudi individualno uveljavljanje avtorskih pravic. Novela uvaja pravično delitev tudi zbranih nadomestil med avtorje ter imetnike avtorskih pravic. V Novi Sloveniji menimo, da so avtorska nadomestila, ki se delijo po predlogu razmerja 30% avtorjem in 70% imetnikom avtorskih pravic, pravična, se pravi, da je delitev v nekem pravičnem sorazmerju. V poslanski skupini Nove Slovenije novelo zakona podpiramo, saj so bili na odboru sprejeti tudi amandmaji koalicije, ki so poskrbeli za uskladitev z evropskim pravnim redom, natančneje direktivo Evropskega parlamenta in Sveta. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. In kolega Kristijan Janc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani predstavniki Vlade. Kolegice in kolegi! Dovolite mi, da začnem z vprašanjem: Kdo od nas danes tukaj v dvorani ali vsaj pred kratkim ni zaradi preobilice dela in preokupacije z mnogimi drugimi stvarmi namesto časopisa v roke vzel izvleček članka, tako imenovanega klipinga? Verjamem, da tukaj ni veliko takih, ki tako ali drugače dokaj redno ne uporabljamo te storitve, dejavnosti spremljanja medijev preko zunanjega izvajalca, torej kliping agencije. Pri izvajanju te dejavnosti, ko torej izvajalec klipinga izbere medijske objave, zanimive za naročnika, in mu jih v takšni ali drugačni obliki posreduje, se kliping agencija ne more izogniti kopiranju oziroma reproduciranju posameznih avtorskih del. Vendar pa pravica posameznika ali podjetja do informacije, pravice biti obveščen, ni neomejena. Nasproti nam stoji prav tako pomembna in ustavno zavarovana avtorska ali sorodna pravica. Pravice avtorjev člankov in drugih novinarskih prispevkov so izključne pravice, kar pomeni, da brez izrecnega dovoljenja nihče ne sme uporabljati njihovih del. Strinjamo se s predlagateljem, da je na točki, kjer se srečata interes klipinga agencije in interes imetnika avtorske pravice potrebno problem klipinga tudi avtorsko pravno urediti. Predlog zakona podpira tudi Društvo novinarjev Slovenije, kar je povsem logično in kar kaže tudi na dosežen konsenz s strokovno javnostjo, ki ji je zakon pravzaprav tudi namenjen. Zakon podpira tudi Vlada Republike Slovenije z nekaterimi pripombami, spremembami in dopolnitvami, ki jih je matično delovno telo na seji vključilo že v sam predlog zakona. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagani zakon zaradi prej naštetega tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavila poslanka Majda Širca. Izvolite.
Hvala lepa. Veseli me, da večina prisotnih političnih strank v dosedanjem izvajanju podpira to pravno ureditev, ki bo v prid vsem uporabnikom, tistim, ki izvajajo te storitve, pa tudi novinarjem in novinarkam. Še posebej bom vesela, če se bo podpora izkazala tudi pri spremembi tistega člena, ki ostaja še odprt in ki bo, po moji presoji, ključno vplival na rešitve, ki bodo dobre. Naj ponovno poudarim in to si je potrebno vtisniti v zavest. Vprašanja avtorskih pravic oziroma storitev klipinga zakonsko sedaj niso izrecno urejena in sedaj je pač neka razpuščena situacija, sicer naj bi vlagali te nežne, ampak pomembne spremembe. Novinarji sploh nimajo zakonskega zagotovila, da so lahko prejemniki nadomestila iz naslova avtorskih pravic. V praksi sedaj zgleda tako, da kliping agencija sklene pogodbo o komercialni uporabi člankov z založnikom, se pravi, z medijem in jim plača uporabo člankov. Avtorji pa morajo, če hočejo ali pa zmorejo, seveda, izterjati odškodnino oziroma pravico do svojega honorarja od medija in se sami potruditi, če se sploh trudijo. In kot vemo, se ne. Razmerje 30:70, je bilo danes rečeno, da je vprašljivo. Res je, mi smo ostali tu odprti v številnih, mimogrede, sploh ne v kakšnih posplošenih in hitrih diskusijah. Konec koncev, diskusije so bile v preteklosti tudi s strani izvajalcev kar široke in dolgotrajne. To možnost smo pustili odprto, še posebej zaradi tega, ker so predstavniki Gospodarske zbornice oziroma tega, če lahko temu tako rečem, ceha, rekli "nič avtorjem, stoprocentno medijem, samo medijem," se pravi, to, kar že je. To pa ni prav. Novinarji so rekli 50:50, "fifty-fifty", kakorkoli že, na koncu se ni pojavilo izpodbijanje tega razmerja 30%:70%, ker je konec koncev avtor, novinar bil že skozi delovno razmerje ali skozi honorarno plačilo mediju, delovanju v mediju, že na nek način poplačan za to delo. Če povzamem, Društvo novinarjev, ne pa novinarsko novo združenje, ki ga vodi od teh dni naprej gospod Peter Jančič, se do našega predloga ni opredelilo. Ampak Društvo novinarjev Slovenije je našo novelo pozdravilo tudi v luči dejstva, da je splošen položaj avtorskih pravic novinarjev in novinark vse bolj podrejen kapitalskim interesom medijskih hiš. V pogodbah se morajo včasih novinarji sami tudi odpovedati avtorskim pravicam, še posebej tisti, ki niso zaposleni. Poudarili so tudi, in s tem se strinjam, da novinarji v praksi nimajo pravic iz klipinga, medijske hiše pa to pravico šele zadnje čase pravzaprav uveljavljajo. In zato se absolutno strinjam z društvom, da ta novela prinaša nek žarek upanja. Vesela sem, da jo boste podprli. Seveda sem se čudila, pa nisem edina, da sta v Državnem svetu ta predlog sprememb in dopolnitev zakona o avtorskih in sorodnih pravicah obravnavala dva odbora, Odbor za gospodarstvo in Odbor za kulturo. Znotraj Državnega zbora pa je to novelo obravnaval samo Odbor za gospodarstvo. Mislim, da bi moralo Ministrstvo za kulturo nekaj reči, še posebej zaradi tega, ker je skrbnik medijev oziroma skrbnik avtorskih pravic nasploh. Dobro, tako pač je, in razumem pač, da noče ali ne more biti drugače. Meni je žal oziroma Poslanski skupini Zares je žal, da smo se morali odpovedati oziroma da je bila povožena rešitev glede obveznega kolektivnega upravljanja z avtorskimi pravicami. Zavrnjen je bil, kljub temu, da si tak način zaščite želijo agencije, ki se ukvarjajo s kliping dejavnostjo in tudi izdajatelji, kajti vsako posamezno dogovarjanje okrog [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]kot bo mogoče problematično. Ključno, kar je, in usodno, kar je, pa je tisti amandma, ki ga imate na mizi in ki hoče in želi manj restriktivno, manj omejujoče, manj pobožno slediti direktivi Evropske unije, ki je zagotovo nek minimum in pomeni neko izhodišče, ki se implementira v posamezni državi na tak način, kot to ustreza njeni tradiciji, njenim zahtevam in praksi. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]svetu. V nadaljevanju bom tudi obrazložila, zakaj bi bilo potrebno soglašati z našim amandmajem. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. In kolega Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem. In sedaj je že jasno, da ni potrebno kakšno posebej zagreto zavzemanje za predlog tega zakona, ker vse kaže, da ga bomo skorajda vsi podprli oziroma takšnih ni bilo slišati, ki bi mu nasprotovali. Celo Vlada ne, čeprav je Vlada ta predlog zakona oziroma sprememb in dopolnitev podprla potem, ko je ga v celoti spremenila. Tako rekoč nič ni ostalo nedotaknjenega, razen ideje, ki pa je pravzaprav bistvena. V Poslanski skupini DeSUS bomo seveda tudi podprli ta predlog zakona in naj kar povem, da podpiramo tudi predlog amandmaja. Zavedamo se pomena avtorstva, zavedamo se, da je potrebno ščititi pravice avtorjev in tistih, ki jih imenujemo imetniki pravic in zavedamo se tudi tega, da pri tovrstnih zakonih, kjer gre za izrazito kreativno področje, ni mogoče vsega vnaprej in docela premisliti in regulirati. Zato se bodo najbrž tudi v bodoče pojavljale še kakšne potrebe po spremembah, kakor se bo samo avtorstvo tudi razvijalo. Vlada je predlog podprla potem, ko ga je s svojimi amandmaji k edinim trem členom, bom rekel, temeljito olepšala. Razen klipinga lahko zdaj govorimo še o vladnem liftingu, ampak tudi tak predlog je za nas sprejemljiv. Sicer menimo, da bi ravno tako, kot nekateri drugi ocenjujejo, bilo treba biti manj togo zavezan temu, kar evropske direktive in uredbe določajo. To, kar imamo sedaj pred sabo v zvezi s terminologijo, ki seveda ni samo problem navzven, ta togost, zavezanost vsaki vejici in piki nas omejuje. In v tem primeru najbrž ni prav, da nas omejuje, tako kot je sedaj predvideno, da se omejujemo na samo tri področja, na katerih si dovoljujemo aktivnosti, ki so predvidene za zaščito avtorjev in imetnikov pravic. Mi bomo v Poslanski DeSUS ta predlog zakona podprli, podprli bomo tudi amandma, in to zavoljo tega, ker se nadejamo, da bodo na ta način pravice avtorjev nekoliko bolj zaščitene.
Hvala lepa. Z vašim nastopom pa smo tudi končali s predstavitvami stališč posameznih poslanskih skupin, ki so za to izrazile željo. Mi pa prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, datiranem na dan 23.6., in sicer imamo vloženo spremembo oziroma predlog spremembe k 1. členu. Predlagatelj je Poslanska skupina Zares. Želi kdo razpravljati v povezavi s predlagano spremembo? Besedo ima poslanka Majda Širca. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Res je, nekaj je predlogov, ki jih je Vlada predlagala, ne bom rekla, da smo jih "požrli". Eni so bili smiselni, tisti okrog kolektivnega upravljanja, mislim, da ne. To ni ista tema, kot je zelo razsuta in zelo problematična tema, ki se vrti okrog SAZUS-a. Tukaj je povsem drugačna situacija. Mi smo hoteli, da se s kolektivnim dogovarjanjem reprezentativnih teles olajša ta postopek in da ni potrebno z vsakim posameznikom to dogovarjanje. Ampak v redu, mislim, da se bodo znašli nekako, ker vendarle druga zakonska osnova bo dobra. Je pa ključnega in usodnega pomena, če ne bo sprejet ta amandma, ki smo ga podali v Poslanski skupini Zares. Zakaj? Vi pravite oziroma to, kar je bilo doseženo na matičnem odboru, je bilo to, da je sledila dikcija ali definicija klipinga po vaši volji. Definicijo klipinga pa Vlada meni in jo zagovarja, da je to v skladu z direktivo, da gre za posamične objavljene članke o aktualnih gospodarskih, aktualnih gospodarskih, brez vejice, političnih ali verskih temah ali z drugo vsebino podobnega, kar smo sami predlagali, podobnega je že boljši izraz, podobnega značaja, če avtor tega izrecno ne prepoveduje. Kliping po tej definiciji, kot naj bi bil ukazan po direktivi, je omejen na vprašanja in tekste s področja politike, aktualnih gospodarskih vprašanj in verskih vprašanj. Zato zdaj vas vprašam, če je to neskladno z direktivo, kar je do sedaj in kar smo mi predlagali, vi pravite, recimo, da zakona sploh ni treba urejati, ker že sedaj to omogoča, potem kršimo direktivo že od leta 2001, ko je bila direktiva, na katero se Vlada oziroma Urad za intelektualno lastnino sklicuje. In sprašujem, zakaj nismo že sedaj spremenili. Tako restriktivno dojemanje direktiv in papeško sledenje ni pametno. Konec koncev direktive niso zakoni. Direktive so podlaga, ki nudijo neko določeno zaščito in izhodišče, v okviru katere se posamezna država potem glede na svojo pozicijo, na svojo razvitost, na svoje potrebe in specifike, prilagaja. Če se Vlada sklicuje na direktivo, potem sprašujem, kje je bila do sedaj, ko smo kliping razumeli širše in smo direktivo kršili že zadnjih sedem let. Sprašujem, ali se v tem življenju res dejansko vse vrti zgolj okrog politike, gospodarstva in vere. Ni res. Vrti se tudi okrog izobraževanja, šolstva, kulture in še drugih vprašanj. In če recimo nek interesent, na primer javni zavod Drama, SNG, Maribor, Ljubljana, karkoli, če hoče vedeti, kaj recimo mediji menijo o njeni dejavnosti, potem bo njihov kliping sestavljen iz treh člankov tistih, ki bodo poročali o tem, kaj se je v politiki dogajalo okrog kulture, ne pa recimo o recenzijah določene gledališke predstave in še kaj drugega. Če menite morebiti v Vladi pojasniti, da tista dikcija in z drugo vsebino podobnega značaja opravičuje vse dejavnosti, ki sem jih ravnokar naštela in segajo izven politike, gospodarstva in vere, podobnega značaja ali drugo vsebino podobnega značaja se po mojem razumevanju in gotovo tudi po razumevanju drugih, sploh pa pravnikov, nanaša na podobno vsebino, na podoben značaj gospodarstva, politike in vere že spet. To se pravi, referenca na to. In poglejmo, kaj pravi direktiva. Direktiva, ki mimogrede govori in vseskozi omenja, da se države posebej za izjeme odločajo, državam članicam je treba omogočiti, da predvidijo izjeme ali omejijo glede reproduciranja, izjeme omejitve naj ne ovirajo uporabe, je treba spodbujati posebne pogodbe, licence, takšne izjeme in omejitve se ne smejo uporabljati na način, ki vpliva na interese imetnika pravic. Zmeraj je interes imetnikov pravic v prvi vrsti. In ko se tehta direktive, to so nas naučili še posebej v času, ko smo se prilagajali in hiteli s prilagoditvami v evropski zakonodaji, smo imeli pred seboj zmeraj vprašanje direktive. So neka baza, ki se jih potem nadgrajuje in prilagaja, seveda ne, da se skače ven iz njih. To ne, to zagotovo ne. Ampak jih je smiselno uporabljati zmeraj v luči tega, da je imetnik tisti, ki se ščiti, da velja načelo, ki rabi odgovor. Ali pomeni izboljšanje pravne varnosti avtorja ali ne v tem primeru? Na ta odgovor bi morala direktiva odgovarjati. Če grem bližje k tistemu načelu te direktive, potem lahko gledam pri členu 5, na katerega se sklicujete, res je. Govori o reproduciranju v tisku, o priobčitvi javnosti oziroma dajanju na voljo javnosti objavljenih člankov, o aktualnih gospodarskih, političnih ali verskih temah oziroma predvajanih del ali druge vsebine istega značaja in tako naprej. Ampak ne naredi tu pike, gre naprej ta člen, ta direktiva, ki ji vi resda zelo, zelo papeško sledite. Tako lojalno je treba razumeti ta svet, da bo potem na koncu kliping zgledal za nekatere tak, in bomo samo politiki imeli take, ki pa tako in tako, jasno, pravzaprav, če smo politiki, potem beremo vse po vrsti, vsaj sama, leve, desne, srednje in ostale široke medije. Okej, razumem, pač elektronskim medijem je težko slediti in kliping pride prav. Ampak vendar, tu direktiva ne naredi pike, ampak govori o tem, da je treba navesti vir, vključno z avtorjevim imenom oziroma, "oziroma" govori naprej direktiva, da je treba uporabo del ali predmetov sorodnih pravic v zvezi s poročanjem o aktualnih dogodkih. Tu pa niso več samo politični, verski in tudi niso več samo gospodarski - aktualni dogodki. Zato bi želela, in prepričana sem, da Slovenija ne bo nič kršila, če bo uredila to definicijo klipinga - in tu stoji ta zakon, drugače je njegova vrednost premajhna, prekratka, in tudi sama bom zelo nezadovoljna z njeno rešitvijo. Treba je tisti "podobnega značaja" nadomestiti z besedo "družbenega". Kliping bo še zmeraj omejen na to, da so izjeme vezane samo na kratke članke, tu ne objavljamo esejev, znanstvenih razprav, ampak tega sveta ne reduciramo zgolj na politiko, vero in gospodarstvo. Ta svet je, hvala bogu, sestavljen iz drugih vsebin in če komu, konec koncev, tudi prav politiki bi morala koristiti informacija o tem, kaj se dogaja znotraj znanosti, znotraj šolstva, znotraj kulture in znotraj vseh tistih družbenih, zabavnih sfer življenja, ki so pomembne. Pa saj ni politika center tega sveta, da mora še kliping imeti za svojo prioriteto. Hočem reči, da ne boste kršili pred Evropo, pred Evropo se ne bo treba posipati s pepelom. Pustite agencijam, novinarjem in medijem, da dihajo normalno in da imamo kliping na ta način urejen, kot ga imamo sedaj, ko dobimo lahko v pregledu tudi podatke oziroma članke s teh področij, ki jih sedaj Vlada ne želi definirati. In v tem smislu, ne vem, sprašujem se, recimo, da neka športna organizacija, neko športno društvo ali pa neka, kaj vem, šola po meri človeka, kaj vem, ogromno je teh interesentov, ki hočejo vedeti, mogoče celo nimajo denarja za vse medije ali iz drugih razlogov, ki hočejo vedeti, kakšno je javno mnenje o njihovem početju. V tem primeru, recimo, bo šport omenjen, ali pa kultura, ali balet, ali zabavna glasba samo v segmentu, če ima gospodarski značaj, politični značaj in če se dotika verskih vsebin. To se pravi selektivno. Potem je pa nesmisel, da kliping še imamo. In tako bo omejen in tako bodo agencije zmedene in ves čas pod udarom, ali bo Urad za intelektualno lastnino kontroliral kliping in tako naprej. Tako bo pač marsikaj izvrženo. Tukaj na tem mestu bi moralo Ministrstvo za kulturo, seveda Urad za intelektualno lastnino je tisti, ki brani avtorske pravice in sorodne pravice in jih ureja, ampak vendarle tukaj trči še drug interes, ki bi se moral znotraj Vlade bolj soglasno reševati in odgovarjati. Minister za kulturo ne bi ob tej temi smel molčati, ampak bi moral reči, spekter življenja je širši. Kliping in pravica novinarjev in medijev so tukaj večje. Hvala lepa za enkrat.
Hvala lepa. Strokovne službe so šle preveriti kaj se je zgodilo z zvočniki. Verjetno ste opazili, da se je vmes znižalo, sto procentno ne zaradi vsebine, kolegica Širca. Sprašujem, ali je ozvočenje dovolj dobro v tem trenutku? Lahko nadaljujemo, ali počakamo? Lahko nadaljujemo. Besedo ima poslanka Majda Potrata. Izvolite.
