Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 23. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanki in poslanec: dr. Andreja Črnak Meglič, gospa Irena Tavčar in gospod Dragutin Mate. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O FINANČNEM POSLOVANJU, POSTOPKIH ZARADI INSOLVENTNOSTI IN PRISILNEM PRENEHANJU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložil Državni svet. Predlog zakona je na 18. seji 12. 3. 2014 obravnaval Odbor za pravosodje kot matično delovno telo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč, in sicer bo dobil najprej besedo gospod Mirko Brulc, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani, dober dan, dobro jutro! Državni svet v zakonodajni postopek vlaga predlog novele Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju z namenom, da črta novelo, novo določbo 473.a člena, v kateri je opredeljen jezik sodelovanja, in sicer za zadeve, opredeljene v 471. in 472. členu. Domačim sodiščem in domačim upraviteljem se v posameznih, zakonsko določenih zadevah od danes nadalje omogoča uporabljati poleg slovenščine tudi angleški jezik. Uporaba angleškega jezika je po določbi 473.a člena omejena glede na postopke zaradi insolventnosti s čezmejnim elementom in ne predstavlja širitve opcijsko določenega jezika na vse postopke zaradi insolventnosti. Ureditev velja le za sodelovanje v razmerju med domačim sodiščem in upraviteljem, torej v razmerju med državnimi organi oziroma organi sodnega postopka in ne v razmerju med organom postopka in stranko postopka. Ne gre prezreti, da je predlagatelj v obrazložitvi novele zakona novembra 2013 sprejel in navedel, da lahko domača sodišča in upravitelji sodelujejo s tujimi sodišči in upravitelji pri sodelovanju po uredbi 1346/2000 v angleškem jeziku. Državna sekretarka nam je na matičnem delovnem telesu pojasnila, da smo z implementacijo uredbe tokrat pohiteli, kajti končni osnutek navedene uredbe bo predvidoma na mizi šele junija letos. V tej uredbi pa bodo poleg uporabe angleškega jezika za učinkovitejši mednarodni stečajni postopek uvedeni še nekateri drugi mehanizmi. Morda pa bo na podlagi te, s strani Državnega sveta izpodbijane določbe, kakšen mednarodni insolventen postopek hitreje končan. V Sloveniji je slovenščina uradni jezik in bo tako tudi ostalo. Res pa je, da je v mnogih delovnih okoljih, predvsem v zasebnem sektorju, angleški jezik kar pogosteje tudi že delovni jezik. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Rihard Braniselj bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Dober dan spoštovane kolegice, kolegi, državna sekretarka, ekipa z Ministrstva za pravosodje! Državni svet je v svoji zakonski pobudi želel razveljavitev 473.a člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju iz razloga zaščite slovenskega jezika. Obravnavani člen uzakonja le izjemoma možnost uporabe slovenskega ali angleškega jezika kot jezika sodelovanja domačega sodišča ali domačega upravitelja s tujim sodiščem ali tujim upraviteljem v postopkih zaradi insolventnosti, in sicer v primerih, ko pride do čezmejnih učinkov. Določba uporabe angleškega jezika v teh izjemnih primerih tega ne nalaga, temveč le dopušča in je odločitev o tem prepuščena sodiščem in upravitelju, če smatrajo, da je to smiselno in operativno. Takšna izbirna možnost lahko bistveno prispeva k bolj neposrednemu, učinkovitemu in ekonomičnemu poslovanju v teh postopkih. V Republiki Sloveniji že leta in leta govorimo, da je težava insolventnih postopkov njihova togost, zapletenost in dolgotrajnost, zaradi česar ti postopki izgubljajo učinkovitost, s tem pa izgubimo veliko zdravih jeder v podjetjih in delovnih mest, ki bi jih s hitrejšimi postopki lahko uspeli rešiti. Temeljna načela insolventnega postopka so ravno načelo hitrosti, načelo ekonomičnosti in načelo ohranitve zdravih jeder v podjetjih. Ko pa v zakonodajo vnesemo takšno praktično rešitev, ki brez kakršne koli škode za udeležence sledi omenjenim načelom, pa se v Državnem zboru najdejo absolutni varuhi slovenskega jezika, ki slednjemu dajejo prednost pred interesi vseh udeležencev v postopku in pred javnim interesom ohranitve zdravih podjetij in delovnih mest. In tako škodljiv zakon je treba zavrniti že v začetku zakonodajnega postopka. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Janez Ribič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Dober dan, spoštovane gospe in gospodje! Hvala za besedo, predsednik Državnega zbora. Najprej naj poudarim, da kot Slovenska ljudska stranka zagotovo zagovarjamo uporabo slovenskega jezika in si želimo, da slovenski jezik obstane in živi. Kar se tiče predlaganega zakona, s katerim naj bi se črtalo določbo 473.a člena, po katerem lahko domača sodišča in domači upravitelji pri mednarodnem sodelovanju uporabljajo uradni jezik domačega sodišča ali angleški jezik, pa lahko izrazimo določeno mero zaskrbljenosti. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke razumemo skrb predlagatelja, ki navedeno ureditev ocenjuje kot nepotrebno in škodljivo. Prav tako se strinjamo z oceno, da so navedbe Vlade, da je angleški jezik splošno uveljavljen v mednarodnem gospodarskem prostoru, neutemeljene. Res je, da smo v Evropski uniji, da imamo prost pretok blaga, storitev, oseb in kapitala, vendar pa imamo tudi pravila, po katerih je naš jezik enakopraven drugim. Ni nam treba favorizirati angleščine, saj bi lahko uporaba angleškega jezika celo otežila ali onemogočila sporazumevanje v določenih postopkih. Hkrati pa slovenska podjetja zagotovo veliko poslujejo tudi s podjetji z območja nemško govorečih držav, potem pa smo spet pred vprašanjem, zakaj le angleščina. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da bi bilo bolje, da za zadevne postopke ohranimo le slovenščino oziroma še druga dva uradna jezika v Sloveniji, saj že tako ali tako naš jezik vsakodnevno izgublja vlogo, ki bi jo kot materni jezik moral imeti, predvsem če pogledamo na pogosto neutemeljen in nesorazmeren razmah uporabe angleškega jezika v znanosti in izobraževanju. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke obžaluje, da na matičnem delovnem telesu členi predlaganega zakona niso bili sprejeti in da je na tak način zakonodajni postopek končan. Hvala.
Hvala. Marijana Kotnik Poropat. Sprememba. Gospa Plevčak, boste predstavili stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije? Izvolite, gospa Plevčak.
Lep pozdrav vsem prisotnim. V Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo, da je predlagana sprememba Državnega sveta nesprejemljiva, zato bomo poslanci in poslanke Poslanske skupine DeSUS glasovali proti. Predlog, ki ga imamo pred seboj, seveda po mojem mnenju tudi smisel in v smislu, da se odločimo, da bodo naša sodišča in upravitelji lahko pri sodelovanju v mednarodnem merilu uporabljali poleg uradnega, to je slovenskega, tudi angleški jezik. Na to nepotrebnost člena je opozorila tako Zakonodajno-pravna služba lani novembra kot tudi Komisija za državno ureditev Državnega sveta. Zavedamo se, da je ta, 473. člen v neskladju z Zakonom o javni rabi slovenščine in Ustavo Republike Slovenije, ki določa, da je uradni jezik v Republiki Sloveniji slovenski jezik oziroma pripadajoči jezik manjšin. Prepričana sem, da je slovenski jezik uradni in delovni jezik v naši državi in Evropski uniji, pa vendar se moramo zavedati, da se v mednarodnem okolju uporabljajo EU pravila, ki dopuščajo sodelovanje tudi v angleškem jeziku. Zanimiva je bila utemeljitev vladnega predsedstva Ministrstva za pravosodje na seji Državnega sveta, citiram, "da se bo zaradi tega člena povečalo število vlaganj oziroma tujih naložb v Republiki Sloveniji", se pravi, ker bodo tuji vlagatelji prepričani, da bo manj ovir pri stečajnem postopku, bodo vlagali kapital v Slovenijo. Zares neverjetna utemeljitev! V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev se pridružujemo mnenju Vlade, ki temu predlogu ni naklonjena, ker je angleški jezik splošno uveljavljen v mednarodnem gospodarskem prostoru. Drži, da uporaba angleškega jezika ni obvezna, temveč le dovoljena, saj je poslovanje oziroma uporaba angleškega jezika v medsebojnem mednarodnem prostoru ugodnejše, učinkovitejše in bolj ekonomično. Glede na to, da Vlada nasprotuje takšnemu predlogu in da v naši poslanski skupini ugotavljamo, da potem slovenski jezik v takšnih oblikah mednarodnega sodelovanja sodišč in upraviteljev v okviru postopkov zaradi insolventnosti s čezmejnim elementom ni ogrožen, še najmanj pa izrinjen iz evropskega prostora, predloga ne bomo podprli.
Hvala. Gospa Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Predlog danes obravnavane novele zakona o finančnem poslovanju v postokih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju posega v področje rabe in uporabe slovenskega jezika v insolventnih postopkih. Konkretno gre za dopustno alternativno rabo angleškega jezika v postopkih izmenjave podatkov naših sodišč in upraviteljev s tujimi sodišči in upravitelji. Ta novost je bila v našo zakonodajo vnesena na podlagi zadnje novele insolventnega zakona, ki je bila v Državnem zboru sprejeta 27. novembra 2013 z novim 473.a členom. V Novi Slovenijo menimo, da je Državni svet utemeljeno opozoril na problematičnost uvajanja dopustnosti alternativne rabe angleškega jezika v sodne postopke, ki je po našem mnenju sporana z vidika ustavne ureditve. Ustava Republike Slovenije namreč v 11. členu jasno določa, da je v Sloveniji slovenščina edini uradni jezik, razen na območjih, kjer živita narodnostni manjšini in kjer sta uradna jezika tudi italijaniščina in madžarščina. Z vidika ustave je torej jasno, da so v slovenščini kot urandem jeziku dolžni poslovati vsi organi v Sloveniji tako pri ustnem kot pri pisnem poslovanju, torej tudi slovenska sodišča in upravitelji pri izmenjavi podatkov s tujimi upravitelji in tujimi sodišči. Rada bi poudarila tudi dejstvo, da je s pristopno pogodbo k Evropski uniji postala slovenščina ena izmed uradnih jezikov Evropske skupnosti in povsem enakopravna drugim uradnim jezikom Evropske skupnosti. Pravno gledano ni prav nobene potrebe, da se kot enega izmed jezikov izmenjave podatkov s tujimi sodišči in upravitelji v insolventnih postopkih uporablja angleščina. Vidik praktičnosti, ki naj bi ga prinašala možnost uporabe angleškega jezika, na katerega se v svojem mnenju sklicuje Vlada, pa prinaša s seboj tudi svojevrstne pasti. Pri razumevanju posameznih tujih izrazov pogosto prihaja do nesporazumov in o čemer imamo v Sloveniji že slabo izkušnjo. Spomnimo se sporov glede razumevanja izraza junction pri mednarodni arbitraži o urejanju morske meje s Hrvaško. Zakonsko določilo 473.a člena bo torej po nepotrebnem zapletlo in ne olajšalo insolventne postopke. Iz tega razloga smo krščanski demokrati na seji matičnega delovnega telesa predlog novele insolventnega zakona, ki črta možnost uporabe angleščine pri izmenjavi podatkov naših sodišč in upraviteljev s tujimi sodišči in upravitelji, podprli, saj menimo, da je to zakonsko določilo ne le neustavno, pač pa tudi nepotrebno in celo škodljivo z vidika insolventnih postopkov.
Hvala. Gospa Maša Kociper bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, spoštovane kolegice in kolegi! Novembra lani sprejeta novela Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, kot rečeno, vsebuje tudi novi 473.a člen, ki se nanaša na uporabo jezika v postopkih zaradi insolventnosti in črtanje tega člena je predlagal Državni svet. Konkretno je Državni svet predlagal črtanje člena, ki določa, da se lahko pri sodelovanju s tujimi sodišči in tujimi upravitelji domača sodišča in domači upravitelji poslužijo uporabe jezika, ki je pri domačem sodišču v uradni rabi ali angleškega jezika. Kot razlog za črtanje tega člena predlagatelji navajajo, da je takšna določba nepotrebna in škodljiva ter da se nanaša na sodne postopke, ki morajo teči v uradnem jeziku, po potrebi s sodelovanjem sodno zapriseženih tolmačev. Po mnenju predlagateljev bi lahko takšna določba celo otežila ali onemogočala sporazumevanje v omenjenih postopkih. V Pozitivni Sloveniji predlogu Državnega sveta na matičnem delovnem telesu nismo izrekli podpore, saj menimo, da se s to določbo v zakon le prenesla že obstoječa sodna praksa oziroma sploh obstoječa praksa na tem področju in da ta določba ne more biti škodljiva za stranke. Kar se nam zdi pomembno, je namreč to, da se uporaba angleščine navaja samo kot alternativa, se pravi druga možnost poleg domačega jezika, in je dopustna samo v teh postopkih čezmejnih učinkov, pa še to le v primerih, ko gre za sodelovanje med sodiščem in upraviteljem, ne kadar gre za poslovanje med organi in strankami v postopku. Takšna določba torej za stranke nima nobenih posledic in tudi ne prinaša zanje nobene spremembe. Uporabe, kot rečeno, ne nalaga, ampak jo zgolj dopušča. Poleg tega takšna možnost pomeni tudi bistveni prispevek k bolj praktičnemu, učinkovitemu in bolj ekonomičnemu sodelovanju, ni pa spregledati tudi dejstva, da podobne ureditve obstajajo tudi na drugih področjih, če omenim samo zakon o sodelovanju v kazenskih zadevah med članicami EU. Ker gre torej za alternativno ureditev in ker se nanaša zgolj in samo na poslovanje med organi, ne pa tudi za poslovanje med strankami, menimo, da je obstoječa ureditev primerna in nikakor ne posega ne v pravice strank in niti v ustavno določeno razmerje glede slovenskega jezika. Vsekakor pa omogoča učinkovitejše in hitrejše delovanje. Zaradi vsega povedanega tega predloga v Pozitivni Sloveniji ne bomo podprli. Hvala.
Hvala. Dr. Vinko Gorenak bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa. V Sloveniji je pač slovenščina uradni jezik, poleg italijanščine in madžarščine, koalicija je lansko leto vnesla v ta zakon določilo, da je lahko v insolventnih postopkih tudi angleščina v določenih primerih. To je storila brez naše volje. Državni svet je vložil zakon, po katerem hoče ta člen črtati in ga spraviti v okvire ustave in zakona, koalicija je temu nasprotovala brez naše volje. Danes glasovali ne bomo, zato je vsakršna razprava na to temo v bistvu nesmiselna. Verjamem pa, da bo prej ko slej ali Državni svet ali kdor koli to vprašanje sprožil tudi pred Ustavnim sodiščem in takrat bo verjetno odločitev drugačna. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem smo končali predstavitev stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točno dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ODVZEMU PREMOŽENJA NEZAKONITEGA IZVORA V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada in za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade Tini Brecelj, državni sekretarki Ministrstva za pravosodje. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Lep pozdrav vsem spoštovanim poslankam in poslancem! Tokrat je na vrsti že druga obravnava predloga novele Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora. Za uvod bom čisto na kratko še enkrat navedla cilje, ki jih novela zasleduje. Prvi od njih je zagotovitev večje učinkovitosti in čim bolj nemotenega sodelovanja in boljše koordinacije vseh organov, ki v postopku odvzema premoženja nezakonitega izvora sodelujejo. Drugi cilj je zagotovitev tudi čim bolj nemotenega mednarodnega sodelovanja, tretji pa odprava pomanjkljivosti, ki so se v enoletni uporabi zakona pokazale v praksi. Rada bi rekla, da smo novelo pripravljali v delovni skupini, katere člani so bili vsi tisti, ki se s postopkom odvzema premoženja nezakonitega izvora ukvarjajo, tako da nam je bilo, bom rekla, iz prve roke predstavljeno, katere so vse tiste ovire in pomanjkljivosti, ki jih pri svojem delu zaznavajo. Podrobneje rešitve, ker gre, kot rečeno, za drugo obravnavo, danes zaenkrat ne bom še enkrat predstavljala, bi se pa rada opredelila do podanih amandmajev. Amandma koalicijskih poslanskih skupin Vlada podpira, saj gre le za nomotehnični popravek, ker se je po amandmiranju 4. člena med obstoječe odstavke vrinil nov odstavek, zato je potrebno drugače urediti sklicevanje v tretjem odstavku istega člena. Žal pa Vlada ne more slediti amandmajem Poslanske skupine SDS. Na kratko bom razloge pojasnila. Amandma k 5. členu predvideva, da državni tožilec finančne preiskave ne bi mogel odrediti v primeru kazenske oprostilne sodbe, ustavitve kazenskega postopka oziroma zavrženja obtožnice, temveč le v primeru kazenske obsodilne sodbe. Glede tega je treba pojasniti, da je po veljavnem ZOPNI pogoj za uvedbo finančne preiskave, torej da je ta pogoj, podanost razlogov za sum, da je bilo storjeno kataloško kaznivo dejanje. Razlogi za sum so namreč najnižji dokazni standard, ki mu mora biti zadoščeno, da se začnejo opravila oziroma aktivnosti predkazenskega postopka in so bili na začetku tega postopka podani tako v primeru, ko se je postopek nato zaključil z obsodilno ali z oprostilno sodbo. Torej gre za tisti najnižji podani standard, da se aktivnosti pristojnih organov začno. Zlasti je, ko razlagamo naše stališče do tega amandmaja, potrebno še enkrat poudariti, da gre pri ZOPNI za civilni postopek, torej za civilni odvzem, kavtele tega postopka pa so drugačne kot tiste kazenskega postopka. Postopek po ZOPNI je tudi popolnoma ločen od kazenskega postopka. Edina povezava med njima je zgolj podanost razlogov za sum na začetku predkazenskega postopka, ki so torej pogoj za uvedbo finančne preiskave, potem pa se postopka ločita. Glede amandmaja k 8. členu v zvezi z oblikovanjem finančne preiskovalne skupine poslanska skupina tukaj predlaga še nekoliko širšo dikcijo. Predlagajo namreč, da bi se dodale besede, da so v finančno skupino lahko vključeni tudi drugi. Menimo, da taka sprememba ni potrebna, ker že iz prvotno predlagane dikcije jasno izhaja, da državni tožilec oblikuje predlog sestave finančne preiskovalne skupine bodisi v celotni sestavi bodisi le iz določenih predstavnikov. Ker je nabor predstavnikov, ki jih skupina lahko vključuje, po naši presoji dovolj široko zastavljen, menimo, da bi še dodatno širjenje vnašalo le negotovost; negotovost za preiskovanca, kdo vse bo sedel v skupini, ki ga, če malce poenostavim, preiskuje. Naj na koncu ponovno poudarim, da je učinkovit odvzem premoženja nezakonitega izvora v javnem interesu, saj izhaja iz 2. člena Ustave, ki določa, da je Slovenija pravna država, zato predlagam, da predlog podprete. Predlagam tudi, da se na tej seji Državnega zbora opravi tudi tretja obravnava predloga zakona, če bodo izpolnjeni pogoji iz 138. člena Poslovnika Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za pravosodje kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila dajem besedo predsedniku mag. Branku Grimsu.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Odbor za pravosodje je obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora na svoji 18. seji dne 12. marca 2014. Predstavnica predlagatelja je predstavila stvari enako kot v tem uvodnem delu, zato bi to izpustil. Opozoril bi, da je predstavnik Vrhovnega tožilstva, vrhovni državni tožilec Aleš Butala povedal, da postopek odvzema premoženja nezakonitega izvora po njihovem mnenju v nobenem delu ni kazenski, temveč civilni postopek, in predlagal tudi podaljšanje 72-urnega roka za začasno prepoved razpolaganja s premoženjem, kar je bilo tudi predmet amandmaja. V razpravi je bilo izpostavljeno, da zakon v praksi ne učinkuje, da do sedaj ni bilo odvzetega še nobenega premoženja nezakonitega izvora, izražena je bila tudi bojazen, da novela te učinkovitosti ne bo povečala. V drugih evropskih državah je sicer ta sistem dokaj uspešno uveljavljen, zato je pri nas precej prisotnega občutka krivice, nepravičnosti, nezaupanja v pravno državo. Koalicijski poslanci so menili, da je treba zadostiti pravičnosti z odvzemom premoženja nezakonitega izvora in da naj bi ta predlagana novela to tudi omogočala. Pri glasovanju, tako kot je v zadnjih letih v parlamentu običajno, so bili sprejeti amandmaji poslanskih skupin koalicije in zavrnjeni amandmaji Poslanske skupine SDS, ki so bili vloženi k štirim ključnim členom zakona. Na koncu so bili skladno s poslovnikom sprejeti vsi členi zakona in glede na sprejete amandmaje je bilo pripravljeno prečiščeno besedilo z vključenimi amandmaji, ki je sestavni del tega poročila, in odbor predlaga, da se ga sprejme.
Hvala za poročilo. Ker je Državni zbor na 21. seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni mogoča, zato prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26. 3. 2014. V razpravo dajem 4. člen ter amandma poslanskih skupin koalicije. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 5. člen in amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o 5. členu. V razpravo dajem 8. člen in amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati? [[Da.]] Dr. Vinko Gorenak, imate besedo.
Hvala lepa. Samo 8. člen, ampak dva stavka, zgolj dva stavka o celem zakonu, potem pa tudi 8. členu. Mi smo že na odboru ocenili, da te spremembe zakona na nek način niso škodljive, bom rekel. Res pa je tudi nekaj drugega, da imamo po dveh letih veljavnosti tega zakona tri civilne tožbe za 4 milijone na vseh slovenskih sodiščih, ob tem da nam manjka 5, 6 ali več milijard, tako da menimo, da je to problematična zadeva. K 5. členu se namenoma nisem oglasil, gospa državna sekretarka, ker se mi je zdela, bom rekel, vaša obrazložitev smiselna pri 5. členu. Kar pa se tiče 8. člena, pa jaz zakona ne razumem tako, kot sva se malo prej tam pri vas pogovarjala. Namreč, o 8. členu mi menimo, da je obligatorno to zapisano. Namreč, da tožilec to skupino sestavi, da mora sestaviti to skupino iz vseh tistih, ki so tam našteti. Namreč, samo pri zadnjem je besedica "ali" uporabljena; samo pri zadnjem je besedica "ali", in mislim, da je torej obveznost, da ta tožilec sestavi to skupino iz vseh teh ljudi, da samo zadnji, to mislim, da je Računsko sodišče, podleže tej alternativi "ali". Zdaj, če vas motijo pri tem določilu, pri 8. členu, pri našem amandmaju, zadnje tri besedice "ter drugi", če vas to moti, lahko zaradi mene tudi to ven damo, ampak v osnovi pa menim, da ni nič narobe, če imamo mi v tem 8. členu besedico "ali". Torej, če rečemo, da lahko tožilec sestavi skupino, "lahko sestavi iz", pa potem naštejemo, ker s tem bo tožilec imel možnost, da sestavi iz vseh teh, lahko pa sestavi iz manj teh organov, lahko pa pritegne še koga drugega. Po moji oceni bi bil člen bistveno boljši, bistveno bolj razumljiv in bistveno bolj jasen, zato mislim, da bi kazalo amandma k 8. členu podpreti. Razmislite. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Želi mogoče Vlada besedo ali ne? Ne želite razpravljati? [[Da.]] Besedo dajem Tini Brecelj.