Hvala. Že ob predstavitvi stališča poslanske skupine sem povedala, da bomo Socialni demokrati podprli predlog amandmaja k 1. členu. Naj vendarle nekaj še v zvezi s 1. členom povem. Tudi sedaj v obstoječem zakonu pred to novelo je v prvem odstavku v 2. točki avtor imel to izrecno pravico, da je prepovedal reproducirati v periodičnem tisku. Tako po tej plati novela zakona ne uveljavlja nobene nove omejevalne pravice, zaščiti pa avtorja, ki iz kakršnegakoli razloga ne dovoli reproducirati svojega avtorskega prispevka, bodisi v periodičnem tisku ali v pregledu tiska. Znova hočem poudariti, da sama razumem potrebnost popravka ali dopolnitve tega besedila ravno zaradi tega, ker je treba natančno definirati termin periodični tisk, ki je v strokovni literaturi natančno definiran, pregled tiska pa je po svoje terminološko v nekoliko reducirani obliki tu zapisan, ker pregledi so lahko tudi v drugih nosilcih sporočil, ne samo v tiskanih. Vsak ima v rokah običajno zjutraj pregled ali kliping, ki vsebuje tudi objave po radiu in objave na različnih televizijskih postajah. Tako je treba vzeti zadevo v takem ožjem pomenu, razumeti pa širše, tako kot je počasi izraz "novinarska" konferenca nadomestil izraz "tiskovna" konferenca, ker so poleg predstavnikov tiskanih medijev navzoči tudi predstavniki drugih medijev. Ampak tu je pač tako zapisano, kakor je zapisano. Zdaj pa k drugemu delu. Sama razumem zadevo podobno kot predlagatelji amandmaja, namreč, da je mogoče izraz "podobne vsebine" povezovati tudi z aktualnostjo, ker to je tisto natančnejše določilo treh vsebinskih sklopov. Tu so namreč posebej navedeni gospodarstvo, politika in vera. Meni so ta tri področja zoženje interesa bralcev in drugih spremljevalcev medijev, če grem samo po različnih rubrikah običajnega dnevnika. Dnevnik ima lahko tudi stran, ki je posvečena znanju, stran, ki je posvečena zdravju, znanosti, pa ne gre, posebej poudarjam, za poglobljene znanstvene prispevke, ki najdejo mesto v kakšnem specializiranem periodičnem tisku, ampak gre za informacije o sodobnih dognanjih, ki zanimajo širši krog bralcev in pomagajo tudi k popularizaciji posameznih področij. Zato je pregled tiska omejiti samo na gospodarstvo, na politiko in na vero oženje interesa tudi naročnika. Zaradi tega, ker če, recimo, gledam s stališča, denimo, Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, pa bo v klipingu zastonj iskalo nek prispevek o centru za socialno delo, ker to pač ne bo prispevek, ki bi zadeval gospodarstvo, ki bi zadeval politiko ali ki bi zadeval vero, ampak zadeva neko družbeno področje, področje sociale. Zato se mi zdi poprejšnja interpretacija, ki je rekla celo "istega", kar pomeni samo gospodarstva, politike in vere, zelo slaba rešitev. No, boljša je bila, boljša, ampak posebej poudarjam, neustrezna je "podobnega" značaja. Če pa rečemo "družbenega", potem je sociala zajeta, je zajeto tudi izobraževanje ali šolstvo, je zajeto, kot rečeno, tudi zdravje. To so vse stvari, ki nas zelo zanimajo in ki so za tiste, ki kakorkoli spremljajo s strokovnega stališča neko področje, bistvenega pomena. In tu ne vidim, da bi bilo treba se zelo restriktivno ravnati zaradi tega, ker bi bilo tako naročeno s stališča direktive. Tu je zadeva v drugačnem pomenskem obsegu. Pomenski obseg besede "podoben" je zame kot slovenistko nekaj drugega kot "isti" in spet nekaj drugega kot "družbeni". In zagovarjam tezo, da je, če sledimo temu, da urejamo področje pregleda tiska, treba slediti tistemu, kar je v periodičnem tisku kot možnost mogoče videti. Jaz sicer lahko polemiziram ali sodi moda v gospodarsko dejavnost ali sodi v nekem določenem delu mogoče celo že v umetnost, ampak vseeno ne vem, ali jo naj najdem pod tisto "podobnega". Jaz bi jo pa verjetno kot spremljevalka in kot bralka želela videti in še kakšno tako mejno področje bi utegnili najti, tako da seveda apeliram na predstavnike, na poslanke in poslance iz koalicijskih vrst, ki običajno raje prisluhnejo ali prisluhnejo, ne raje, ampak prisluhnejo tistemu, kar veleva Vlada, da bi v tem primeru vendarle zdravorazumskim razlogom prisluhnili. Hvala.
Hvala. Besedo ima poslanec Miro Petek. Izvolite.
Izvolite. Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Vsem prisotnim lep pozdrav! Kar sem tukaj v parlamentu, smo se že kar nekajkrat pogovarjali o avtorskih pravicah. Večinoma o SAZAS-u in teh tarifah, manj pa o avtorjih, njihovih pravicah, zaščite avtorskih pravic in podobno. Mislim, da bodo minila tri leta, kar sem na tem mestu opozoril na problematiko klipinga in kmalu zatem sem tudi poslal eno vprašanje Ministrstvu za gospodarstvo okrog urejanja klipinga v Sloveniji. Poglejte, 23. 10. 2006 sem dobil zanimiv odgovor, en del ga bom tukaj citiral: "Na Ministrstvu za gospodarstvu Republike Slovenije menimo, da je sedanja, z direktivami EU usklajena zakonodaja na tem področju, v katero aktualni predlog novele ne posega, primerna in da skladno z njo subjektom, ki pripravljajo preglede, ni potrebno plačevati dodatnih nadomestil avtorjem. Le-ta se že obravnava kot pavšal ob nakupu vsake naprave, ki omogoča fotokopiranje in ali skeniranje. Menimo, da naročnik zunanjemu pripravljavcu pregleda plača za to, da namesto njega spremlja medije, zbere naročena gradiva in jih uredi ter ob tem pa ne posega v javnosti dostopna avtorska dela. Tak pregled sam po sebi nima posebne gospodarske vrednosti" - pazite - "pregled sam po sebi nima posebne gospodarske vrednosti, saj se običajno v podjetjih uporablja za arhivske namene in kvečjemu še kot pritekline pri predstavitvah dejavnosti. Ker lahko pregled zase pod pogoji iz 50. člena ZAS brez dodatnega nadomestila naredi vsak samostojni podjetnik, bi bila diskriminacija drugače ustanovljenih gospodarskih subjektov po našem mnenju neupravičena. Ne nazadnje pripravljanje pregledov samo po sebi ne vpliva bistveno na obseg prodaje tiskanih medijev," in tako naprej. Zdaj ne vem, ali gre tu res za neznanje na strani ministrstva, ali gre za čisto ignoranco, ali cinizem. Zatem sem jaz pripravil predlog novele zakona o klipingu. To sodi v letošnje leto, predlog je precej podoben temu, ki ga imamo danes na mizi, in od Vlade sem dobil negativen odgovor. Zahvaljujem se Vladi, da je danes dala pozitiven odgovor in čestitam kolegom poslancem, da so uspeli in seveda jaz bom ta zakon absolutno podprl, hkrati s tem amandmajem, o katerem smo tudi zdaj govorili oziroma govorimo. Pred tremi leti sem se začel pogovarjati okrog klipinga, ker sem pač dobrih 20 let sam delal v novinarstvu in pogovarjal sem se s predstavniki agencij. Teh je 5,6 in vse agencije so imele interes, da se ta zadeva uredi. Sami so vedeli, da so v nezakonitem položaju. Tudi država na nek način in vsi, ki koristimo ta kliping, smo na spolzkih tleh. Ko državne inštitucije letno podpisujejo pogodbe s kliping agencijami, se zavaruje na tak način, da rečejo, da morajo kliping agencije imeti urejene avtorske pravice. Ali imajo kliping agencije danes urejene avtorske pravice z avtorji? Nimajo! Te agencije se v zadnjih letih pogovarjajo z medijskimi hišami, nimajo pa nobenega odnosa oziroma povezave z novinarji in novinarji lahko vse te svoje pravice uresničujejo le v okviru svoje kolektivne pogodbe ali pogodbe o avtorskem delu. Zakaj mislim, da bi bilo na nek način kljub vsemu dobro kolektivno urejanje teh pravic? Ravno zaradi tega, ker se sedaj posamezna medijska hiša pogovarja s posamezno agencijo. Tu lahko nastane zanimiva situacija, da bodo nekatere kliping agencije tu v privilegiranem položaju, da bodo za svoje usluge plačevale medijskih hiši manj kot pa konkurenčna kliping agencija.
Kolega Petek. Prosim, razumite tudi mene. Moja naloga je spoštovati Poslovnik. Poslovnik govori, da govorimo samo o členu in vloženem amandmaju. Vi ste [[...]]dovolite, prosim.
Saj ravno o tem govorim.
Vi ste pri splošni razpravi.
To ni splošna razprava, saj sem govoril tudi o amandmajih [[...]]
Amandma ali sprememba, citiram, kot jo predlaga predlagatelj: "V 1. členu se beseda "podobnega" nadomesti z besedo "družbenega"". Prosim, ne zahajajmo iz okvirov, ki nam jih določa Poslovnik.
Gospod predsedujoči, sem omenil, da amandma Poslanske skupine Zares podpiram. In če mi ne dovolite, da bi to obrazložil, pa hvala lepa.
Jaz samo hočem, da se držimo Poslovnika. To ravno vi in pa Poslovnik zahtevata od mene, zato sem rekel, da upoštevajte, da sem tudi jaz v težkem položaju. Ampak drugače vidim odkimavanje ostalih 80 poslancev. Besedo ima državni sekretar.
Hvala lepa za besedo. Kot sem že uvodoma dejal, na matičnem delovnem telesu je bila široka in mislim, da konstruktivna razprava opravljena, kar se tiče 1. člena predlaganega zakona. Predlagatelj pravi, da je direktiva za to, da se implementira v vsaki posamezni državi članici, kot bi nam odgovarjalo, vendar temu moram nasprotovati. Res je, da se nekatere direktive daje v okvir in potem lahko sama, vsaka posamezna država članica to omejuje. V tej direktivi pa izrecno piše - to, kar je bilo predlagano na odboru - "istega značaja", v angleščini "content off the same caracter". Jaz sem že uvodoma opozoril, da smo po tej razpravi, ki smo jo imeli z vami na matičnem delovnem telesu, nekako z opozorilom, da tvegamo dodatne pripombe, opozorila, kakorkoli že, Evropske komisije, da pristajamo na besedo "podobnega značaja". Mislimo, da je to dosti širše kot "istega", vendar smo proti temu, da bi besedo "podobnega" nadomestili z besedo "družbenega", ravno iz naslova direktive. Pa se ne strinjam s tem, da smo bolj papeški od papeža, ker nam pač tako nalagajo nekatere direktive, ki jih pa ne moremo ne mi, ne vi spreminjati. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Torej, smo pri 1. členu ter amandmaju Poslanske skupine Zares. Besedo ima poslanka Majda Širca.
Gospod predsedujoči, žal mi je bilo, da ste omejili zelo konstruktivno diskusijo poslanca, ki se vidi, da ve, za kaj gre, ker je bil novinar [[...]]
Gospa Širca, ampak veste [[...]]
Vem, ja, vem [[....]]
[[...]]tako dobro kot jaz, da Poslovnik od nas zahteva eno vsebino. Jaz verjamem, da je diskusija kvalitetna, ampak Poslovnik, ki ga je Državni zbor sprejel, ne Sašo Peče, to ni moja kaprica, zahteva, da se razpravlja samo o amandmaju.
Se strinjam, da tisti, ki materijo poznajo, vidijo tudi zadržke in zagate pri tako vestnem kimanju v Bruslju za vsako vejico. A hkrati naj še sama opozorim, da resnično gre pri klipingu za vprašanje nekih novih praks. Sama osebno pred leti sem menila, da tiste izjeme, ki jih dovoljuje direktiva, ki mimogrede, ni sestavljena iz treh vrstic, ampak je sestavljena iz dosti velikega "špeha" in ga je pač treba brati v kontekstu, ne pa samo v tistih treh vrsticah in še to odstavka niste celega uporabili, ampak samo pol, tam kjer pač je najbolj možno restriktiven. Sama nisem v preteklosti mislila, da je treba kliping tudi urejati na način avtorskih pravic, kajti se mi je zdelo, da je urejen znotraj našega zakona o avtorskih in sorodnih pravicah skozi reproduciranje, ki ga poznamo iz knjižnic in drugih citatov. In prav poslanec Petek je to na eni seji zgodnji opozoril in preseneča me to, kar danes slišim, da je bila Vlada pred dvema letoma zelo srečna, da imamo krasno vse urejeno, zdaj pa vidi, da se bo svet podrl, ker ne sledimo evropski direktivi, ki je že od leta 2001 - mimogrede - in ki je nihče do sedaj spodbijal. Skratka, ne biti - mislim, Slovenke in Slovence nas bo to "plašništvo" in lojalnost pokopala, če bomo tako "kimavsko" in dosledno sledili črki in se izognili razmišljanju o kontekstu. Kontekst je tisti, ki je važen. Sedaj pa vse se podreja - res je, največji naročnik klipinga so vladne službe, so ministrstva, so vsi uradi. To je največji odjemalec, zaradi tega, ker je od medijev pravzaprav oblast v veliki meri odvisna. Zato je pa seveda tudi tako zmeraj vznemirjena in toliko srbečih prstov ima pri medijih. To bo. Ampak razumite, da svet je sestavljen tudi iz drugih interesnih področij: iz prostega časa, iz zabave, kulture, znanosti, medicine, športa in vsega, in to je tisto, kar poskušamo znotraj te besede nedolžne, ki se ji pravi "družbeni", "družbeni značaj", zadostiti; in zadostili boste tudi vašim interesom. Saj boste drugič ponovno v konfliktu, ko vas bo kdo vprašal: "Zakaj pa se je v tem klipingu kar naenkrat znašla ocena predstave, ne vem, Bertolta Brechta v Novem mestu?" Zakaj neki, ko pa nima gospodarskega, političnega in verskega značaja! Brecht z vero pa sploh ne! No, ali pa! Mogoče boste morali študirati Brechta in iskati v njem gospodarski, politični in verski značaj - ampak aktualnih vsebin. Kar pomeni, da Brechotva predstava iz Novega mesta ne bi smela biti v klipingu. Je pa pomembna za, recimo, dodeljevanje sredstev na področju kulture, ki se večkrat seveda sklicujejo tudi na medijske kritike, na ocene, komentarje in stališča do narejenega, ki potem je na nek način tudi osnova za pridobivanje dodatnih sredstev v bodoče. Pa smo seveda po ovinkih že spet pri politiki. Hočem reči, da če že ste omejili to ubogo kolektivno dogovarjanje, kjer je pet, šest, sedem agencij, z velikim gospodarskim pretokom, mislim, da gre za 3 milijone evrov ali pa pol, mogoče me bo kdo popravil, vrednosti, ki se letno pretaka v tej dejavnosti. Če boste tem šestim agencijam sedaj, mogoče jih bo več, ki so po tej ureditvi - takoj bom končala pri tem členu - vendarle podvržene nelojalni konkurenci. Seveda, ko ne bo sporazumevanja na področju kolektivnega dogovarjanja, bodo nekateri delali pod ceno lahko, nekateri malo več, nekateri malo manj, to nedvomno, in to ni ravno v duhu skrbi za gospodarske interese, ki naj bi jo Ministrstvo za gospodarstvo zastopalo. Skratka, kaj hočem reči - že tu bodo zdaj agencije z vsakim avtorjem, teh je pa tisoč, novinarjev je na tisoče, morali slediti in nekje zagovarjati te avtorske pravice. Ampak, recimo, da smo "požrli" to nerazumevanje, naj "požremo" pa tako ozkega razumevanja dojemanja, kaj sploh mediji so. To je to, vaše dojemanje, kaj sploh mediji so. Pa ne! Glejte, dragi moji, 5.c točka, ki pravim, da je izvzeta s kupa materialov, ki se jim reče direktiva [[...]]
Gospa Širca, iskreno vas prosim, smo pri 1. členu.
Ja, ki širi kliping oziroma povzetke tiska izven politike, gospodarstva in vere tudi na poročanje o aktualnih dogodkih v obsegu etc., kot pravi drugi odstavek 5.c člena omenjene direktive, če ji že moramo tako kot "fijakerski konji" slediti. Evropa ni taka. Evropa ni taka, da reče: evo, Slovenec, ti boš pa sedaj delal tako, kot piše v tej direktivi. To pomeni vendarle dojemati kontekst, pomeni dojemati duh, ki se ga implementira. Pa saj v vsaki direktivi to piše, to je nek skupni standard, nek minimum, ki se ga, seveda ne s prehudimi presegi in nadsegi ter ovinki, vendarle vkalupi v neko smiselno in logično; prosim vas, logično - logika pa vendar Slovencem še dela, da bo malo bolj fleksibilna in malo manj rigorozna ter malo bolj, mislim, neomejena pri tem, da ko se usede na letalo za Bruselj, potem zmrzne. To se dogaja dandanes! Mislim, še v Beograd se je šlo bolj sproščeno. Hvala.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes, pol ure po prekinjeni 36. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREVZEMIH. Za to točko imamo na razpolago 50 minut časa. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev. Mag. Tomaž Jeršič, beseda je vaša.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Predlog novele zakona o prevzemih je usmerjen k večji zaščiti vseh, še posebej pa manjšinskih delničarjev. Ključna sprememba predlagane novele je naslednja, da širi nabor nejavnih delniških družb, za katere se uporablja zakon o prevzemih. In sicer na tiste nejavne delniške družbe, ki alternativno izpolnjujejo enega od pogojev, najmanj 250 delničarjev ali štiri milijone celotnega kapitala. Doslej, v sedanjem veljavnem zakonu o prevzemih je ta pogoj kumulativen in govori o 250 delničarjih in milijardi tolarjev osnovnega kapitala. Naslednja sprememba govori naslednje: "med vrednostne papirje, ki se upoštevaje pri določanju deležev glasovalnih pravic, se po novem poleg opcijskih pogodb oziroma odkupnih pravic štejejo tudi pravice, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev, pridobljenih na podlagi terminskih pogodb." Sprememba je tudi v delu, kjer govorimo o končnem pragu, prevzemnem pragu. Že sedaj obstoječa zakonodaja govori o 75% deležu, vendar ni eksaktno napisano in se po določenih interpretacijah zadnji prevzemni prag konča pri 66%. To sicer ne piše, vendar v praksi je to možno tako interpretirati, ker ni eksaktnega zapisa. Nadaljnja sprememba govori o tem, da se med obvezne vsebine prospekta o prevzemni ponudbi uvaja tudi obveznost nejavnih delniških družb, da pripravijo in javnosti predložijo neodvisno revizijsko poročilo o primernosti prevzemne cene. Namen določbe je predvsem malim delničarjem zagotoviti kvalitetno osnovo za informirano odločitev o prodaji svojih vrednostnih papirjev te družbe. Uvaja se tudi sprememba, da že veljavno pravilo, da pooblaščeni član, ki zastopa prevzemnika, ne sme dati nasprotne ponudbe v svojem imenu, to se širi, tako da ne sme dati nasprotne ponudbe niti kot pooblaščenec tretje osebe. S tem se odpravlja možnost zlorabe zaupnih informacij enega prevzemnika v korist ali škodo drugega. Menim, da je ključna oziroma pomembna tudi prehodna določba, ki govori, da če bo zakon sprejet, ne posega retroaktivno za nazaj. Kar pomeni, da nejavne delniške družbe, ki doslej niso bile zajete v zakonu o prevzemih oziroma niso izpolnjevale pogojev po 4. členu, da morajo dati prevzemno ponudbo, ko pridobijo naslednjo delnico te družbe. Se pravi, družbe, ki bodo, če bo zakon sprejet, v času začetka veljavnosti zakona razpolagale z več kot 25% glasovalnih pravic, njim ne bo treba podati prevzemne ponudbe, razen v primeru, ko pridobijo naslednjo delnico te iste družbe. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona pa je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Besedo ima predsednik odbora Feri Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Odbor je na 45. seji 4. junija obravnaval predlog zakona kot matično delovno telo. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe. Na podlagi tega mnenja so koalicijske poslanske skupine vložile amandmaje, ki jih je odbor sprejel in so sestavni del dopolnjenega predloga zakona. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem in pripombami Vseslovenskega združenja malih delničarjev. Poleg predsednika omenjenega združenja so v razpravi sodelovali tudi poleg predstavnikov Vlade predstavniki Gospodarske zbornice in predstavnica Agencije za trg vrednostnih papirjev. Po navedbi predstavnika Vlade je Vseslovensko združenje sodelovalo pri pripravi novele zakona. Pripombe, ki niso bile upoštevane, bo treba preučiti in po možnosti upoštevati pri naslednji noveli zakona.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Sašo Peče v imenu Poslanske skupine Lipa. Prosim.