Hvala lepa. Samo eno kratko pojasnilo. Saj vsi želimo isto, tako da se strinjam z gospodom Gorenakom, torej naša intenca je bila zapisati alternativno: tožilec ima možnost ali iz vseh sestaviti skupino ali le iz nekaterih izmed naštetih. Mi sicer menimo, da prav s tem zadnjim delom zadnjega stavka, ko rečemo, ko se konča naštevanje, torej še s člani Računskega sodišča, potem je pa zapisano "v skladu s predlogom pristojnega državnega tožilca …". Mi to razumemo tako, da pač ta predlog je odločilen in predlog lahko vključuje vse, ki so kot člani preiskovalne skupine navedeni, ali le nekatere izmed njih. Drugače pa, kot rečeno, željo oziroma cilj, ki ga vi zasledujete in pojasnjujete, smo ga želeli doseči tudi mi. Hvala lepa.
Hvala. Besedo želi še dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Saj v bistvu oba govoriva isto. Ampak, še vedno mislim, da je naša dikcija bolj jasna, za vsakogar. Če vi tega ne boste sprejeli, je meni tudi prav, nimam s tem kakšne posebne težave, zdi se mi pa, da bi res bilo bolj jasno – ampak kakor koli, kakor želite. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo razpravljati o amandmaju k 8. členu? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2.a točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O FINANČNI UPRAVI V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Dopolnilno obrazložitev predloga zakona bi lahko podal predstavnik Vlade. Ta hip ni prisotnih predstavnikov Vlade, ki bi lahko to vsebino predstavili. Nekoliko hitri smo v obravnavi zakonov, ampak nimamo informacije, da bi ta hip se nam lahko kdo pridružil. Zato prehajamo na poročilo odbora. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Predstavitev poročila odbora bi lahko podal predsednik, ga pa ta hip ni v dvorani, zato nadaljujemo z delom. Ugotavljam pa, da je zbor na 21. seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, zato predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26. 3. 2014. V razpravo dajem 9. člen ter amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke in amandma poslanskih skupin koalicije. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne., zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 43. člen ter amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije in Državljanske liste. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Prosim? Je interes? Ne. Ker ni nihče prijavljen, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 43. člen ter amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije in Državljanske liste. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Prosim? Je interes? Ker ni nihče prijavljen, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 79.a člen ter amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije in Državljanske liste. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 104. člen ter amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije in Državljanske liste in amandma poslanskih skupin koalicije. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Prosim? Postopkovno, gospa Maša Kociper, se opravičujem. Izvolite.
Predsednik, hvala za besedo. Sprašujem se, če ne bi bilo mogoče smiselno za pol ure prekiniti sejo. Kot vidite, za več kot 3 ure prehitevamo ustaljeni urnik oziroma predlagani urnik, in očitno je, da ljudje, ki naj bi pri določenih točkah razpravljali in celo predstavniki Vlade niso prisotni. Predlagam kratko prekinitev, vi jo lahko odredite, da se naberejo vsi, ki morajo biti pri teh točkah, sicer bomo točko sicer hitro končali, ne bo pa vsebinsko obravnava na način, kot je potreben. Hvala.
Ta hip smo v fazi, ko smo opravili razpravo o vseh amandmajih k vloženim členom, tako da pri tej točki ni smiselno prekinjati razprave, ker smo jo pravzaprav že opravili. Res da ni bilo priglašenih k razpravi, vendar v skladu s poslovnikom se ne moremo vračati nazaj in ponovno odpirati členov. Tako bomo o amandmajih v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes, v okviru glasovanj, pol prekinjeni po prekinjeni 2a. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU LOTERIJE SLOVENIJE V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Tudi pri tej točki bi lahko dal besedo predstavniku Vlade [[…]]Ta hip se nam predstavnik [[…]]sicer za točko, ki smo jo že končali. Bomo samo trenutek prerili, ali je mogoče kdo v pisarni oziroma prostrih Vlade v Državnem zboru. V skladu s poslovnikom tako ali tako ne moremo prikinjati dela pri tej točki, če ni prisoten predstavnik Vlade, tako da bomo nadaljevali z delom do amandmajev. Torej, glede na to, da predstavnika Vlade ni v dvorani, gremo na poročilo odbora, in sicer predlog zakona je obranvalal Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino kot matično delovno telo in za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Jožefu Kavtičniku. Izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Lep pozdrav državni sekratarki na Ministrstvu za finance, lep pozdrav, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na 13. redni seji 11. marca 2014 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo. O predlogu zakona je bila na podlagi 122. člena Poslovnika Državnega zbora opravljena tudi splošna razprava. Komisija Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport je v svojem mnenju predlog zakona podprla. Med drugim je podprla prizadevanja, da se sredstva Fundacije za šport, ki se pridobivajo s koncesijskimi dajatvami za igre na srečo, ne bi več zmanjševala – kot vemo, so se v tem letu zmanjšala za skoraj eno tretjino – in se strinja s tem, da se v bodoče potrebne razprave opravijo glede dodatnih in stalnih virov financiranja športnih dejavnosti. Pri delu odbora so sodelovali državni sekratar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, generalni direktor Direktorata za šport, predstavnik Izvršnega odbora Olimpijskega komiteja Slovenije – Združenje športnih zvez in sekretar OKS, vodja Centra za integriteto in preventivo na Komisiji za preprečevanje korupcije, direktor CNVOS, direktor FIHO, predstavnik Državnega sveta ter predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je ob predstavitvi njihovega mnenja povedala, da se v amandmajih koalicijskih poslanskih skupin ni upoštevalo vseh njihovih pripomb. Državni sekratar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in špotr Aljuš Petrinač je uvodoma povedal, se se s predlogom zakona spreminja sestava Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, uvaja usposabljanje za delo v svetu fundacije, ponovno vzpostavi direktor kot poslovodni organ fundacije in eksplicitno določijo organi, ki nadzorujejo delovanje in poslovanje fundacije. Razprava je potekala v večini in predvsem o sestavi Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij in omejevanju članstva v svetu fundacije. Predstavnica KPK je povedala, da je predlagatelj upošteval kar nekaj njihovih pripomb, vendar določena opozorila še vedno ostajajo odprta. Pri tem je izpostavila opozorilo sistemske narave, da je področje obeh fundacij, Fundacije za šport in Fundacije za invalidske in humanitarne organizacije, čim prej potrebno urediti v posebnem zakonu, saj je Zakon o lastnisnkem preoblikovanju Loterije Slovenije z dokončanjem lastninskih preoblikovanj uresničil namen zakonodajalca in je vsaj v tem delu prenehal veljati, ker nima več kaj urejati. S tem so se nekako strinjali tudi poslanke in poslanci in o tem je tekla razprava. V nadaljevanju je predstavnik Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport in mladino tudi dejal, da bodo v šestih mesecih do enega leta, pripravili tak zakon. Nekaj razprave je bilo med drugim glede financiranja fundacije in imenovanje všrilca dolžnosti dikretorja. Po končani razpravi so bili sprejeti amandmaji poslanskih skupin PS, SD, DL in DeSUS k 6. in 11. členu ter poslanke Marije Plevčak k 7. členu. Niso bili sprejeti amandmaji Poslanske skupine SDS. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora oblikoval in sprejel amandma tudi k 3. členu, to je bil amandma odbora. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa za pozornost.
Hvala tudi vam za predstavljeno poročilo odbora. Ker je Državni zbor na 21. seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni mogoča, zato prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26. 3. 2014. V razpravo dajem 7. člen in amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Vabim vas k prijavi za razpravo. Besedo ima gospa Mateja Pučnik.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo že na splošni obravnavi sprememb tega zakona povedali, da zakona, kakršen je pred nami, žal, ne moremo podpreti in sprejeti, ker v šport ne prinaša dovolj transparentnosti in že vnaprej ne preprečuje kakršna koli koruptivna ali druga kazniva dejanja pri razdeljevanju loterijskih sredstev. Že za drugo obravnavo na matičnem odboru smo vložili amandmaje k vsem členom, ki se spreminjajo, in sicer v smislu, da se ti členi črtajo in da se ohrani obstoječa ureditev, kakršna je, za katero menimo, da je športu najbolj v korist. Opozarjali smo tudi na tiste dele sprememb tega zakona, na katere je dala opozorila in negativna mnenja tudi protikorupcijska komisija, tudi Zakonodajno-pravna služba, pa so bili s strani koalicije naši amandmaji zavrnjeni in tudi predlogov Komisije za preprečevanje korupcije koalicija ni upoštevala v celoti. Tako smo danes za to drugo obravnavo vložili amandma k edinemu odprtemu členu, to je k 7. členu, ki govori o tem, da fundacija sredstva uporablja izključno za financiranje invalidskih in humanitarnih oziroma v tem primeru športnih organizacij na podlagi Pravilnika o merilih in pogojih, ki pa ga naj bi po tem novem predlogu predlagal svetu fundacije kar Olimpijski komite Slovenije, kar je dejansko neprimerno in nesprejemljivo tudi zato, ker je Olimpijski komite največji prejemnik teh sredstev in kar sam sebi ne more določati kriterijev in meril, po katerih se bodo ta sredstva razdeljevala. Res je, da je bil na matičnem odboru predlagan in tudi v tej drugi obravnavi sprejet amandma gospe Plevčak iz DeSUS, ki prinaša zelo podobno, skoraj identično ureditev, kot je že sedaj v obstoječem zakonu, kar samo potrjuje dejstvo, da sprememba tega člena že v samem začetku ne bi bila potrebna. In ne moremo se znebiti občutka, da je bil naš amandma zavrnjen samo zato oziroma zgolj zato, ker smo ga vložili s strani opozicijske, tokrat Slovenske demokratske stranke. To ni prav, tako se v Državnem zboru ne bi smelo delati. In ko se toliko govori o podajanju roke in o konsistentnem ter nekem transparentnem sodelovanju, pa vendar v takšnih primerih potem tega razumevanja s strani koalicije ni. Zato smo, kot sem že rekla, v poslanski skupini še enkrat vložili amandma k 7. členu, ki prinaša takšno rešitev, da se pravila in kriteriji sprejemajo v svetu fundacije in jih kasneje potrdi Državni zbor. Tako je najbolj transparentno in tudi športnikom najbolj v korist. Glede na to, da je bila zelo podobna rešitev sprejeta tudi z amandmajem, menim, da tudi koalicija s podporo temu amandmaju ne bi smela imeti težav. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo razpravljati o 7. členu in amandmaju k temu členu? Mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala lepa. Predlog za črtanje 7. člena je samo nadaljevanje tistega, kar smo pravzaprav obravnavali tudi na seji odbora, ko so bili predlagani podobni postopki za vse člene novele. To pomeni, da je predlagatelj amandmaja sedaj ob tem odprtem členu skušal odpreti prostor za razpravo o zadevi, za katero nam je vnaprej popolnoma jasno, da ne soglašajo s spremembo zakona, ki vendarle skuša urediti stvari tako, kot je bilo pri predlogu zakona dogovorjeno tudi s predstavniki civilne družbe, sklicujem se na CNVOS, in kot je bila želja predlagateljev novele, da bi se odločanja o temeljnih vprašanjih, ki zadevajo šport, prenesla na tiste, ki se s športom dejansko ukvarjajo in bi se polje delovanja politike v športu zmanjšalo. Manever je bil, seveda, popolnoma razpoznaven, tudi v zvezi s tem, kako so kar naenkrat na dnevni red prišla pravila Fundacije za šport, po tistem, ko so lani aprila bila sprejeta, pa do sedaj ni bilo pravega veselja pravila predati. Gre preprosto za to, da tega amandmaja za črtanje 7. člena ni mogoče podpreti. Vse, kar je bilo v vsebinskem pogledu treba povedati pri noveli zakona, pa se je odvilo na seji odbora. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? [[Da.]] Gospod Kavtičnik.
Hvala lepa. Mene veseli,da je tudi kolegica Pučnik prepoznala, da smo v sami razpravi popravili ta 7. člen tako, da Olimpijski komite ni več tisti, ki odloča o teh kriterijih, ampak da to določa svet in da se potem potrdi v Državnem zboru. Ta zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, seveda ni najboljši. Na to smo opozorili tako tukaj v Državnem zboru kot tudi na sami razpravi in pričakujem od Vlade, da bo pripravila sistemski zakon za obe fundaciji. Vlada je to tudi potrdila in se je s tem strinjala. Korak naprej je pa boljši zaradi tega, ker loči fundacijo iz ministrstva, v katerem je sedaj, in je daje v obravnavo civilne sfere in tiste športne sfere. In to je prav. Na to je opozorila KPK. To je lahko vprašljivo in zato je zame to toliko bolj sprejemljivo. Seveda je sestava sveta fundacij vedno lahko vprašljiva in vedno se lahko pogovarjamo o tem, če seveda dvomimo o ljudeh, ali delajo prav ali ne. Če je preveč tega dvoma, potem vedno pride pod vprašaj, ali je nekaj koruptivno ali nekaj ni koruptivno. Prepričan sem, da z ne vem kakšno zakonodajo, ne vem kakšnimi predpisi, ne vem s kakšnimi kriteriji nikoli ne moremo preprečiti koruptivnosti. Za to so ljudje. In sem prepričan, da takrat ko imenujejo ljudi in ko se imenuje ljudi v svet fundacije, da je takrat potrebno biti pozoren in takrat lahko tisti, ki o tem odločajo, seveda tudi prave ljudi izberejo. In če kdo, potem so to športne organizacije; potem so tisti, za katere so ta sredstva namenjena. Ta zakon bom podprl v želji, da bo v nekem doglednem času ministrstvo pripravilo sistemski zakon. Hvala.
Hvala. Želi še kdo besedo? [[Da.]] Gospod Jerovšek, imate besedo.
Hvala lepa. Kot smo ugotovili že sedaj, se je v tem členu spremenilo to, da bi absolutno monopolna merila za delitev teh sredstev imel Olimpijski komite, kot se je pa žal zapisalo v predlogu zakona. To je pomembno, kakšna je intenca tega zakona, kako se bodo delila sredstva. Državni zbor je sedaj naredil mali popravek na tem področju, tudi na podlagi mnenja protikorupcijske komisije, ki pravi, da s tem ko se moč in vpliv odločanja prenaša v roke enega združenja, pa čeprav krovne organizacije, se predlog odmika od demokratičnega načela, torej temeljnega ustavnega načela, zapisanega v 1. členu Ustave Republike Slovenije. Ampak ravno to je bila intenca. Tisto, kar pride v Državni zbor in tukaj moramo vprašati, kakšne interese ščiti Vlada, ko prinese tak predlog zakona v Državni zbor. Ali mi takšni vladi lahko zaupamo? Kajti vemo, da je Olimpijski komite velikokrat paradržava, predvsem na področju športa, in da se tam obračajo ogromna sredstva. Pri teh delitvah sredstev se opravljajo izjemna lobiranja in tudi tam, ko se ta sredstva dodeljujejo, so navadno posvečeni ljudje in ravno to se je hotelo povečevati – nepreglednost, netransparentnost. Gospa predsednica Vlade kar naprej govori o transparentnosti, njeni ministri pa nosijo v Državni zbor zakone, ki to zmanjšujejo in ki pravzaprav pospešujejo korupcijo, kot tudi pravi korupcijska komisija. Verjamem, da je tukaj notri nastavljenih še ne vem koliko takšnih stvari, da se bo o denarju odločalo iz enega centra od ljudi, ki so že večno na teh položajih. In gre za korupcijo in za nič drugega. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? Najprej dam besedo predstavniku Vlade. Gospod, državni sekretar Aljuš Pertinač, imate besedo.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! Najprej globoko opravičilo za zamudo pa hvala lepa za besedo. Poglejte, Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije gotovo ni zakon, ki bi na nek popolnoma nov način urejal neko področje, ki do sedaj ni bilo urejeno. To vsi vemo in okrog tega ni potrebno izgubljati besed. Je pa hkrati tudi res, da zakon, ki je trenutno veljaven v praksi, ni izvedljiv in je pomanjkljiv. Zato Vlada je kot predlagatelj predlagala nujne spremembe obstoječega zakona, zato da bi sploh lahko razdeljevali sredstva po načelih, kot – če prav razumem predstavnike opozicije – si tudi oni želijo, da bi se razdeljevala. Ta hip se namreč ne. Ta hip se namreč ne in to je ključen problem pri obstoječem zakonu. Popravki, ki so predlagani, so bili izboljšani v postopku sprejemanja zakona, kar mi pozdravljamo, in verjamemo, da so rešitve, ki so sedaj zapisane, tiste prave, ki bodo omogočile, da v prihodnjem obdobju zakon deluje. Da se izognemo korupcijskim tveganjem, za katere sem prepričan, da si vsi prizadevamo, da jih ne bi bilo ali da bi se jim izogibali, in da lahko v miru potem pripravimo sistemsko rešitev za obe fundacije. Poleg tega predlog zakona, kakršen je sedaj, tudi poenoti nekatera določila, ki prej niso bila poenotena glede obeh fundacij, tako Fundacije za šport kot tudi fundacije FIHO. Glede tveganja, da bi določila, ki so predlagana, povečala korupcijska tveganja, ker seveda, bom rekel, en del odločanja prenašajo na Olimpijski komite Slovenije, sem prepričan, da je ta bojazen odveč. Poglejte, večkrat je bilo že poudarjeno, Olimpijski komite Slovenije je zveza panožnih športnih zvez, v katere so vključene vse športne zveze v Sloveniji, razen dveh – ena si prizadeva za članstvo – in je najširši gremij civilnodružbenih športnih organizacij. Kot veste, se je vmes, ko je bil ta zakon v postopku sprejemanja, spremenil tudi statut Olimpijskega komiteja Slovenije, tako da zdaj na skupščini imajo glasovalno pravico vse športne zveze, ki so članice Olimpijskega komiteja. Skratka, najširši organ najširšega gremija civilnodružbenih športnih organizacij bo odločal o namenskosti teh sredstev. Mislim, da če res vsi resno mislimo, ko govorimo o tem, da želimo šport vrniti civilni sferi in da želimo omejiti vplive politike ali jih izločiti iz športa, potem lahko takšno rešitev samo podpremo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima v nadaljevanju mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Poglejte, črtanje členov predlagane novele bi ohranilo staro stanje, staro stanje pa je urejalo stvari za dve fundaciji, ki razdeljuje ta sredstva iz Loterije Slovenije na različen način, in mislim, da je to nedopustno. Če se sklicujemo na mnenje protikorupcijske komisije, se pravi Komisije za preprečevanje korupcije, je temeljna pripomba te komisije, da je treba oblikovati nov zakon zaradi tega, ker je lastninsko preoblikovanje Loterije Slovenije končano. Ni pa urejeno, in to ustrezno urejeno na primerljiv način; se pravi, ali enako urejeno vodenje, odločanje in vse drugo v obeh fundacijah. Zato bi bilo prav, da bi obe fundaciji uredili v posebnem zakonu in pričakujem, da bo to v prihodnje urejeno, čeprav tudi nisem preslišala mnenja predstavnika FIHA na seji odbora, ki je rekel, da pa trditi, da so vsi členi Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije že konzumirani, da tako rečem, da so že brezpredmetni, da pa tega tudi ni mogoče zatrjevati. Ampak, mi se ves čas ukvarjamo s tem, kateri organ je tisti, ki odloča o razdeljevanju sredstev. Socialni demokrati smo tudi pri FIHU vedno zagovarjali dejstvo naj bo civilna sfera tista, ki odloča o teh rečeh. Če ima kdo težave s pripoznavanjem Olimpijskega komiteja, zveze športnih zvez, kot krovne organizacije v športu, je pa to njegov problem. Ampak dejstvo je, da deluje v tem združenju večinski del, skoraj cela športna sfera. Še enkrat povem, če ima kdo s tem težave, je tem težavam nemogoče odpomoči, dokler ima takšno veliko podporo v svoji sferi. Tu je, kot rečeno, tudi popolnoma nerazumljivo, kako SDS kot bodisi tista politična stranka, ki je v preteklosti tudi že vodila Ministrstvo za šolstvo, šport, znanost in tako dalje, kako spreminja stališča v zvezi s tem. V resnici je bilo vplivanje politike na določanje ali odločanje v okviru fundacije za šport popolnoma spolitizirano. Mislim, da je ta rešitev trenutno boljša do te mere, da omogoča vsaj razdeljevanje sredstev tako, da ne bodo ta sredstva, ki žal se tako ali tako že zmanjšujejo, ker so pritoki denarja iz Loterije Slovenije zmanjšani, potrebe v športu pa vedno večje, in mi bi tudi želeli, da šport bolje sofinanciramo glede na športne dosežke. Zato tega amandmaja seveda ni mogoče podpreti. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Slovenija ima nekaj res čudovitih športnikov in športnic, s Tino Maze ta trenutek na čelu, in že zaradi njih in zaradi silnih uspehov slovenskega športa v preteklosti in mladih upov, ki jih je zelo veliko, je dobro to stvar urediti na najboljši možen način. Moram pa reči, da bi pri tem, vsaj dolgovali tem ljudem eno pošteno razpravo. Zelo zanimivo je, zdaj ko gospa Potrata očita SDS politizacijo športa, danes pa razpravljamo o amandmaju in razprava je bila v preteklosti še bolj intenzivna, ker je šlo izključno za Olimpijski komite, o amandmaju, ki se posredno dotika tudi ureditve, v kateri je Olimpijski komite. In seveda kot vedno se potem vrnemo na začetek: kaj pravzaprav je v Sloveniji temeljni problem – da tranzicija ni uspela. In Slovenijo se je razparcialo na take majhne kupčke gnoja, kamor se je postavilo kakšnega političnega petelina in potem se je to razglasilo v nekaterih primerih za civilno sfero, v nekaterih primerih za neodvisne, nevtralne, apolitične, strokovne institucije in se pri tem spreneveda, kot da se ne bi vedelo, da ljudje, ki so bili nekoč na vrhunskih političnih funkcijah, seveda svoje politično prepričanje, svoje politične zveze, svoj politični vpliv in svoje politično odločanje prinesejo s seboj in da je vsakršno drugačno govorjenje seveda samo delanje megle. In v danem primeru, kot pravi Murphyjev zakon, kar koli vam že govorijo v politiki, vam govorijo o denarju. Zakaj je problem športa v tem primeru tako pereč? Zato ker gre za zelo velike količine denarja, ki se ga lahko usmerja tako ali drugače. Če se v danem primeru pogovarjamo o vplivu Olimpijskega komiteja, je seveda popolnoma jasno, za kaj tam v resnici gre – ker je na njegovem čelu bivši predsednik Združene liste oziroma predhodnice Združene liste, gospod Janez Kocjančič. Se pravi, gre za očitno popolnoma politično figuro in kadar se v tej zvezi uporabi beseda civilna družba, se seveda jaz začnem smejati in vsak normalen človek se začne smejati. Dajmo se vsaj odkrito pogovarjati, za kaj pri teh stvareh gre. Se pravi, da je treba stvari oblikovati le tako, da se čim bolj približaš športnikom, ob upoštevanju stanja, ki je žal danes tako, kot po mojem trdnem prepričanju, ne bi smelo biti. En bivši predsednik ene stranke na čelu Olimpijskega komiteja – oprostite, ni ravno, kako bi se temu reklo, depolitizacija slovenskega športa, ampak točno nasprotno. In če potem iz iste stranke prileti še kakšen očitek na drugo stran, je pa zadeva že tragikomična oziroma to je spet tista stara finta: napad je najboljša obramba. Zaradi tega menim, da je sedaj sprejeti amandma že na seji odbora boljši, kot je bilo prvotno besedilo, bistveno boljši, in naj bo sram tistega, ki je tisto prvotno besedilo pripravil, da pa seveda amandma, ki ga ponuja SDS, to besedilo še izboljšuje. Kot sem dejal, gre za slovenske športnike in zaradi njih bom ta amandma tudi podprl.
Hvala. Besedo ima še gospod Kavtičnik.
Hvala lepa. Vidim – saj ni problem ta amandma. Zakon, ki je zapisan in v katerem smo popravili ta 7. člen, zadevo dokaj dobro ureja, tako da ni noben problem. Prepričan sem tudi, da za SDS ni problem, da je tako, kot piše, ampak danes smo pač odprli in amandmirali ta 7. člen zato, da lahko nekaj govorimo o tem Zakonu o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Poglejte, o športu se zadnje čase pogovarjamo tudi v Državnem zboru in je to dobro. Mi bomo eno od naslednjih točki imeli resolucijo o nacionalnem programu in tako naprej. Sedaj jo imamo v obravnavi in na odboru tudi predlog zakona o premostitvenem zavarovanju poklicnih športnikov in tako naprej, tako da nam je kar nekaj mar tukaj, v Državnem zboru za športnike. Vendar bi rad samo na to opozoril. Če je morda za koga ali za katero stranko kaka oseba sporna, ni dobro, da se jemlje kredibilnost instituciji. To ni dobro, kajti takrat pokažemo s prstom na kompletno institucijo oziroma na vse, ki jih ta institucija pokriva. Olimpijski komite Slovenije – Združenje športnih zvez, vključuje več kot 98 % vseh društev, vseh tistih, ki se s športom ukvarjajo. In če mi rečemo, da je morda za nekoga sporna ena oseba in zaradi tega je ta institucija zanič oziroma koruptivna in slaba – to ni dobro. Enako velja za vlado. Če nekdo, kak posamezni minister v vladi ne deluje dobro, je treba povedati, zakaj ne deluje in kdo ne deluje in on ne deluje, ne pa vlada. Ker s tem zbirajo kredibilnost tej državi. Vlada je ena, ali druga, ali tretja, ko pride, in če mi govorimo čez vlado, med ljudmi pride prepričanje, da je na splošno vlada slaba, katera koli, tudi ko bo vaša prišla, ali naša, ali katera tretja. In ko govorimo [[…]]Kolega Jerovšek, jaz te spoštujem in sem vedno tiho, kadar govoriš, in prosim, če me lahko pustiš pri mojem razmišljanju. Zato vam povem, da ni dobro, kadar govorimo kar tako, počez in tolčemo po institucijah in dajemo v slabo luč vlado, institucijo ali kogar koli zaradi nekaterih posameznikov, ki jih seveda nekdo spoštuje, jih ceni ali pa ne ceni. Tako je. V življenju je pač tako. Nekdo ti je bližje, nekdo ti ni blizu, nekdo ti je po razmišljanju podoben, nekdo ni podoben, ampak s tem ni rečeno, da je slab. Se opravičujem, ker sem malo izkoristil to priložnost, tako kot so tudi drugi, da sem povedal še kaj več, vendar tega amandmaja ne bom podprl, zaradi tega ker že 7. člen, tak kot je, vse to vsebuje. Hvala.
Hvala. Besedo dajem Vladi, in sicer sekretarju gospodu Aljušu Pertinaču.
Hvala lepa ponovno za besedo, gospod predsednik. Želel bi samo pojasniti spoštovanemu Državnemu zboru, da predsednika Olimpijskega komiteja Slovenije, zveze športnih zvez ne nastavlja vlad, še manj politične stranke, ampak je izvoljen na tajnih volitvah, na katerih ima vsaka športna zveza, ki je članica Olimpijskega komiteja Slovenija, zveze športnih zvez, najmanj en glas, v skladu z ustanovno listino Mednarodnega olimpijskega komiteja pa imajo športne zveze, ki so hkrati tudi olimpijske, olimpijske discipline, nekoliko več glasov. Hvala.
Besedo je želel še mag. Branko Grims.
Hvala. Če pravite, kritika zmanjšuje ugled institucije. Veste, to je dvakrat nerodna zadeva, če govorite to v parlamentu. Najprej, kar se tiče vlade. Vlada sama skrbi za to, da znižuje svojo kredibilnost. Včeraj je predsednica Vlade v parlamentu izjavila, da dvig DDV nikakor ni obremenil gospodarstva. To je za Nobelovo nagrado za ekonomijo, lahko pogledate v magnetogram, če je res, če pa ni res, pa lahko samo rečemo, da je slovensko podjetništvo izjemno odporno, da ob taki vladi sploh še preživi. Tisto, kar je pa narobe v celotni vaši razpravi; glejte, to je star trik. Če nekdo opozori, da neke stvari niso tako urejene, kot bi bilo treba, in jaz sem rekel, da bi optimalno ureditev dolgovali slovenskim športnikom, potem ni kriv tisti, ki opozori na nek problem, ampak tisti, ki je ta problem povzročil. In ko bomo prišli do tega v tem parlamentu, bo to že kar lep uspeh.
Hvala. Želel bi vas samo opozoriti, da smo pri 7. členu, in gospod Kavtičnik, nekoliko ste v prejšnji razpravi razširili razpravo in je prišel tudi odgovor, tako da vas bi rad opozoril, da ostanimo pri vsebini 7. člena, ki govori o fundaciji za financiranje invalidskih, humanitarnih in športnih organizacij in kako ravnamo s sredstvi iz presežka prihodkov nad odhodki. Gospod Kavtičnik, imate besedo.
Hvala lepa. Saj je prav, da ste me malo okarali, zato ker sem sam priznal in povedal, da sem razširil razpravo. Vendar, predhodno so razširili razpravo tudi kolega Jerovšek in tudi kolega Grims, jaz sem se samo navezal na to razpravo, sem pa priznal. In nič hudega! Ni problem in o tem, da se pokaže in pove, da nekaj ne gre v pravo smer. Jaz sem vedno za vsako kritiko, vendar ne smemo takrat dati v slabo luč in zbijati kredibilnost celi instituciji. Če je nekdo, vemo, kdo je, vemo, kdo za tem stoji in poimenujmo, ima ime in priimek in so to osebe. Ne pa govoriti o instituciji. Drugače pa največji problem pri Loteriji Sloveniji oziroma pri tem zakonu in dodeljevanju sredstev je ta, da vsako leto pride v šport manj sredstev. O tem se moramo pogovarjati, da bi iz Športne loterije šlo več sredstev za namen športa, kot gre sedaj. Nekako 20 % gre samo iz naziva Športne loterije za šport. Prepričan sem, in o tem bi se morali pogovarjati, da bi bilo treba več sredstev nameniti. In to je tisto vsebinsko razmišljanje in razprava, ki bi jo morali opraviti. In da bi morali vključiti tudi tiste igre, ki se po spletu dogajajo, ki nič ne participirajo za šport in denar iz teh iger gre direktno v žepe organizatorjev oziroma lastnikov. O tem bi se morali pogovarjati in to je bistvo problema. Ko bomo to rešili, sem prepričan, da bomo rešili tudi vse anomalije, ki se dogajajo danes in o katerih se pogovarjamo pri športu in pri zagotavljanju zadostnih sredstev za šport. Hvala.
Hvala. Besedo je želel še gospod Jerovšek.
Ja, ker me je kolega Kavtičnik omenjal, pa kako je treba pravi problem poimenovati, ne pa česa drugega. Sam sem storil ravno to, v svoji razpravi v zvezi s tem 7. členom sem povedal, da je problem, da je Vlada hotela z osnutkom zakona narediti netransparenten sistem, ki omogoča korupcijo, ki bi dal vso moč tistemu, ki denar porabi, Olimpijskemu komiteju. Tudi protikorupcijska komisija in druge institucije so opazile, da se koncentrira moč in s tem pospešuje korupcija. To je Vlada naredila in jaz sem to omenil. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati o tem členu? Mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Omenila sem, ko sem prvič razpravljala, da je pravzaprav presenetljivo, da je vložen amandma k 7. členu, ki je v vsebinskem pogledu glede tistega, kar je predlagatelj amandmaja hotel doseči, to pa je izničenje novele zakona, popolnoma prazen. Razprava zdaj kaže na to, da se uporablja mnenje protikorupcijske komisije za to, da se hoče predlogu obesiti nekatera hotenja, ki jih ta predlog nima. Še enkrat poudarjam, jedro mnenja protikorupcijske komisije je, da je treba pripraviti nov zakon, ki bo na enak način uredil FIHO in športno fundacijo, Fundacijo za šport. To je bilo na odboru, pa tudi poprej obljubljeno, da se bo storilo. Tisto, kar je pa v tem členu še govora, je pa pravzaprav povezano s pravili Fundacije za šport. Manever, ki je bil izpeljan na seji odbora, je bil pa take vrste, da je bila v obravnavo ponujena različica pravil Fundacije za šport, ki bi bila popolnoma neskladna s sprejeto novelo in ki je bila, še enkrat poudarjam, že iz aprila lanskega leta in se je zdaj kot meteor pojavila. Državni zbor pa potrjuje pravila Fundacije za šport samo v oblikovani različici. Se pravi, da Državni zbor ne more z ničimer v pravila posegati in mu je bila zaprta možnost, da bi predlagana pravila prilagodil sprejetemu zakonu. To je ves manever. Danes se pogovarjamo o stvareh, ki smo jih premleli in za katere športna sfera ugotavlja, da je zdaj ta rešitev dobra. Amandmaja ni mogoče podpreti. Hvala.
Hvala. Besedo je želel še gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi! Tudi sam menim, da predlog Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije ni najboljši. Dva dni nazaj sem razpravljal o protikorupcijski komisiji, ker se mi je postavljalo vprašanje, ali mi tako institucijo sploh potrebujemo. Pa bi rekel, da iz dneva v dan dobivam potrditev, da je bilo to moje razmišljanje zelo na mestu, kajti to je dober primer, kjer se vidi, da se dejansko mnenje protikorupcijske komisije sploh ne upošteva in potem se res postavlja vprašanje, ali mi tako institucijo sploh rabimo. Drugače pa, spoštovani kolegi, predlagatelji dopolnitve zakona, sploh nisem ljubosumen, da ste povzeli naš predlog in ga na matičnem odboru že popravljenega vnesli v zakon. Nič nisem ljubosumen, če je sedaj to, bi rekel, vaš dopolnjeni predlog. Zadovoljen sem, da mi kot opozicija opozarjamo, dajemo pripombe in sugestije, da se stvari zakonsko izboljšajo. Sam pa nisem obremenjen, ali je to naša opozicijska stranka ali je to koalicijska stranka. Zame je pomembno, da je zakon dober. To ste na odboru sprevideli, naše predloge upoštevali in s tem tudi izboljšali sam predlog.
Hvala. Ugotavljam, da želi razpravljati še državni sekretar Aljuš Pertinač.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Zelo na kratko, če mi dovolite, da ne bi ostalo neodgovorjeno. Seveda ne drži, da v predlogu zakona ni upoštevano mnenje Komisije za preprečevanje korupcije. Velika večina njihovega mnenja je upoštevana v predlogu zakona, razen v tem delu, na katerega je bilo že opozorjeno, da je potrebno pripraviti sistemski zakon, ki bo urejal področje in delovanje obeh fundacij. Hvala.
Ugotavljam, da trenutno ni prijavljenih k besedi. Zaključujem razpravo k 7. členu. V razpravo dajem 14. člen ter amandma poslanskih skupin koalicije. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Preden popolnoma prekinemo to točko pa me je državni sekretar opozoril, da želi tudi izraziti voljo glede postopka sprejemanja zakona. Imate besedo, gospod Aljuš Pertinač.
Hvala lepa za besedo. Ker amandma, sprejet v drugi obravnavi, obsega manj kot desetino členov predloga zakona, Vlada predlaga, da se v skladu s 138. členom Poslovnika Državnega zbora tretja obravnava opravi na tej seji Državnega zbora. Hvala.
Hvala tudi vam. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2.a točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DAVKU NA NEPREMIČNINE PO NUJNEM POSTOPKU. V zvezi s to točko sta bila v zakonodajni postopek vložena dva predloga zakonov, in sicer Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na nepremičnine, prva obravnava, EPA 1795-VI , katerega predlagatelj je skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom, ter Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine, nujni postopek, EPA 1857-VI , katerega predlagateljica je Vlada. Odbor za finance in monetarno politiko je v razpravi o navedenih predlogih zakonov odločil, da ju bo obravnaval v skladu s tretjim odstavkom 117. člena Poslovnika Državnega zbora, hkrati je tudi sklenil, da bo nadaljnji postopek v skladu s 127. členom Poslovnika Državnega zbora vodil na podlagi predloga zakona, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada po nujnem postopku. V skladu s četrtim odstavkom 117. člena Poslovnika Državnega zbora dajem besedo predlagateljem obeh predlogov zakonov za dopolnilno obrazložitev. Besedo dajem predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar, državni sekretarki.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Z novelo Zakona o davku na nepremičnine želimo uveljaviti dve bistveni spremembi, za katere Vlada ocenjuje, da jih je nujno sprejeti čim prej in s tem zagotoviti jasno informacijo in pravno varnost zavezancem za davek na nepremičnine. S prvo spremembo želimo izenačiti obremenitev vseh stanovanjskih nepremičnin, tako da se v 6. členu davčna stopnja 0,5 % za nerezidenčne stanovanjske nepremičnine črta in določi, da se za vse stanovanjske nepremičnine uveljavi enotna davčna stopnja 0,15 %. Ob tem se iz zakona črtajo tudi merila za določitev nerezidenčnega statusa stanovanj, to je zahtevo stalnega prebivanja ali oddajanja v tržni oziroma neprofitni najem. Sprememba zahteva tudi nekaj drugih redakcijskih uskladitev. S tem Vlada izvršuje zavezo, da bo odpravila različne davčne stopnje za stanovanjske nepremičnine, saj se je po informativnem izračunu davka pokazalo, da delitev na rezidenčne in nerezidenčne nepremičnine povzroča težave pri razumevanju in spodbuja zavezance k številčnemu spreminjanju stvarnopravnih in lastniških razmerij. Druga vsebinska sprememba pa posega v 27. in 28. člen zakona, torej v prehodno obdobje prve odmere davka v letu 2014. Obvestila Geodetske uprave z informativnimi izračuni so povzročili množični odziv lastnikov in bodočih davčnih zavezancev, ki želijo v registru nepremičnin popraviti podatke oziroma jih uskladiti z dejanskim stanjem. S ciljem, da se vsem lastnikom nepremičnin, ki to želijo oziroma menijo, da je to potrebno, omogoči popravljanje podatkov o njihovih nepremičninah, Vlada predlaga, da se v 27. členu rok za urejanje podatkov, ki bi sicer potekel 31. marca, podaljša za en mesec, to je do 30. aprila. Posledično je treba tudi v 28. členu zamakniti rok za izdajo odločbe, ta se zamika na 15. julij 2014, ter roke za obročno plačilo davka. Zamiki datumov še vedno omogočajo, da vsi davčni zavezanci v letu 2014 davek lahko plačajo v dveh do največ štirih obrokih, roki pa se zamikajo na konec septembra, oktobra, novembra oziroma konec decembra 2014. Izenačitev davčne stopnje za stanovanjske nepremičnine bo imela za posledico nižje davčne prihodke za državo od načrtovanih, in sicer se ocenjuje, da to pomeni v letu 2014 za okoli 20 milijonov evrov manj prihodka. Vendar prva ocena Geodetske uprave nakazuje na večji obseg skupne davčne osnove od tiste, ki jo je v analizah ob pripravi zakona upoštevala Vlada, zato se ocenjuje, da prvotno načrtovani obseg prihodkov iz naslova davka v višini 368 milijonov evrov je še vedno realen. Občinam predlagana sprememba v letih 2014 do 2016 ne bo vplivala na obseg njihovih prihodkov, saj se v skladu z zakonom občinam v teh letih zagotovi enak prihodek, kot je znašal znesek odmere nadomestila za uporabo stavbnih zemljišč za leto 2012. Vlada meni, da je nujno predlagane spremembe uveljaviti čim prej in po možnosti še pred iztekom rokov, ki jih določa osnovni zakon, zato je predlagala sprejemanje zakona po nujnem postopku. Vsekakor pa Vlada načrtuje tudi morebiti potreben odziv na odločbo Ustavnega sodišča in pripraviti spremembe zakona v tem primeru na način, da bo mogoče te spremembe upoštevati že pri izdaji odmernih odločb za letošnje leto. Torej po potrebi bo Vlada pripravila še eno novelo zakona. V zvezi z novelo zakona, ki sem jo obrazložila, pa predlagam, da jo Državni zbor potrdi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. V nadaljevanju dajem besedo predstavniku predlagatelja poslanskega predloga zakona mag. Andreju Širclju.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovana državna sekretarka s sodelavkama, kolegi in kolegice! Neko jutro pred dvema mesecema, tremi, smo sprejeli Zakon o davku na nepremičnine. Po celonočni razpravi je Slovenska demokratska stranka obstruirala ta zakon, zato ker je škodljiv; škodljiv za podjetnike, škodljiv za kmete, škodljiv za državljane in državljanke. Takrat smo opozarjali na bistvene slabosti, ki jih ta zakon prinaša, to je premajhno pravno varnost, to je nedelovanje lokalne samouprave zaradi tega, ker ne bo imela denarja, to je seveda tudi netransparenten postopek, prevelika obdavčitev predvsem podjetnikov, kmetov in ne nazadnje tudi dejanja davčni zavezancev zaradi škodljivih določb, kjer se rezidenčna nepremičnina obdavčuje z eno stopnjo, nerezidenčna pa z drugo stopnjo. Zaradi tega so ljudje izgubili ogromno časa in denarja, da so urejali svoj pravni status in to zaradi rešitev, ki jih je v Državni zbor poslala Vlada Alenke Bratušek. V Slovenski demokratski stranki smo ocenili, da kljub temu da je bil zakon sprejet na neprimeren način, poskušamo popraviti nekatere določbe in to predvsem tiste določbe, ki se nanašajo na pravno varstno davčnih zavezancev, zato smo v predlogu zakona predlagali, da se lahko davčna osnova določi tudi s cenitvijo. In kot drugo, predlagali smo, da se kmetijstvo in podjetništvo oprosti plačila davka na nepremičnine. Tudi vlada Alenke Bratušek je predlagala svoj zakon, vendar to takrat, ko je bila že opravljena javna razprava na Ustavnem sodišču, medtem ko je Slovenska demokratska stranka poskušala popraviti to zelo kmalu po sprejetju tega zakona. Na Odboru za finance je bil predlagan tako imenovani hibrid oziroma združitev obeh zakonov, kjer pa so bili amandmaji oziroma rešitve Slovenske demokratske stranke s strani koalicije preglasovani. Poleg tega je odločitev Ustavnega sodišča jutri; jutri je napovedana odločitev Ustavnega sodišča o tem zakonu in v Slovenski demokratski stranki menimo, da je neprimerno, da danes pred odločitvijo sprejemamo ta zakon. Nastal bo zakonodajno-pravni kaos. Državni zbor s tem daje vedeti Ustavnemu sodišču, da ga ne spoštuje, ker ne počaka na to, da sprejme rešitev in odločitev. Ob tem pa Vlada Republike Slovenije že napoveduje nove spremembe zakona, če bo Ustavno sodišče morebiti razveljavilo katero koli določbo. In gospe in gospodje, gotovost davčnih zavezancev je ob tem minimalna. Gotovost in transparentnost sta pojma, ki sta tujca za ta zakon. Ta zakon se sprejema kljub opozorilom stroke, kljub opozorilom podjetnikov, kmetov, kljub temu da je bilo narejeno, po podatkih Vlade, 400 tisoč popravkov od nekaj milijonov podatkov. 400 tisoč popravkov! Ali to pomeni tudi, da je 400 tisoč davčnih zavezancev imelo napačen podatek in dobilo napačen informativni izračun v katerem koli delu tega izračuna? Kar pomeni, da tudi operativno Vlada ni pripravljena, tudi če je bilo teh napak pol manj, in ljudje dejansko izgubljajo svojo dostojanstvo pred Geodetsko upravo Republike Slovenije, ob tem pa nimajo zagotovljene pravne varnosti. S tem zakonom se na nepremičninskem področju ustvarja anarhija in zaradi tega smo v Slovenski demokratski stranki obstruirali odločitev oziroma odločanje o tem zakonu. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Bojanu Starmanu za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik, in lep pozdrav vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 87. nujni seji dne 24. marca 2014 na podlagi tretjega in v povezavi s prvim in drugim odstavkom 117. člena ter 127. člena Poslovnika Državnega zbora v okviru iste točke dnevnega red, kot matično delovno telo obravnaval dva predloga zakonov. In sicer, Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na nepremičnine [[EPA 1795-VI]] skupine poslancev SDS s prvopodpisanim Jožetom Tankom ter Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine [[EPA 1857-VI]] , ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Prejeli smo mnenje Vlade, Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta, dopis Skupnosti socialnih zavodov Slovenije ter amandmaje poslanskih skupin koalicije k 1. in 7. členu. V okviru razprave o odločanju, ali bo odbor na isti seji v okviru iste točke dnevnega reda obravnaval oba zakona, je bilo s strani poslank in poslancev iz vrst opozicijskih poslanskih skupin izraženo nasprotovanje spreminjanju veljavnega Zakona o davku na nepremičnine pred izdajo odločbe Ustavnega sodišča o postopkih, ki še tečejo glede veljavnega zakona. Izraženo je bilo tudi nasprotovanje sprejemanju Predloga zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine po nujnem postopku. Opozorjeno je bilo na negativne posledice predlaganih rešitev za slovensko gospodarstvo. Na podlagi navedenega predloga zakona urejata isto družbeno razmerje, zato je odbor na podlagi tretjega odstavka 117. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel sklep, da Odbor za finance in monetarno politiko na isti seji v okviru iste točke obravnava oba zakona. Po sprejetju navedenega sklepa sta predstavnika predlagateljev obeh predlaganih zakonov v okviru dopolnilnih obrazložitev k členom predstavila namen in vsebino rešitev obeh predlaganih zakonov, ki smo ju predhodno že slišali od predlagateljev. Odbor je na podlagi 127. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel sklep, da se dopolnjeni predlog pripravi na podlagi Predloga zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine, nujni postopek, [[EPA 1857-VI]] , ki ga je v obravnavo predložila Vlada. V nadaljnji razpravi smo odločali še o sklepu, in sicer da se v predlog zakona, na podlagi katerega bo pripravljen dopolnjen predlog zakona, ne vključi nobenega izmed členov iz Predloga zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine [[EPA 1794-VI]] skupine poslank in poslancev SDS s prvopodpisanim Jožetom Tankom. Ko smo izglasovali ta sklep, so članice in člani odbora iz poslanskih skupin SDS, SLS in Nove Slovenije v skladu s 65. členom Poslovnika Državnega zbora napovedali obstrukcijo in zapustili sejo. Glede na predhodno sprejete sklepe na podlagi 117. in 127. člena Poslovnika Državnega zbora je odbor opravil drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine, nujni postopek, [[EPA 1857-VI]] , ki ga je Državnemu zboru predlagala Vlada. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval in sprejel tudi amandmaje poslanskih skupin koalicije k 1. in 7. členu. Na koncu je odbor glasoval o vseh členih skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega sta vključena sprejeta amandmaja, dopolnjeni predlog zakona pa je sestavni del tega poročila. Nadalje pa je odbor, kot je bilo že povedano, sprejel še sklep, da Odbor za finance in monetarno politiko predlaga, da se dnevni red 23. seje Državnega zbora razširi z naslednjo točko dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine, nujni postopek [[EPA 1857-VI]] . Sprejel je tudi sklep, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na nepremičnine vlagateljev skupine poslank in poslancev ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam za podano poročilo. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovana državna sekretarka s sodelavkama, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Novela zakona prinaša dve pomembni spremembi; prva je izenačitev obdavčitve rezidenčnih in nerezidenčnih nepremičnin. Na tej točki smo jasno videli, kaj se zgodi, če damo prednost ideološki pravičnosti pred praktičnostjo izvedbe. V praksi se je to pokazalo s tem, da so ljudje začeli množično urejati služnosti samo z namenom, da se izognejo davku. Začeli so se dogajati prenosi stalnega prebivališča, čeprav za to ni bilo realne osnove, in začele so se sklepati fiktivne najemne pogodbe z namenom izogibanja davka. Takšne rešitve niso ustrezne, zato je prav, da jih spremenimo. Druga sprememba, ki jo uvaja ta novela zakona, pa je rok, do kdaj se lahko urejajo ti podatki. In ravno ta sprememba je razlog, zakaj je treba s to novelo pohiteti pred odločitvijo Ustavnega sodišča o tej temi. Namreč, rok v dosedanjem zakonu je postavljen na konec tega meseca, in če bo Ustavno sodišče jutri odločilo, da so potrebne večje spremembe zakona, bi se potem po tem roku znašli v neki časovni luknji, kjer ljudje ne bi vedeli, ali lahko še urejajo te podatke ali jih ne morejo več. V Državljanski listi bomo predlog novele zakona podprli. To je prva sprememba tega zakona, par sprememb, povezanih, je pa predvidenih tudi v že predlaganem Zakonu o množičnem vrednotenju nepremičnin, ki ga bomo ravno tako obravnavali v kratkem. V Državljanski listi bomo tudi jutri prisluhnili mnenju Ustavnega sodišča, njegovo odločbo bomo resno obravnavali in jo brezpogojno spoštovali.