Spoštovani navzoči! Tako kot je Vlada Republike Slovenije ali pa tako kot bo Vlada Republike Slovenije v prihodnjih nekaj dneh v Državni zbor prišla z enkratno državno socialno pomočjo za tiste, ki so socialno ali pa materialno ogroženi v okviru naše države, s tem ne bo rešila ne dolgoročno, ne kratkoročno, ne srednjeročno nastale situacije. Slovenija potrebuje sistemske ukrepe, ne pa tako imenovane volilne ukrepe. Tudi zakon, ki je danes pred nami, torej sprememba Zakona o prevzemih je po mojem trdnem prepričanju samo kaplja v morje v okviru pa najsibo prevzemne zakonodaje, zaščite malih delničarjev oziroma česarkoli, povezanega s prenosi posameznih lastništev, dela lastništev. Torej, ne moremo govoriti, nihče, prav nihče v tej dvorani, da Zakon o prevzemih, kot je danes pred nami, lahko rešuje sistemsko zadevo zaščite malih delničarjev. Če bi Državni zbor ali pa Vlada Republike Slovenije resno težila k velikim besedam vse od "čiste lopate" naprej, torej od premika kapitala iz začetka oziroma transparentnega premika kapitala iz začetka letošnjega leta, potem bi minister za gospodarstvo sledil pozivu Poslanske skupine Lipa z dne 4. februarja 2008. Citiram dopis oziroma zahtevek ministra za gospodarstvo v obliki zaščite oziroma v zasledovanju cilja zaščite majhnih delničarjev, kot jih opredeljujeta oba zakona, Zakon o gospodarskih družbah in Zakon o prevzemih. Na koncu vam bom povedal, kakšen je bil ministrov odgovor. Citiram: "Zato vas, minister Vizjak, pozivamo, da kot predstavnik izvršilne veje oblasti s področja gospodarstva pripravite Zakon o prevzemih, ki bo tudi po treh mesecih po objavi izida prevzemne ponudbe omogočal ustrezno denarno odpravnino, in sicer ne denarno odpravnino, ki jo določa veliki lastnik, torej 90% kapitala, ampak ceno, ki bo - vsaj po naši oceni je bilo to najboljše - pomnožena s koeficientom klasičnega denarnega depozita, določenega s strani Banke Slovenije oziroma Evropske centralne banke." Torej, če bi res Državni zbor, če bi res Vlada Republike Slovenije in če bi res Ministrstvo za gospodarstvo težili v okviru tega zakona, ki je danes, k zaščiti tako imenovanih manjšinskih delničarjev. Predlog zakona, ki pa je danes pred nami, pa še enkrat povem, gre za minimalno, parcialno spremembo, ki ne bo sistemskega vpeljala v sistem zaščite malih delničarjev ravno ničesar. Še enkrat poudarjam, 384. člen, ki govori o iztisnitvi malih delničarjev, Zakona o gospodarskih družbah, je zakon oziroma člen, ki bi ga morali dopolniti z vsebino, kot sem vam jo v temu trenutku prebral, če bi res težili k neiztisnitvam oziroma kvalitetnejšim ponudbam, ki jo morajo prijeti mali delničarji v zameno za to, da, hočeš nočeš, so na trgu - poudarek je hočejo ali nočejo, so na trgu iz določene delniške družbe, izvzeti iz prihodnjega lastninjenja lastnine, navkljub temu, da imajo v danem T-momentu vrednostne papirje posamezne delniške družbe. Torej še enkrat, za zaključek mogoče, da bo vsem skupaj malenkostno bolj jasno, katero rešitev smo predlagali v okviru Poslanske skupine Lipa. Delniška družba s stotimi odstotki razdeljenega kapitala na vrednostne papirje. Ko nekdo v nekem momentu zbere 90% kapitala, lahko meni nič tebi nič, tistih 10% odkriža s tako imenovano iztisnitvijo. In ta moment je sporen, če bi zasledovali zaščito malih delničarjev, torej tistih, ki imajo deset oziroma katerih skupno lastništvo, pa naj bo to tisoč, sto ali deset tisoč, ne presega 10%, jih lahko en, tako imenovani veliki, nad 90%, iztisne. In to je problem malih delničarjev. In seveda prevzemna cena, ki jo po obstoječi zakonodaji po treh mesecih določi veliki delničar - in tukaj je osnovno jabolko spora. In če bomo določili, revalorizirali iztisnitveno vrednost oziroma ponudbeno vrednost s koeficientom Evropske banke, potem bi nekaj naredili [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]]v smeri zaščite malih delničarjev. Drugače pa tovrstno parcialno reševanje, kot nam ga danes ponuja Vlada, to je približno tako kot enkratna pomoč tistim, ki iz dneva v dan ne pridejo, kaj šele iz meseca v mesec. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bojan Starman v imenu Poslanske skupine SDS. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Z novelo zakona se širi področje uporabe zakona o prevzemih med tiste nejavne delniške družbe, ki imajo najmanj 250 delničarjev ali najmanj 4 milijone celotnega kapitala. Veljavni zakon določa, da se zakon uporablja poleg za javne družbe tudi za nejavne družbe, če imajo najmanj 250 delničarjev in najmanj eno milijardo SIT osnovnega kapitala. S tem predlogom se ti kriteriji znatno znižujejo, s čimer bo moralo določbe zakona o prevzemih upoštevati bistveno več javnih delniških družb in nejavnih delniških družb, kar bo prispevalo k večji preglednosti pri prevzemih teh družb in s tem večji zaščiti malih delničarjev. Na nek način je dejansko tale zakon, kot še mnogo drugih, ki smo jih sprejemali o prevzemih, prepozen. Mi, sem že velikokrat povedal, smo v tej fazi lastninske preobrazbe našega družbenega premoženja v teh 10, 15 letih praktično prišli - razdelili smo ga vsem. Imeli smo enkratno priložnost, da bi si na nek način zagotovili, kako bi rekel, socialno - tržni kapitalizem s tem in na način, če bi seveda dali kakršnokoli varovalko, najmanj tako, da se ti certifikati oziroma te delnice, ki smo jih pridobili z razdelitvijo, ne bi smele prodajati in tržiti vsaj 10 let. Na tak način, ko pa tega ni bilo, nismo zaščitili niti informirali teh malih novih delničarjev, ki niso bili še nikoli delničarji, so postali tarča pidovskih šefov, bi rekel, investicijskih družb, ki so v glavnem, namesto da bi poskrbeli za neko vrsto in za razvoj za vlaganja za prestrukturiranje našega gospodarstva, so praktično poskrbeli za to, da so si pokupili delnice, skoraj brezplačno so pridobili te delnice od vseh teh malih vlagateljev, ki so jih imeli v pidih. Enako so delali vodilni v podjetjih, menedžerji in mislim, da je posledica tega, da se je vse bogastvo, vse naše premoženje, ki je bilo takrat ocenjeno na neko vrednost, prešlo v roke par tisoč ljudi. Govorimo o tajkunih, govorimo o teh - ali je to prav ali ni prav; na žalost nismo uspeli z zakonodajo ustrezno zaščititi teh malih delničarjev. Menedžerski odkupi bi morali biti omejeni, kaj jaz vem, do največ 10%. Do tukaj je zdravo, od tukaj naprej pa ni več zdravo. Ni to tista spodbuda, ki bo pospešila zato, da se bo bolje delalo v podjetjih. Bolje bi bilo, da bi bila lastništva bolj razpršena in da bi dejansko delavci imeli priliko upravljati, participirati na dobičku iz lastniške strukture. In to bi bila ena taka varianta. Tudi nasilno prodajanje, imeli smo kar nekaj prodaj tujcem, omenil bi Lek, Ljubljansko banko, Tobačno. Kaj smo naredili? So kupili, Tobačno so zaprli, KBC odhaja, praktično nismo dosegli tega namena, kot bi ga lahko dosegli. In v glavnem ugotavljamo, da ni to tista pot, ki bi bila prava. Kot ekonomist bi jo sicer, normalno, pozdravil kot katerikoli kapital, vendar v naših specifičnih razmerah se je to pokazalo negativno. Ravno tako menedžerji. Pri menedžerjih, veliko smo govorili o tem, celo sejo smo imeli na to temo, dejstvo je, da so tu zatajili vsi kontrolni mehanizmi. In dejstvo je tudi, da se je to zgodilo v največji meri v naših državnih bankah, ki so nas, državljane, na nek način ločile, da tisti, ki smo imeli informacije oziroma smo bili nekje na vladi in tisti so lahko dobili kredite z zastavo certifikatov. Vsi bi jih lahko, vsem bi jih morali dati, pa jih ne bi dobili, samo tisti, ki so imeli privilegij, ki so imeli to. In tu so banke naredile, in to v glavnem državne banke, veliko napako, na kar sem velikokrat opozarjal, in to je posledica tega. Zelo težko bodo zdaj ti vračali te kredite in to bo imelo za posledico, da [[...]] [[opozorilni znak za konec]] , namesto da bi se vlagalo v razvoj, se bo vlagalo v odplačevanje kreditov. Praktično sami sebi slabšamo položaj. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo ta predlog seveda podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matjaž Han v imenu Poslanske skupine SD. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani državni sekretar, predstavniki Vlade, spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Žal mi je, da gospod Starman v svoji poslanski skupini ni bil uslišan, ker se z njegovim pogledom strinjam. Najprej naj povem, da bomo Socialni demokrati ta zakon podprli. Mislimo, da je zakon do neke mere dober, smo pa absolutno prepričani, da je prišel mnogo prepozno. Zato bi zaželel tej vladi na nek način "dobro jutro!". Danes je mesec junij leta 2008, do volitev pa je manj kot sto dni. Pred nastopom te vlade pa so se posamezne koalicijske stranke zavezale, da bodo uredile probleme klientelizma, korupcije, da bodo nekatere vrednote drugačne, kot so bile v prejšnjih vladah. Kot ključno nalogo pa so napovedovali, da bo politika izstopila iz gospodarstva. Pa smo videli, na kakšen način je politika izstopala iz gospodarstva. Začelo se je tretje obdobje privatizacije, za katero lahko v medijih preberemo, da se imenuje kar "prihvatizacija". Če pogledamo samo področje menedžerskih prevzemov, lahko vidimo, da sta bila v Sloveniji pred nastopom te vlade, vlade Janeza Janše, le dva takšna menedžerska prevzema, v tej vladi oziroma med to vlado pa je bilo narejenih kar 26 menedžerskih prevzemov. Moram reči, da za večino transakcij, ki so spremljale prodajo državnega premoženja, lahko brez slabe vesti rečemo, da so bile narejene netransparentno, da se ne izrazim še kako drugače - da so bile narejen pod mizo. Za prodajo Mercatorja pa je tako ali tako gospod Janez Janša rekel, da je bila storjena napaka - po tistem, ko se je skregal z nekaterimi določenimi ljudmi. Storjena pa je bila takšna napaka, da nas je stala več kot 200 milijonov evrov. Še huje pa je bilo to, da je ta napaka v Sloveniji sprožila kapitalske apetite in ta plaz, ki ga je sprožil, ga je sprožil sam predsednik vlade, se pravi Janez Janša. Zanimivo pa je dejstvo, da so koalicijski partnerji iskali rešitev na tak način, da so sklicali izredno sejo in da smo ure in ure razpravljali o problematiki koncentracije kapitala v Sloveniji, v podjetjih, v "poštnih nabiralnikih" in ne vem kaj bi še našteval, seveda pa vemo, da so bila pred temi prodajami sama "kupčkanja", dogovori in lahko bi tudi rekel na način "jaz tebi - ti meni". Moram reči, spoštovana Vlada, z rešitvami ste prišli prepozno. Predlagane spremembe zakona o prevzemih so sicer dobrodošle in jih mi, Socialni demokrati, podpiramo, vendar še enkrat trdim, da so prišle močno, močno prepozne in da s tem zakonom žal ne bomo morali sanirati napak, ki ste jih vi storili. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine LDS bo predstavil kolega Milan Petek. Izvolite.
Lep dober dan, podpredsednik. Gospod sekretar s svojimi kolegicami in kolegi. V Liberalni demokraciji Slovenije moramo reči, da podpiramo zakon oziroma cilje zakona, ki je usmerjen k večji zaščiti vseh delničarjev, posebej pa manjšinskih delničarjev. Z zakonom se znižuje prag, za katere nejavne družbe se uporablja zakon o prevzemih. LDS podpira rešitev predloga zakona, ki omogoča, da morajo tudi pri prevzemih večjih nejavnih delniških družb veljati ista pravila kot za delniške družbe, uvrščene na organiziran trg. Prav tako LDS podpira zagotavljanje in spoštovanje načela zaščite manjšinskih delničarjev v večjih nejavnih delniških družbah ter jim s tem zagotavlja pravice, ki za to skupino delničarjev že veljajo v primerih prevzemov javnih delniških družb. Nesorazmerje pri razpolaganju z relevantnimi informacijami med različnimi skupinami delničarjev je namreč v nejavnih družbah običajno še večje in manjšinski delničarji nejavnih delniških družb tako pogosto ne razpolagajo s potrebnimi informacijami za sprejem informiranje odločitve oziroma utrjene odločitve o sprejetju prevzemen ponudbe. Vendar bi želeli ponovno opozoriti, da je ta zakon bil deležen spremembe dne 21. 6. 2006 in takrat smo v LDS vložili amandmaje, ki bi točno to, kar predvideva ta zakon o prevzemih sedaj, naredili lahko že tedaj. Vendar je Vlada in minister Vizjak, danes ga ni tukaj, zavračala naš predlog, ki je dve leti pred to vlado predlagal zaščito malih delničarjev v nejavnih delniških družbah. Poglejmo samo primer ene nejavne družbe in kje so bili prizadeti mali delničarji, ker Vlada takrat ni želela citirati našega amandmaja. Spremembe zakona o prevzemih, ki so predlagane tako pozno, so omogočile, da je bila zaradi tega sklenjena prodaja IBI Kranj, torej podjetja IBI Kranj, brez prevzemne ponudbe. Če bi Vlada prej vložila ta zakon ali pa bi sprejeli takrat amandma LDS, bi bilo omogočeno vsaj delničarjem IBI-ja, da iztržijo prevzemno premijo. Ni se zgodilo in izgubili so jo in oškodovani so. Zaradi tega je na mestu vprašanje Vladi, kaj pa se je spremenilo v teh dveh letih, da se danes s tem dokumentom srečujemo. Pred dvema letoma ni bilo želje po zaščiti malih delničarjev v nejavnih družbah oziroma družbah, ki ne kotirajo na borzi, sedaj, ob koncu mandata, ob koncu našega, torej tega veka dela v Državnem zboru - oziroma če hočete, tik pred volitvami in verjetno prav zaradi tega - se torej zakon ponovno spreminja. Kaj se iz tega ustvarja, kakšno mnenje je ustvarjeno zaradi tega? Ali morda ta sprememba ni vložena tako pozno, zato da se je lahko v tem času preko Kada in Soda pač prodalo in razprodalo tisto in tiste družbe, ki jih je nekdo v tej vladi očitno na ta način želel prodati? Težko bo dokazati tako nam, tudi težko bo zavrniti te očitke in te dvome, ki se pojavljajo. To je pač poudarek ob sprejemanju tega zakona, ne pa sama vsebina, torej pozne odločitve oziroma spremembe, menimo, da je takšen način in to vmesno obdobje bilo sprenevedanje te vlade in ministra za gospodarstvo, ki je imelo in prineslo marsikatero slabo odločitev in oškodovanje nekaterih malih delničarjev. Kljub temu v LDS ne nameravamo oporekati spremembi tega zakona, čeprav bi lahko bil že spremenjen in urejeno to vprašanje pred dvema letoma, bomo pač s to zamudo, s to tik pred zdajci sprejeto novelo zakona, ta zakon tudi v LDS podprli; še enkrat, s kritiko na dosedanje anemično ravnanje Vlade in njenih ljudi. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Martin Mikolič pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Hvala za besedo in lepo pozdravljeni. V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlog novele o prevzemih podprli iz istega razloga kot novelo zakona o gospodarskih družbah. Pravna država mora zagotoviti enake možnosti za vse lastnike kapitala, zato se v Poslanski skupini Nove Slovenije zavzemamo za svobodo poslovanja in pridobivanja poštenega dobička in ne takega, kot smo bili v zadnjem času priča nekaterim dogodkom o prevzemih podjetij in o vsem znani tajkunizaciji. Vendar moramo priznati, da so menedžerski prevzemi realnost tako v razvitem svetu kot pri nas. Imajo pa mnogokrat, kar smo lahko tudi sami videli, škodljive posledice za pravičnost. Zato v Poslanski skupini Nove Slovenije verjamemo, da bomo vsaj v največji meri poskušali zajeziti in s podobnimi predlogi novel in določenimi ukrepi, ki smo jih sprejeli na prejšnji izredni seji, vsaj te omilili oziroma odpravili v prihodnosti. Prav tako se v Poslanski skupini Nove Slovenije prizadevamo, da se v demokratičnem procesu vzpostavi za vse gospodarske subjekte enake pogoje in da se zaščiti male delničarje, zagotovi učinkovito delovanje in zmanjšanje tveganega kapitala. Sedaj veljavni zakon ne zajema delniških družb, z delnicami katerih se ne trguje na organiziranem trgu, če so imele na zadnji dan leta, pomembnega za presojo, manj kot 250 delničarjev in je bil njihov osnovni kapital manjši od 4 milijone evrov. Sprememba zakona zmanjšuje te kriterije, kar bo prispevalo k večji preglednosti pri prevzemih nejavnih delniških družb. Sedaj je zaradi visoko postavljenega zakonskega praga za nejavne družbe prihajalo do prevzemov družb na način in pod pogoji, ki niso nudili ustrezne zaščite malih delničarjev. Ker je novela zakona nadaljnji korak k stabilizaciji gospodarstva in normaliziranju razmer na trgu, k odpravi nekaterih pomanjkljivosti in pa predvsem zaščiti malih delničarjev bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. In kolega Vili Rezman bo predstavil stališče [[...]]Se opravičujem! Kolega Kristijan Janc je še pred vami in bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Opravičeno, podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Eden od bistvenih namenov oziroma ciljev Zakona o prevzemih je poleg zaščite upnikov trga ter preglednosti pravil igre tudi zaščita malih delničarjev. Cilj tega predloga o spremembah zakona, ki je pred nami, je njihova še večja zaščita, tako da se zožuje prag, za katere nejavne delniške družbe se uporablja Zakon o prevzemih. Tudi sami se strinjamo s tistimi, ki menijo, da je ta predlog žal prišel prepozno za marsikatero slovensko podjetje. Večina držav članic ima prevzemno zakonodajo usmerjeno le na javne delniške družbe, vendar pa posebnosti slovenskega okolja, sprememba družbenega in gospodarskega sistema zahtevajo, da se na enako pregleden način zaščiti tudi delničarje družb, katere delnice niso uvrščene na organizirani trg. Bistveno torej je, da morajo tudi pri prevzemih večjih nejavnih družb veljati ista pravila kot pri prevzemih delniških družb, uvrščenih na organizirani trg. Tako bomo zagotovili enake pravice tudi za skupino malih delničarjev nejavnih družb. Menedžerski odkupi, ki so po naši oceni tudi moralno sporni in etično vprašljivi, lahko pa so celo v skladu z obstoječo slovensko zakonodajo, pa tudi evropsko, za katere pa smo odgovorni tako Vlada kot poslanci v Državnem zboru. Očitno nadzorne službe niso opravile svojega poslanstva v skladu s svojimi pristojnostmi in v skladu s pričakovanji, ki jih imajo. Čas bo morda pokazal po številnih morebitnih aferah, kot je tako imenovana "čista lopata" in podobne, kdo je v tem delu posloval zakonito, kdo morebiti ne in kdo bo odgovarjal za morebitna nepravilna dejanja pri svojem delu. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo ta predlog zakona zagotovo podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sedaj ima besedo kolega Vili Rezman, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala lepa ponovno. No, mi nimamo potrebe, da bi zdaj še enkrat ponovili kakšno antitajkunsko razpravo in ugotavljali, kdo in kaj je vzel, več ali manj, prej ali slej. Mi preprosto jemljemo ta predlog zakona kot nekaj, kar skuša izboljšati zakonodajo na tem področju, in ga štejemo za vrednega podpore. Preprosto drži, da kapital pač teži k moči, da kapital teži k temu, da ima v rokah odločanje, skratka, da se na različne načine krepi. In eden izmed načinov je pač tudi ta koncentracija, ki se dogaja preko prevzemov. Zlasti takrat, kadar gre za družbe, ki niso na organiziranem trgu, je možnosti za to, da se dogajajo slabosti, toliko več. In prav je, da se tisti, ki so manjši, da se tisti, ki so slabše informirani, tisti, ki nimajo prvega kontakta z novimi informacijami, nimajo toliko moči, na nek način zaščitijo. To skuša ta predlog dopolnitev zakona prinesti in zato ga mi podpiramo. Prav je, da se poostrijo nekatera pravila, da se zagotovi večja javnost, informiranost, s tem seveda tudi vedenje in možnost za pravilno odločanje manjšinskih delničarjev. In prav je, da se z revizijskimi instrumenti to boljšo informiranost, z objavo poročil, tudi omogoči vsem ostalim, ki je nimajo, zaradi tega, ker so močni že na dosegu roke. Ocenjujemo, da je bilo vendar vredno prisluhniti temu, na kar je opozorila Agencija za trg vrednostnih papirjev, ki govori o tem, da bo pa nekaj več stroškov, da bo nekaj več administriranja in da sami ta hip niso ustrezno pripravljeni, nimajo vseh podatkov. In ocenjujemo, da je bilo prav prisluhniti tudi tistim pomislekom, ki jih je izrekla Gospodarska zbornica in ki so podobni tem iz ATVP. Kljub vsemu v Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo, da so predlagane spremembe in dopolnitve korektne, da od njih lahko pričakujemo boljšo zaščito manjšinskih delničarjev in zato bomo ta predlog zakona tudi podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SNS bo predstavil poslanec Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik, v drugo za dano besedo. Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Dopolnitev Zakona o prevzemih je dobrodošla, na žalost pozna. Pomembno je, da pride, sicer gre za ureditev kriterija v 4. členu, ki je bil postavljen prenizko, gre za znižanje praga za nejavne družbe, v bistvu gre za zaščito vseh delničarjev, še posebej v tem primeru manjših, manjšinskih delničarjev, gre za izenačitev pravil igre, ki bodo s tem zakonom vzpostavljena med vse delničarje, in gre za spoštovanje načela zaščite manjšinskih delničarjev v dveh vsebinah. Najprej je zelo pomembna vsebina 3. člena, kjer se s spremenjeno določbo jasno ureja, da obveznost dati prevzemno ponudbo preneha šele, ko končni prevzemni prag prevzemnik preseže na podlagi uspešne prevzemne pogodbe. Pomemben pa je tudi 4. člen, ta govori o dodatni zaščiti manjšinskih delničarjev, in sicer tako da v proces vstopijo v sodelovanje neodvisni revizorji, ki strokovno ocenijo primernost ponujenih cen, izdelajo ustrezno poročilo in dajejo delničarjem možnost biti informiran. Vsebina je tako popolna in v Slovenski nacionalni stranki bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevzemih podprli.