Hvala. Gospod Franc Bogovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Lep dober dan, predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi, predstavnice Ministrstva za finance! Naj v uvodu takoj povem, da se v Slovenski ljudski stranki strinjamo z obema intencama zakona, ki sta zdaj na dnevnem redu; se pravi, da se obdavčitev nerezidenčnih in rezidenčnih stanovanj izenači. To smo poskušali na tisti znameniti nočni seji urediti takrat, ko je bil čas za to, z amandmajem, vendar ga žal koalicija, vlada nista sprejeli. Potem ko pa se je zgodilo ravno to, kar smo napovedovali, da si bodo ljudje s tem delali nove stroške, da se bo praktično onemogočilo normalno delo Geodetske uprave, zdaj koalicija prinaša ta predlog pred nas v Državni zbor. Prav tako se strinjamo, da so roki nenormalni, s tem pa mislimo, da so nenormalni za bistveno več, kot vi predvidevate v tej noveli, in da bi moral biti ta zakon, tako kot se spodobi za sistemski zakon, sprejet na tak način, da bi se uveljavil najprej s 1. 1. 2016 in da bi si tako državljanke kot državljani, naši organi, kot je Geodetska uprava, lahko vzeli primeren čas za ureditev evidenc, zato da se stvari uredijo in da se na dostojen način sprejme ta zakon. Vendar pri tem zakonu ni bilo doslej upoštevane nobene dostojnosti, dostojanstva, in koalicija je, za moje pojme, skupaj z vlado pri tem zakonu popolnoma padla na zrelostnem izpitu in te neumnosti, ki se kažejo v aroganci vlade, aroganci koalicije, ki je bila najprej izražena do opozicije, podobno kot pri ostalih stvareh, se je v nadaljevanju pokazalo, da je ta aroganca tudi do strokovne javnosti, aroganca do ustavnopravnih strokovnjakov, aroganca do ljudi, ki so z 80 tisoč podpisi pod peticijo, ki smo jo zbirali v tistem času, jasno povedali, kaj si mislijo o tem zakonu, aroganca je bila do obrtnikov, brezposelnih, praktično do slovenstva. Kaže se sovražen odnos do lokalne samouprave in enostavno koalicija s temi stvarmi nadaljuje. Ustavnopravna stroka je opozorila na neustavnost tega zakona. Zakon je bil doslej že v začetku leta deležen, takoj ko je stopil v veljavo, šestih zahtev za ustavno presojo, tako s strani občin, Državnega sveta, obrtnikov, političnih strank. Ustavno sodišče je zelo odgovorno videlo, da je to zelo velik problem, v februarju je že izdalo odločbo o zadržanju zakona v enem delu, omogočilo, da se je v praksi videlo, kaj ste pravzaprav v koaliciji sprejeli, da je Geodetska uprava razdelila te odmerne izračune in da se je dejansko videlo, kaj v praksi ta zakon pomeni. Žal tisti, ki smo znali to predvideti, najprej nismo bili slišani takrat, ko je bil čas za to. V zadnjem tednu vidimo, da se je tem šestim zahtevam za ustavno presojo pridružila tudi varuhinja človekovih pravic. Ustavno sodišče še naprej odgovorno deluje na tem področju in nas jutri ob 11.30 vabi v svoje prostore na ustno predstavitev odločitve Ustavnega sodišča okoli tega zakona. Mi to vse vemo. Če še v ponedeljek, ko so imeli na Odboru za finance samo ta podatek, da bo do konca meseca Ustavno sodišče predstavilo odločitev, smo imeli včeraj, kolegice in kolegi, ko smo sprejemali dnevni red, že tudi ta podatek, da je jutri, ob 11.30, ta odločitev. Sam sem še enkrat včeraj apeliral na razum, na dostojanstven odnos in dostojen odnos Državnega zbora do Ustavnega sodišča, da počakamo, da to najvišjo instanco države poslušamo – zagotovo jo bomo upoštevali, gospod Pavlišič, ker jo pač moramo upoštevati pri takem zakonu; in to ni naša volja ali pa nevolja, ampak to je naša naloga – in da bi po jutrišnjem dnevu, ko bi imeli odločitev Ustavnega sodišča v rokah, odgovorno odločali, kako naprej. Sam še vedno verjamem in upam v to, da bo Ustavno sodišče prepoznalo v številnih elementih neustavnosti dovolj razlogov, da bo ta zakon zadržan, da se boste predvsem tisti, ki vztrajate na njem, končno streznili in da stopimo skupaj in pripravimo kvaliteten zakon, mu damo čas, naredimo evropskega, ne takšnega, ki ima edini in enostaven cilj polnitev luknje v državnem proračunu. V Slovenski ljudski stranki nasprotujemo temu postopku, ker je nedostojen za parlament Republike Slovenije. Z rešitvami, ki so pa na koncu ostale v zakonu, pa kot sem v uvodu dejal, se vsekakor strinjamo, kajti na njih smo vas opozarjali takrat, ko je bil še čas za to.
Hvala. Gospa Marija Plevčak bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo in še enkrat vsem lep pozdrav! Dejstvo je, da se je novi sistemski zakon na področju obdavčitve nepremičnin sprejemal prehitro, brez celovitih analiz in na podlagi neusklajenih javnih evidenc ter neurejena stanja nepremičnin v naši državi. To smo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev vseskozi ponavljali in našo trditev potrjujejo vložene zahteve na Ustavno sodišče, takojšnje noveliranje osnovnega zakona in, ključno, odzivi ljudi, ki v vrstah čakajo na termin na Geodetski upravi. Tudi Vlada sama je priznala to napako. Ta novela predstavlja nek poskus ublažitve vseh teh napak. Izenačitev davčne stopnje za rezidenčna in nerezidenčna stanovanja na 0,15 % ter odmik roka za popravo podatkov o nepremičninah se je poskušalo vnesti že v novelo Zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin. Na podlagi izjemno negativnega mnenja Zakonodajno-pravne službe do glasovanja tovrstnega amandmaja sploh ni prišlo. Naj na tem mestu omenimo, da se v poslanski skupini z ravnanjem predsednika odbora povsem strinjamo. Kar se pa tiče izenačitve obdavčitve rezidenčnih in nerezidenčnih stanovanj, pa smo v naši poslanski skupini razpravljali tudi v smeri, da ravno to razlikovanje davčnih stopenj predstavlja edini instrument za obdavčitev luksuza, ki ga sedaj veljavni zakon vključuje. Zakaj? Preprost. Ljudje, ki imajo v lasti več stanovanj, v enem živijo, drugega pa oddajo v najem. To pomeni, da imajo dodaten dohodek iz tega premoženja, bodisi prijavljen ali neprijavljen, kar pa pomeni, da imajo dodatna sredstva za preživljanje in ne zapadejo tako hitro v rizično skupino tistih, ki se komajda preživijo v mesec v mesec. Na drugi strani pa so ljudje, ki imajo, če že – nekateri ga sploh nimajo in to je izjemno zaskrbljujoče –, zgolj eno stanovanje, v katerem živijo. In nobenega dodatnega dohodka. Res da se tem z novelo ne poslabšuje položaj, njihovo stanovanje bo obdavčeno enako, a vendarle se nam zastavlja vprašanje, ali se tudi s to izenačitvijo obdavčitve oziroma znižanjem stopnje obdavčitve za drugo, tretje, četrto in več stanovanj zopet postavlja v ospredje kapital in tisti sloj oseb, ki ima več premoženja. Kakor koli v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev temu predlogu ne bomo nasprotovali. Zaradi vseh teh nepreglednosti, anomalij, napak pa bi vseeno morebiti le kazalo ta davek uvesti kasneje, ko bodo evidence popolne in poenotene. Sicer pa, počakajmo na jutrišnjo odločitev Ustavnega sodišča.
Hvala. Sledi predstavitev Poslanske skupine Nove Slovenije. Podal ga bo gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka s sodelavkama, drage kolegice in kolegi! Toliko razprav je že bilo o tem nesrečnem Zakonu o davku na nepremičnine, tako da bom začel tudi sam s slovenskim pregovorom. Namreč, pravijo, da ima noč svojo moč. Res je, tista med 14. in 15. novembrom 2013 je imela izredno veliko, žal, negativno moč za slovenske državljanke in državljane. Takrat smo obravnavali, in koalicija je sprejela Zakon o davku na nepremičnine, ki danes ni vreden tega imena. To ni zakon, to je fiasko davku na nepremičnine. V uvodu se ne morem izogniti kritikam na račun načina sprejemanja vladne novele zakona o davku na nepremičnine. Naj spomnim, Ustavno sodišče je Državni zbor obvestilo, in seveda tudi slovensko javnost, da bo sodbo glede ustavnosti Zakona o davku na nepremičnine, glede katere je bilo vloženih kar šest pobud za ustavno presojo, ustno razglasilo jutri, 28. marca 2014. Od te presoje Ustavnega sodišča bo jasno, ali in v kakšni meri bodo potrebni posegi v sedanji Zakon o davku na nepremičnine. Kakšen smisel ima sprejemati novelo Zakona o davku na nepremičnine en dan pred izrekom sodbe Ustavnega sodišča glede ustavnosti zakona v celoti in posameznih delov tega zakona? To vladno hitenje z obravnavo novele tega zakona, ki se sprejema po nujnem postopku, je po mnenju krščanskih demokratov Nove Slovenije skrajno nerazumljivo in neracionalno. Krščanski demokrati ne podpiramo vsebine predlaganih novosti, ki jih prinaša danes obravnavani Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine, in bo zaradi premalo domišljenih rešitev preneslo še dodatne nezaželene in negativne učinke. Bistvena novost tega zakona je ukinjanje razlikovanja med rezidenčnimi in nerezidenčnimi stanovanjskimi nepremičninami in uvajanje enotne 0,15% davčne stopnje za vse stanovanjske nepremičnine. Druga novost je podaljšanje roka za urejanje evidenc za en mesec, to je do 30. aprila letos. Edini razlog za ukinjanje razlikovanja davčnih stopenj glede rezidenčnosti stanovanjskih nepremičnin je neurejenost evidenc in predstavlja pravzaprav gasilski ukrep Vlade, da bo možna odmera davka na nepremičnine že v letošnjem letu. Ob tem pa Vlada zanemarja dejstvo, da morajo imeti davki poleg fiskalne tudi druge funkcije, tudi stimulativne. Ugotavljamo namreč, da se z ukinitvijo povečanja davčne stopnje za prazne nepremičnine spodbuja oddajanje nepremičnin na sivem trgu. S tem ukrepom Vlada pravzaprav deluje v nasprotni smeri, kot je preprečevanje sive ekonomije. Spodbuja tudi banke, ki so lastnice številnih praznih nepremičnin, da tako stanje ohranjajo še naprej, saj jih z nizko davčno stopnjo ne spodbuja h gospodarnemu ravnanju z njimi, torej bodisi k prodaji ali oddajanju v najem. In končno, enotna davčna stopnja za vse stanovanjske nepremičnine ne pomeni pravično porazdelitev davčnih bremen med vse sloje, ali z drugimi besedami, novela zakona zmanjšuje davčno obremenitev premožnejših slojev, ki ima v lasti več nepremičnin, ki so praviloma tudi nadstandardne oziroma luksuzne. Njim se z današnjim predlogom novele zakona davčno obremenitev zmanjšuje in to ne le za nekaj odstotkov, pač pa za več kot 300 %. Davčna razbremenitev bogatejših državljanov pa, vsaj upamo tako, ni bil cilj Vlade pri spreminjanju Zakona o davku na nepremičnine. Tudi enomesečno podaljšanje roka za urejanje nepremičninskih evidenc je po našem mnenju prekratek čas za vse potrebne popravke v obstoječih evidencah in bi za te popravke potrebovali nekajmesečni rok. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati zaradi teh razlogov Predloga zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine ne bomo podprli.
Hvala. Gospa Aleksandra Osterman bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! O samem davku na nepremičnine je bilo že veliko povedanega in še več zapisanega. Upam, da vsi vemo, zakaj je bil ta zakon potreben. Razlogi se do danes niso spremenili. Na eni strani so obstajale dolgoletne želje po poenotenju obdavčitve nepremičnin na celotnem ozemlju Slovenije, torej poenotenju, nikakor ne uvedbi novega, da do danes neznanega davka. Na drugi strani pa se je pokazala potreba po javnofinančnem prihodku, za katerega smo se odločili, da ga naj prispevajo tisti, ki premoženje dejansko imajo; in nepremičnina je premoženje, pa čeprav še tako majhno, je premoženje. Nadalje smo v duhu tako imenovane pravičnosti želeli, da tisti, ki imajo tega premoženja več, naj več prispevajo. V koaliciji smo sprejeli odločitev o različni obdavčitvi rezidenčnih in nerezidenčnih stanovanjskih nepremičnin. Vsem nam so znani dogodki zadnjih nekaj mesecev, ko so se začeli zavezanci z množičnim urejanjem in spreminjanjem stvarno pravnih razmerij. Priča smo bili velikemu porastu služnostnih pravic, prišlo je do spreminjanj stalnih in začasnih naslovov, tudi ločitev na premoženju. Vsekakor posledic, ki jih Vlada ni želela, in posledic, ki bi v prihodnosti lahko povzročile še veliko več težav tem istim zavezancem. Odločitev Vlade, da se stopnja obdavčitve za rezidenčne in nerezidenčne stanovanjske nepremičnine izenači, je bila zato logična, pričakovana in tudi napovedana. Na GURS pa se je prav tako povečal obseg aktivnosti, kjer so ljudje množično urejali, preverjali in popravljali podatke o stanju svojih nepremičnin. Obseg teh aktivnosti je bil tako velik, da je bilo nemogoče pričakovati, da bi GURS vse podatke uredil do konca meseca marca 2014. Z omenjenim zakonom se tako predlaga zamik obdobja, s čimer se zagotovi vsem lastnikom nepremičnin dovolj časa, da preverijo in popravijo podatke, to je do 1. maja 2014. Zaradi te spremembe je potrebno za mesec in pol zamakniti tudi rok za izdajo odmernih odločb, ki jih bo DURS odposlal v letošnjem letu, in to na sredino junija 2014. Seveda je prav zaradi te spremembe potrebno tudi podaljšati roke za plačilo davka v letu 2014. Naj omenim, da DURS, ne glede na to, kdaj bodo uveljavljene spremembe Zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin in Zakona o davku na nepremičnine, od 14. aprila 2014 v regtistru nepremičnin izkazuje podatke za zemljišča za gradnjo stavb, da so ta vredna kot nezazidana stavbna zemlijišča. Torej stopnjo 0,15% in to velja za letošnje leto. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na nepremičnine po nujnem postopku vsekakor podprli. Hvala.
Gospa Romana Tomc bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke od vsega začetka nasprotuje uvedbi Zakona o davku na nepremičnine. Namreč, da ta zakon, ki naj bi bil po mnenju Vlade in koalicije sistemski zakon, po našem mnenju nima drugega motiva kot to, da napolni z 200 milijoni evrov naš obubožan proračun. To je bilo jasno razvidno tudi iz samega postopka sprejemanja. Namreč, naj ob tem omenim še, da je predsednica Vlade vezala celo svojo zaupnico na omenjeni zakon, ki je povezan s poračunom. Torej to ni sistemski zakon, katerega namen bi bilo urejanje področja, kajti če bi bil to, potem bi bilo dovoljeno dovolj dolgo prehodno obdobje, da bi ljudje lahko uredili svoje podatke o nepremičninah. Napačen motiv, ki je vodil k sprejemanju tega zakona, je seveda pripeljal v situacijo, kakršno imamo danes: popoln kaos na tem področju, vrste pred uradi GURS in seveda mnogo mnogo tudi finančnih posledic, ki so jih utrpeli ljudje, k so želeli popraviti svoje podatke. Kljub vsemu temu, kar beremo po časopisih, kar vidimo sami, pa Vlada vztrajno zanika, da bi bilo na tem področju kar koli narobe. Ampak vendarle, najbrž nekaj je narobe, nekaj je hudo narobe, če je na Ustavnem sodišču šest zahtev za presojo ustavnosti in če Vlada sama že danes, ob tem ko predlaga spremembe, napoveduje že nove spremembe. Tem spremembam, ki naj bi popravljale obstoječi zakon in jih imamo danes na mizi, nasprotujemo tudi iz razloga, da smo v Slovenski demokratski stranki predlagali svoje popravke tega zakona, ki so šli predvsem v smeri, da se zniža obremenitev za gospodarstvo. Gospodarstveniki so zelo močno opozarjali na to, da se njihovo breme z nepremičninskim davkom močno povečuje. Mi smo jim prisluhnili in predlagali ustrezne spremembe. Z nekim pravno-formalnim, sicer pravilnim, pa vendarle spornim postopkom delanja hibrida na matičnem zakonu je Vlada oziroma koalicija pripravila zakon, ki naj bi združeval rešitve iz obeh zakonov; iz njihovega in iz našega. Ampak ne boste verjeli, nobene od naših rešitev ni v tem hibridu! Zato seveda je to osnovni razlog, poleg tega, da vseskozi nasprotujemo temu zakonu, ker je nepravičen, nesistemski, razlog je seveda tudi ta, da noben od predlogov opozicije ni bil upoštevan. Pričakujemo, da bo v nadaljevanju prišlo na tem področju do bistvenih sprememb. Mi ne nasprotujemo obdavčitvi nepremičnin. Vemo, da moramo to področje urediti, in vemo, da je to zahtevna naloga, ki zahteva določen čas. Treba je narediti ustrezne analize, treba je pustiti ljudem čas, da lahko uredijo svoje evidence in seveda treba je prisluhniti tudi tistim, ki jih ta davek neposredno zadeva, kaj o njem menijo in na kaj opozarjajo. Ravno to je bil razlog in še vedno se trudimo za to, tudi z ustreznim amandmajem, da zmanjšamo obveznost slovenskemu gospodarstvu in da znižamo ekstremno visoko stopnjo obdavčitve nepremičnin, ki služijo za poslovne in industrijske namene. Namreč, iz nepojasnjenega razloga in ne vidimo nobenega razloga za razlikovanje, da so na drugi strani energetske nepremičnine, tiste, ki so v energetskem sektorju, obdavčene skoraj pol nižje kot ostalo gospodarstvo. Naš predlog gre seveda v smeri, da se gospodarstvo, ki je v zelo težki situaciji, razbremeni. Hkrati pa pričakujemo tudi, da bo zakon zagotovil, potem ko bomo enkrat prišli do sistemskega zakona, mnogo mnogo boljšo pravno varnost za vse zavezance, kajti ta, ki ga imamo danes pred nami, niti s spremembami ne zagotavlja zavezancem nobene pravne varnosti.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialnih demokratov pa bo predstavil gospod Matevž Frangež.
Spoštovane in spoštovani! V tej državi je pač potrebno sprejemati ukrepe; potrebno je sprejemati ukrepe zato, da stabiliziramo državo, uresničimo zaveze po javnofinančni konsolidaciji, prebudimo in okrepimo gospodarsko rast in zaženemo nov ciklus zaposlovanja. Kdor misli, da je mogoče na to pot stopiti tako, da sprejemaš ukrepe, ki jim bodo vsi ploskali, se globoko poti. V lanskem letu, pred letom dni se je Slovenija zadolževala po obrestni meri 7 %. To je tista psihološka meja, ko pravzaprav dostop do mednarodnih finančnih virov državi ni več omogočen in je prepuščena samo še špekulativnemu kapitalu. Danes se Republika Slovenija na mednarodnih trgih zadolžuje na ravni 4 %. V tem času je bil torej narejen določen napredek; v tem, da se je povečala kredibilnost države in v tem, da je Vlada Republike Slovenije pokazala, da s sprejemanjem ukrepov povečuje odgovornost, da bo svoje obveznosti država sposobna tudi poplačati. Zaradi tega se danes Sloveniji zmanjšuje zahtevani donos na dolg. Zakon o davku na nepremičnine je bil v tem pogledu en kamen, ampak izjemno pomemben v sklopu ukrepov, ki jih je Vlada predlagala, in ki jih je Državni zbor sprejel. Spomnimo, da je Zakon o davku na nepremičnine bil de facto del proračunskega paketa in da smo ga Socialni demokrati, kljub temu da smo v celotnem postopku od javne obravnave do koalicijskih usklajevanj in ne nazadnje tudi parlamentarne procedure imeli o zakonu vrsto pomislekov. Nekateri izmed teh pomislekov so, resnici na ljubo, ubesedeni tudi v pobudah za presojo ustavnosti. Naj spomnim, kateri so bili ti zadržki. Namembnost davka – tudi mi smo soglašali, da mora biti ta davek v celoti namenjen lokalnim skupnostim. Menili smo, da so obremenitve v davčnih stopnjah previsoke. Pri tem se posebej zavzemali tudi za zmanjšanje obremenitve gospodarstva, skupaj še z dvema drugima koalicijskima strankama, ampak na koncu je bilo potrebno reševati fiskalno vrzel. V tem pogledu so bili sprejemani tudi kompromisi. Socialni demokrati smo predlagali razdelitev stanovanjskih nepremičnin na rezidenčne in nerezidenčne, ampak naša intenca ni bila ta, ki se je na koncu izkazala pri implementaciji zakona, pač pa dejstvo, da imamo v tej državi 175 tisoč praznih stanovanj in mi smo želeli pravzaprav z ukrepom davčne politike prispevati k spodbujanju legalizacije najemnih razmerij. Če ne legalizacije najemnih razmerij, pa pravzaprav to, da lastniki svoja prazna stanovanja dajo na trg; na trg po ceni, ki jo trg prenese v preseku med ponudbo in povpraševanjem. Danes sem vesel, da nekateri kolegi hvalijo to rešitev in se postavljajo za največje zagovornike progresivnih davkov, ampak hkrati je potrebno ugotoviti, da človeška iznajdljivost pač ne pozna meja in da so ljudje množično spreminjali formalne statuse svojega premoženja, zato da bi se izognili višjim davčnim obremenitvam. Ampak ne pozabimo, da je v tej državi eden odd ključnih problemov to, da imamo previsoko obremenjene aktivne prihodke in premalo obremenjene pasivne prihodke oziroma premoženje. Zakon o davku na nepremičnine bi moral biti pomemben premik k tej smeri, zato da tam, kjer smo res nekonkurenčni – in to je stroškovna, torej davčna obremenitev dela –, lahko v perspektivi naredimo kaj več in se v svetovni vojni za delovna mesta postavimo na stran bolj konkurenčnih. Spoštovane in spoštovani! Ustavno sodišče bo jutri predstavilo javnosti svojo odločitev. Socialni demokrati bomo seveda odločitev spoštovali, v vmesnem času poskušali popraviti zakon tako, da bi bil čim hitreje operativen. V nasprotnem primeru, če bi pa Ustavno sodišče se odločilo za to, da razveljavi zakon v celoti, pa bo treba seveda iskati druge alternativne rešitve, zato da konsolidiramo javne finance in prispevamo k temu, da Slovenija nadaljuje pot k okrevanju. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Tako smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Kot prvega oziroma edinega trenutno vloženega dajem v razpravo 1. člen ter amandma Slovenske demokratske stranke. Prosim za prijavo in bom kar odprla možnost, da se prijavite. Trenutno imamo prijavljene tri razpravljavce. Prva je prijavljena gospa Romana Tomc.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica! Dovolite, da predstavim naš amandma, ki smo ga vložili z namenom, da poskušamo pomagati gospodarstvu. Vi ste pred dnevi oziroma vsak dan lahko zasledili v medijih, kako gospodarstveniki opozarjajo na to, da je davčno breme, ki ga za njih uvaja nepremičninski davek, izjemno škodljiv za njihovo poslovanje. Že tako slabi pogoji poslovanja se jim bodo še poslabšali, zato so že vseskozi apelirali na Vlado, da se davčna stopnja za poslovne objekte zniža. Vendar, kljub vsem napovedim in kljub številnim besedam, ki jih imajo vedno na zalogi predstavniki Vlade, tudi gospa Alenka Bratušek, da je prisluhnila vsem tistim, ki bi jim bilo treba prisluhniti, in kljub nekim ocenam, kako se povprečna obremenitev gospodarstva ne bo povečala, pa slišali smo tudi, da ko je predsednica Vlade govorila s petimi podjetniki oziroma velikimi podjetji, njihovimi direktorji, člani oziroma predsedniki uprav, so vsi povedali, da bo za njih obremenitev nižja. Ampak, mali podjetniki menijo popolnoma drugače. Najbrž morajo že imeti nekako prav, kajti, poglejte, če bi obveljalo to, da je za vse obremenitev nižja – ja kako pa potem boste zbrali 200 milijonov več evrov iz naslova tega davka, če bodo vsi plačali manj? To se enostavno ne izide. To je enostavno zavajanje. Morda bo res kdo plačal manj, prepričana sem, da bodo manj plačali veliki trgovski objekti, veliki trgovski centri, vendar bodo na ta račun plačali tisti, ki jim mi pravimo, da so tista populacija podjetij in podjetnikov, ki jih je treba spodbujati in na katerih Slovenija gradi svojo prihodnost. To so mala in srednja podjetja. 98 % podjetij v Sloveniji spada v kategorijo malih in srednjih podjetij. 100 tisoč jih je. Zaposlujejo številne delavce, ki spadajo tako v družinske kroge, to se pravi vzdržujejo še mnogo mnogo več od samih sebe. Vsi ti so dodatno obremenjeni s tem davkom, vsi ti so apelirali na to, da jih Vlada razbremeni, pa vendar v ničemer, ampak prav v ničemer niso bili uslišani. Ob tem še enkrat opozarjam, ker vedno opozarjam na to, zakaj je predlagatelj ločil davčne stopnje za poslovne objekte, bom rekla, splošne narave, in za tiste, ki jih ima v lasti energetika. Zakaj?! Če se spomnim nekega pojasnila, ki so ga dajali predstavniki Vlade, je šlo v smeri, veste, da so energetski objekti zelo veliki in bi pač potem tukaj plačali zelo veliko davka. Ja, seveda! Saj tu se ustvarjajo tudi največji dobički! Skratka, razlikovanje je nepotrebno in nepravično. V Slovenski demokratski stranki pa znamo prisluhniti malim in srednjim podjetnikom, tako kot sicer gre naša politika v smeri razbremenjevanja davčnih olajšav, investicijskih olajšav. Zagovarjamo to, da bo gospodarsko rast prineslo znižanje davkov, ne povišanje davkov. Seveda tudi tu s svojim amandmajem predlagamo, da se stopnje za poslovne objekte – ker pa nas je Vlada opozorila, da ne moremo ločiti malih, srednjih in velikih, ampak za vse, torej za celotno slovensko gospodarstvo, da se stopnje za poslovne objekte znižajo.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Gospa državna sekretarka s sodelavkama, kolegice in kolegi! Jaz in kolegi iz poslanske skupine nismo nikoli trdili, da Zakon o davku na nepremičnine ni potreben, da ga ni treba sprejeti, konec koncev nadomešča nekatere zakone, ki določajo podoben davek na nepremičnine. Vendar smo vseskozi poudarjali, tudi sam osebno, da je najprej treba urediti evidence, ampak to smo govorili že takrat, ko se je zakon sprejemalo, da je treba urediti evidence in na podlagi urejenih evidenc pripraviti domiseln, pameten zakon, ki ne bo nepravičen za posamezne kategorije. Imam pa nekaj pripomb na mnenja poslanskih skupin. Sicer se strinjam, da je težnja zakona ali pa motiv zakona napolniti proračun. Torej, vsi davčni zakoni gredo v to smer, vendar mora biti to polnjenje proračuna pravično za vse davčne zavezance. Zaskrbljujoče je to, da je predsednica Vlade dobila zaupnico z zakonom, ki je povzročil, po mojem trdnem prepričanju, zmešnjavo desetletja, po vseh geodetskih upravah, po upravnih enotah, po zemljiških knjigah, na zemljiški knjigi in tako dalje. Dokler nimamo teh evidenc urejenih, in še drugo, seveda, kar je bilo jasno razvidno iz nekaterih mnenj poslanskih skupin, dokler nimamo odločitve Ustavnega sodišča, to bo pa čez en dan, je popolnoma nesmiselno, da kar koli sprejemamo, kakršne koli spremembe. Sicer bom podprl amandma, ki so ga vložili kolegi iz Poslanske skupine SDS, čeprav trdim, da je to sicer malenkostna sprememba, zakona pa s posameznimi amandmaji, posameznimi manjšimi korekturami enostavno ni možno narediti takega, ki bo pravi, ki bo uporaben, ki bo pravičen. Eden od kolegov je ob predstavitvi mnenja poslanske skupine rekel, da je v tem času prihajalo do nepotrebnega spreminjanja stalnih bivališč in nepotrebnega vpisa osebnih služnosti. Ja, takrat sem na seji Državnega zbora rekel, da bo Slovenija država s svetovnim rekordom po številu vsaj uradno ločenega življenja zakoncev ali partnerjev, ki sicer živijo skupaj. Torej, uradno so ločeni. Teh sprememb prijav stalnega bivališča je ogromno, ne strinjam se pa s tem, da je bilo to nepotrebno za nekatere, saj so si s tem zagotovo zmanjšali davek pri marsikateri družini, ki komaj shaja iz meseca v mesec. Seveda se strinjam, da je treba obdavčiti luksuz, vendar pri teh rezidenčnih in nerezidenčnih stanovanjih ne gre sao za luksuz. Gre preprosto za to, da mnogih stvari, žal, nimamo urejenih in zaradi tega bi bilo potrebno dati moratorij na izvajanje tega zakona, ta čas uvesti nazaj nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in vse tiste zakone, ki so veljali do sedaj in ki smo jih povozili s tem zakonom, in nato s prečiščenim besedilom, z urejenimi evidencami priti z zakonom v Državni zbor in takega sprejeti. Zavedam se, da kakršen koli že ne bi bil priljubljen, vendar bi bil vsaj pošten do velike večine državljank in državljanov. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Gospa Sonja Ramšak, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica, državna sekretarka s sodelavkama, poslanke in poslanci! Žalostno je, da je vladajoča koalicija skupaj s premierko v bistvu Sloveniji močno zašibila kolena z zadolževanjem in novimi davki, z davkom na nepremičnine pa dejansko spravljate na kolena celotno slovensko gospodarstvo. Vsekakor podpiram amandma Slovenske demokratske stranke, kajti menimo, da če kaj, potem lahko Slovenijo pripelje iz krize razvoj gospodarstva in odpiranja novih delovnih mest z dodano vrednostjo. Vendar ne na način, da jih bremenimo z davkom na nepremičnine, kajti 0,75 odstotni davek na nepremičnine za poslovne prostore gospodarskih subjektov pomeni, da se bodo njihovi stroški povečali za 2,5-krat. Meni je žal, ker v tej dvorani je tudi nekaj podjetnikov, ki zelo dobro veste, kaj to pomeni za podjetja, in da kljub vsemu zagovarjate rešitve, ki ste jih pač sprejeli že ob sami noveli zakona in ko sedaj ne podpirate amandmaja Slovenske demokratske stranke, kjer predlagamo, da se pač ne obdavčijo kmetijske stavbe, poslovne, energetske in industrijske nepremičnine, predvsem pa, da tudi stranka upokojencev oziroma demokratična stranka upokojencev ne podpira znižanja za domove za ostarele. Takrat, ko je potrebno govoriti na govornici seveda govorite eno počnete pa drugo. Stisnili boste tipke [[…]]In veste, kaj pomeni, da so domovi za starejše obdavčeni z 0,5 odstotno stopnjo? To pomeni, da vsi tisti, ki so v domovih za starejše, bodo to ceno plačali zelo drago. Se pravi lastniki, to je država, in pa zasebniki, ki imajo koncesijo, da opravljajo to dejavnost, bodo seveda prevesili, vse breme tega davka na uporabnike teh storitev. Jaz apeliram na vse vas, poslanke in poslance, da še enkrat zelo dobro premislite in ko boste glasovali o amandmaju Slovenske demokratske stranke, da ta amandma podprete. Seveda pa verjamem, da bo Ustavno sodišče v petek sprejelo odločitev, ki bo postavila tudi nekatere druge temelje, in žal mi je, da danes sprejemamo to spremembo zakona, kjer ščitite dejansko tiste premožnejše, ščitite kapital, medtem ko državljanke in državljane, ki komaj v bistvu dan preživijo ali pa mesec, jih pa seveda ne poslušate in jim ne prisluhnete. Ko govorite, ko ste nekateri razpravljali o tem, da je prav, da se rezidenčne in nerezidenčne nepremičnine obremenjene z 0,15, seveda pozabljate na to, da marsikdo od tistih ta bogatejših Slovencev ima več kot 10 ali pa celo 20 nepremičnin in da niste sposobni pobrati davkov tam, kjer je premoženje. Jemljete pa tam, kjer premoženja ni. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. K besedi se je prijavila tudi predstavnica Vlade magistrica Mateja Vraničar. Izvolite, gospa Vraničar, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Rada bi pojasnila posledice predlaganega amandmaja, vendar naj začnem s tem: davek na nepremičnine je davek na premoženje in če premoženja ni, tudi davka ne more biti. Se pravi, najprej mora biti, najprej, premoženje in govorimo o davčnih stopnjah v višini 0,15 ali 0,75 % od vrednoti premoženja. Posledice predlaganega amandmaja, ki pomenijo oprostitev plačila davka na kmetijske stavbe, poslovne, energetske, industrijske stavbe in stavbe, ki se uporabljajo za oskrbo starejših, ter hkrati tudi oprostitve na zemljišče, na kmetijska in gozdna zemljišča in zemljišča za poslovno in industrijsko rabo ter zemljišča za namene energetike, pomeni izpad davka v višini ca 175 do 180 milijonov evrov davka. To v prehodnem obdobju pomeni izpad za državni proračun, vendar to je predlagana sistemska določba in ta sistemska določba pomeni izpad 120 milijonov evrov davka za občinske proračune. Od teh nepremičnin se je namreč do lanskega leta oziroma v letu 2012, podatke smo uporabili za leto 2012, v občinske proračune nateklo za 120 milijonov davka. To pomeni v bistvu ogrožanje proračunov lokalnih skupnosti po poteku prehodnega obdobja. V obrazložitvah za amandma je bilo govora o tem, da veljavni zakon podpira izključno kapital, vendar če pogledamo predlagani amandma, pomeni, da se celotno breme davka, kolikor ga pač preostane po upoštevanju amandmaja, prevali na posameznike in na negospodarske dejavnosti. Iz nepojasnjenega razloga se iz obdavčitev drugih stavb izvzemajo izključno in samo nepremičnine za oskrbo starejših ljudi. Vse ostale nepremičnine, ki se uporabljajo za različne negospodarske ali socialne aktivnosti, ostanejo obremenjene. Ne razumem v bistvu, v čem je tukaj utemeljena razlika v višini obremenitve oziroma v oprostitvi in obremenitvi na drugi strani. Kar se tiče luksuza, naj opozorim na trenutno veljavni četrti odstavek, ki bo postal po novem tretji odstavek, in nepremičnine, stanovanjske nepremičnine večje vrednosti obremeni z dodatno povečano davčno stopnjo. Ne nazadnje, odzvala bi se rada tudi še na trditev glede tega, da naj bi po trditvah Vlade vsi gospodarski subjekti plačali manj davka, tega nismo nikdar trdili. Trdili smo, da v povprečju se za področje poslovnih in industrijskih nepremičnin ohranja obdavčitev na nivoju, kakršnega smo poznali z nadomestilom za uporabo stavbnega zemljišča. Dejstvo pa je, da so po dosedanjem sistemu razlike med občinami precejšnje, zaradi tega bodo gospodarski subjekti znotraj posameznih občin lahko nekateri obremenjeni znatno manj, kot so bili do zdaj, ali pa tudi več. Enako velja tudi, če primerjamo različne občine med seboj. Glede energetskih nepremičnin, pa je bilo tudi v redni zakonodajni obravnavi večkrat poudarjeno, da gre za isti princip, kakršnega smo ubrali pri drugih poslovnih in industrijskih nepremičninah, ohraniti obremenitev približno na nivoju, kakršno so poznali po nadomestilu za uporabo stavbnega zemljišča, upoštevati je treba pa pri energetskih nepremičninah tudi, da plačujejo druge premoženjske dajatve v povezavi z izrabo naravnih virov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker sem videla še željo po razpravi, bom odprla naslednji krog in vas prosim za prijavo. Prijava teče. Prijavljenih imamo 10 razpravljavcev. Prvi je na vrsti gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Predlog amandmaja Zakona o davku na nepremičnine s strani Slovenske demokratske stranke je izrazita podpora gospodarstvu. V tem prostoru velikokrat slišimo, da je potreben zagon gospodarstva, ustvariti nova delovna mesta. To je veliko lepih besed, a dejanj v praksi, v gospodarstvu tega gospodarstveniki ne začutijo. Naš amandma je pa dejansko konkreten primer in podpora gospodarstvu, da dobi gospodarstvo tisti zagon, ki ga v tem momentu absolutno potrebuje. Če izvzamem, dejansko gre za davek, kjer se popolnoma oprosti dajatev tistim gospodarstvenim institucijam, ki dejansko res proizvajajo in polnijo naš proračun tako za področje kmetijstva, ker tudi kmetijstvo je zelo pomembna gospodarska panoga, in seveda za vse poslovne, industrijske nepremičnine, dodane so tudi nepremičnine, domovi za ostarele. Tudi te nepremičnine so tukaj zajete, katere se popolnoma oprostijo, in tista glavnina, ki pa so v gospodarstvu, so pa mala in srednja podjetja, ki so v vladnem predlogu najbolj udarjena oziroma najbolj obremenjena. Te so po našem predlogu popolnoma oproščene. Tudi za sama zemljišča, kjer gre za zemljišča, skratka za zazidljiva zemljišča, ki so obremenjena z 0,5 % za gradnjo stavb, in tukaj se oprostijo vsa kmetijska, tudi gozdna zemljišča in zemljišča za potrebe gospodarstva. To se pravi, za poslovno, industrijsko gradnjo, za gradnjo raznih energetskih objektov, skratka za celoten segment podpore gospodarstva. To je konkreten ukrep, zelo direktno nakazilo, kako pomagati gospodarstvu v tej situaciji, v kakršni si gospodarstvo danes nahaja. In kdor tega ne sprevidi, da je v današnjem času potrebno pomagati gospodarstvu, potem bi rekel, so za Slovenijo pisani zelo težki časi. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima Matevž Frangež.
Naj interpretiram predlagan amandma na naslednji način. Predstavljajte si neko visoko profitabilno poslovno institucijo. Recimo, zavarovalnico. Po tem amandmaju zavarovalnica z nekaj milijoni evrov dobička za svoje poslovne nepremičnine v državi ne bo plačala niti enega samega evra davka. Celotno davčno breme bomo prepustili prebivalcem. Razumem marsikateri očitek davku na nepremičnine, da ni pravičen. Moram reči, da imam dopisovalko, ki je iskrena in zelo vztrajna kritičarka tega davka. Nepravičnost tega davka pravzaprav povezuje s sistemom, kako se davek izračunava. Ta amandma k tej nepravičnosti ne prispeva prav nič, pravzaprav jo še dodatno zaostruje. Poglejte, jaz ne maram davkov, tako kot nihče od vas in tako kot nihče od naših sodržavljanov. Vsi razumemo davke kot breme. V tej državi pač s kakovostjo javnih storitev, s standardi socialne država, s kakovostjo infrastrukture ne znamo oceniti, da je za vse to pač potreben denar in da za plačani davek državljan dobi tudi neko ustrezno protivrednost. Očitno v Sloveniji ne cenimo te protivrednosti in menimo, da je primež davkov previsok glede na protivrednost, ki jo v nekih javnih dobrinah dobimo v zameno. To je ena od naših težav. Očitno bomo morali več storiti za to, da z racionalno organiziranostjo javnega sektorja, vitko državo po predstavi nekaterih ustvarimo prostor za znižanje davkov, zato da se morebiti ta ekvivalent vrednosti med plačanim davkom na eni strani in na drugi strani neko javno koristjo, ki jo dobi s tem posazemik ali podjetje, uravnoteži. Ampak poglejte, kje je naša težava; mnogi smo lahko zelo pametni, ko govorimo o racionalizaciji javnega sektorja, ko govorimo o tem, da imamo preveč socialne države in podobnih idejah. Ampak, vas želim opozoriti na to, da nivo socialne države, kot ga imamo danes v Sloveniji, ne onemogoča dostojnega preživetja posamezniku, ki se zaradi različnih razlogov znajde v stiski. Ali ni naša idejo o tem, kaj je socialna država, pravzaprav to, da se vsi skupaj trudimo ustvarjati, trdo delati, ampak ko se nam zalomi, obstaja neka skupnost, ki nam predstavlja, vsaj za nek čas, neko zavetje, da se postavimo na noge in da v tem času ne trpimo hujše škode na našem socialnem standardu. To se lahko zgodi zaradi brezposlenosti, zaradi bolezni, zaradi vrste razlogov. Ko posameznika torej zadene ta nesreča, mora biti država sposobna, da za določen čas ta manjko v prihodkih na ustrezen način uravnoteži. Pri nekaterih, recimo trajnih invalidih in podobnih stvareh, podobnih kategorijah ljudi, seveda mora socilana država poskrbeti to za zelo dolgo časovno obdobje. In ta socialna država je seveda odvisna od denarja in zato je na drugi strani potrebno poskrbeti za to, da ima država dovolj prihodkov. Podobno je z javnim sektorjem. Mnogi vihtite zastave in terjate, da je javni sektor v tej državi prevelik porabnik denarja. Strinjam se, da je na marsikateri točki v javnem sektorju še mogoče zagotoviti pametno racionalizacijo, predvsem pa z debirokratiziranjem države, s tem da malo ustavimo konje pri nadaljnjem procesu prenorminiranja države. Prepričan sem, da nihče v tej dvorani, se pravi ljudi, ki smo plačani za to, da sprejemamo zakone, da ustvarjamo pravila v teh državi, teh pravil že zdavnaj ne obvlada več. In to so naši procesi, to so naši problemi, prezapleteni procesi, ki ustvarjajo naloge in te naloge ustvarjajo tudi bohotnost državne administracije. Ne pozabite, obstajajo v tej državi težave z gumami policijskih avtomobilov, kar kaže na to, da imamo tudi v javnem sektorju vrsto potreb, ki niso zadovoljene. Zakaj ne? Zato ker je premalo denarja!