Hvala lepa tudi vam. Z vašo predstavitvijo smo končali tudi s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, predvidoma pol ure po prekinjeni 36. točki dnevnega reda. S tem tudi prekinjam to točko. Prehajamo na 15. TOČKO SPREJETEGA DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH. Za to točko imamo na razpolago 45 minut časa. Predlog zakona je v parlamentarno proceduro vložila Vlada Republike Slovenije, zato ponovno dajem besedo državnemu sekretarju, da predstavi oziroma da dopolnilno obrazloži predlog zakona. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Namen novele zakona o gospodarskih družbah je predvsem implementacija evropske zakonodaje oziroma implementacija štirih direktiv, ki jih moramo implementirati do vključno septembra letošnjega leta. To smo storili v paketu in pred nami je novela zakona, ki jo bom na kratko predstavil. Prvi dve direktivi uvajata novosti predvsem na bilančnem področju. Pa naj samo na kratko naštejem, katere so to: zvišanje kriterijev za razvrščanje družb po velikosti, zahteva po izdaji letne izjave o upravljanju družb v poslovnem poročilu ali posebnem poročilu. Večja novost, ki bo vplivala na poslovanje ali poslovanje delniških družb, je določilo o obveznem oblikovanju revizijske komisije v javni delniški družbi. Člani komisije so člani nadzornega sveta, en član pa mora biti strokovnjak za računovodstvo ali revizijo. Do sedaj je bila ta obveznost samo pri enotirnem sistemu upravljanja. Naslednja direktiva govori o določanju nekaterih izjem, se pravi poenostavitve nekaterih postopkov. Gre za poenostavitev postopkov, da mora ustanovitev delniške družbe s stvarnimi vložki pregledati en ali več revizorjev. To z novelo zakona ne bo več potrebno, in sicer v primerih, v katerih je vrednost papirjev, tržnih vrednostnih papirjev oziroma stvarnih vložkov, zelo eksaktno, jasno na trgu. Gre to v primerih, "če so predmet stvarnega vložka prenosljivi vrednostni papirji ali instrumenti denarnega trga in je njihova vrednost določena kot tehtano povprečje tečaja; če je predmet stvarnega vložka, razen vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga, že bil vrednoten s strani revizorje ali če izvira poštena vrednost predmeta stvarnega vložka iz revidiranega letnega poročila." Se pravi, poenostavljamo in znižujemo stroške pri teh postopkih. Seveda pa ima vsak delničar možnost, v skladu z zakonom, da lahko ponovno naroči oziroma ovrednoti te stvarne vložke. Z novelo se podaljšuje obdobje, za katerega lahko da skupščina družbe pooblastilo za nakup lastnih delnic. To obdobje se podaljšuje z 18 na 36 mesecev, direktiva pa dovoljuje, da je to obdobje veljavnosti 5 let, vendar se nismo odločili za maksimalno dobo. Dodatno varstvo upnikov uvaja v direktivo v primeru zmanjšanja vpisanega kapitala družbe. Upniki, ki imajo pri družbi nepoplačane zapadle terjatve, ki so nastale pred objavo vpisa sklepa o zmanjšanju osnovnega kapitala, lahko blokirajo registrski postopek glede vpisa tega sklepa. Se pravi, dodatno varstvo upnikov. Zadnja direktiva je sicer bolj formalno-tehnična, ker že dosedanji zakon ureja poenostavitve pri združitvah in delitvah družb z možnostjo opustitve obvezne revizije. Naj navedem še nekaj drugih sprememb, ki se ne tičejo samih direktiv. Z novelo se spreminja tudi višina odškodninske odgovornosti revizorja za morebitno škodo, ki jo lahko povzroči pri opravljanju svojega dela. Namesto enega zneska, ki je bil do sedaj 150 tisoč evrov, se uvajajo trije zneski, in sicer za majhne družbe, srednje in velike. Zneski so 150 tisoč, 500 tisoč in maksimalni znesek za velike družbe - milijon evrov. V 75. členu zakona se dodajo novi razlogi za izbris podjetnika iz Poslovnega registra Slovenije. Bolj eksaktno smo napisali, smo dodelali zakon v členu, ki omogoča prenos posameznega dela podjetja podjetnika na novo ali prevzemno kapitalsko družbo. O tem je sicer obstoječa zakonodaja že govorila, vendar je bilo eksaktno vse navedeno v komentarju, kar pa ni zavezujoče. Naj povem, da smo odpravili neko praznino, kar se tiče lastnih delnic, ki jih ima v portfelju svoja družba. 250. člen oziroma člen zakona trenutno veljavnega govori o maksimalno dovoljenjem odstotku lastnih delnic, ki jih lahko ima družba v portfelju, in če preseže teh 10%, ki ostaja tudi s to novelo zakona, da mora te delnica umakniti ali odsvojiti. Vendar je nastala pravna praznina, če poslovodstvo oziroma skupščina ali nadzorni svet o tem ni odločal oziroma ni sprejel odločitve, ni bilo sankcije. Sedaj z novelo je družba kaznovana za ta prekršek. Predlagana novela vsebuje še nekatere manjše popravke, ki pa so bili potrebni zaradi uskladitve z zakonom o sodnem registru, zakonom o poslovnem registru in pa zakonom o dohodnini. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Besedo ima predsednik odbora Feri Horvat.
Hvala za besedo. Spoštovani! Odbor za gospodarstvo je kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona glede na sklep Kolegija predsednika Državnega zbora po skrajšanem postopku. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in del pripomb je bil tudi upoštevan v amandmajih poslanskih skupin koalicije, ki jih je odbor sprejel. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem Državnega sveta in z mnenjem Vseslovenskega združenja malih delničarjev. V razpravi na odboru so sodelovali poleg poslancev predstavniki Vlade, predsednik Vseslovenskega združenja malih delničarjev in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije. V razpravi je bilo poudarjeno, naj Vlada prouči in upošteva pripombe in opozorila Vseslovenskega združenja malih delničarjev pri naslednji novelo zakona o gospodarskih družbah. Namreč, predstavnik Vlade je na seji med drugim povedal, da je bilo premalo časa za temeljito proučitev številnih pripomb, ki jih je dalo v zadnjem trenutku Vseslovensko združenje. Sprejeti amandmaji so vključeni v dopolnjeni predlog zakona in so sestavni del poročila, ki ga imate.
Hvala lepa. Mi pa prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine SDS bo podal Danijel Krivec. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, cenjene kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki ministrstva! Cilj Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah, ZGD1-B, je uskladitev slovenskega pravnega reda z direktivami Evropske unije, ki so bile sprejete v letih 2006 in 2007 in so spremenile direktive s področja prava družb, predvsem na bilančno-računovodskem področju. Rok za implementacijo navedenih direktiv se izteče v letu 2008. Pri predlogu zakona se kot temeljna osnova upoštevajo načela enakopravnega obravnavanja delničarjev, dosledno varstvo upnikov, manjšinskih družbenikov in delničarjev ter poenostavitve in učinkovitost postopkov organiziranja in poslovanja gospodarskih družb. Poglavitne rešitve predloga zakona se nanašajo na implementacijo evropskih direktiv v slovenski pravni red, in sicer poenostavitev določenih institutov, vrednotenje stvarnih vložkov, pridobivanje in financiranje lastnih delnic, varstvo upnikov v primeru zmanjšanja opisanega kapitala. Zvišujejo se kriteriji za razvrščanje družb po velikosti za majhne in srednje družbe. Določa se razkrivanje zunajbilančnih operacij, razkrivanje transakcij, v katerih je družba vstopila s povezanimi družbami in osebami. Določa se kolektivna odgovornost članov upravnih, poslovodnih in nadzornih organov družbe v zvezi s pripravo in objavo letnih računovodskih izkazov in letnega poročila. Uvajanje navedenih direktiv zasleduje cilje v koalicijski pogodbi, ki govorijo o nujnosti izboljšanja obstoječih in novih zakonskih predpisov z namenom izboljšanja konkurenčnosti gospodarstva in odprave nepotrebnih administrativnih bremen, obenem pa zagotavljanje večje preglednosti in transparentnosti poslovanja. Obravnavani Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah, ZGD1-B, izpolnjuje navedene cilje, zato ga bomo v Slovenski demokratski stranki podprli.
Stališče Poslanske skupine SD bo predstavil kolega Matjaž Han. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat, spoštovani podpredsednik. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Novela predloga zakona o gospodarskih družbah po mnenju predlagatelja, torej Vlade Republike Slovenije, pomeni manjše spremembe. Predlagatelj je večkrat poudaril, da so pomembne spremembe potrebne zgolj zaradi prenosa štirih evropskih direktiv v slovenski pravni red. Res je, da novela spreminja oziroma zvišuje kriterij za razvrščanje gospodarskih družb po velikosti, določa obvezne preglede stvarnih vložkov pri ustanovitvah delniških družb, spreminja določbe glede maksimalnega dovoljenja deleža lastnih delnic osnovnega kapitala in še nekaj drugih sprememb. Ne morem pa se izogniti še bolj kot sami vsebini samemu političnemu vzorcu političnega vedenja. Vlada Janeza Janše se je že na začetku mandata odločila, da bo dobro vpeljan sistem dialoga prekinila. Največji dokaz za to je na področju pogovora in dogovora s socialnimi partnerji, z zavračanjem podlag stroke, da ne govorim potem, ko se zgodijo referendumi, za katere vemo, kako so uspešni, in da na koncu ne opazimo demonstracije delavk in delavcev, ki hočejo pravico iskati na ulici, ker pač Vlada ni bila sposobna pogovor izpeljati za mizo in so to samo nekateri od dokazov za napačne politične vzorce obnašanja. Napačni vzorci vedenja so do izraza prišli tudi pri sprejemanju te novele o gospodarskih družbah. Zanimivo je, kako koalicija zavrača predloge, ki ne prihajajo iz kabineta predsednika Vlade. Koalicija ni želela zaupati presoji stroke, ki dela v Zakonodajno-pravni službi. Od predlaganih 16 sprememb in dopolnitev k zakonu, ki bi zakon naredile bolj konsistentnega in strokovno manj spornega, so jih sprejeli le peščico. Še huje pa je bilo pri predlaganih spremembah drugih specializacijskih organizacij. Državni svet je k zakonu podal šest sprememb, koalicija pa jih je, tako kot ponavadi, brez razprave in strokovnega utemeljevanja tudi zavrnila. Vseslovensko združenje malih delničarjev pa je podalo več kot 20 pripomb. Takrat pa sta Vlada in koalicija ubrali drugačno taktiko, zagovarjali sta, da je za proučitev predlogov premalo časa in da ne morejo preučiti vseh teh predlogov. Pri tem pa je zanimivo dejstvo, da nas je poslanke in poslance Vlada večkrat dobesedno prisila v postavljanje rekordov pri sprejemanju zakonov, če rečem tako bolj po domače, je prisilila, da smo sprejemali pomembne zakone, strateške zakone kar čez noč. Skratka, Socialni demokrati Predlogu sprememb in dopolnitev Zakona o gospodarskih družbah ne bomo nasprotovali. Kljub temu pa opozarjamo, da zakon ni dober, da ni zadosten in da bi morala Vlada sprejemati boljše in odlične zakone, takšne, ki se jih državljanke in državljani tudi zaslužijo. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija bo predstavil Martin Mikolič.
Hvala še enkrat za besedo. V Poslanski skupini Nove Slovenije ne vidimo razloga, da ne bi podprli predlog novele o gospodarskih družbah, saj spoštujemo pravni red Evropske unije in prenos direktiv v slovenski prostor, kar olajšuje sodelovanje družb v evropskem gospodarskem prostoru in izboljšuje konkurenčnost v svetu. Slovenija je v večji meri že izpolnila svoje obveznosti glede uskladitev s pravnim redom in obveznosti glede pravnih podlag v zvezi s prejemki menedžerjev, ki jih je naložila Evropska unija. V zadnjem času je bilo v Državnem zboru in v medijih veliko govora o tako imenovanih tajkunih, ki naj bi uravnavali poslovno okolje, omogočali manipulacije, koncentrirali kapital in nesluteno bogateli. Sprejeli smo že nekatere ukrepe, ki bodo na nek način preprečili tako početje določenih posameznikov. Tako bo po našem mnenju tudi sprememba novele o gospodarskih družbah pripomogla k doslednemu ravnanju in spoštovanju zakonov in predpisov. Novela bo določala obvezno razkrivanje zunajbilančnih operacij, transakacij, v katere je družba vstopila s povezanimi družbami, ter kolektivno odgovornost vodstvenih organov družb za računovodske izkaze in poročila. Prav tako se povečujejo vrednostni kriteriji za razvrščanje gospodarskih družb na majhne, srednje in velike. Poleg tega se v Poslanski skupini Nove Slovenije strinjamo z novostmi in izboljšavami na področjih, ki zagotavljajo učinkovitost in konkurenčnost gospodarskih družb, ter njihovo prilagajanje spremembam na trgu. Tako bodo po novem zakonu o gospodarskih družbah opredeljena tudi "spin off" podjetja, to je oddelitev dela, premoženja in dejavnosti družbe na novo družbo, ki je v popolni lasti prenosne družbe. V Poslanski skupini Nove Slovenije se tudi zavzemamo in si prizadevamo, da se v demokratičnem procesu vzpostavijo za vse gospodarske subjekte enaki pogoji in da se zaščiti male delničarje, zagotovi njihovo učinkovito delovanje in zmanjšanje tveganega kapitala. Z namenom zaščite upnikov in prepovedjo kakršnegakoli poslabšanja premoženja delničarjev oziroma družbenikov družb bomo ta predlog sprememb zakona v Poslanski skupini Nove Slovenije podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil poslanski kolega Kristijan Janc.
Hvala lepa. Še enkrat pozdrav vsem skupaj! Evropsko pravo družb je zelo dinamično, nenehno se sprejemajo nove uredbe in direktive, še bolj pa je značilno nenehno spreminjanje in dopolnjevanje obstoječih direktiv. Zelo pomembna je tudi praksa Evropskega sodišča. V letu 2008 ponovno izteče rok za uskladitev z več direktivami Evropske unije s področja prava družb, predvsem tistimi, ki urejajo vprašanje bilančnega oziroma računovodskega prava. Že na tej isti seji smo prejšnji torek sprejemali novelo zakona o revidiranju, ki se je dotikala vsebinsko enakih sprememb oziroma implementacije direktiv v naš pravni red. S spremembami direktiv oziroma tu predlaganimi spremembami se bistveno ne posega v koncepcijo posameznih institutov, pač pa se nekateri instituti in postopki podrobneje opredeljujejo z namenom večje učinkovitosti in varstva upnikov ter družbenikov po eni strani, po drugi strani pa omogočajo tudi poenostavitve izvedbenih postopkov v gospodarskih družbah. Poglavitne rešitve zakona se torej nanašajo na implementacijo evropskih direktiv v slovenski pravni red. V tehnične podrobnosti se v tej predstavitvi ne bomo spuščali, ker tudi na odboru ni bilo večjih pomislekov ali težav s sprejemanjem te spremembe in dopolnitve zakona o gospodarskih družbah. Zato bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagani zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil poslanec Ivan Jelen.