Hvala lepa. Gospod Franc Pukšič, imate besedo.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, državna sekretarka s sodelavkami! Za začetek, amandma bom podprl. Dejstvo pa je, da je ta zakon, tako kot smo že nekajkrat povedali, pač prinesel novo nacionalizacijo slovenskega podeželja. Še tisto kar je, se želi v tej fazi dobesedno pokrasti in spraviti v roke parim posameznim tajkunom. Žal je tako. Uboga zavarovalnica, če bo imela ogromno milijonov profita, pa ne bo plačala davka, res se mi smisli, ampak v glavnem so to državne, če pa ne, pa plačajo tako ali tako davek na dobiček, država vzame toliko, kolikor tam želi. Torej v tem ni problem. Pa sploh ne govorimo o tem. Res pa je, da je državi potrebno zagotoviti prihodke. To je pa res in s tem se seveda absolutno strinjam, vendar ne na način zadolževanja, ker z večjim zadolževanjem prihajajo večji davki; z večjimi davki prihaja nižji standard in upokojenci bodo na ta način – ne da se jim bodo zniževale pokojnine, ampak preko davkov jih bodo imeli manj, ker bodo pač morali dodatno plačevati davke. Sedaj bom zelo konkreten. Gospa mag. državna sekretarka Vraničarjeva, vi ste povedali, da če ni premoženja tudi ni davka. No, pa greva h konkretnemu, potem vam bom predal tudi dokumentacijo in želim na to dobiti odgovor, z imeni in priimki. V nedeljo ob pol desetih dopoldan pride družina k meni s solzami v očeh in pravi: "Nič več ne moremo, samo na vas se lahko še obrnemo." Danes imam to priložnost javno predstaviti, z imeni in priimki: "Sem Darja Slekovec in nimam v lasti nobenih nepremičnin, kljub temu pa mi je Geodetska uprava RS poslala informativni izračun za parcele v Mali Nedeli 22, katere solastnika sta Stanislava Slekovec in Miroslav Slekovec, oče in mati. Jaz pa na tem naslovu niti ne stanujem, niti ne izvajam gospodarske dejavnosti. Imam pravico šele po smrti solastnice, torej mame Stanislave Slekovec, ob prihodu na krajši dopust prebivati v stanovanjskem delu stavbe 359, uporaba ene sobe in kopalnice. Izračunali pa so mi davčno stopnjo 0,50 na celi stanovanjski del. V gostinskem delu stavbe pa sem lahko samo kot gost, za njo so zaračunali davčno stopnjo 0,75 …" in seveda še na ostala zemljišča in tako dalje. No, in kaj je najbolj zastrašujoče – takšnih imamo v državi na tisoče. "Z informativnim izračunom sem se oglasila 18. 3. 2014 na Geodetski upravi Republike Slovenije v Ljutomeru pri gospodu Rajku Mlinariču, pa nisem ničesar uspela urediti, saj so mi dejali, da se tega informativnega izračuna ne da spreminjati ali popraviti." Torej, to se dogaja našim ljudem, to se dogaja navadnim državljankam in državljanom. Tako se z ljudmi ne dela, na ta način! Je nepošteno, nekorektno, ne samo da bo prišlo do nacionalizacije slovenskega podeželja, da bomo s tem uničili še tiste, ki nosijo v to državno malho, ki plačujejo davke, tudi ogromno krivic bomo naredili. Ogromno krivic! Zato smo v Slovenski ljudski stranki že zdavnaj predlagali, večkrat ponovili in dejali, naj davek začne veljati s 1. 1. 2016, ta čas pa se naj zakonodaja pripravi tako, kot je treba. Prepričan sem, da bi ob sposobnosti državne sekretarke, ki jo zelo visoko cenim, lahko pripravili tako zakonodajo in vse uredili, če bi imela dovolj časa. Žal, žal je vladna koalicija po hitrem postopku stisnila ta zakon skozi proceduro in zdaj vidimo, v kakšni štali smo. Pa ne v kakšni štali smo mi kot Državni zbor, pa bo Ustavno sodišče o tem razsojalo in tako dalje, ampak državljanke in državljani na konkretnih primerih. In to ni pošteno, tako se z ljudmi ne dela. Tako se še v svinjaku ne dela, kaj šele z ljudmi. To vam bom predal in prosim, da daste odgovor Slekovec Darji in tudi meni.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, imate besedo.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, gospa državna sekretarka s sodelavkami! Poskušal se bom izogniti opozicijski retoriki. Eden temeljev krščanske politike je osebna odgovornost, zato govorimo o tem, da je seveda treba davke plačevati. In tako kot nekoč, ko je nastal stavek, da daj bogu, kar je božjega, in cesarju, kar je cesarjevega, Tudi danes vzamem v roko sicer evrski, naš kovanec, na katerem piše lepo slovensko "Slovenija", je relief Primoža Trubarja in njegov citat "stati inu obstati". Vse to nas zavezuje, da davke plačujemo, ker gre za Slovenijo. Seveda pa morajo biti davki, kot sem že prej povedal, tudi stimulativni. In če kaj in če katerega zakonodaja, potem davčna zakonodaja mora biti kristalno jasna s pravnega vidika in kristalno jasne morajo biti davčne stopnje in seveda tudi olajšave oziroma oprostitve. Kar zadeva amandma kolegic in kolegov iz SDS, razumemo, da gre za razmislek o podpori slovenskemu gospodarstvu, predvsem malemu gospodarstvu. Tukaj moram kolegico Romano majčkeno popraviti, ko je rekla, da malo gospodarstvo predstavlja okrog 98 % vsega slovenskega gospodarstva. Malo več. Skoraj 99 % vsega gospodarstva slovenskega predstavlja malo gospodarstvo. Glede na to, v kakšni situaciji se to gospodarstvo nahaja, ko je na intenzivni negi, je najbrž ta trenutek treba pomagati. Kako mu lahko pomagamo? Ja gotovo ne z visokimi davki! Če kdo razume in misli, da se razvoj gospodarstva zažene z dvigovanjem davkov, z davčnimi obremenitvami, potem je to. tako kot je nekoč že gospod Churchill povedal, da je spodbujanje gospodarstva z davki, tako kot če hočeš dvigniti vedro vode, v kateri stojiš. To ne gre. Zaenkrat to ne gre, dokler bodo veljale sile gravitacije. Poglejte, mi imamo podatke danes, zahvaljujoč informativnim izračunom. Na dan 18. marec je Obrtno-podjetniška zbornica objavila rezultate ankete. Spraševala je in odgovorilo je okrog tisoč obrtnikov, torej predstavnikov malega gospodarstva, in rekli so, da je njihova povprečna obremenitev približno za 244 % večja kot dosedanji NUSZ in da bo več kot 95 % malih gospodarstvenikov plačalo več davka na nepremičnine, kot je plačevalo do sedaj nadomestilo za uporabo stavnega zemljišča. Glejte, to ni dobro. Ne pravim, da takrat, nekoč, ko bo spet gospodarski razcvet, ko bo konjunktura, da pa morda takrat davčne stopnje popravimo, se pravi, dvignemo. Ne pa danes za božjo voljo, ko je konkurenčnost slovenskega gospodarstva dramatično padla, ko potrebujemo gospodarsko rast, delovna mesta, da danes, ko vemo – ponavljam –, da je gospodarstvo, predvsem malo gospodarstvo na intenzivni negi, na cevkah, da damo še dodatni žebelj v krsto. Zato ob tem amandmaju velja, da razmislek, da vendarle prizanesemo gospodarstvu, ker edino gospodarstvo, gospe in gospodje, bo Slovenijo potegnilo iz krize in edino gospodarstvo bo tisto, ko bo v razcvetu, bo skrbelo za to, da bomo mi in tudi mlajše generacije, da bodo imele penzije, ne samo sedanji penzionisti, da bomo imeli boljši zdravstveni sistem, boljši šolski sistem in tako dalje. Zato naj ponovim tudi tukaj izrečene besede predsednika Evropskega parlamenta gospoda Martina Schulza, ki je govoril z retoriko Evropske ljudske stranke, je povedal, mala podjetja, mala in srednja podjetja so gibala razvoja Evrope. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Gospa Iva Dimic, imate besedo.
Hvala lepa, predsedujoča. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Sama bom amandma Poslanske skupine SDS podprla, ker je dejansko podpora malemu gospodarstvu in podeželju, kmetijstvu. Vse skupaj mislim, da na nek način to dvoje ali pa ta dva subjekta rešujeta trenutno Slovenijo ne samo pred nekim finančnim ali pa gospodarskim zlomom, ne nazadnje tudi nekoliko pred lakoto. Ravno zaradi tega pričakujem neko razumevanje s strani Vlade, da pa vendarle prisluhne, ker smo imeli že toliko razprav, kako se bo, po kakšnih stopnjah se bo obdavčilo gospodarstvo, gospodarske objekte in infrastrukturne objekte. Nerazumno je, še enkrat ponavljam v tem državnem zboru, da je na primer podjetja Gorenje obdavčeno po stopnji 0,75, čez cesto pa Termoelektrarna Šoštanj z 0,40. V istih krajih, na isti rodovitni zemlji ali nerodovitni, kakor boste rekli, boste verjetno našli neko razlago, ampak očitno je, da tukaj notri so prišli določeni lobiji, ampak o tem smo govorili že na eni izmed preteklih sej. Pričakovala bi, ne nazadnje, tudi neko usklajeno delovanje vladajoče ekipe, tudi ministrov. Tri tedne nazaj smo imeli v Logatcu srečanje z gospodom Židanom in z gospodom Dragonjo, žal, ni bilo nobenega predstavnika s področja financ. Tam je bilo sto gospodarstvenikov, malih lokalnih gospodarstvenikov iz poljanske in notranjske regije. Eno izmed vprašanj je bilo tudi gospodu Dragonji, če se bo stopnja obdavčitve na gospodarska poslopja znižala. Gospod Dragonja je rekel, da ja. Vprašali so, koliko se bo znižalo. Gospod Dragonja je rekel, da toliko, kolikor so obdavčena kmetijska poslopja. Se pravi, da bo šlo z 0,75 na 0,30. Istočasno, ko sem to novico pričakovala, sem zasledila, ne vem iz medijev, da zadeva, predlagana s strani gospoda ministra Dragonje, na Vladi ni šla skozi. Se pravi, da ste nekako neusklajena ekipa, ki ne gre z istimi informacijami med ljudi, med obrtnike, male gospodarstvenike in nimate istih informacij. Mislim, da je to neusklajeno – ne da je neusklajeno, to je neodgovorno! Ljudje so tam pričakovali, dobili zavezo najvišjega, ki jim lahko da neko obljubo in nekaj razsvetli, in to je bil minister Dragonja, dejansko vidim po vseh teh korespondencah, da zadeva ni šla nikamor naprej. Pa še na eno stvar bi tu želela opozoriti, kar tudi ureja amandma SDS. To pa so mrtve kmetije. Ali se je kdo vprašal, kaj bo s temi mrtvimi kmetijami? Spet bom rekla, mogoče po Prekmurju je več, ko so imeli prašičje farme in enostavno so potem zadeve zaprli in imajo postavljene hleve. Kdo bo sedaj to plačal? Nekdo z minimalno plačo! Ali naj naročil nekoga, da jim bo podrl? Veste, saj tudi to je 10 tisoč evrov, sanacija nekega objekta. Mislim, da je vsa zadeva ušla izpod nadzora, da se je preveč hitelo. Opozarjali smo na to, da se dogovorimo, upoštevajmo vse probleme, vse specifike. Verjetno je bila želja po polnjenju državne blagajne prevelika in se je na nek način vse te zadeve povozilo. Zato pozivam še enkrat: prisluhnimo malim gospodarstvenikom, ki vpijejo, pa žal je velikokrat glas vpijočega v puščavi, da vendarle razumite in znižajte te stopnje – ne otepajo se plačil davkov, da se razumemo, nihče. Ampak naj bodo bremena pravično porazdeljena in jim dajmo možnost,da se postavijo na noge, saj z večjim obsegom, ki ga bodo imeli, bodo več prispevali v davčno blagajno.
Hvala lepa. Gospa Ljudmila Novak, imate besedo.
Spoštovani, lepo pozdravljeni! O tem zakonu, o davku na nepremičnine, smo govorili veliko; veliko in veliko preveč. Ta zakon je ustvaril tudi veliko nezadovoljnih, veliko skrbi, veliko težav, spet bom rekla veliko, veliko, veliko. Hkrati pa imam vtis, da bo od njega zelo malo koristi. Imam tudi vtis, da smo s tem zakonom ali da so s tem zakonom zaposlili državljane, da se sedaj ukvarjamo sami s seboj. Vsak misli na svojo težavo pri tem zakonu, pri tem pa manj gledamo pod prste tistim, ki dejansko obračajo ali zapravljajo ali nepravilno uporabljajo veliko večje vsote denarja. K besedi me je pravzaprav spodbudila državna sekretarka, ko je rekla, da ta amandma črta prihodke občinam. Morda trenutno, ampak država bo z uveljavitvijo tega zakona čez nekaj let vzela izvorni prihodek občinam. Torej bo vzela vse! Sama menim, da to nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, izvorni prihodek občin, je bil veliko bolj urejena dajatev oziroma prihodek za občine in ta denar, ki ga dajemo občinam, se tudi zelo namensko uporablja. Potem bomo imeli še en argument več, da je treba občine ukiniti, ker imajo manj prihodkov. Seveda, če jim bomo nalagali nove obveznosti in jemali prihodke, potem zagotovo ne bodo zmogle več vseh teh obremenitev. In kaj je glavna naloga občine oziroma kaj je glavna naloga države? Ustvarjati pogoje, da bodo ljudje lahko delali, da bodo z večjim veseljem delali, tako pa s temi novimi davki, imamo občutek, da so kaznovani tisti, ki so bili delovni, ki so skozi rodove nekaj ustvarili, po drugi strani pa s tem zakonom, ki ga danes spreminjamo, prekličemo obdavčitev luksuza. Hkrati pa ne želimo uvideti, da so vendarle obrtniki, podjetniki, družinska podjetja, da imajo objekte, v katerih zagotavljajo delovna mesta, v katerih se dela, zaradi teh objektov lahko tudi imajo zaposlene, plačujejo prispevke, zaradi tega je manj brezposelnih. To bi morala biti glavna naloga države, da take ljudi spodbuja, da bodo lahko še naprej delali. Tudi, ko obiskujemo različna majhna družinska podjetja – kaj slišimo? Inšpekcije! Seveda, veliko je dela na črno, veliko je prikrivanja in tako naprej, ampak tukaj gre za nesorazmerne kazni. Nekdo je imel nekaj evrov več v blagajni, kot so kazali računi – in 800 evrov kazni! Kontrolirajmo velike, tam, kjer dejansko niso plačani prispevki, kjer se da veliko stvari skriti, medtem ko te majhne pa spodbujajmo, da bodo še naprej delali z veseljem, da bodo vedeli, za kaj delajo, da bodo lahko zagotavljali sebi delovna mesta, svoji družini in tudi drugim. Glede na to, da bo jutri Ustavno sodišče sporočilo svojo odločitev glede tega zakona, sem prepričana, da moramo zakon napisati na novo, da toliko težav, toliko nesmislov, kot je v tem zakonu, je težko popraviti z vedno novimi popravki. Ampak takrat se je treba poslušati, poslušati je treba tiste, ki imajo tudi praktične izkušnje, ne samo gledati, kako bomo čim bolj napolnili državno blagajno, ker to je kratkoročen dobiček, dolgoročno pa je narejena velika škoda.
Hvala lepa. Gospod Mihael Prevc, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica! Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Ko je bil pred dobrim mesecem, mogoče nekoliko več, ustoličen minister Dragonja, minister za gospodarstvo, in ko je kmalu po tem imenovanju začel s svojimi nastopi, je zelo jasno povedal, da je ena možnost za to, da se razbremeni gospodarstvo, nazadnje tudi ta sprememba Zakona o nepremičninah. Verjetno je minister Dragonja vendarle predlagal na vladi to, da bi se davčna stopnja za mala podjetja zmanjšala, pa očitno tam ni bil uslišan. Podjetniki so vendarle upali, da se bo nekaj zgodilo na tem področju, a žal se ni. Vlada kot takšna ni imela tega posluha in seveda normalno je, normalno je, da je potem Slovenska demokratska stranka s tem amandmajem, ki ga seveda podpiramo tudi ostali opozicijski poslanci, da je vendarle skušala na nek način podjetništvu pomagati. Kajti vsi v tej dvorani – polna usta so nas, kako je treba razbremeniti gospodarstvo, da je edino gospodarstvo tisto in pa predvsem to malo podjetništvo, ki je pravzaprav srž našega gospodarstva, kako, na kakšen način mu je treba pomagati. Mislim, da prav pri tem Zakonu o nepremičninah smo dejansko zamudili veliko priložnost oziroma v Vladi ste zamudili veliko priložnost, da tu, s tem zakonom pomagate malemu gospodarstvu in ne nazadnje, da s tem pripomorete velik delež k izhodu iz krize. Verjamem, tako kot ste rekli gospa državna sekretarka, da ta amandma krepko ogroža prihodke, ki ste jih seveda načrtovali. To se pravi sredstva, ki ste jih načrtovali, da jih boste pač s tem davkom dobili. Verjamem, da je to problem. Poglejte, prav zaradi tega smo vam v Slovenski ljudski stranki takrat, ko smo sprejemali Zakon o nepremičninah, ponudili roko sodelovanja. Rekli smo, to je tako pomemben zakon in tudi jasno smo povedali, da rabimo ta zakon o nepremičninah, ampak to je tako pomembna materija, da vendarle pri tem projektu tako koalicija kot opozicija morata stopiti skupaj in to zgodbo vendarle zapeljati skupaj. Ampak, seveda, nikakršnega posluha ni bilo z vaše strani in seveda rezultat tega je pa potem pač takšen amandma. To se pravi, kar se tiče amandmaja. Kar se pa tiče drugih stvari: še enkrat vas opozorim, spoštovana državna sekretarka, tisto noč smo vas večkrat opozorili, da je treba izenačiti rezidenčna, to se pravi davčno stopnjo rezidenčnih in nerezidenčnih stanovanj. Niste nas poslušali. Tokrat v to vašo novelo zakona to vnašate, ker je bil vihar, ki se je zgodil, prehud. Ne nazadnje mnogi lastniki takšnih in drugačnih objektov, ki so bili prazni, predvsem bom rekel starih kmečkih objektov, ki so bili prazni, za katere bi morali plačati bistveno višjo davčno stopnjo kot za nov objekt, v katerem bivajo, so se poslužili takšnih in drugačnih rešitev. Služnosti so si šli vpisovati, normalno, to je bila pač takšna možnost, in veste, na ta račun so spet ogromno zaslužili pravniki. Ker vpis služnosti preko notarske pisarne ni tak poceni zadeva. Žal so bili v to prisiljeni. Mogoče še nekaj; jasno smo vas opozorili, da kar se tiče evidenc, da zamrznimo zakon za kakšno leto ali pa dve, da se v teh letih, da se v tem času [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]Vendar tudi tu ni bilo posluha. Tako smo danes resnično razočarani. Ne nazadnje tudi zaradi tega, ker vemo, da bomo jutri dobili stališče Ustavnega sodišča.
Hvala lepa. Gospod Andrej Čuš, imate besedo.
Spoštovana gospa predsedujoča, hvala lepa za besedo. Davek na nepremičnine. Meni se zdi, da ko smo v Državnem zboru, samo še poslušam kadrovske menjave, pa davek tisti, davek tisti, pa bremena tista. Pa kazni seveda, hvala za popravek. Takrat smo imeli to famozno sejo do sedmih zjutraj. Moram reči, da nas niste pretirano poslušal in mnenja sem, da nas ne boste poslušali niti danes. Sam bi lahko davek na nepremičnine označil za največji eksperiment, neuspeli seveda, v času samostojne Republike Slovenije. Danes so nekateri tukaj tudi v izvajanju predstavitev stališč poslanskih skupin govorili, da je za ta davek kriv slovenski narod. Dame in gospodje, za ta davek je kriva vlada Alenke Bratušek in izključno vlada Alenke Bratušek! Ko malo razmišljamo o samih namenih tega zakona, bi nas sam zakon najbolj spomnil na model sovjetske nacionalizacije premoženja v prejšnjem stoletju in sami vemo, kaj je to prineslo: kup revežev in eno peščico bogatašev. Tudi gospod Prevc je dobro omenil problematiko neurejenih evidenc in v bistvu ste to, kar bi morala narediti javna uprava, javni servis, da ima sproti urejene evidence, prenesli na vse Slovenke in Slovence, ki so zdaj mesece in tedne urejali svoje evidence. V končni fazi nekateri so celo dobivali odmero o tem, kakšen znesek bo treba plačati, pa jih ni med nami že več kot deset let. To se ne dogaja v nobeni drugi državi na svetu, v to me ne bo nihče prepričal. Davek bo pa prizadel vse Slovenke in Slovence. Ko poslušam stališča nekaterih strank, se mi res zdi, da neverjetno, da se imajo za socialne in liberalne. Mogoče so te stranke socialne v tem, da bomo vsi enako revni. Ko danes govorite na dolgo in široko o gospodarski rasti, če si prizadevate za to, boste podprli naš amandma, če ne, pa me boste še naprej spominjali na voditeljico s severnokorejske televizije, ki govori, da je Severna Koreja svobodna država. Ja zakon ni potreben, zato raje vzemite svojim bankirjem, režite neupravičene privilegije, so pa, kot je tudi gospod Frangež povedal, rezerve tudi v širšem javnem sektorju in še bi lahko o tem se pogovarjali. Naš amandma Poslanske skupine SDS gre izrazito v smeri razbremenitve kmetijskih stavb, stavb za poslovne, energetske in industrijske nepremičnine ter nepremičnine, ki se uporabljajo za oskrbo starejših ljudi. V tem pogledu lahko rečem, da je ta amandma tudi medgeneracijsko usmerjen in podpora DeSUS bi morala biti nekako samoumevna. Ko je državna sekretarka govorila, da ta davek ne bo prizadel tistih, ki nimajo nepremičnin – ne vem. Kup študentov in mladih živi v najemniških stanovanjih in lastniki teh stanovanj bodo to prenesli, seveda plačilo tega davka, na nas mlade. Zato seveda apeliram na čim širšo podporo temu amandmaju ne samo zaradi medgeneracijske solidarnosti in gospodarstva, ampak zato, da ta vlada vsaj enkrat naredi nekaj v stilu ali pa smislu razbremenitve slovenskega naroda.
Hvala lepa. Gospod Franc Breznik imate besedo.
Najlepša hvala. Verjamem spoštovane kolegice in kolegi, da se zavedate, da pri 130 tisočih brezposelnih ne more biti manjših korakov, ampak morajo biti konkretni, dejanski koraki in konkretno znamenja trgu, predvsem ljudem, podjetnikom, tistim, ki se bodo odločali za podjetništvo, tujim vlagateljem, ki imajo nameravati, vsaj mislijo priti na območje Slovenije, da je Slovenija pripravljena iti v neko novo paradigmo, v kreiranje nekega novega ugodnega poslovnega okolja. To je naloga nas, politikov in te naloge se moramo zavedati. V Slovenski demokratski stranki se tega zavedamo ves čas nastanka te države, tako kot tudi v Ljudski stranki, kot tudi pri kolegih iz Krščanskih demokratov, seveda pa tisti, ki ste nasledniki nekih bivših strank ali pa sateliti bivših komunističnih strank, se tega pač nikoli niste zavedali in tega vam tudi ne zamerim. Problem je pa tistih 130 tisoč brezposelnih. Treba je to danes povedati, da 130 tisoč brezposelnih je 130 tisoč registriranih brezposelnih. Cele vrste ljudi, ki danes dela čez mejo v Avstriji – seveda jih nimamo v posebnih evidencah. Ko se srečujem z avstrijskimi politiki, so dokaj žalostni – v bistvu nam pomagajo v tem trenutku; pomagajo našim ljudem, zato da lahko določene družine preživijo. Predvsem tiste na obrobju Slovenije. Poglejte, kreiranje dobrega ali pa ugodnega poslovnega okolja v eni državi, ki je na izredno pomembni geostrateški legi, je pa tisto, kar bi se morali zavedati. Kreiranje ugodne ekonomske politike ni kreiranje samo nekih enostranskih davkov, ampak na družbo morete pogledati celovito: njen pravni sistem, delovanje pravnega sistema preko sodstva; potem morate pogledati na tako imenovano zgodovino družbenih odnosov v tej državi, morate si pogledati celo vrsto socio dejavnikov, kamor štejemo tudi vero ali razlike vere, in vse to vpliva na razvoj podjetništva. Ljudje se dnevno odločajo v nekih svojih pisnih ali ustnih pogodbah – kako se bodo odločili? Torej, človek je homo ekonomicus, se odloča; in pri takšnih davkih se človek pač drugače odloča. Torej, kaj smo napovedali? Napovedali smo nično stopnjo – eden izmed prvih pogojev, da tukaj lahko postavimo neko resno podjetniško okolje. Za vse tiste, ki se bodo ukvarjali s podjetništvom, z industrijo, je nujno potrebno, da jih ne obdavčimo. To je nujno potrebno. In ne samo da ga sprejmemo, ali recimo, da se zgodi čudež, da bodo to sprejeli, to mora ostati kot neke etiketa Slovenije, da ne obdavčuje vsaj z nepremičninskim davkom resnih podjetnikov in industrije. Naslednja zadeva, ki bo – priti mora do temeljite spremembe šolskega sistema. Naslednja, ki bo, pa moramo temeljito prevetriti sodni sistem. To so trije ključni dejavniki, v kolikor hočemo vzpostaviti resno poslovno okolje v Sloveniji. Poglejte, jutri bo petek. Jutri bodo vsi tisti, ki so sedaj mali podjetniki, ki so po dosedanji zakonodaji obdavčeni z 0,75-odstotno stopnjo, kmetje na podeželju, v Slovenskih goricah z 0,3-odstotno stopnjo. Torej tisti, ki imajo kmetije 7 hektarjev, ki se komaj preživljajo, ki so si zraven majhne kmetije tudi mnogi postavili več objektov, da so lahko postavili hleve, da so si lahko postavili celo vrsto objektov za svoje stroje [[…]]Tiste bi jutri dopoldan prosil, da pridejo v Ljubljano, da si pogledajo to drugo, to razliko med patriciji in plebejci. Lahko si bodo ob 11. dopoldne pogledali polne kafiče, polne gostilne raznih profesorjev, ki že dopoldan delajo razne politične stranke, celo vrsto študentov, celo vrsto državnih javnih uslužbencev, vse je polno, okoli druge ure pa bodo nekateri že počasi šli do svojih vikendov v Gozd Martuljek, v Piran, v Portorož – vsi tisti, ki so obdavčeni z 0,15-odstotno stopnjo. To je ta zgodba te slovenske države, teh slovenskih velikih razlik, te slovenske nesocialne države, v katero štejejo še postopači, lenuhi, ljudje, ki čakajo, da v njihovo življenje pripeljejo veliki vlaki. To je ta velika razlika. Zato ljudje odhajajo; odhajajo podjetniki, drugače se odločajo in to je okolje, ki je samozadostno in ki je samozadostno na tujih kreditih. Kako dolgo bodo? Tako bo to okolje samozadostno in nekateri si bodo lahko peli: "Na Slovenskem smo mi gospodar." Ko bodo ti krediti [[…]] [[znak za konec razprave]] , potem bo prepozno. Verjamem, da boste ta amandma podprli, ker je to eden izmed prvih stebrov za boljše, bolj ugodno podjetniško okolje. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Gospod Robert Hrovat, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. V Slovenski demokratski stranki smo že zelo jasno napovedali, da bomo takoj po volitvah ta zakon ukinili. Zakon o davku na nepremičnine bomo ukinili. To je naša zaveza. Dejstvo je, da smo danes vložili amandma, ki nakazuje smer priprave novega zakona, kajti tega zakona, takšnega kot je, v takšni obliki, se ne da več popravljati z nobenimi amandmaji. To je dejstvo. Dejstvo je, da niste poslušali nas, opozicije, niste poslušali obrtnikov, niste poslušali podjetnikov, niste poslušali kmetov, niste poslušali nikogar. Mislili ste, da vse veste. Sprejeli ste zakon, ki ga že po nekaj mesecih popravljate. Jutri bo odločitev Ustavnega sodišča, lahko predvidevamo, glede na količino vloženih zahtev na Ustavnem sodišču, da bodo zagotovo potrebne kakšne spremembe, morda celo nov zakon. To bi bilo daleč daleč najboljše za vse. Reševanje proračunskega primanjkljaja na ramenih davkoplačevalcev je enostavno nepravično. Pa ne samo nepravično, to je nedopustno. Prava smer reševanja proračunskega primanjkljaja je nadzorovana prodaja državnega premoženja in denar nameniti v državne blagajne, med drugim tudi v pokojninsko blagajno, seveda tisti določen znesek od državnega premoženja, ki bo potem zagotavljal tudi stabilnost te blagajne. Kaj se nam približuje – spet nova pokojninska reforma. In videli boste, tudi to bo najbrž prišlo na vrsto. V letu 2013 je bilo za 250 milijonov evrov nepobranih prispevkov. To je tisti manko, ki ga želite pobrati z davkom na nepremičnine. Zakaj se tega najprej ne pobere? Zakaj se na tem ničesar ne naredi? Naše davčne stopnje se znižujejo, tu gremo v smeri želja obrtnikov, podjetnikov, kmetov in tako naprej. Verjamem, da ta amandma ne bo sprejet. Škoda, da ne bo, verjamem pa, da bomo v Slovenski demokratski stranki, ko pridemo ponovno v koalicijo oziroma na oblast, ta zakon popolnoma na novo napisali. Meni se zdi nenormalno, da je bilo 400 tisoč popravkov do sedaj v evidencah – 400 tisoč! Ali veste, kaj to pomeni? To je nenormalna številka. In zdaj podaljšujete to še za en mesec. Glejte, realni sektor vam govori eno, vi delate drugo. Pa še na nekaj bi opozoril, na kar so mene opozorili iz realnega sektorja in česar ne razumejo, teh popravkov in teh neurejenih evidenc in tako naprej. Glejte, če nek obrtnik izdeluje kovinske izdelke in jih želi prodati, pa če jih želi prodati 10, 100, tisoč ali pa milijon – če ga želi prodati, mora biti ta kovinski izdelek brezhiben. Če ni brezhiben, če ni dober, ga ne more prodati, tako je v realnem sektorju. Kako je pa v javnem sektorju, ko bi morale biti te evidence urejene – niso urejene. Kdo je odgovarjal? Kdo bo zaradi tega izgubil službo? Ali bo zaradi tega letel minister? Ali bo zaradi tega letel kdo drug? Prav bi bilo, če mene vprašate. Prav bi bilo, ker kakor koli gledamo, je to ena velika šlamparija, zakon kot tak, evidence kot take in vse ostalo, kar zraven paše. Pa še nekaj. Davek na nepremičnine, kakršen koli že, v kakršni koli obliki, bi moral biti prihodek občin. Vedno je tako bilo, povsod je tako, samo pri nas se maši tisto ogromno proračunsko luknjo z davkom na nepremičnine. To ni prav. Zato predlagam, če že ne drugega, da podprete vsaj ta naš amandma, ki gre v smeri pomoči obrtnikom, podjetnikom, kmetom in vsem tistim, ki temu zakonu tako ali drugače [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Mag. Mateja Vraničar, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Nekaj besed v zvezi z evidencami in popravljanjem podatkov. Ja, 400 tisoč podatkov je bilo v registru nepremičnin popravljenih v preteklih dveh mesecih, od 100 milijonov podatkov, kar pomeni, da se je popravilo za 0,4 % podatkov, ki se nahajajo v registru nepremičnin. Na Geodetski upravi se je oglasilo približno 60 tisoč oseb in teh 60 tisoč oseb je popravljalo približno teh 400 tisoč podatkov, 60 tisoč oseb od milijona 100 tisoč lastnikov. Zaradi tega ocenjujemo, da v masi to sicer predstavlja veliko številko, vendar ko pogledamo razmerje do vseh podatkov in do vseh lastnikov, je to, lahko rečemo, obvladljiv in pričakovan obseg popravkov, ki jih je treba opraviti. Žal smo lastniki nepremičnin naravnani tako, da nismo od leta 2010, ko so bili izdani prvi informativni izračuni, do zdaj, ko smo vedeli, da bo zaradi tega v bistvu prišlo do odmere na podlagi podatkov iz registra nepremičnin do odmere davka na nepremičnine. nismo podatkov uredili. In ja, do določene mere so nekatere probleme povzročili tudi neustrezni prenosi podatkov med posameznimi državnimi institucijami in te pomanjkljivosti, ki so bile zaznane tudi s pomočjo informativnih izračunov, so bile na podlagi informativnih izračunov odpravljene, ne da bi bilo zaradi tega treba lastnikom kar koli posegati. Dejstvo pa je, da tistih podatkov, s katerimi razpolagajo zgolj in samo lastniki, noben državni organ ne more po uradni dolžnosti popravljati oziroma spreminjati v registru nepremičnin. Še nekaj besed v zvezi z davkom kot virom lokalnih proračunov. V sistemskih določbah Zakona o davku na nepremičnine je davek na nepremičnine deljeni vir, deljeni prihodek: v enem delu pripada državnemu proračunu, v enem delu pripada lokalni skupnostim in v tem delu to ostaja v bistvu izvirni oziroma ostaja lastni prihodek občinskih proračunov. Na zahtevo občin po triletnem prehodnem obdobju, pa v tem triletnem prehodnem obdobju pripadajo prihodki od tega davka državnemu proračunu in državni proračun v bistvu daje transfer občinam v višini v letu 2012 odmerjenega nadomestila za uporabo stavbnih zemljišč, s čimer se zagotovi v bistvu stabilnost prehoda iz ene ureditve v drugo. Pri čemer, pa sem že prej omenila, da predlagani amandma pomeni po prenehanju oziroma po prenehanju veljavnosti prehodnega obdobja 120 milijonov primanjkljaja za občinske proračuna – ne za državnega, za občinske! Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Proceduralni predlog. Izvolite, gospod Černač.
Hvala lepa. Torej, želel bi, da pred nadaljnjo razpravo eno stvar razčistimo, sicer mislim, da iz tega, kar je bilo zdaj povedano, že to sledi, ker je predstavnica ene od predlagateljic zakona govorila že drugič, pomeni seveda, da se lahko vsi večkratno prijavljamo k razpravi. Predlagal bi, da to s strani predsedujoče tudi potrdite zaradi tega, da bodo kolegice in kolegi to vedeli in razumeli. Tematika je pomembna. Tukaj v tem razporedu imamo napisano: razprava o amandmajih, sprotna prijava poslank in poslancev ter predlagateljev: Vlade in seveda skupine poslank in poslancev iz Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke s prvopodpisanim poslancem Andrejem Šircljem. Glede na to, da je državna sekretarka kot predstavnica ene od predlagateljev zakona govorila že drugič, domnevam, da je s tem seveda dana možnost večkratne prijave tudi vsem ostalim predstavnikom predlagateljev, in bi prosil, predsedujoča, da to javno poveste, zaradi tega da se bomo znali ravnati pri naših nadaljnjih razpravah v skladu s tem, kar se je nekako tudi zgodilo in potrdilo v tej prijavi predstavnice ene od predlagateljic Vlade Republike Slovenije.
Hvala lepa, gospod Černač za ta proceduralni predlog, ampak iz poslovnika vsekakor izhaja, da se vsak lahko prijavi v vsakem krogu, ki ga odprem. Razen v primeru, če bi jaz kot predsedujoča dala na glasovanje, da se vsak oglasi samo enkrat, česar pa nisem. To pomeni, da vsi, ki želite besedo, dobite besedo v vsakem krogu. Vsekakor pa predlagatelj lahko dobi besedo tudi kadar koli, čeprav [[…]]V vsakem krogu se lahko prijavite. Gospod Černač, želite proceduralni predlog? [[Da.]]
Hvala lepa za te besede. S tem nekako ste potrdili moje razmišljanje, tako da glede na tematiko, ki jo imamo danes na mizi, to je Zakon o davku na nepremičnine, verjamem, da bo ta razprava široka in če bo krogov za prijavo 20, se pravi, se lahko 20-krat prijavimo. Hvala lepa. Jaz se prijavljam k nadaljnji razpravi.
Za zdaj ni nihče nakazal želje, da bi zadevo omejevali. Tako odpiram naslednji krog razprave, prosim za prijave. Prijavljenih imamo devet razpravljavcev. Kot prvi je gospod Zvonko Lah.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Naš amandma gre v smer razbremenitev kmetijskih zemljišč, kmetijskih poslopij, gospodarskih stavb, poslovnih stavb in seveda tudi tistih za domove starejših občanov. Naj obrazložim še jaz po svoje. Kmetijska zemljišča so obremenjena že s katastrskim dohodkom, to se pravi, so že obdavčena. Sedaj jih obremenjujejo še z davkom na nepremičnine in tudi ne samo kmetijska zemljišča, tudi kmetijska poslopja. Tukaj je bilo že povedano, da je kar veliko teh kmetijskih poslopij zapuščenih, da tisti, ki niso bili konkurenčni kot kmetje, so pustili kmetovanje in sedaj bodo visoke davke plačevali za te objekte. Imamo situacijo v kmetijstvu tako, da nam se kmetijska zemljišča zaraščajo, da nam samooskrba pada, mi pa to dejavnost dodatno obdavčujemo. Vemo, da pridelava hrane v Sloveniji mora biti subvencionirana, da mora gospodarstvo sofinancirati pridelavo hrane, da so kmetje konkurenčni in zdaj smo se spravili z dodatnim davkom nad to dejavnost. Potem gospodarske stavbe. Tukaj je predsednica Vlade povedala, da bodo nekatere gospodarske družbe plačale sedaj manj, kot so do sedaj plačevale. Res je! Predvsem v večjih mestih, mestnih občinah, kjer je bilo nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča visoko, višje kot pa bo sedaj davek na nepremičnine. Živ primer je to občina Velenje, ki je pobirala sedem milijonov NUZ, sedaj bo pa štiri milijone davka. Se pravi, skoraj pol manj. Dobila pa bo nazaj šest milijonov pa pol v treh letih davka, čeprav je pobrala samo štiri milijone, in vsi ti gospodarski subjekti bodo plačevali manj davka, kot so NUSZ. To je prav. Samo, od kod bo pa ta razlika, če bodo pobrali štiri milijone sami, dobili bodo pa šest pa pol? S podeželja! V teh mestih so tudi cene storitev določenih obrtnikov višje, ker je tudi višji standard, in bodo plačevali zdaj manj, kot so do sedaj. Za njih pa bodo plačevali tisti obrtniki, mala podjetja s podeželja, kjer komaj preživijo, in se bo davek pretakal v te večje občine. Tukaj je nepravično in zato mi mislimo, da je potrebno te gospodarske subjekte oprostiti tega davka, ker tako in tako plačujejo davek na dobiček in tudi druge dajatve; in tega mislim, da plačujejo zadosti. Potem stavbe, ki se uporabljajo, recimo, na podeželju ali pa v turističnih krajih za neko dopolnilno dejavnost, sobodajalstvo, so obdavčene z 0,75 do sedaj. Zakaj? In isto hoteli. Ti gospodarski subjekti ne bodo preživeli, nikakor! Imamo pa primer, recimo, nekdo ima pet stanovanj vrednosti po 300 tisoč, bo plačal 0,15 [[…]] [[znak za konec razprave]] , nekdo ima pa eno stavbo, vredno več kot 500 tisoč, bo plačal 0,25 več; zato ker je ena stavba, jih ni pet. Ni prav. Potem imamo še domove za ostarele. Poslušal sem po radiu oddajo, niso lastniki nepremičnine, [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]plačevali davek preko oskrbnine. Ni res, da če ni nepremičnine, ni davka. Zato to ni prav. In upam, da če amandma ne bo sprejet, [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Gospod Matevž Frangež, imate besedo.
V bistvu se oglašam zato, ker me je prej tistih 5 minut malo presenetilo in v bistvu nisem zaokrožil svoje misli. Skratka, govoril sem o tem, da davke plačujemo zato, ker pričakujemo, da imamo nasproti neko protivrednost v kakovosti javnih storitev, funkcionirajoči javni, torej socialni državi, kakovostni infrastrukturi in tako dalje. Mislim, da je treba v Sloveniji narediti premik od tega, da v večji meri obdavčimo premoženje, zato da bomo lahko razbremenili davčno obremenitev prejemkov, še posebej plač. Če pogledamo razloge za nekonkurenčnost slovenskega gospodarstva, gospod Tonin je včeraj govoril in primerjal plačo slovaškega in slovenskega delavca. Če hoče delodajalec dati enemu in drugemu tisoč evrov neto prihodka, bo na Slovaškem z obremenitvami plača tisoč 300 evrov bruto, medtem ko v Sloveniji tisoč 900 evrov. Soglašam z intenco njegovega vprašanja, da je to v Sloveniji problem, ampak če želimo zagotoviti ne nazadnje tisto, na kar nas opozarja tudi Evropska komisija, namreč da smo stroškovno nekonkurenčni pri vprašanju plač in zaradi tega je prišla tista ideja Evropske komisije o tem, da moramo v Sloveniji ponovno razmisliti o minimalni plači – sam trdim, da pri minimalni plači ni rezerv, da pa je treba ustvariti rezervo pri naši bruto obremenitvi plač, zato da bomo z zmanjšano obdavčitvijo pravzaprav lahko postali cenovno konkurenčnejši in, kot rečeno, v tej svetovni bitki za delovna mesta na strani tistih držav, ki bodo lahko investitorjem ponudile ugodnejše pogoje. Ampak, to, kot rečeno, je treba na drugi strani uravnotežiti, tudi s tem, da v Sloveniji premaknemo obdavčitev od prihodkov iz aktivnega naslova, iz dela, k premoženju. To je ne nazadnje tudi sistemski razlog za Zakon o davku na nepremičnine. Ta amandma govori o tem, da bi poslovne nepremičnine v celoti razbremenili, že prej sem dejal, to pomeni, da zavarovalnica, ki ustvari nekaj milijonov evrov dobička na leto, ne bi za svoje poslovne nepremičnine plačala niti evra davka. V tem pogledu tudi ta predlog ni pravičen. Sem pa sam zelo odprt za razpravo o tem, da znižamo obremenitev gospodarstva. Že prej je bilo rečeno, da smo se pravzaprav v fazi usklajevanja tri koalicijske stranke zavzemale za to, da bi 0,75 % dodatno znižali, Vlada je trdila, da izračuni kažejo, da takšna obremenitev ustreza obremenitvi iz dosedanjega nadomestila za uporabo stavbnih zemljišč, na drugi strani pa poznamo ankete, ki kažejo, da se je ta obremenitev nekajkrat povečala. Soglašam s tistimi, ki menimo, da bi tukaj morali narediti dodaten napor. Kolega Brane Golubović je zadnjič v tem kontekstu dejal, da država in vlada ki ne najde v 8 milijardah 30 milijonov evrov rezerve, da to obremenitev nekoliko zmanjšamo, ima resen problem. V tem pogledu absolutno soglašam in podpiram amandma v njegovi intenci, da obremenitev gospodarstva znižamo, menim pa, da bi bilo nepravično v celoti odpraviti to obremenitev, ker bi se potem državljani na eni strani in na drugi strani gospodarstvo znašli v neenakopravnem položaju. V tem pogledu pozdravljam pobudo ministra ali pa zavezo ministra Dragonje, da bo po ustavni presoji to vprašanje dodatno premišljeno, lahko pa povem, da je po moji presoji obremenitev nekje na ravni pol odstotka tista obremenitev, kjer bi ustvarili dodaten kisik ali znižali to obremenitev gospodarstva na znosnejše ravni, Vlada pa mora seveda povedati, kakšni so fiskalni učinki in kje bi lahko poiskali rezerve za tako znižanje.
Hvala lepa. Gospod Branko Grims, imate besedo.
Spoštovani! Vsem prav lep pozdrav! Najprej; ste opazili, kaj danes pravzaprav popravljamo? Zakon o davku na nepremičnine je točno tisti in edini davek v tem mandatu, na katerega je predsednica Vlade Republike Slovenije Alenka Bratušek vezala zaupnico. Dejansko je Alenka Bratušek z vezavo zaupnice izsilila, da se je zakon na horuk porinilo skozi parlament in to kljub silovitemu nasprotovanju opozicije, strokovne javnosti, ob dobronamernih opozorilih tistih, ki naj bi ga izvajali, in na koncu kljub obstrukciji, se pravi protesti z odhodom iz dvorane s strani opozicije. Vsa odgovornost za ta zakon je torej na strani vladajoče koalicije in v prvi vrsti Vlade z njeno predsednico na čelu, ki je očitno vezala zaupnico, ker se ji zdi sprejem tega zakona izjemno pomemben, celo simbolne narave za sedanjo koalicijo. Zdaj se vidi, ko se je začelo ta zakon izvajati, kaj ta zakon v resnici je. Vladi Republike Slovenije lahko v zvezi z Zakonom o davku na nepremičnine namenimo iste besede, kot jih je izrekel veliki Paganini, ko mu je samozvani skladatelj prinesel svoje note pokazat, pa mu jih je Paganini vrnil z besedami: "Čestitam, močnejši ste od boga, bog je iz kaosa ustvaril red, vi pa ste ustvarili sam kaos." In točno tako tudi v resnici je pri tem zakonu; ustvarili ste kaos na davčnih uradih, ustvarili ste kaos v gospodarstvu, ustvarili ste kaos vrednot. Ljudje so si lahko ogledali v časopisih nepremičnine v več nadstropjih prekrasne vile, ocenjene po tem zakonu na 50 tisoč evrov. Poznam primer zgradbe z lesenimi stropi, stare 150 let, ki je bila že goba notri, ocenjena na 450 tisoč evrov. Pa primerjajte to, če morete! Poznam primer, ko je prišla odločba otrokom, glasila se je na njihovo mamo kot lastnico nepremičnine, z 0,5 davčno obremenitvijo z obrazložitvijo, da so preverili in da mama ne živi več na tem naslovu. Tista mama je več let že mrtva, dedovanje je bilo pa vpisano pravnomočno v zemljiško knjigo že tudi nekaj let nazaj. To ste vi ustvarili s tem zakonom, s tem da za povrhu vsega je bilo tragikomično poslušati nekoga, ki je celo svoj podpis dal v podporo Pozitivni Sloveniji na zadnjih volitvah in se je izpostavil zanjo in jo financiral, pa se je, ko je dobil tisto odločbo na občini v Kranju, pridušen in sem imel to na lastna ušesa priliko slišati, da prej je plačeval okoli 20 tisoč evrov prispevka za uporabo stavbnega zemljišča, zdaj je pa, ko je preračunal že do četrt milijona evrov, nehal seštevati in je prišel samo vprašat, kako bo vsa svoja podjetja zaprl in ukinil vse dejavnosti, ki jih ima, ker toliko denarja on v pol leta nameni za plače vseh svojih zaposlenih. To je pač tako, če pojmujete gospodarstvo samo kot molzno kravo in ste spregledali, da s tem ko jo zadušite, pač neha dajati mleko. S tem boste uničili davčne prihodke, boste pa povzročili nove nezaposlene in nove vrste, ki bodo seveda hoteli denar iz sociale – spet iz žepa davkoplačevalcev. Pa katerega boste vzeli? Še z nadaljnjim zadolževanje, saj samo to znate! In ta zakon danes popravljamo. Ta zakon je podel, proti razvoju in nepošten. Ni čudno, da je gospa Bratušek nanj vezala zaupnico, ker je očitno res simbolne narave za to vlado. Treba je spremeniti ta zakon v celoti in mi smo že povedali zavezo, da ga bomo ukinili takoj, ko nam bodo za to volivci dali zadosti zaupanja. Takoj. Do takrat pa je potrebno vsaj narediti izenačitev in za gospodarstvo, za vse gospodarske dejavnosti trdim, popolno oprostitev davka v največji možni meri. Amandma, ki smo ga predlagali, gre v tej meri. Gre v razvojni smeri, kajti danes je slovensko gospodarstvo, slovensko podjetništvo preobremenjeno in teh izgubljenih priložnosti, izgubljenih delovnih mest nihče več ne more vrniti, potrebno pa je ukrepati takoj. Ne moremo čakati več do volite! Podprite vsaj ta amandma, da se vsaj v tem delu nekoliko razbremeni gospodarstvo, da bo prav zato lahko odprlo še kakšno delovno mesto ali pa ga vsaj ohranilo in da bo zato država v resnici deležna večjih davčnih prilivov, kot bi jih bila sicer, kajti sicer na dolgi rok sami žagate vejo [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Gospod Andrej Vizjak, imate besedo.