Hvala za besedo, predsedujoči. Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Dejstvo je, da je gospodarska zakonodaja izredno zahtevna in obsežna, zato je ob konstantnem spreminjanju razmer na trgu in kulture obnašanja gospodarskih subjektov tudi večkrat podvržena noveliranju. Zahteve po uskladitvi tega področja prihajajo tudi s strani Evropske unije, naša dolžnost pa je slednje implementirati v osnovni zakon. In tako imamo sedaj pred seboj ta predlog novele. Večina predlaganih določb tako izhaja iz štirih evropskih direktiv. Ne gre za bistvene vsebinske spremembe, ki bi morebiti posegale v osnovna načela gospodarskega prava, kljub temu pa so ravno tako pomembne. Gre namreč za noveliranje kar nekaj poglavij osnovnega zakona, na primer, v zvezi z računovodskimi, bilančnimi postavkami. Novost je uvedba obveznega oblikovanja revizijske komisije v javni delniški družbi, torej, tako v delniških družbah z enotirnim kot tudi v delniških družbah z dvotirnim sistemom vodenja. V zvezi z lastnimi delnicami, ki presegajo dovoljeni prag 10%, je v že sedaj veljavni zakonodaji naloga poslovodstva družbe, da presežek v roku treh let odsvoji ali umakne. Vendar sedaj veljavni zakon ne predvideva sankcije za kršitev tega dolžnega ravnanja, zato je treba to pravno praznino zapolniti in določiti sankcioniranje. Predlog novele vključuje spremembe v smeri dorečenosti posameznih institutov in gospodarskih razmerij, na primer prenos posameznega dela podjetja podjetnika na novo prevzemno kapitalsko ali kapitalsko družbo je bil konkretiziran zgolj v komentarju Zakona o gospodarskih družbah, kar pa ne daje pravne podlage za tovrstno ravnanje. Tako je sedaj predlagano to področje vključiti v zakonska določila, kar poslanci DeSUS-a smatramo kot nujno za zagotovitev pravne varnosti gospodarskih subjektov. Pripombe, ki smo jih v naši poslanski skupini sicer imeli ob prvotnem predlaganem besedilu novele so bile sanirane v okviru obravnave na matičnem delovnem telesu, zato bomo predlog zakona novele soglasno tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine SNS bo predstavil poslanec Srečko Prijatelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Res je, da Zakon o gospodarskih družbah doživlja prenovo, ki jo od nas zahteva direktiva in na nek način poenostavlja postopke, implementira kar nekaj direktiv EU-ja, in res je tudi to, da za tovrstne postopke Slovenija ima posluh, zelo hitro se odzovemo na zahtevana pravila Evrope in skoraj z nobeno od direktiv, tudi ne s tem, ne čakamo oziroma ne dolgovlačimo. Res pa je tudi to, da nasprotna stran, torej socialni partnerji, ki so prav gotovo odločilnega pomena za gospodarstvo in za novo dodano vrednost, ki se v Sloveniji ustvarja, nimajo takšnega posluha pri Vladi in tudi ne takšne možnosti, da bi lahko svoje ideje, svoja hotenja, svoje zahteve snovali bodisi v boljše proizvodne postopke in s tem pripomogli k temu, da se pravično deli tudi dodana vrednost, ki se ustvarja; in res je tudi to, da je ravno na Odboru za gospodarstvo bilo na to tematiko vloženo kar nekaj pripomb. Nekaj od teh jih je sicer matično delovno telo, Odbor za gospodarstvo, sicer upoštevalo, v večini pa zavrnilo z izgovorom, da je premalo časa in da se v to ne more v bistvu Vlada zadosti hitro poglobiti. Pa vendarle vse zakone, ki so pomembni tako za Evropo kot za Slovenijo, po mnenju Vlade sprejemamo po hitrem postopku, nekatere kar čez noč, in ni razumljivo, da v bistvu v tem kontekstu ne bi zmogli toliko, da bi upoštevali tudi dobronamerne pripombe. Jaz imam eno svojo generalno pripombo, in sicer tudi ta noveliran zakon ne bo odpravljal možnosti zlorab in ne bo preprečeval dejansko grabežljivosti posameznikov v gospodarskih družbah in preprečil bogatenja. Ta tajkunizacija, če lahko temu tako rečemo, se bo, kljub temu da bo to dopolnilo Zakona o gospodarskih družbah, danes verjetno soglasno sprejelo, nadaljevala z vso vnemo, priča smo že, da se to že kar dogaja v javnih postopkih in da že nikogar več ni sram, če si lasti podjetja in na tak čuden, po mojem, tudi nezakonit način, pred katerim si država zatiska oči, pridobiva predvsem osebno korist. Na žalost zakon o gospodarskih družbah na nek način v tem kontekstu, kot je danes dopolnilo predlagano, je nujen, ne dopolnjuje pa bistvenih pomanjkljivosti, ki se v gospodarstvu pojavljajo. Slovenska nacionalna stranka tem dopolnilom ne bo nasprotovala. Hvala.
Hvala. Gospod Saši Peče bo predstavil stališče Poslanske skupine Lipa.
Spoštovani navzoči! Če bi se našel kdo, pa upam, da mi ne bo nihče zameril, ki bi me vprašal, ali je kateri izmed govornikov pred menoj poznal vsebino predloga zakona, ki so se sedajle zvrstili, vsi po vrsti, bi bil moj odgovor: ne. Gospodje, niti eden predloga zakona ni poznal! Če se govori, ne sme biti, spoštovane, cenjene kolegice in kolegi, ne sme biti cilj predloga zakona vklopitev določil prava EU, ampak mora biti osnovni cilj izboljšanje materije. In če je ena od vsebin, ki govori o direktivah v EU tudi tako imenovano financiranje vrednostnih papirjev, gospodje in gospe, potem smo imeli - pa bom z datumom 20. 12. lanskega leta - edino možno rešitev, če bi sledili trem primarnim ciljem s področja lastništva vrednostnih papirjev v slovenskih podjetjih. In sicer. Prvič, sledili oziroma predlagali smo vam sleditev financiranja poslov. Drugič, sledili smo tistemu pojmu, ki je tako imenovani najpomembnejši in bi onemogočal izčrpavanje potem prevzetih podjetij. Hočem povedati, da se dividende, ki so jih novih lastniki, ki so do finančnih sredstev prišli preko finančnega inženiringa, najpogosteje Nove Kreditne banke in Nove Ljubljanske banke Maribor - odločili za izplačilo abnormalno visokih dividend in s tem izčrpali to lastno podjetje za naslednja dve, tri leta, odvisno, kolikšna je bila njihova pogodbena vrednost s finančnim sektorjem, torej z eno izmed bank, ki je zadevo financirala. In tretjič, v tem istem predlogu amandmaja, ki ste ga imeli vsi prisotni poslanci in poslanke Državnega zbora možno izglasovati, je bilo seveda pooblastilo Agencije za trg vrednostnih papirjev, in sicer da se pred izdajo dovoljenja za prevzemno ponudbo onemogoči poplačilo prevzetih obveznosti prevzemnika iz naslova izplačanih dividend prevzetega podjetja, kadar je bila prevzemna ponudba zavarovana za zastavo teh istih vrednostih papirjev. Ta amandma, pod katerega sem bil podpisan takrat jaz, je podprlo 8 poslancev, nasprotovalo je 53 poslancev Državnega zbora, čeprav je zasledoval, gospodje in gospe, ta cilj, ki pa sedaj naenkrat, ker je opredeljen v direktivi Evropskega parlamenta in sveta, je zasledovan, ga boste pa danes podprli vsi. Torej, s tega naslova jaz lahko še enkrat rečem, ali ne veste danes - in po obrazložitvah sodeč, glede na to, da ste za to govornico bili vsi, ste brali, to pa govori o tem, o tem - ali pa takrat enostavno niste poslušali. Ampak seveda, decembra je bilo še prekmalu, da bi se prevzemi po eni strani, po drugi strani zaščita, po tretji strani izčrpavanje prevzemnega podjetja odvijalo v slovenskem prostoru oziroma preprečili, je bil tak rezultat, kot je bil podan - in še enkrat bom povedal, rezultat, izpisek glasovanja, ki sem ga danes posebej naročil, osem poslancev od devetdesetih, ki imamo glasovalno pravico, jih je podprlo tovrstno zamisel. Še enkrat pa lahko rečem, da financiranje, najsibo lastnih delnic iz naslova prve, druge, tretje ali četrte direktive, torej 06 43, 06 46, 06 68 ali 07 63 je ena izmed teh posledic, ki jih te direktive spremljajo v svoji vsebini. Ampak ali ni malo čudno? Ko pride Vlada s šestmesečnim zamikom, ko bi lahko pristopili k marsikateri učinkoviti rešitvi, so vse poslanske skupine, ki govorijo "Joj, čudovito, edina napaka, ki je, da je to tako pozno." Medtem ko smo to isto zadevo imeli vsaj v eni vsebini izpostavljeno - 20. 12. je bil dan glasovanja - pa poslanci in poslanke pravijo: "Ne." Jaz mislim, da moramo prvo gradivo si sploh pogledati, drugič pa slepo sledenje Vladi in pa volilni kampanji ni tisto, kar od nas ljudje pričakujejo oziroma po moji oceni jim tega ne smemo dati - samo volilne obljube. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 39. točki dnevnega reda. S tem prekinjam točko dnevnega reda in vodenje predajam zopet gospodu Pečetu.
Hvala predsedniku Državnega zbora. Mi pa prehajamo na 34. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O USTANOVITVI SAMOSTOJNEGA VISOKOŠOLSKEGA ZAVODA FAKULTETE ZA INFORMACIJSKE ŠTUDIJE V NOVEM MESTU Za to točko imamo na razpolago 50 minut časa. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim poslancem Ivanom Grillom. Besedo dajem predstavniku predlagatelja odloka za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Grill, beseda je vaša.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovana gospa ministrica, spoštovane poslanke in poslanci. Novo mesto je danes gospodarsko središče jugovzhodnega dela Slovenije in pa seveda tudi regijsko središče bodoče Dolenjsko-belokranjske regije. Spada v eno izmed razvitejših regij Slovenije, saj ima zelo velik gospodarski potencial v številnih uspešnih podjetij in pa tudi v malem gospodarstvu. Že v preteklosti, še posebej pa danes se v tej regiji soočamo z velikim pomanjkanjem visokošolsko izobraženega kadra, predvsem z naravoslovno-tehničnega področja in pa tudi znanstveno-raziskovalnega dela, ki ga potrebuje gospodarstvo. Ta regija ima zelo velik potencial akademsko izobraženih ljudi, ki so zaposleni v gospodarstvu, in okoli 5.000 študentov, ki se danes v veliki meri izobražujejo predvsem na ljubljanski univerzi, deloma pa tudi na mariborski in primorski. Žal pa se po zaključku njihovega študija zaradi spleta okoliščin veliko diplomantov ne vrača nazaj v to regijo, ampak se zaposlijo predvsem tam, kjer so študirali. To se potem odraža v deficitu kadra, predvsem na farmacevtskem, avtomobilskem in v informacijsko-naravoslovnimi poklici. Že več kot 10 let si Dolenjska oziroma Novo mesto prizadeva, da bi v tem delu Slovenije ustanovili takšne visoke šole in fakultete, ki jih potrebuje gospodarstvo in bi le-te lahko sčasoma prerasle v univerzo. Žal se v preteklih mandatih tako vlada kot politika s področja visokega šolstva ni odzivala tem potrebam in zahtevam dolenjskih občin in gospodarstva, zato danes v Novem mestu še nimamo nobenega državnega visokošolskega zavoda. V letu 2006 je mestna občina Novo mesto kot največja občina v tem delu Slovenije ponovno prevzela pobudo, da bi se začela še bolj intenzivna priprava ustreznih visokošolskih vsebin in pa tudi priprava dokumentacije za izgradnjo univerzitetnega kampusa. V ta namen se je ustanovil javni zavod Univerzitetno in raziskovalno središče, ki ima ključno naloga, da pripravlja ustrezne visokošolske vsebine in dokumentacijo, ki bo omogočila pridobitev sredstev za izgradnjo kampusa, kjer bomo imeli bodočo univerzo. Vsa ta prizadevanja in aktivnosti so povsem v skladu tako z Resolucijo o nacionalnem razvoju visokega šolstva kot tudi z Resolucijo o nacionalnih razvojnih programih Republike Slovenije do leta 2023. Konec leta 2007 je bil v sodelovanju z našim univerzitetnim raziskovalnim središčem pripravljen študijski program Fakultete za informacijske študije, ki je bil deležen pozitivne kreditacije na Svetu za visoko šolstvo. Ta program je bila seveda tudi osnova, da smo poslanci iz tega dela Slovenije vložili ta predlog odloka tudi v parlamentarno obravnavo. Poleg mene so ta predlog odloka vložili tudi kolegica Marjetka Uhan, kolega Franc Žnidaršič in kolega Kristijan Janc. Vsi poslanci iz tega dela Slovenije smo bili ves čas aktivno vključeni v ta prizadevanja, zato smo sedaj tudi pobudniki za ustanovitev te državne fakultete. Veseli smo, da ta predlog podpira tudi Vlada Republike Slovenije, ki je k temu dala pozitivno mnenje, zato se ji za podporo v imenu predlagateljev in vseh bodočih študentov te fakultete iskreno zahvaljujemo. Da ima fakulteta veliko podporo tudi v gospodarstvu, kaže dejstvo, da ustanovitev te fakulteta podpira Gospodarska zbornica Dolenjske in Bele krajine, Območna obrtna zbornica Novo mesto, Društvo novomeških študentov in akademska pobuda, ki združuje preko 100 doktorjev znanosti in akademikov s tega področja. Prav oni so bili v preteklih letih ves čas iniciatorji številnih pobud, predlogov, da bi v tem delu Slovenije prišli od kvalitetnih visokošolskih zavodov, ki bodo kasneje lahko prerasli v univerzo. Cilj gospodarstva in seveda vseh nas, ki prihajamo iz Dolenjske, je, da bodo vsi na novo ustanovljeni visokošolski zavodi temeljili predvsem na visoki kvaliteti, ki bo zagotavljala našim diplomantom zaposlitev in visok nivo znanja. Zato v imenu predlagatelja ocenjujem, da je ta predlog odloka upravičeno podpreti in se za podporo vsem že vnaprej zahvaljujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog odloka je obravnaval Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Besedo ima predsednik gospod Rudolf Moge za predstavitev poročila odbora. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, ministrica s spremljevalko, kolegice in kolegi, prav lep pozdrav! Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj je obravnaval Predlog odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Fakultete za informacijske študije v Novem mestu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslancev s prvopodpisanim poslancem Ivanom Grillom. Na seji odbora so bili prisotni predstavniki predlagatelji odloka, Zakonodajno-pravne službe in Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Predstavnik predlagatelja predloga odloka gospod Ivan Grill je v predstavitvi odloka dejal, da obstajajo na Dolenjskem velike potrebe po visoko izobraženem kadru, predvsem na tehničnem področju. Že več kot deset let se v tem delu Slovenije vlagajo napori za ustanovitev visokošolskih zavodov, ki naj bi sčasoma prerasli v univerzo. Zato je v letu 2006 Mestna občina Novo mesto prevzela pobudo, da bi se začela intenzivna priprava visokošolskih vsebin ter za izgradnjo oziroma pripravo dokumentacije za univerzitetni kampus. S tem namenom je tudi ustanovila javni zavod univerzitetno raziskovalno središče, ki ima za nalogo pripravo visokošolskih vsebin in tudi dokumentacije, ki bo omogočila pridobivanje sredstev za izgradnjo kampusa, kjer bo lahko bodoča univerza. Leta 2007 je bil v sodelovanju z Univerzitetnim in raziskovalnim središčem pripravljen program, ki je bil deležen pozitivne akreditacije na Svetu za visoko šolstvo. Ta program pa je bil tudi osnova, da so poslanci iz Dolenjske vložili Predlog odloka o ustanovitvi Fakultete za informacijske študije v Novem mestu. Ministrica za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo je povedala, da se Vlada zavzema za odpiranje visokošolskega prostora in ga narediti odprtega, ki bo služil predvsem študentom pa tudi potrebam lokalnih skupnosti in razvoju regij. Na ta način se bo približevalo okolje študija študentom in preprečeval beg možganov, študij pa bi postal dostopnejši in zanimivejši širšemu številu študentov. Iz obiskov Vlade po regijah pa so se prav v Dolenjsko-belokranjski regiji soočili s pomanjkanjem vrhunskih strokovnjakov, ki bi lahko reševali najzahtevnejše probleme, vezane na vedno bolj razvijajoče se gospodarstvo, kjer so informacijska znanja dnevna stalnica tako v avtomobilski industriji, farmacevtski industriji, kakor tudi tam prisotni industriji. V razpravi so članice in člani odbora podprli prizadevanja, da se v Novem mestu odpre nova fakulteta. Nekateri pa so imeli ob tem pomisleke glede načina ustanavljanja te fakultete, ki je v nasprotju z dosedanjo prakso tako glede ustanovitve kot tudi njihovega financiranja. Postavlja se tudi vprašanje glede ocene predlagatelja, da ustanovitev te fakultete ne bo zahtevala nobenih dodatnih finančnih sredstev, Vlada pa v svojem mnenju to demantira in navaja, da bo za te namene prišlo do prerazporeditve znotraj proračuna. Opozorjeno je bilo tudi na to, da Vlada še vedno nima definirane mreže ustanavljanja fakultet in univerz v Sloveniji, na podlagi katere bi bila v dolenjsko pokrajino umeščena tudi predlagana fakulteta. Na ta način bi se bilo možno lažje odločati o tem, kje naj bi nastale nove fakultete oziroma univerze in kakšne programe naj bi le-te izvajale. Odbor je sprejel amandmaje skupine poslancev s prvopodpisanim gospodom Ivanom Grillom ter dva svoja amandmaja. Ti amandmaji so bili zgolj posledica pripomb Zakonodajno-pravne službe. Tako je s sprejetjem teh amandmajev postal odlok tak, da tudi v zdajšnji proceduri ni potreboval več dopolnitev v amandmajski obliki. Vsi ti amandmaji so bili vključeni v dopolnjeni predlog odloka. Zato odbor predlaga Državnemu zboru, da tako dopolnjen odlok sprejme s konsenzom, kot je to storil odbor. Dolenjcem hkrati s tem čestitam za njihovo prvo javno visokošolsko organizacijo!
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku Vlade za uvodno obrazložitev mnenja. Z nami je ministrica za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Izvolite, beseda je vaša.
Lepo pozdravljeni, spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci, predvsem tudi predlagatelji tega odloka! Vlada Republike Slovenije že od vsega začetka poudarja, da se zavzema za odprtje visokošolskega prostora in s tem želi narediti tudi prostor bolj konkurenčen, da predvsem služi tako potrebam gospodarstva in lokalnih skupnosti, seveda v interesu študentov. Pri tem odloku so se združile vse te usmeritve, in sicer, pobuda za ustanovitev samostojnega visokošolskega zavoda, fakultete, se je rodila iz potreb gospodarstva, lokalne skupnosti, hkrati pa pomeni tudi napredek pri razvoju te regije, in takih pobud Vlada seveda ne bo zavirala. Cilj študijskega programa informatika v sodobni družbi je, po besedah pobudnikov, izobraziti diplomante v temeljnih znanjih, ki ne bodo usposobljeni le za izvajanje strokovnih, a razmeroma rutinskih opravil, ampak bodo pri njih sistematično razvijali kompetence za ukvarjanje z bolj kompleksnimi problemi, ki izhajajo iz konkretnih tehnoloških operacij, tako gospodarstva kot tudi posameznikov. Druga usmeritev, ki bi jo želela na tem mestu še poudariti, je približevanje okolja študija študentom in s tem tudi preprečevanje bega možganov. Na ta način postaja študij tudi dostopnejši in zanimivejši širšemu krogu študentov. Kot sem poudarila že na seji pristojnega odbora, iz obiskov Vlade po regijah smo se lahko prav v Dolenjsko-belokranjski regiji soočili s pomanjkanjem vrhunskih strokovnjakov, ki bi lahko reševali najzahtevnejše probleme, vezane na vedno bolj razvijajoče se gospodarstvo v tej regiji. Posebej pa naj na koncu izrazim tudi veselje nad tem, da so se povezali poslanci tega območja, da stojijo za tem tudi lokalne pobude, občina, in da so poslanci, lahko rečemo, prevzeli tudi del odgovornosti za ta postopek, ki teče v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupini. Stališče Poslanske skupine LDS naj bi predstavil kolega Aleš Gulič. Ga ni. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija bo predstavila poslanka Marjetka Uhan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni ministrica s sodelavko, poslanke in poslanci! Naj uvodoma povem, da je ideja o ustanovitvi univerze na Dolenjskem stara več kot dve desetletij. Od takrat, ko se je prvič pojavila ta ideja in želja, pa do danes so se na primer ustanovile že dve novi univerzi na Primorskem. Razlogi, da se visokošolski prostor ni odprl dolenjski regiji, so gotovo večplastni, vsi pa se strinjamo, da do sedaj ni bilo nikoli prave politične volje in podpore. V jugovzhodnem delu Slovenije imajo sedeže nekatera naša najuspešnejša podjetja, tukaj imam v mislih predvsem farmacevtsko in avtomobilsko industrijo, ki izkazuje potrebe po visoko izobraženem kadru. Dolenjska je gotovo ena izmed najuspešnejših gospodarskih regij s številnimi strokovnjaki, doktorji znanosti, ki pa svoje znanje podajajo na slovenskih fakultetah izven regije. Študenti, ki se izobražujejo na visokošolskih zavodih v Sloveniji, po zaključku študija pa se zaradi različnih okoliščin ne vrnejo več v domačo regijo. Tukaj sta na škodi tako gospodarstvo kot lokalno okolje, saj ni primernih strokovnjakov za visoko zahtevano delo. Z ustanovitvijo fakultete za informacijske študije upamo, da bomo skušali zadržati vsaj nekaj kakovostnega kadra v domačem okolju ali privabiti perspektivne študente iz drugih regij. Na ta način bodo študenti imeli možnost izobraževanja v domačem kraju, hkrati pa bodo imeli svoje bogato znanje in izkušnje možnosti podajati profesorji strokovnjaki iz domačega okolja. V Poslanski skupini Nove Slovenije verjamemo, da bo fakulteta s kvalitetnim študijskim programom porabila kader iz Dolenjske, bila odprta tudi za druge, hkrati pa bo izobrazila kadre, ki jih bodo zaposlili, ki jih potrebuje gospodarstvo. Potrditev, da je program primeren, je dal tudi akreditacijski senat Sveta za visoko šolstvo, kar je bila podlaga, da smo štirje dolenjski poslanci vložili odlok o ustanovitvi fakultete v proceduro. Zavedamo se, da je sprejemanje tega odloka precedenčni primer, vendar pa to ni samo želja nas poslancev, ampak nas podpirajo tudi območna združenja, lokalna skupnost in gospodarstvo. Za ta projekt se je še posebej zavzemala občina Novo mesto, ki je leta 2006 ustanovila javni zavod, Univerzitetno in raziskovalno središče, ki je imelo ključno vlogo tako pri pripravi dokumentacije za akreditacijo programov kot tudi dokumentacije za infrastrukturni del. V Poslanski skupini Nove Slovenije bi radi še enkrat poudarili, da fakultete ne ustanavljamo zaradi fakultete same, ampak zaradi potreb gospodarstva in lokalnega okolja ter študentov. Pri tem se zasleduje tudi cilj po odprtju in po konkurenčnosti visokošolskega prostora. Navsezadnje pa ustanovitev fakultete pomeni tudi napredek v razvoju dolenjske regije. Upamo, da bo sprejetje tega odloka pokazatelj dobre prakse in da bodo ideje o dolenjski fakulteti udejanjili že naši otroci kot študenti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mag. Janez Kramberger pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica s sodelavko, kolegice in kolegi! Lepo pozdravljeni! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli ustanovitev fakultete za informacijske študije v Novem mestu, ker menimo, da je razvoj visokega šolstva in znanstvenoraziskovalne dejavnosti ena pomembnejših usmeritev te regije. Novo mesto je že v strategiji prostorskega razvoja Slovenije opredeljeno kot regijsko središče nacionalnega pomena. Želimo si, da to tudi ostane, zato je treba preprečiti beg možganov iz tega konca Slovenije. V regiji je več velikih in srednje velikih podjetij, ki so pomembni subjekti na gospodarskem področju. Za svoj razvoj in dvig konkurenčnosti potrebujejo kakovostne kadre in visoko razvite raziskovalne storitve. Verjamemo, da bo ustanovitev fakultete pozitivno vplivala na rast in priseljevanje perspektivnega kadra. S tem bo dana možnost, da študentje ostanejo v regiji in da se ustvarijo kvalitetna delovna mesta, kjer se bodo lahko kasneje kot diplomanti tudi zaposlovali. Ustanovitev fakultete po našem mnenju pomeni tudi prihod različnih strokovnjakov, s čimer bi prav tako pozitivno vplivali na razvoj jugovzhodne regije. Izobrazbena struktura na tem področju v jugovzhodni Sloveniji zaostaja za slovenskim povprečjem. Prav tako zaostaja za povprečjem delež števila raziskovalcev med zaposlenimi. Tudi zato razumemo in podpiramo predlog poslancev iz te regije in tudi vseh ostalih, ki si prizadevajo, da se v Novem mestu ustanovi fakulteta za informacijske študije. Naša poslanska skupina bo ta predlog odloka podprla. Spoštovani gospod podpredsednik, dovolite, da še tudi izrazim podporo naslednjima dvema spremembama odlokov, torej odlokov o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanoviti Univerze na Primorskem in tudi spremembi odloka o ustanovitvi in preoblikovanju Univerze v Mariboru. Tudi to bomo mi v naši poslanski skupini podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. To pomeni, da se iz razprave pri naslednjih točkah umikate. Iz predstavitve? Vaša želja bo upoštevana. Mag. Vasja Klavora bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana gospa ministrica! V nacionalnem programu visokega šolstva v okviru gospodarskih in socialnih reform ter drugih nacionalnih strateških razvojnih dokumentih pa tudi aktih, kot so Lizbonska strategija, Bolonjska deklaracija, so opredeljeni temeljni razvojni cilji izobraževalnega področja, za katere je mogoče potrditi, da se uresničujejo tudi skozi ta projekt, ki ga obravnavamo danes. Demografski in ekonomski kazalci za to našo jugovzhodno slovensko regijo še kako kažejo potrebo po ustanavljanju in krepitvi regionalnih visokošolskih inovacijskih središč. Izobraževalne ustanove se morajo odpirati vsem zainteresiranim uporabnikom, torej se morajo približati tudi generacijam študentom. Skratka, povezava gospodarskega okolja in akademskega izobraževalnega sistema. Ključna naloga in smisel novoustanovljenega visokošolskega zavoda oziroma Fakultete za informacijske študije v Novem mestu in tudi drugih že obstoječih in bodočih lokalno umeščenih fakultet in visokih šol je v tem, da se s tem, ko se odpirajo v posameznem regijskem središču, odpravljajo razvojna neravnovesja med posameznimi družbenimi področji in med regijami. Pomembno je, da se na tak način pospeši notranji pretok znanja, kompetence in ekspertnosti ter da to znanje ostaja doma in pozitivno doprinese k socialni koheziji posamezne regije. V tem, da se visokošolski prostor decentralizira, da se razpreda mreža visokošolskih zavodov izven glavnih univerzitetnih središč po celotni Sloveniji, vidimo pozitivnost in prednost v razvojnih usmeritvah povezav med lokalnim gospodarstvom in prebivalstvom na regionalnem nivoju. Naša poslanska skupina bo ta predlog odloka podprla. Dovolite mi, gospod podpredsednik, ker moram sedaj voditi sejo naprej, da povem, v imenu poslanske skupine, da bo podprla tudi oba druga predloga o Univerzi v Mariboru in Univerzi na Primorskem. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine SNS bo predstavil poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti .
Hvala lepa za besedo. Dolenjci, Belokranjci, Suhokranjci bodo dobili svojo univerzitetno središče, kar je prav, pravilno in pravzaprav zadnji trenutek. V tem delu Slovenije so se že dolgo trudili, da bi prišli do neke podobne ustanove, kjer bi lahko študirali na visokošolskem zavodu in predlog štirih poslancev je primeren, dober in mislim, da bomo težko našli kakšnega v Državnem zboru, ki bo glasoval proti temu predlogu. Mislim, da prebivalci Dolenjske, pa če še malo bolj podrobno, kot sem že prej rekel, Suhe krajine in pa Bele krajine, potrebujejo to zadevo. Dostikrat je bil študijski program vezan bolj na Zagreb kot na Ljubljano. Hvala bogu se je to nehalo z ustanovitvijo samostojne Slovenije, ampak nadomestila pa v veliki meri na Dolenjskem ni bilo. Zato mislim, čisto na kratko: to zadevo je treba podpreti in želim temu visokošolskemu zavodu dobro, lepo prosperiteto in čim več uspešnih študentov in dobrih strokovnjakov.
Stališče Poslanske skupine Lipa bo predstavila poslanka Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Lep pozdrav tudi v mojem imenu! Dejstvo, da tovrstnim predlogom ali takim predlogom pravzaprav ne gre nasprotovati. Verjamem, da si vsi v naši družbi želimo imeti družbo, ki bo temelječa na znanju, in nedvomno je vsak tak prispevek dobrodošel, zato ga bomo tudi v Poslanski skupini Lipa zagotovo podprli. Ampak tisto, kar je mogoče v celotni zgodbi zanimivo, je vseeno treba omeniti. Kolegica pred menoj je dejala, da gre pravzaprav za precedenčni primer. Ja, res je, jaz pravim, da je pod to vlado vse mogoče. Vlada, ki si je zadala obisk posameznih regij, zbere tri, štiri poslance, podpiše odlok o ustanovitvi visokošolskega zavoda, Vlada Republike Slovenije pride v parlament, ki to podpre, seveda, ker gre za vladne poslance. Ampak, veste, spoštovane kolegice in kolegi, ta predlog zakona nima opredeljenih finančnih posledic. Predlagatelji ste v predlog odloka zapisali, da ta odlok ne bo imel finančnih posledic za proračun Republike Slovenije. Pa je ministrica za delo, družino in socialne zadeve oziroma Vlada Republike Slovenije dala mnenje, ki pravi, ne glede na finančno oceno predlagateljev, ki predvideva, da ne bo dodatnih finančnih posledic za proračun, pripominjamo, da finančne posledice bodo. Če bi opozicija vložila tak predlog odloka, zakona, bi ga gospod Plevelj, ki ponavadi suflira vodstvu Državnega zbora, predsedniku Državnega zbora, zavrnil in umaknil iz parlamentarne procedure. Vendar ker gre za vladni predlog odloka, je pod to Vlado tudi to mogoče. Če dovolite, da zaključim, nedvomno je ustanovitev visokošolskega zavoda v Novem mestu pomemben dosežek, pomemben dosežek tudi za to vlado, tudi za ta parlament. Upam in želim, da se bo vlada Janeza Janše začela zavedati pomena znanja, pomena izobraževanja in tudi lastne ustvarjalnosti v idejah. Nenazadnje je nesprejemljivo, da si je predsednik Vlade Republike Slovenije privoščil krasti intelektualno lastnino na državnih slovesnostih. Morda bo tudi ta odlok ali pa taki odloki pripomogli, da se bo takšno ravnanje Vlade Republike Slovenije v naši državi končalo.
Hvala. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil poslanec Ivan Grill. Izvolite.
Še enkrat hvala lepa za besedo. Spoštovani prisotni! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo veseli vsake pobude, ki v Sloveniji ustvarja nove, predvsem državne visokošolske zavode, ne glede na to, ali jih vložijo koalicijski poslanci ali opozicijski, saj to omogoča našim študentom brezplačen študij, predvsem pa jim poceni tudi stroške bivanja, kajti s tem se jim kraj študija tudi približa, in to je tudi tisti ključni cilj. Z ustanovitvijo fakultete, ki ima tako široko podporo v gospodarstvu, bomo izobraževali študente, ki bodo lahko dobili zaposlitev takoj po končanem študiju in bodo s tem prispevali k hitrejšemu razvoju gospodarstva. Fakulteta za informacijske študije, katere odlok sprejemamo danes, je prva fakulteta, katere ustanoviteljica je država. To nenazadnje tudi dokazuje, da si Vlada Republike Slovenije prizadeva, da se tudi na področju visokega šolstva decentralizacija začne izvajati, vendar na način, da se omogoča ustanovitev novih visokošolskih zavodov tam, kjer so za to ustvarjeni pogoji. To je podpora gospodarstva, lokalne skupnosti, študentov in tudi ustrezna infrastruktura. Vse te pogoje izpolnjuje predlog za ustanovitev fakultete za informacijske študije, zato bo poslanska skupina ta predlog tudi podprla. Smo pa v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke veseli tudi informacij, da prihaja iz Novega mesta nova pobuda oziroma novi predlogi za akreditacijo še dveh fakultet, in sicer - fakulteta za industrijski inženiring in fakulteta za upravljanje s podeželjem. Z ustanovitvijo še dveh fakultet bodo v bodoče lahko ustvarjeni tudi pogoji, da pride v Novem mestu do ustanovitve že tako dolgo želene univerze. Ob tem pa želimo, da bodo iz teh novih izobraževalnih inštitucij, fakultet, visokih šol prihajali predvsem diplomanti, ki bodo s svojim znanjem prispevali k razvoju Dolenjske in nenazadnje tudi celotne Slovenije. Kot sem že omenil, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog odloka za ustanovitev prve fakultete v Novem mestu tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin in ker amandmaji k dopolnjenem predlogu odloka niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predlaganega akta. Glasovanje o predlogu odloka bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 36. točki dnevnega reda. S tem pa prekinjam to točko. Prehajamo na 35. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O USTANOVITVI UNIVERZE NA PRIMORSKEM. Za to točko imamo prijavljenih 37 minut. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem ministrici za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo Mojci Kucler Dolinar za uvodno obrazložitev predloga odloka. Izvolite prosim.
Ponovno hvala za besedo. V odloku o spremembah odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem je predlagano preoblikovanje Turistice - Visoke šole za turizem Portorož Univerze na Primorskem v Fakulteto za turistične študije Portorož - Turistico Univerze na Primorskem. Izpolnjevanje pogojev za njeno preoblikovanje je ugotavljal tudi Svet Republike Slovenije za visoko šolstvo in na svoji seji decembra 2007 je sprejel pozitivno mnenje. Poleg te spremembe sta predlagani še dve manjši spremembi: naslov sedeža Fakultete za humanistične študije Koper in naslov sedeža Primorskega inštituta za naravoslovne in tehnične vede Koper. V skladu z novo uredbo o standardni klasifikaciji dejavnosti so spremenjene oziroma usklajene tudi nekatere dejavnosti Univerze na Primorskem, zato predlagamo, spoštovani poslanci in poslanke, da odlok sprejmete.
Hvala lepa. Predlog odloka je obravnaval Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Predsednik Rudolf Moge pa nam bo predstavil stališče odbora. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! Bom kratek. Odbor je obravnaval to spremembo odloka. Ob sami obravnavi, ker je to dvojezično območje, so nekateri člani spraševali, ali bi bilo modro naziv Turistica - pisano turistica, izgovorjeno turistika - pisati s črko K. Ko smo šli kasneje gledati v Slovar slovenskega knjižnega jezika, smo videli, da reč opredeljuje nekaj povsem drugega, kot to, kar naj bi fakulteta izvajala. Zaradi tega je ostalo pri imenu, kot ga je ga Vlada predlagala. Druga zadeva, o kateri smo tudi razpravljali, je bila pa ta, da se je visoka šola sedaj preoblikovala v fakulteto in v odloku ni bilo nobenih sprememb glede na upravne odbore, kajti upravni odbori visokih šol so sestavljeni drugače kot upravni odbori fakultete, zato je odbor sprejel določen amandma, ki je vključen v dopolnjeni predlog odloka in predlagam, da dopolnjeni predlog odloka sprejmete.
Hvala lepa. Mi pa prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija bo predstavil poslanec Alojz Sok. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovana ministrica s sodelavko! Gre za kratko vsebino, tako da bomo s to točko hitro končali. V skladu s Poslovnikom pa je menda tako, da je treba povedati stališče poslanskih skupin. Mi bomo, če mi dovolite, oba dva odloka, tako odlok o Univerzi na Primorskem kot tudi odlok o Univerzi v Mariboru podprli, bi pa, kar se tiče preoblikovanja Turistice - sedanje Visoke šole za turizem v Portorožu, po novem v Fakulteto za turistične študije, kar je, razumemo v Novi Sloveniji, nekako višji rang - želel opozoriti, da je pravzaprav uspešnost te šole, te fakultete in diplomatov, ki bodo končali študij na tej fakulteti, v rokah tistih, ki bodo tam poučevali. Jaz mislim, da si bodo prizadevali oblikovati dober kader, študente, ki bodo z diplomo lahko potem tudi dejansko uresničevali to, za kar je fakulteta ustanovljena. Zakaj to govorim? Zadnjič smo namreč tu s strani dr. Mencingerja, bivšega rektorja Univerze, lahko slišali, da se danes da diplome kar dobiti po internetu. Torej, če naše univerze, naše fakultete delajo tako, potem delajo medvedjo uslugo vsem tistim, ki jim omogočajo na tovrstni način priti do diplom. Kajti danes se velikokrat ne gleda papir, kaj ima kdo zapisano, ampak predvsem se gleda na to, kaj kdo zna in pa zmore narediti. Tako pač funkcionira današnje gospodarstvo. In še besedi dve o odloku mariborske univerze. Torej mi podpiramo to, da fakulteta v svojem imenu s kmetijstva tudi razširi svoj program na biosistemske vede, ker je to nuja, je v skladu z bolonjskim procesom. Zelo pa nas veseli tudi, kot smo seznanjeni, da bo 15. septembra prišlo do otvoritve mariborske kmetijske fakultete na novi lokaciji in da se je ta problem za časa te vlade razrešil, skupaj z razrešitvijo problema na Vrbantski, in tudi, da postopki v zvezi z gradnjo medicinske fakultete tečejo po načrtu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Majda Širca v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala. V Poslanski skupini Zares nimamo problemov z omenjenimi odloki - govorim kar o vseh treh in jih bomo podprli. Res da bi bilo hvaležno, če bi bila mreža visokošolskega študija nekje prej izdelana, pa da bi se zgodila postopoma po različnih iniciativah, da bi se potem šele naknadno, ko so te iniciative tako ali drugače predstavljene, izstavili računi brez predhodnega predračuna. Važno, kar je in pomembno nedvoumno, je to, kakšni bodo programi, kakšni bodo študiji, kakšni bodo kadri in kako kakovostno bodo zasnovani programi. V tem smislu seveda se nam zdi pozitivno, da se tudi v Mariboru biosistemske vede uveljavljajo oziroma kmetijstvo v bodoče, informacijske študije v Novem mestu in bodoče, kot slišim že, tudi druge industrijske študije inženiringa in upravljanja s podeželjem, kot smo slišali danes, da se bo tudi v Novem mestu zgodilo; pa seveda tudi z uvajanjem visokega študija na področju turizma v Portorožu. Kajti, v tem smislu bo manj pretoka slovenskih študentov v sosednjo državo, predvsem Italijo, ki je pravzaprav stimulirala tudi razvoj njihovega šolstva, saj je ogromno študentov odhajalo v Trst oziroma v Videm, kjer se je študij toliko bolj okrepil, tudi morebiti s prihodom drugih. Ampak dovolite, da ob tem širokem plasmaju novih študijev in visokošolskih programov izrazim še podporo nekemu študiju, ki pa postaja v Sloveniji vse manj prisotno, vse bolj deficitarno. Slovenija je na področju umetniških visokošolskih študijev na repu evropskih držav. Tukaj pa ni nobenega novega študija, tukaj pa ni nobenih novih prenovljenih programov in tukaj tudi ni nobenih iniciativ ne poslancev niti ne Vlade. Med 27 državami je študij umetniških poklicev, tako na področju glasbe, vizualne umetnosti, filma in avdiovizualnih študijev na repu, samo še Romunija, Poljska in Madžarska so za nami. Naj vam postrežem s podatki: povprečje študentov, ki se vpišejo na študij umetniških smeri, je v Sloveniji 1,5% od vsega študentskega korpusa, povprečje v Evropi je 4%, na Hrvaškem imajo 2,7% študentov, ki so vpisani na umetniške akademije, v Italiji 5,6%, na Irskem 10%, Malti 10% in še več. Skratka, mogoče bi veljalo kdaj v Sloveniji razmisliti tudi o tem, da so določeni študiji kreativnega razmišljanja, ki stimulirajo kreativno razmišljanje, da tudi razmišljanje, da potem, ko boš končal umetniško akademijo, ne boš imel kje dobiti dela, je že preseženo, zaradi tega, ker se formirajo tudi drugi poklici, kot so bili dojeti pred nedavnim v smislu teh zelo tradicionalnih in rigidnih form. Poleg tega naši, slovenski študentje in študentke odhajajo ven študirat igro, kamero, scenaristiko, montažo, jazz, v Graz, tako rekoč že vrsto let, medtem ko modifikacij študija v Sloveniji na humanističnih, družboslovnih oziroma umetniških akademijah ni. To Slovenkam in Slovencem očitno ni dovolj pri srcu. Še več, študij, ki ga razume država oziroma Univerza kot zelo drag, ker je res nekoliko drugačen in izstopa iz tega matematičnega razmišljanja, za študenta režije je potrebnih nekoliko več sredstev kot za študenta matematike, nas toliko stane, da smo na prej omenjenem najnižjem odstotku skoraj v Evropski uniji. Skratka, če bi kdaj tu za govornico želela podpreti, bi še kakšen tak odlok, seveda tokrat pa te tri. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa za besedo. Odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi univerze na Primorskem bomo seveda podprli. Dejstvo je, da gre v glavnem za spremembo imena, kar je pravzaprav tu najbolj pomembno in o čemer bi tudi govoril. V slovenskem imenu Fakultete za turistične študije Portorož imamo "turistica". Mene zanima, kaj je to "turistica", kajti v slovenskem jeziku te besede ne poznamo. In mislim, da bi bilo smiselno, če se že neka fakulteta imenuje na tak način, potem naj se uporablja slovensko ime, ne pa "turistica". Tako da bi človek malo podvomil v to, da gospe in gospodje na tej fakulteti res obvladajo slovenski jezik. K temu me navaja tudi to, da z največjim veseljem uporabljajo tudi italijanski naziv te šole, po drugi strani pa imamo v nekdaj največjem slovenskem mestu Trsu univerzo, kjer nikomur ne pride na um, da bi imenoval tisto univerzo tudi s slovenskim imenom. Pojdite povprašat Italijane, poglejte njihove diplome, niti z besedico ni tam slovenskega jezika, pa vendar gre za slovensko etnično območje in gre za slovensko mesto! In gre za to, da če nič drugega, bi morala Vlada poskrbeti za reciprociteto na eni in na drugi strani. Pri nas pišemo "turistica", ne vem, kaj se bo dogajalo še naprej, in vsaj "turistika" bi napisali. Ta beseda ima določen pomen v slovenskem knjižnem jeziku in lahko opravičimo ta naziv. Ampak ne, izgleda, da je bil nekdo tako pameten zelo, da se mu je fino zdelo, da je "turistica". Čudno, zakaj ni pisal še s q-jem, "turistiqa", recimo, pa bi namesto "c" napisal q spodaj, pa bi še bolj pameten izpadel. Skratka, prekleto žalostno je, da, bi rekel visoko izobraženi, najvišje izobraženi akademski krogi pišejo take nesmisle. Ampak to je pač posledica verjetno slovenskega hlapčevanja sem, tja, levo, desno, zgoraj, spodaj, vedno moramo imeti nekega gospodarja, vsaj nekateri, nekateri hvala bogu ne in se proti temu borimo, ampak ostali pa lahko s kimanjem, s pogledom v tla, z rahlo rdečico na licih pristajamo na vse take neumnosti in na klofute, ki nam jih delijo in se držimo tistega: če te udari po levem licu, mu nastavi še desnega. In tukaj mi zopet pride pred um tista Cankarjeva, da je "hrbet biča vajen in željan". Dokler je vajen, še gre, ker potem enkrat izbruhneš in "užgeš" tistega, ki te tolče nazaj. Ampak, da je biča voljan, to je pa patologija. Tukaj pa je bolj nevarna zadeva in v takih zadevah, ko pišemo "turistica", se kaže tudi to, da so nekateri "voljani", da jih zopet pretepajo, neka sadomazohistična nota je v vsem tem skupaj. Žal se tukaj ne da kaj dosti spremeniti. Morda bodo pa tisti, ki so to napisali, čez čas prosili Vlado, da z novim odlokom spremeni tisti "c" v "k". Hvala lepa.
Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš v imenu Poslanske skupine Lipa.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Ta odlok je pripravila Vlada Republike Slovenije. In ni res, da gre zgolj za spremembo v imenu. Gre za pomembno vsebinsko spremembo. Jaz verjamem,da poslanke in poslanci, vsaj tisti, ki smo člani matičnega delovnega telesa, vemo, kaj stoji za črkami, ki so zapisane na tem listu papirja, vsaj prvi strani odloka. Gre za pomembno spremembo, ki se kaže na vsebini. In s to spremembo dobiva univerza oziroma po novem fakulteta v okviru primorske univerze težo in tej teži se nedvomno reče znanstvenoraziskovalna dejavnost. To je še iz tistega obdobja, pa mogoče se bo kdo lažje spomnil, ko so se v našem visokošolskem prostoru spreminjale visoke šole, visoke strokovne šole v univerzitetne programe oziroma tako imenovane fakultete. Zato pravim, da gre za pomembno vsebinsko spremembo, ki, verjamem, da bo imela tudi pozitivne učinke na kakovost izobraževalnih procesov in pa predvsem na kakovost pridobljenega znanja tistih študentk in študentov, ki se bodo odločali za nove programe oziroma za programe, ki imajo po novem fakultetno težo v okviru Univerze na Primorskem. V Poslanski skupini Lipa nedvomno podpiramo predlagano spremembo oziroma predlagan odlok. Prej sem že dejala, če želimo biti na znanju temelječa družba, potem si ne smemo privoščiti degradacije znanja, ampak je potreba znanju dati posebno težo in posebno mesto. V Poslanski skupini Lipa predlog odloka Vlade Republike Slovenije podpiramo.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Eva Irgl v imenu Poslanske skupine SDS.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovana ministrica, poslanke, poslanci! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo vsekakor podprli te predlagane rešitve oziroma dopolnitve znotraj odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem. Pa da se vseeno malce vrnem nazaj. V tem mandatu smo koalicijski poslanci, ki prihajamo s Primorske, vložili že pred časom tudi zakon o poroštvu Univerze na Primorskem predvsem zato, ker je bilo treba omogočiti tako študentom na eni strani kot profesorjem na drugi takšne pogoje, v katerih bodo lahko dobro in kvalitetno delali. Še posebej danes, ko se intenzivno vključujemo v proces oblikovanja skupnega visokošolskega prostora. In zakaj sem sama pravzaprav omenila na začetku poroštvo o Univerzi na Primorskem. Zato ker se tudi zaradi tega povečanja finančnih sredstev, ki je bilo takrat s potrditvijo odobreno, lahko danes posledično sprejemamo tudi ta odlok, ki je pred nami. V tem mandatu smo v zvezi z Univerzo na Primorskem podprli tudi predlog odloka o preoblikovanju Univerze na Primorskem. Takrat je namreč ta univerza pod svoje okrilje dobila tudi fakulteto za matematiko in za naravoslovje in informacijske tehnologije. To je bil vsekakor velik korak naprej, saj je do te spremembe prav Univerza na Primorskem pač veljala predvsem za tisto, ki pokriva do takrat samo polje družboslovja in humanistike. Dejstvo je, da je povečanje teh naravoslovnih ved, ki so se zgodile tudi s to potrditvijo tega odloka, v slovenskem prostoru vsekakor pomembno, saj je delež diplomantov na področju naravoslovja in tehnologije glede na Evropsko unijo predvsem nižji od evropskega povprečja. Vendar se danes kažejo pozitivni premiki znotraj teh vprašanj. Tudi pri nas v Sloveniji je Vlada, sicer tudi že pod prejšnjim ministrom za visoko šolstvo, namenila temu predvsem pozornost, ko se je tudi dijake začelo preusmerjati tudi bolj v naravoslovne in tehnične smeri. Današnji odlok, ki ga tukaj obravnavamo, omogoča; prvič, da se Visoko šolo za turizem v Portorožu preoblikuje v Fakulteto za turistične študije oziroma Turistico - tukaj se tudi v veliki večini strinjam s predgovornikom gospodom Jelinčičem glede tistega c-ja znotraj "turistice". Druga sprememba tega odloka je, da pri Fakulteti za humanistične študije in Primorskem inštitutu za naravoslovne in tehnične vede se spremeni sedež, zadnja sprememba znotraj odloka pa je ta, da se članom upravnega odbora določi, da so upravičeni do povračila stroškov. To so spremembe in dopolnitve, vezane na odlok Univerze na Primorskem in v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo ta odlok oziroma te spremembe vsekakor podprli. Hvala.
Hvala lepa. Tako smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga odloka. Glasovanje o predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 36. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 36. TOČKO - OBRAVNAVA PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O PREOBLIKOVANJU UNIVERZE V MARIBORU. PREDLOG ODLOKA JE V OBRAVNAVO ZBORU PREDLOŽILA VLADA. BESEDO dajem gospe ministrici za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo Mojci Kucler Dolinar. Izvolite.
Hvala za besedo. V predlaganem odloku o spremembah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru je predlagana sprememba imena, in sicer, Fakultete za kmetijstvo Univerze v Mariboru. Novo ime je Fakulteta za kmetijstvo in biosistemske vede Univerze v Mariboru. Tudi tu je izpolnjevanje pogojev za preoblikovanje ugotavljal Svet Republike Slovenije za visoko šolstvo in na svoji seji decembra lansko leto sprejel pozitivno mnenje. V skladu z novo uredbo o standardni klasifikaciji dejavnosti pa so spremenjene oziroma usklajene dejavnosti Univerze v Mariboru. Zato predlagamo, spoštovane poslanke in poslanci, da ta odlok podprete.
Hvala lepa. Predlog odloka je obravnaval Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Besedo ima gospod Rudolf Moge, predsednik odbora, ki bo prestavil poročilo. Izvolite.
Gospod podpredsednik, ministrica, spoštovane kolegice in kolegi, lep pozdrav! Po uvodni predstavitvi ministrice na seji odbora ni bilo nobene obravnave in smo brez obravnave ta odlok soglasno potrdili, kar predlagamo tudi Državnemu zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim.
Hvala za besedo. Brez dvoma bomo ta odlok podprli. Pa ne samo podprli, ampak sodim, da je predvsem sprememba imena pomemben korak naprej. Fakulteta za kmetijstvo in biosistemske vede pomeni, da se bo diapazon učnih predmetov in širine učnega programa bistveno razširil. V biosistemske vede pravzaprav sodi vse mogoče, predvsem pa ekologija. In vprašanja ekologije so danes ena najbolj pomembnih in najbolj žgočih ne samo v Sloveniji, Evropi, ampak na celem svetu. Zagotovo se bo v okviru tega obravnavalo tudi sonaravno kmetijstvo. To je panoga, ki se širi, ki pridobiva vedno večje število podpornikov in ki pravzaprav dodaja neko v znanosti, ne v vedah, neko dodatno znanje in dodatno širino. Upam, da bodo v okviru biosistemskih ved malo bolj obravnavali tudi škodljivost pesticidov, insekticidov, repelentov in vsega ostalega, kajti teh zadev imamo preveč, še posebej v Sloveniji. Zelo nonšalantno se ravna s temi strupenimi snovmi, ki pa ne le da zastrupljajo organizme direktno, ampak delujejo tudi na gensko strukturo. Že sprememba okolja vpliva na gensko strukturo. Sprememba, ki pa jo povzročajo te strupene substance, pa je še bistveno hujša. In ponavadi se v začetku niti ne opazi ali pa farmacevtske firme in druge kemijske firme, ki to proizvajajo, nočejo povedati pravih rezultatov zaradi gromozanskih zaslužkov, ki jih kujejo na tem področju. Tukaj notri lahko vštejemo tudi čiščenje voda z biosistemi. Mariborska fakulteta je že delala poskuse s tem in zelo uspešne poskuse in je skrajni čas, da se to nadaljuje. Upam, da Vlada ni dala tega odloka samo za to, da se spremeni ime in da se v 6. členu spremeni in razširi tisti odstavek, ki pač govori o tem, kaj vse počne ta fakulteta, ampak da bo prispevala tudi kakšna večja finančna sredstva za to področje. Namreč, še posebej čiščenje voda z biosistemi je pravzaprav en tak "šlager" sezone, ki ga lahko Slovenija z velikim pridom uporabi in prodaja svoje znanje po Evropi in svetu. Zato sodim, da je nujno treba ta odlok podpreti, mi ga bomo podprli, in ne samo to - pozdravljam tudi tiste, ki so ta odlok predlagali, in komaj čakam, da izvem kakšne rezultate. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sašo Peče v imenu Poslanske skupine Lipa.
Spoštovani prisotni. V poslanski skupini smo eni redkih tistih, ki verjamejo, da tovrstni akti, ki so danes pred nami, navkljub temu da nam zasedejo zelo malo časa, pripomorejo k skladnemu regionalnemu razvoju ali k razvoju posamezne, v narekovajih seveda, "pokrajine", posameznega območja mnogo več kot aktualni referendumi in delitev Slovenije na mikro enote oziroma na enote, ki so primerljive občinam drugod po Sloveniji. Osebno sem tudi eden izmed tistih, ki verjame, da lahko izobraževalne inštitucije, izobraževalne ustanove ravno tako dobro ali, po vsej verjetnosti, mnogo bolje kot gospodarski subjekt pomenijo dolgoročno vizijo in pa dolgoročno sposobnost vklapljanja posameznega mesta, širše okolice ali nenazadnje celotnih področij države v tisto, kar je smiselno oziroma v tisto, k čemur je smiselno težiti, to je znanj, družbi prijazni znanju ali z drugimi besedami družbi, ki krepi znanje. Znanje je tisto, ki v naši državi je definitivno podcenjeno, vsaj v obliki odnosa Vlade Republike Slovenije do tistih, ki poskušajo znanje pridobiti. Lahko bi, verjetno tako kot vsak sleherni izmed vas, govoril o vplivu materialnih zmožnosti vsakega posameznika ali njegovih staršev do približevanja znanja njemu. Dejstvo je, da z omenjenimi odloki, kot je danes ta, in sicer konkretno Predlog odloka o spremembi in dopolnitvi Odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru, pripomoremo k novi vsebini, k novemu znanju. Mislim, da ni najpomembnejše, da s tem obogatimo univerzo ali drugače rečeno novo preoblikovano fakulteto za kmetijstvo in biosistemske vede. Predvsem in pomembno je to, da znanje, vsaj mi, ki smo zakonodajalec, v sodelovanju z Vlado Republike Slovenije omogočimo, da ga prejemajo tisti, ki so pod tovrstno znanje, prvič, najsibo ali izkazovali interes, drugič pa, da jim ga poskušamo maksimalno približati njihovemu stacionarnemu ali ozko distanciranemu področju. Torej, da se ne bo hodilo po znanje najsibo v tujino ali v obliki dnevne migracije 100 in nekaj kilometrov naprej. Enako verjamem, da je bilo pri odlokih, ki so nas spremljali pred oziroma v sklopu zadnje ure in pol. Ampak dovolite za zaključek. Poleg tako imenovanega 6. člena izobraževalne dejavnosti visokošolskega izobraževanja, drugega izobraževanja, izpopolnjevanja in usposabljanja znanstvenoraziskovalne dejavnosti, nenazadnje tudi umetniške dejavnosti, je tista vrednost ravno izobraževanje, ki se bo oziroma se mora izkazati v dvigu ravni, ne samo samega mesta in okolice v prihodnjem obdobju. Seveda bomo v Poslanski skupini Lipa odlok, ki je danes pred nami, tako kot verjetno vsi prisotni poslanci in poslanke, podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Grill, v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovana gospa ministrica, spoštovane poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru podprli. Pri tem smo veseli, da je v bistvu razlog za spremembo tega odloka v imenu, ki dejansko še dodaja, glede na nove vsebine, ki jih Fakulteta za kmetijstvo tudi izvaja, kajti to je dokaz, da se znanost na tem področju tudi veča oziroma da se tudi izobraževalni proces na tem področju izboljšuje, kar je garancija, da bomo tudi na tem področju pridobivali ljudi, ki bodo s tega tako pomembnega področja pridobivali nova znanja. Tako nas veseli, da je do tega odloka oziroma do tega predloga prišlo, in kot sem že omenil, ga bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa mag. Potrata v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana gospa ministrica s sodelavko! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru podprli. Seveda pa naj povem, da je ta sprememba, ki smo ji priče zdaj, ena tistih manjših in lažjih sprememb odloka, skozi katere je morala Fakulteta za kmetijstvo in po novem tudi za biosistemske vede v daljšem časovnem obdobju prepotovati, da je prišla do tega, kar bo zdaj pomembnega v svojem okolju opravljala. Biotehniška fakulteta, kasneje Fakulteta za kmetijstvo, je morala spremeniti lokacijo, raste iz bogate tradicije sadjarstva in vinogradništva v okolju, v katerem deluje. Zadnje čase ali zadnja desetletja pa vse bolj postaja tudi pomembna izobraževalka kadrov za zelenjadarstvo in poljedelstvo. V okolju, v katerem taka fakulteta deluje, je veliko takih posameznikov in tudi institucij, ki spoznavajo pomen ekološke in integrirane pridelave hrane. In s tega območja izhajajo tudi zaradi strokovnjakov, ki na tej fakulteti delujejo, usposobljeni kmetovalci, ki ponujajo okolju, v katerem živijo, zdravo pridelano hrano. In iz tega okolja izhajajo tudi institucije za certifikacijo in standardizacijo integrirane in ekološko pridelane hrane. Vse to je torej nadgradnja tistega, kar naj bi okolje dajalo kot substrat za to, da se lahko uspešno razvija tudi stroka in zlasti tudi znanost, ki pomaga ubirati nova pota. Kot rečeno, bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov zaradi tega ta odlok z veseljem podprli. Tako se zadnje čase vedno reče, da mora biti še veselje poleg, ko kak odlok podpiramo. Ampak v tem odloku sta še dve drugi spremembi, o katerih drugi v poslanskih skupinah niso govorili, meni se pa zdita, ali Socialnim demokratom, pa tudi v drobnariji, ki pa sta pomembni po svoje. Univerzitetna knjižnica Maribor in študentski domovi dobivajo neko novo definicijo dejavnosti in dejavnost, ki jo bo s soglasjem ustanovitelja določal statut. Ko govorimo o Univerzitetni knjižnici Maribor, je to še prav posebej pomembno zaradi tega, ker smo ob Zakonu o knjižničarstvu veliko razpravljali v Državnem zboru tudi o funkciji, ki naj jo ima Univerzitetna knjižnica v Mariboru kot pomembna članica Univerze. No in naj opozorim še na droben, ampak pomemben popravek v 4. členu, kjer imajo člani upravnega odbora pravico samo do povračila stroškov in do nobenih sejnin. Lepo bi bilo, če bi se tudi v vseh drugih dejavnostih zgledovali po varčnosti in po skromnosti najvišje usposobljenih ljudi, ki vodijo slovenske univerze. In ko govorim o sredstvih, potem naj bo povedano, da bomo podprli Socialni demokrati tudi oba poprejšnja odloka o ustanovitvi fakultete v Novem mestu in odloka o Univerzi na Primorskem. Kako pa je to s sredstvi povezano? Ne samo koalicijski, ampak tudi opozicijski poslanci smo imeli prste vmes pri zakonu o poroštvu za Univerzo na Primorskem, ker smo nenazadnje z amandmajem pravi znesek vnesli v zakon. Kar pa zadeva fakulteto v Novem mestu, je prav opozoriti samo na to, da bi Socialni demokrati ob dolžni skrbi za enakomeren razvoj in mrežo visokošolskih zavodov bili veseli, znova pravim veseli, če bi za vse ustanovitelje vedno veljali tudi enaki pogoji. Vse tri odloke bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališ poslanskih skupin. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, obravnavo zaključujem. Odločanje o predlogu odloka bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj čez pol ure, to je ob 13.05. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam tudi sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali čez pol ure, ob 13.05. Hvala.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo sejo. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o avtorskih pravicah, skrajšani postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Zares k 1. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, gospa Majda Širca, izvolite.
Hvala lepa. Rada bi nagovorila v tem trenutku več poslancev, kot smo jih prigovarjali v dopoldanskem času, tudi v luči potrebnosti in nujnosti tega amandmaja. Nekateri poslanci iz vrst koalicijskih strank ste sami ugotovili, da je amandma potreben, in to dejanje je bilo razumno. Potreben je predvsem v luči tega, da se kliping, se pravi, zbirka medijskih objav, katerih uporabnice so, priznajmo, resda v največji meri prav politične stranke, ne omeji na tako strogo prevedeno direktivo, kot jo je poskusila tolmačiti Vlada. Namreč, Vlada pravi, da je treba kliping omejiti samo na tiste novice, ki so zbrane s področja politike, aktualnih gospodarskih vprašanj in verskih vprašanj. Sami veste, da nas zanimajo tudi druga vprašanja: vprašanja s področja znanosti, šolstva, kulture, prostega časa, športa in tako dalje. Vse te objave zapadejo v pravila, ki so vezana na kliping, se pravi, kratke objave, omemba medija in tako naprej. Ampak če bomo prisluhnili tako drastičnemu in ozkemu tolmačenju direktive, ki pomeni vedno le nek plafon najbolj širokega konsenza, ki se potem implementira v vsaki državi po svojem lastnem okusu, tradiciji, uporabi in tako naprej, potem boste klipinge zožili samo na področje politike, gospodarstva in verstev. Ni smiselno, da bi se to zgodilo, uporabniki klipingov so tudi javni zavodi, društva s področja kulture, znanosti, šolstva in tako naprej. Skratka, želim, da prisluhnete temu amandmaju. Mnogi med vami ste mu danes že prisluhnili, bilo je prav, tudi mi smo na nek način, predlagatelji, popustili nekemu določilu, ki nam ni všeč, se pravi kolektivnega upravljanja z avtorskimi pravicami. Ampak vendarle, popustili smo zaradi tega, ker če bo ta sprememba sprejeta - in upam in kaže, da bo -, potem gre samo v prid novinarjem in novinarkam, ki bodo končno prišli do poplačila njihovih avtorskih pravic. Hvala za podporo.
Hvala lepa. Glasujemo o amandmaju. Glasovalo je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 32. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovalo je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 4. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevzemih po skrajšanem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovalo je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah po skrajšanem postopku. Ker je Vlada opozorila, da je zaradi sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa predlog zakona neusklajen, je Vlada pripravila uskladitveni amandma k 20. členu, ki ste ga prejeli na klop. Želi o uskladitvenem amandmaju? Ne. Kdo od poslancev v imenu poslanske skupine razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo, prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju Vlade k 20. členu. Glasujemo. Glasovalo je 66 poslank in poslancev, za 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovalo je 68 poslank in poslancev, za 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 34. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Fakultete za informacijske študije v Novem mestu. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka amandmaji niso bili vloženi prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Pri tem vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili da bi bil zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Glasovalo je 68 poslank in poslancev, za 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 35. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Ob tem vas ponovno obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev predlog odloka spremenjen. Glasujemo. Glasovalo je 69 poslank in poslancev, vsi za, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 36. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 37. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Poročila preiskovalne komisije za ugotovitev in oceno dejanskega stanja, ki je lahko podlaga za odločanje o politični odgovornosti nosilcev javnih funkcij v Vladi Republike Slovenije, na Ministrstvu za pravosodje in Vrhovnem državnem tožilstvu Republike Slovenije v zvezi z izvrševanjem nadzora po Zakonu o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 110/02 - uradno prečiščeno besedilo), za spremembo zakonodaje in za druge odločitve v skladu z ustavnimi pristojnostmi Državnega zbora, s predlogom sklepa. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki ga je predlagala zboru preiskovalna komisija. Želi kdo besedo v imenu poslanske skupine? Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov predloga sklepov ne bomo podprli. Preiskovalna komisija ni opravljala svojih nalog v skladu s sklepom, ki je bi sprejet. Preiskovalna komisija je presegala pooblastila, ki bi glede na delo preiskovalnih komisij v skladu z zakonom in Poslovnikom o parlamentarni preiskavi smela opravljati, in je posegala v delitev pooblastil in oblasti med zakonodajo, izvršno in sodno vejo oblasti. Nekatere njene ugotovitve, o katerih sicer ne bomo glasovali, ker glasujemo samo o predlogu sklepov, so iz trte izvite. V svojem poročilu komisija zanje ne daje prav nobenih vsebinskih podlag in se vidi, da so namenjene zgolj političnemu obračunu ali s prejšnjo oblastjo ali s prejšnjo tožilko, kar ni dostojno za delo takšne pomembne preiskovalne komisije, pa tudi ne za Državni zbor. Kar pa zadeva vsebino predlaganih sklepov, ali jih sprejmemo ali ne, je popolnoma vseeno. Če bi bili pa dostojni do ugleda Državnega zbora, potem jih ne bi sprejeli, ne zato, ker bi bili vsi napačni, ampak zaradi tega, ker so popolnoma nepotrebni in to nalogo lahko Državni zbor in slovenska politika upravlja brez teh sklepov. Poglejte, "strokovno je treba okrepiti tožilstva"; najbrž soglašamo, samo zato ni potreben poseben sklep. "Sprejeti je treba ustrezne spremembe Kazenskega zakonika in Zakonika o kazenskem postopku" - ne razumemo, ali teh dveh, ki smo ju pravkar sprejeli, ali kakšnega starega, in potem je sklep nesmiseln in bi ne glede na to, kdaj je komisija končala svoje delo, morala na to opozoriti. "Spremeniti je treba kaznovalno politiko" - če je zamišljena sprememba tako, kot si jo predstavlja ta komisija, potem moram biti proti, sicer pa ne vem, kako jo spremeniti, ker tukaj ničesar ne piše. In da ne naštevam naprej, ker mi bo zmanjkalo časa, da pa posebej poudarim, da brez argumentov ne moremo in ne bomo podprli predloga sklepa, da se izenači imuniteta, ki pravzaprav pomeni protislovje z zahtevami komisije, ker krepi njihov položaj pri tožilcih in sodnikih, če se jo izenači s poslanci - ne vem, zakaj, ne razumem, takšen je predlog sklepa - in da se ukine trajni mandat, čemur tudi nasprotujemo.
Hvala lepa. Še kdo v imenu Poslanske skupine. Ja, izvolite, gospod Kovačič, v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik! V Slovenski demokratski stranki bomo podprli poročilo. Poročilo temelji na stvarni podlagi, je objektivno, je uravnoteženo in seveda se nikakor ne moremo strinjati s stališčem predgovornika, ki je trdil, da temu ni tako. Ravno obratno, sam kot predsednik sem izrazito vztrajal na tem, da je vse, kar je ugotovljeno, bodisi na podlagi predloženih dejstev in dokazov, tudi uporabljeno v samem poročilu in nič drugega, niti ena beseda ni izmišljena, za razliko od neke druge komisije, ki jo pa vodi ravno predstavnik poslanske skupine, katero je predstavljal moj predgovornik, kjer pa je komisija uporabljena za izmišljanje dejstev, za senzacionistične navedbe v politične namene in je to poročilo, ki ga danes obravnavamo oziroma glasujemo o njem, je ravno stališče, ki lahko služi kot vzorec za to, kako naj bi poročilo preiskovalne komisije izgledalo. In seveda, če bi tako ravnal tudi poslanski kolega mojega predogovornika, potem bi [[...]]
Gospod Kovačič, prosim, o poročilu te komisije [[...]]
[[...]]bilo tudi bistveno bolj verodostojno oziroma njihovo delo. Dejstvo je, da je bilo delo tožilstev po Sloveniji zahtevno. Dejstvo je, da je v obdobju 2000-2004 bilo ugotovljenih precej nepravilnosti, pomanjkljivosti. Ravno na to poročilo opozarja in na tej podlagi predlaga tudi na koncu sklepe, ki izhajajo iz tega stanja in ki nakazujejo rešitve in ki nakazujejo, kako bi bilo treba naprej se izogniti takšnemu stanju in predvsem političnim pritiskom in tudi pritiskom kapitala na delo tožilstva. Zaradi tega smatramo, da je poročilo in tudi predlagani sklep vreden podpore. Hvala.
Hvala lepa. Prej sem vprašal, ali še kdo v imenu poslanske skupine, sedaj sprašujem, ali še kdo v lastnem imenu. Pred tem vas lepo prosim, opozarjam, gre za obrazložitev glasu in ne za razpravo. Točka je popolnoma jasna in vemo, za katero komisijo gre. Prijava teče. Besedo ima gospod Dušan Kumer.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Res je, v tem primeru pa res gre za komisijo kolega Kovačiča. Tako kot se je uzurpiral oblast v tej komisiji, jaz sicer v drugih komisijah nisem, ampak tu sem od vsega začetka bil kritičen do tega načina dela in seveda tega mnenja ne bom spremenil, zato sem tudi napisal ločeno mnenje. Ta samohvala, velja slovenski rek, se pod mizo valja - to, kar kolega Kovačič danes govori, kaj vse je komisija naredila. Temeljno sporočilo, ki bi moralo imeti, tako kot je v dokaznem sklepu, in ni na koncu v zaključkih opredeljeno, ne v ugotovitvah, ne v stališčih in ne v sklepih, je, da opredelimo v tej komisiji, če je že preiskovalna, politično odgovornost nosilcev posameznih funkcij ter konkretiziramo s posameznimi navedbami nosilcev javnih funkcij in z dejstvi. Povejte mi eno stališče, en sklep, kjer je opredeljena ta javna funkcija z imenom in priimkom in zraven, seveda, dejstva in dokazi, zakaj smo politično obremenili! In to je temeljna in ključna naloga bila te naše delovne skupine oziroma preiskovalne skupine, ki izhaja iz dokaznega sklepa. Ampak komisija je ravnala ravno nasprotno in jaz mislim, da je celo kršila zakonodajo v zvezi s samostojnostjo tožilcev in tako dalje in tako dalje, da ne naštevam. In to je počela dve leti in pol. Tako, da niti pod razno ne morem tega poročila, ki ga je pripravila večina v tej komisiji, ki je iz SDS, seveda, podpreti.
Hvala lepa. Preden dam besedo naslednjemu, še enkrat. Lepo vas prosim, brez razprave. V teh prijavah ni možnost replik, zato prosim vas, obrazložitev glasu je temeljna zadeva pri prijavi za vašo udeležbo v razpravi. Izvolite, gospod Aleš Gulič.
Spoštovani gospod predsedujoči! Cenjene kolegice in kolegi! Govorimo o poročilu preiskovalne komisije za ugotovitve in oceno dejanskega stanja, ki je lahko podlaga za odločanje o politični odgovornosti nosilcev javnih funkcij v Vladi Republike Slovenije na Ministrstvu za pravosodje in Vrhovnem državnem tožilstvu Republike Slovenije, v zvezi z izvrševanjem nadzora po zakonu o državnem tožilstvu za spremembo zakonodaje in za druge odločitve v skladu z ustavnimi pristojnostni Državnega zbora s predlogom sklepa. To poročilo seveda ni prineslo tistega, kar si je pravzaprav želelo. Morda je res gospodu Kovačiču vzorec, pač nekomu mora biti. Kakšnih pozitivnih zadev seveda nismo slišali. V poročilu je seveda veliko insinuacij, blatenja, ni pa odgovorov na vprašanja, ki si jih je komisija sama zastavila. Skratka, negativna ocena; za negativno oceno negativen glas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še enkrat opozarjam. Na koncu poročila, ki ga ne sprejemamo, ampak sprejemamo sklepe je devet alinej sklepov. O tem razpravljamo in o tem teče obrazložitev glasu. Naslednji ima besedo gospod Kovačič. Izvolite.
Hvala lepa. Tudi sam bom podprl poročilo in tudi predlagani sklep. Dejstvo je, da je preiskovalna komisija organ, ki preiskuje, ki ne išče nekih olepševalnih okoliščin in zato seveda ne more temeljiti na stališču, kakršno je opredeljeno v ločenem mnenju, ki ga je podal gospod Kumer. To stališče zagovarja tezo, kot da bi bilo v tem preiskovalnem obdobju 2000 - 2004 na tožilstvih vse v najlepšem redu. To pa ne vzdrži dejanskega realnega stanja. Ni bilo vse v najlepšem redu. Nasprotno! Komisija je ugotovila kar precej pomanjkljivosti, nepravilnosti, ki jih tudi zapiše v svojem poročilu in zato seveda izhaja iz tega stanja, kakršno je ugotovilo. To je tudi sam smisel preiskovalne komisije. Državni zbor je bil dolžan ustanoviti preiskovalno komisijo. Ni mogel izbirati, ali ja ali ne, in moram tudi povedati, da je večina vseh sklepov, ki jih je komisija sprejela, bilo sprejetih soglasno. Le malo, nekaj sklepov je komisija sprejela s preglasovanjem. In tudi v času dela te komisije ni to komisijo nihče zapustil. Vsi člani so do konca bili člani komisije. Konstruktivno so delovali, obravnavali, razpravljali, sprejemali sklepa in zato seveda ne vidim nobenega razloga in nobenega pomisleka na samo poročilo in predlagane sklepe in jih bom seveda z veseljem podprl.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Geza Džuban.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Vaš napor, da opozorite kolege, da razpravljamo in glasujemo o sklepih in ne o poročilu, ni rodil sadu. Zadnjič, ko smo obravnavali poročilo o nepravilnostih, o katerih danes govorimo, nismo dobili dejansko na koncu niti enega argumenta, zaradi česar bi te sklepe naj danes podprli. Imeli smo televizijsko oddajo oziroma soočanje, kjer kolega Kovačič ni znal našteti enega argumenta, kjer bi takratno tožilstvo naj naredilo nekaj narobe, kar bi se mu očitalo. In danes se nam je zgodba ponovila; niti en argument, niti en razlog ni naštet v zvezi z nepravilnostmi oziroma kot argument, da bi katerega koli od današnjih sklepov lahko podprl. Veliko in dovolj razlogov, da teh sklepov ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Aurelio Juri, izvolite.
Hvala, gospod predsednik. Tudi ko ne bi spremljal razprave, ko ne bi prebral poročila in ne bi poznal ozadja, bi še nanašal oziroma ravnal samo na osnovi današnjih obrazlaganj glasu, mislim, da je največji zagovornik tega poročila predsednik komisije, gospod Kovačič, seveda neopravil svoje naloge. Tako neprepričljivo, tako nesuvereno, tako boječe je nastopil, ko je predstavljal stališče seveda poslanske skupine, da mislim, da tudi tistega, ki je komaj vstopil v to dvorano, ne more prepričati. Po eni strani hvali to poročilo, hvali svoje delo, po drugi strani pa ni sposoben enega konkretnega dokaza navesti. Tako bo tudi moj glas negativen, hvala.
Hvala lepa. Vidim eno roko, še gospod Jelinčič Plemeniti, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom seveda vse sklepe tega poročila podprl. Osnovno in temeljno sporočilo vseh sklepov je, da je tožilstvo zanič; in dejstvo je, da je zanič. Vprašamo se lahko, ali je tožilstvo odprlo oziroma začelo kakršni koli proces proti kakšnim tajkunom - ničesar! Ali so po uradni dolžnosti, kar bi morali sprožiti, odprli kakšno zadevo za goljufije, ki jih je v Sloveniji polno? Niso! Ali so, na primer, odprli zadevo v zvezi za splošno plovbo kjer je šlo za eklatantno kršenje marsičesa in za zlorabo tožilskega položaja in tako naprej. Niso naredili nič, lepo vas prosim! Zahtevate pa, da naj bi se tukaj navajala imena in priimki, pa vendarle pozabljate, da imamo poslanci bistveno manjšo imuniteto kot tožilci. Poslanec ne sme z imenom govoriti o nekomu tukaj v Državnem zboru, saj smo imeli kolego Hvalico, ki je resnico govoril v Državnem zboru in ni mogel biti kazensko odgovoren, bil je pa civilno odgovoren in ga je dotični gospod obtožil in seveda tožilstvo je obtožbo sprejelo in sodišče ga je obsodilo zaradi blatenja imena. To je tisto, kar se nekemu tožilcu ne more zgoditi, kajti ima imuniteto za kazenski pregon in za civilno sfero. Poslanci tega nimamo. Kako potem zahtevate, da tukaj povemo imena! Ali želite, da bi bila komisija potem na prangerju in bi bila tudi procesuirana in kaznovana? Mislim da - z veseljem bom podprl vse te sklepe!
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za 40, proti 25. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 28. točko dnevnega reda - s prvo obravnavo Predloga zakona o subvencioniranju prehrane v osnovnih šolah. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Predlog zakona o subvencioniranju prehrane v osnovnih šolah, prva obravnava, je primeren za nadaljnjo obravnavo." V imenu poslanske skupine se je prijavil gospod Srečko Prijatelj. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Že februarja smo opozorili na odprto praznino, ko smo sprejemali Zakon o subvencioniranju dijaške prehrane, da je to nesistemsko urejeno za osnovnošolsko populacijo. Takrat smo v ustnem nagovoru pri predstavitvi stališč poslanske skupine nagovorili Vlado, da to napako popravi. Kasneje je bila Vlada tudi pisno pozvana k temu in 6. februarja smo vložili tudi pisno poslansko pobudo. Vlada ima določen rok. Ta rok se je iztekel 6. marca in ni bilo podanega odgovora in še smo počakali tri tedne. 21. marca, kot rečeno, smo mi vložili ta zakon. Za kaj namreč gre? Gre za nujo in za krivico, ki jo je treba popraviti. To naj bi stalo res da davkoplačevalce 79 milijonov evrov, ampak to so obresti na primer gospoda Šrota, če pogledamo podrobneje na njegovo hranilno knjižico. Ali pa bomo od 600 milijonov evrov, ki jih namenjamo za odškodnine vojnim oškodovancem, bolje rečeno domobrancem tam nekje v Argentini, to zlahka odščipnili. Seveda, če boste to dane potrdili, bodo otroci prepuščeni v bistvu enakosti in ne bo več osnovnošolski svet odločal o tem, kdo je dovolj reven in kdo ni, da lahko dobi to subvencijo. In ne pozabiti na to, da smo v slabo socialno stanje pahnili številne družine; da je danes košarica življenjskih stroškov bistveno dražja, kot je bila pred nastopom tega mandata, in da imamo kar 250 tisoč na robu živečih Slovenk in Slovencev. Torej, po oceni Slovenske nacionalne stranke je ta zakon nujen, s tem pa se zagotovi tudi enakost pred zakonom za vse tiste, ki se po Ustavi bojda izobražujejo na brezplačen način, kar pa mi ne trdimo, da je temu tako. Administrativni in tehnični pogoji obstajajo, saj imajo vse kuhinje že danes obrate oziroma vse šole že danes kuhinje in to ni izgovor. Denar se, kot že rečeno, lahko najde, jaz sem povedal dva primera in to naj bi se začelo spoštovati v letu 2010, tako da časa za ustrezne sprejeme pri proračunih je dovolj. Hvala lepa za podporo.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasovalo je 67 poslank in poslancev, 24 za, proti 36. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. Zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 24. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o rudarstvu, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Zares k 2. členu. Glasujemo. Glasovalo je 63 poslank in poslancev, za 26, proti 35. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS za novi 10.a člen. Glasujemo. Glasovalo je 64 poslank in poslancev, za 54, proti 5. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma oziroma sprejel amandma k novemu 10.a členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k temu členu vložiti še amandmaje? Ne. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 25. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona - nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmajih poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 17. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 20. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SNS - Slovenske nacionalne stranke k 23. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 38. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS k 23. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Zares k 23. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 36. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 42. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS, DeSUS k 50. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 17., 20., 23., 42. in 50. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje? Pardon, gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Napovedujem vložitev amandmaja za tretjo obravnavo.
Hvala lepa, gospod Tanko. Prekinjam to točko. Nadaljevali jo bomo v četrtek po končanih glasovanjih. Nadaljujemo s prekinjeno 26. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o skladu za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško, po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SNS k 1. členu. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, proti 50. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 1. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o kazenskem postopku, v okviru rednega postopka. Državni zbor je v torek, 17. junija 2008, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev predlog zakona neusklajen, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovalo je 64 poslank in poslancev, za 44, proti 16. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Spoštovane poslanke in poslanci, še dve obvestili. V torek, 24.6.2008, bo v sejni sobi [[klet]] ob 14.00 uri oziroma pet minut po zaključku seje Državnega zbora seja Komisije za nadzor obveščevalno-varnostnih služb. In še drugo obvestilo. Poslanke in poslance prosim, da iz dvorane odnesejo vse gradivo zaradi priprave na slavnostno sejo. Hvala.