Hvala lepa. Več stvari je ob tem nepremičninskem davku za poudariti. Torej, Vlada Republike Slovenije je s tem predlogom in s to novelo, ki je danes v obravnavi, tudi jasno sporočila, koga bo največ ožela s tem davkom oziroma koga bo manj prizadela kot doslej. Mislim, da je to na nek način zelo signifikantno in kaže odnos te vlade do kapitala in do tistih, ki ustvarjajo v tej državi. Vlada se je odločila, da daleč največ obremeni, davčno bremeni gospodarstvo; mala, srednje velika in velika podjetja; tiste, ki ustvarjajo, tiste, ki plačujejo davke in tiste, zaradi katerih sploh lahko funkcionirajo podsistemi v tej družbi. Zato v Slovenski demokratski stranki temu nasprotujemo in predlagamo nižjo, drastično nižjo obdavčitev le-teh. Še nekaj drugega Vlada s to novelo sporoča, kar je pa še bolj problematično. Vlada bo s to novelo davčno razbremenila najbogatejše. Tiste nepremičnine, vredne nad 500 tisoč evrvo, bodo poslej manj davčno obdavčene, manj obdavčene, kot so bile doslej. Skratka, tiste, ki ustvarjajo, je treba davčno bolj obremeniti, tiste, bogataše, ki imajo mrtve nepremičnine, vikende z nad 500 tisoč evrvi, pa je treba manj obdavčiti, saj bo kot nerezidenčna stavba obdavčeno z 0,15 in s pribitkom 0,25. Doslej je bila pa 0,5! To je ena stvar, ki jo želim povedati, in s tem se zelo jasno kaže odnos do slovenskega gospodarstva in prazne besede, floskule in zavajanje vseh v tej vladi, še posebej pa premierke in finančnega ministrstva, da je absolutna prioriteta, kot premierka rada reče, gospodarstvo in ustvarjanje novih delovnih mest. V taki državi lahko potem delovna mesta ustvarja samo javni sektor, kajti gospodarstvo, obremenjeno s temi davki, ne more ustvarjati delovnih mest. Zato predlagamo ta amandma, s katerim želimo razbremeniti gospodarstvo. Naravnost smešne so besede ministra Dragonje, da se bo pri poslancih zavzel za to, da bomo podprli nižjo obdavčitev gospodarstva. Kje je danes spoštovani gospod Dragonja? Kje je ta borec za gospodarstvo? Doma ali kjer koli, jaz ne vem. V glavnem, v parlamentu, kjer se sprejema obdavčitev gospodarskih nepremičnin, ga ni. Pri kom se je boril gospod Dragonja? Ali se je pri nas boril, ko smo vložili edini amandma, da se znižajo obdavčitve gospodarstva? Pri nas ga ni bilo. Mi bi to vložili tako ali tako. Ali je vložila katera koli druga koalicijska stranka tak amandma? To se pravi, totalno nesupešen je bil pri vseh koalicijskih strankah, saj ni nihče vložil amandma na to absolutno previsoko obdavčitev gospodarstva z 0,75. Pozivam ministra Dragonjo, da odstopi, ker ni uspel nič narediti, zgolj prazne besede. Ni uspel prepričati vlade, ni uspel prepričati koalicijskih poslancev. Takega ministra, ki govori, tako kot govori še kdo izmed poslancev, češ da bi bilo dobro, da je drugače, vendar je pač tako – glejte, tega pač ne potrebujemo v tej državi in v tej vladi. Tudi ne nazadnje obdavčitev, razbremenitev gospodarstva v celoti tega davka, je lahko seveda začasen ukrep v času gospodarske krize. Gotovo je potrebno vzpostaviti pravičenjši sistem obdavčitve, tudi gospodarskih subjektov. Nekatere gospodarske panoge, še posebej turizem, ki so zelo močne po nepremičninah, tako kot energetski objekti, veljajo biti obravnavane drugače, tako kot so energetski objekti. Skratka, iz predloga Vlade izhaja totalna nekorektnost, totalno ignoriranje tistih, ki v tej državi ustvarjajo plačujejo davke. Prej smo slišali, da se davke plačuje zato, da funkcionirajo podsistemi, ne nazadnje, da lahko v tej državi dobro živimo. Veste, zakaj se tudi plačujejo davki? Zato da ima gospod Praprotnik službo v Novi Ljubljanski banki. Zato da se – to je pa tipična politična korupcija –, da se zahvalni kader zaposli v banko, ki je znatno pomagala z davkoplačevalskim denarjem in sanirana z davkoplačevalskim denarjem. Zato plačujejo gospodarski subjekti davke v tej državi, da se tistim, ki so politično delo odigrali, ki so onemogočili politične nasprotnike, nagradi z dobrimi službami v državnih podjetjih. Sramota, spoštovani!
Hvala lepa. Gospod Zvonko Černač, imate besedo.
Spoštovani vsi prisotni! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke vemo, da samo s tem amandmajev tega slabega Zakona o davku na nepremičnine ne moremo bistveno popraviti. Tega se zavedamo, vendar nekaj bi pa lahko vseeno storili. To, kar je bilo zdaj že večkrat povedano, in te ambicije, ki naj bi jih imel minister, pristojen za gospodarstvo, bi lahko preko sprejema tega amandmaja uresničili. Zakon, vemo, da je slab, da je neustrezen in bi ga bilo treba seveda že zdavnaj zavrniti oziroma odpraviti s sveta. Na posledice uveljavitve zakona in na to, kar se je potem kasneje tudi zgodilo, smo večkrat opozarjali. Ne nazadnje zelo intenzivno v fazi sprejemanja zakona, kljub temu da so bile onemogočene neke normalne možnosti za razpravo in za predstavitev vseh argumentov in stališč, je bilo v tej razpravi, v tej nočni razpravi vseeno predstavljeno vse tisto, kar bo postal problem in kar se tudi danes kaže kot največji problem tega zakona. Povzročil je eno velikansko zmedo, na drugi strani pa ne bo imel tistih finančnih učinkov, za katere se je na začetku predvidevalo, da jih bo imel. Kar je pa najslabše, bil je sprejet izključno iz tega razloga, da bi se zagotovila neka mašitev proračunske luknje, ne pa zato, da bi se ta sredstva, tako kot je to povsod v vseh drugih državah, namenjala dodatnemu razvoju in nadgradnji lokalne in širše infrastrukture. Teh škodljivih posledic, ki so že nastale, se ne da v celoti odpraviti; tega, da so desettisoči ljudi po nepotrebnem izgubljali svoj čas in urejali tisto, kar bi morali urediti za njih dobro plačani uradniki, se tudi s sedanjo odpravo tega zakona ne bo dalo sanirati. Vendar kljub temu. Glede na to, da je šest ustavnih presoj plus ena, glede na to, da smo predlagali tudi v preteklih mesecih, da opravimo neko razpravo o tem, kako in na kakšen način naj se koncept obdavčitve nepremičnin v tej državi v prihodnje odvija, pa je bilo vse to zavrnjeno, je danes še zadnji trenutek, ko bi lahko s sveta odpravili ta nesrečen zakon. Ocenjujemo, da je treba ta zakon zavrniti in seveda potem čim prej pripraviti ustrezne rešitve za prenovo obdavčitve nepremičnin. Škoda, ki nastaja, nastaja pa tudi neposredna na finančnem področju. Če tega zakona ne bi bilo, bi v tem obdobju že tekle odmere dosedanjega davka na nepremičnine, tako imenovanega nadomestila za uporabo stavbnih zemljišč, občine bi od naslednjega meseca naprej že pričele dobivati prve prilive iz naslova te lokalne obdavčitve. Ti prilivi niso nepomembni, so pomemben vir za zagotavljanje likvidnostnih občinskih proračunov, še posebej v luči dejstva, da so trenutno občine največje investitorke na javnem področju v Republiki Sloveniji, če recimo zanemarimo investicijo v TEŠ 6. Na vseh ostalih področjih so zadnji generator in glavni motor tega investicijskega impulza občine. Če teh sredstev, likvidnih sredstev v podporo temu področju ne bo, se bo tudi ta ciklus ustavil. Skratka, dela se velikanska škoda na različnih segmentih. Pridemo lahko v situacijo, glede na to, da je že april, da letos ne bo ne davka na nepremičnine ne NUSZ. Od kje bo potem ta dodaten vir za zapolnitev finančne vrzeli Vlada našla? Namesto da bi se že pred dvema ali tremi meseci o tem resno pogovorili, kar smo predlagali na Odboru za finance, je bilo vse to zavrnjeno. Zdaj smo na točki, ko spreminjamo zakon dan pred tem, ko bo o njegovi ustreznosti ali neustreznosti odločalo Ustavno sodišče. Teh neprimernih odločitev Vlade Alenke Bratušek je iz dneva v dan več. Situacija očitno ni konfuzna samo na tem področju, kar se tiče upravljanja javnih financ, ki je sicer zelo pomembno področje, ampak je konfuzna tudi pri izbiri kadrov, ki naj bi zagotavljali upravljanje na posameznih resorjih. Ta situacija je konfuzna tudi na področju upravljanja zdravstva, menedžeriranja ostalih zadev; skratka, soočamo se z nekim kaosom, ki se iz vladnih vrst prenaša na celotno državo. Pika na i je ta Zakon o davku na nepremičnine, ki ga je treba odpraviti s sveta čim prej. Več pa v nadaljevanju. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Bogovič, imate besedo.
Hvala za besedo. Lep pozdrav, kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki že od vsega začetka nasprotujemo takšnemu zakonu, kot ga je pripravila vlada gospe Alenke Bratušek in koalicija. Zavedamo se, da je treba vzpostaviti sodoben, evropsko primerljiv zakon tudi v Sloveniji, vendar ta zagotovo ni, kar imamo zdaj v slovenskem pravnem redu. To ni zaradi tega, ker obremenjuje tiste, ki so delali v preteklosti, se odrekali raznemu luksuzu in podobno in si vzpostavili elementarne pogoje za delo – danes uživajo nizke pokojnine. In tisti, ki govorite, da si prizadevate za socialno državo, pomislite na upokojence, ki so v 70., 80. letih gradili svoje domove, danes pa dobivajo izračune, po katerih bodo 300, 400 evrov, se pravi eno pokojnino, plačali davščin za svoje domove. Nasprotujemo zato, ker so slovenski kmetje v letošnjem letu pridobili 30 milijonov evrov novih davkov. Tudi s tega mesta sprašujem kmetijskega ministra, če misli, da bo na takšen način zagotovil večjo samooskrbo v Sloveniji. 30 milijonov novih davkov, od tega polovica iz tega davka, ostalo iz ostalih davščin, je 3 % bruto realizacije slovenskega kmetijstva v Sloveniji. Nasprotujemo temu zakonu, ker obrtniki dobivajo 2,5-krat večji davek, več kot tisoč se jih je prijavilo v anketo, kjer je ta zadeva razvidna. Zato upravičeno napovedujejo protest, če ne bo sprememb. Temu protestu se bodo pridružili tudi kmetje. Tako kot smo vam povedali za neumnost tega davka, vam povemo tudi to, da so tisti, ki delajo, popolnoma vznemirjeni in nejevoljni nad takšno oblastjo, ki ljudem enostavno ne dopusti več osnovne dejavnosti, dela in zaslužka za njihove domove, kvečjemu bi jim radi pobrali to, kar so v preteklosti ustvarili. Vsi predsedniki strank smo dobili s strani direktorja Skupnosti slovenskih naravnih zdravilišč, gospoda Iztoka Podbregarja, danes zopet apel: "Ustavite to norost!" Turizem je dejavnost, kjer so čez 80 % vseh osnovnih sredstev neopredmetena osnovna sredstva – beri: premoženje, ki ga obdavčujete. Posamezne turistične organizacije, tudi zdraviliške, dobivajo novo davščino v višini 2 % od bruto realizacije. Ali se vam ti ljudje, ki delajo v turizmu za 600, 700, 800 evrov, nič ne smilijo, ker bodo izgubili delovno mesto? Ali se tako gradi socialna država v tej državi? Prejšnji teden sem bil s kolegi iz Ljudske stranke na študijskem obisku v Baden-Württenbergu. Ogledali smo si organiziranost te dežele, kjer je 10 milijonov ljudi, najbolj razvitega dela Nemčije – poleg Bavarske. Kaj jih krasi: bruto družbeni prihodek na podeželju je enak v mestih. To je dežela, kjer izdelujejo mercedese, porscheje pa še kaj drugega, kjer je skoraj polovica otrok v dualnem sistemu in dobivajo "fachmanne" – tiste, ki delajo. Pri njih je davek na nepremičnine uveljavljen, približno od 300 do 400 evrov so obdavčene stanovanjske hiše, ob 2- do 3-krat večjih prihodkih, ki jih imajo nemški delavci. Niso mogli verjeti, kako to, da želi država v Sloveniji pobrati pol tega davka. Potem sem razložil osnovno intenco,da je to zaradi krpanja finančne luknje. Še bolj debelo so me pa pogledali, ko sem povedal, da bodo v bodoče slovenske občine plačevale davek za svoje premoženje in pol tega davka dajali za državo. Ni bilo nič jasno. Ni jim jasno okoli te naše nepremičninske evidence. Veste, na kateri evidenci temelji davek na nepremičnini v deželi Baden-Württemberg? Na evidenci, vzpostavljeni leta 1921! To je predvidljivo davčno okolje, ne pa to, kar počnemo pri nas, ko se najvišji državni uradniki ne zavejo, v kateri državi živijo, da je vse tako neurejeno, kot je. Ne bom vam bral še enkrat amandmaja okoli nerezidenčnih stanovanj, kjer smo vas iz Slovenske ljudske stranke opozarjali točno na vse pasti, ki jih tu nastavljate in ste prisluhnili SD, ki je želel igrati neko demagoško vlogo na tem področju. Govorili smo o slovenskih občinah. Državna sekretarka jih še enkrat omenja, da so zahtevale, da bo tri leta enak davek. Veste, zakaj so zahtevale? Zato, ker tisti, ki smo se z lokalno samouprav ukvarjali, smo vedeli, kaj boste povzročili. Ker so točno vedeli, da bo tak kaos, da se iz tega ne bo dalo nič pobrati, in želijo to, kar so imeli v preteklosti. Zato so to; ne zato, ker bi se z davkom strinjali. Točno so se zavedali, da bo izpad teh 200 milijonov, to je 10 % prihodkov občin, pomenil približno tretjino investicijskega potenciala slovenskih občin. Enostavno zaradi tega so slovenske občine to povedale. Se bom prijavil še enkrat, ker imam še kaj povedali o tem davku.
Hvala lepa. Gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Najprej moram uvodoma povedati, da je ta davek na nepremičnine, ki ga je pripravila vlada Alenke Bratušek, sem prepričan, absolutno najslabši, najbolj krivičen in izjemno škodljiv davek za vse in vsakogar, ki živi v Sloveniji, tako za upokojence, tako za socialno ogrožene, tako za delavce, tako za delodajalce, tako za kmetstvo – torej za vse in vsakogar. Neverjetno je, da si vlada Alenke Bratušek v stanju, v kakršnem se nahaja naša država, dovoli ljudi obremeniti s takimi novimi obremenitvami. To je skrajno nedopustno, neodgovorno in ne vem, kaj bi še človek sploh lahko temu dodal. Vlada, ki si v takem stanju, kot je naša država, privošči predlagati tak zakon, tako materijo, mora biti res: ali je z njo kaj narobe, ali živi v drugem svetu ali se že pelje z Lune proti Marsu, ker sicer nobena razumna vlada v nobeni državi na svetu si ne more privoščiti v takem stanju, kot je naša država, tako skrajno neodgovorno obdavčitev. Ne more si tega dovoliti! Prav zato, da poskušamo v tej zablojeni situaciji rešiti, kar se rešiti da, smo v Slovenski demokratski stranki pripravili amandma, ki bi vsaj delno poskušali preprečiti agresijo te vlade na slovensko gospodarstvo. Čisto vse smo poskušali doslej narediti, ko je bil ta zakon v proceduri, da preprečimo to agresijo. Upam trditi, da je to tudi agresija na slovenskega človeka, na slovensko gospodarstvo, na slovensko podeželje in tako dalje. Koliko časa bo še ta vlada potrebovala, da bo to razumela? Pozivam vso slovensko javnost, da se zoper stavi agresiji na lasten narod, ki jo povzroča ta vlada. Tukaj imam dokument, in sicer 27. 3. 2014, Delo, zapisal ga je Aleš Strgar, bom citiral del stavka: "Minister Dragonja je na seji Vlade neuspešno zagovarjal nižjo davčno stopnjo za malo gospodarstvo, očitno pa še ni obupal…" In tako naprej. Se pravi, niti gospodarski minister, ki je pred kratkim vstopil v to vlado, ne more doseči ničesar. Se pravi, da je brezpredmeten, da je boljše, da ga nimamo. Da je boljše! In ga tukaj pozivam, s tega mesta, da takoj odstopi. Takoj. Zato, ker ne izvaja tistega, kar je zapisano v protokolu, ki ga mora izvajati minister za gospodarstvo, da mora skrbeti in tako naprej, da se ne bo gospodarstvo v Sloveniji živo potopilo, ker smo že tako pred popolnim potopom. Prebral tudi bi še eno zadevo, ki mi jo je poslal eden izmed državljank in državljanov in bi prosil, da si to zapišete in mi na to vprašanje tudi odgovorite. Torej, izračun davka za nepremičnine, vključno z davčno stopnjo, je dobil bivši lastnik, ki je navedeno nepremičnino predal dediču s pogodbo o preužitku. Sedanji lastnik, dedič oziroma preužitkodajalec, je sedaj zemljiškoknjižni lastnik nepremičnine že cirka 30 let in je do sedaj tudi plačeval nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča. Sedanji lastnik je prejel v vednost samo vrednost nepremičnine, brez izračuna davčne stopnje in višine davka. Po poizvedbi na GURS je pojasnjeno od strokovnega sodelavca, da je zadeva pač tako zakonsko regulirana. Če je bivši lastnik preužitkojemalec, kot sedaj novi zavezanec ne plača davka, se mu bremeni prihodek, če obstaja na primer v obliki pokojnine oziroma drugi vir. Gre torej lahko za grob poseg v lastnino, na katero pa kot lastnik ne moreš vplivati, če nimaš pravočasno ustreznih informacij. Preužitkarji so običajno starejši ljudje in so lahko tudi že senilni oziroma opravilno manj sposobni, da bi razumeli javnosti veleumno pogruntavščino, ki se imenuje davek na nepremičnine.
Hvala lepa. Gospod Tomaž Lisec, imate besedo.
Hvala, predsedujoča, za besedo. Celotna razprava pri tem zakonu, najsibo za prvotni zakon ali pa za to novelo zakona, neka rdeča nič je aroganten odnos, rekel bom celo hinavski, včasih tudi uhmepišovski odnos tako predstavnikov Vlade kot na žalost tudi predstavnikov koalicije v Državnem zboru, ker se še enkrat več kaže, kako se govori eno, dela pa drugo. Pa tudi, če se govori, kako naj bi nekaj poskušali, ampak ne bodo. Argumentov za to pa nimajo. Nekaj v tem smislu, kar je tudi včeraj rekla predsednica Vlade, kako dvig DDV ne bo obremenil gospodarstva. Včeraj sem poslal twitt na Obrtno zbornico in na Gospodarsko zbornico; zgroženi so spet nad to vlado. In to, kar se dela s tem nepremičninskim davkom – spet so zgroženi. Verjamem, da podpirajo ta naš amandma. Gre pa za amandma, kjer se predlaga ničelno stopnjo – upam, da so vsaj predstavniki vseh ministrstev prebrali –; ničelna stopnja za kmetijske stavbe, za poslovne, energetske, industrijske nepremičnine in nepremičnine, ki se uporabljajo za oskrbo starejših ljudi, ter za kmetijska in gozdna zemljišča, zemljišča za poslovno in industrijsko rabo in zemljišče za namen energetike. Tudi to vlado in to koalicijo so polna usta o tem, kako bodo naredili vse za svoje volivcev. Pa s tega mesta javno pozivam kolege iz Državljanske liste in predvsem kolege iz Pozitivne Slovenije, ki so celo v evropski skupini liberalnih strank – kje vas čevelj žulji, da ne podprete ničelne stopnje za poslovne, energetske, industrijske nepremičnine? Ena prvih nalog vaše koalicijske pogodbe je, zagnali bomo gospodarstvo. Ubijate ga, kamenček na kamenček, žebelj na žebelj, s tem davkom ga pa tudi selite kam drugam. Skratka, še enkrat eno govorite, drugo pa delate. Zakaj smo se predvsem v Poslanski skupini SDS odločili za to nulto stopnjo pri teh nepremičninah? Poglejte, minister Dragonja je še včeraj rekel obrtnikom: "Trudil se bom za to, da bo davčna stopnja nepremičninskega davka za malo gospodarstvo nižja od sedaj predlagane." In zgodilo se ni nič. Nič! Nada, nula, kako naj vam povem?! Nič. Ali ste mu koalicijski poslanci izvili roke, ali mu je predsednica vlade zvila roke, ali pa je očitno še en minister v tej vladi, ki ni dorasel svojemu poslu. Še enkrat bom spomnil. Sedanji minister za kmetijstvo je leta 2011 rekel, da bi bila stopnja 0,03 polom za slovensko kmetijstvo. Kaj pa je v obstoječem zakonu? In mi to saniramo na tisto skoraj nič, ki jo je on predlagal in spet niste zadovoljni! Skratka, živa katastrofa, tako od zakona kot od delovanja. Morda sem prej pozabil povedati, ta nulta stopnja za objekte, ki se uporabljajo za oskrbo starejših ljudi, domovi za ostarele. In tudi DeSUS je popolnoma tiho. DeSUS – polna usta starejši, onemogli in ne vem kaj, naši ubogi penzionisti [[…]]Zagotovo ne bodo podprli tega amandmaja, ker eno govorijo, drugo pa delajo in danes s pritiskom tipko na ta amandma, se bo pokazalo, kaj delajo in kaj govorijo. In kdo bo po tem vašem predlogu zakona, za katerega ste rekli, kako ste poslušali ljudi, plačal manj? Najbogatejši! Prejšnji vikend sem bil malo na terenu in kaj pravijo vinogradniki? Pripravljen sem plačati 50 evrov več kot nerezidnent za svojo vikendico, če lastniki vil in aparlatmajev na Primorskem, na Bledu, v Kranjski Gori plačajo tistih tisoč, dva ali tri tisoč evrov več. Z lahkoto bodo našli 50 evrov, če bodo tisti, ki imajo največ, plačali toliko več. Ne! Ampak ta vlada daje odpustke najbogatejšim, ta socialna vlada, še enkrat, daje odpustke najbogatejšem; kmete, obrtnike, gospodarstvenike, vse od majšnih do največjih, pa dajmo opaliti po denarnicah in po žepih. Skratka, s podporo temu amandmaju boste vsaj malo rekli, da ste vsaj še malo liberalni in vsaj še malo skrbite za kmete, gospodarstvenike, obrtnike in tudi za najsterejše, ki prebivajo v domovih za ostale, kajti njim se bo ta cena poznala, ko bodo oni ali njihovi svojci plačevali oskrbnino za domove ostarelih. Ampak eno delate, drugo govorite in verjamem, da amandmaja ne boste podprli. Sramotno!
Hvala lepa. Alenka Jeraj.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem! Od predsednice vlade, pa tudi drugih koalicijskih poslancev, poslušamo kar naprej šlager o tem, da rabimo nova delovna mesta, zdaj ste nekje celo objavili, da jih bo 60 tisoč. Ne vem od kje, ker z vsakim novim ukrepom gospodarstvo dodatno obremenjujete in prav v posmeh je že, ko reče gospa predsednica vlade, da gospodarstvo minimalno občuti nove davke in nove obremenitve. To je norčevanje iz ljudi. Kolikor vem, gospa Bratušek z ekipo hodi po terenu, hodi po regijah in se slika z gospodarstveniki. Naj mi pove enega gospodarstvenika, ki ji je povedal, da novi davki ne vplivajo na njihovo delo in jo je pohvalil celo, zato ker se vsake dva mesca izmisli en nov davke, dvigne DDV, zdaj nepremičninski in še cel kup drugih stvari! To je norčevanje iz ljudi. Prepričana sem, da ji vsakič, ko pride v kakršno koli podjetje v tej državi, povedo, da so davčno preobremenjeni, da so nekonkurenčni, to, kar govorijo tudi nam, ko hodimo po terenu, da se pod takimi pogoji ne morejo iti gospodarstva, ne morejo biti boljši od drugih, ker so preobremenjeni z davki, prispevki in tako naprej. Zato najbrž tudi ena najnižjih ocen predsednici vlade, ker pač njenim pravljicam čedalje manj ljudi verjame, kljub temu da jo medijsko zelo dobro podpirajo in tako naprej; ampak ljudje čedalje bolj občutijo te njene pravljice tudi v svojih žepih, sploh tisti, ki so ostali brez zaposlitev ravno zaradi takih obremenitev gospodarstva. Kako naj gospodarstvo ustvarja nova delovna mesta? Kako naj zaposluje ljudi, če pa praktično vsak dan povedo, da komaj, komaj še živijo, dihajo na škrge in bodo ravnokar propadli oziroma morali zapreti podjetje? Da je Zakon o davku na nepremičnine nepremišljen, nedomišljen in slabo pripravljen, da je danes tako, jutri drugače, zdaj se tukaj pogajamo oziroma barantamo s stopnjami obdavčitve, čeprav smo vas na čisto isto stvar opozorili v času postopka sprejemanja zakona – niste želeli poslušati, najbolj pametni ste bili, tako kot vedno, samo vi vse veste, nihče drug nima nobenega pametnega predloga – in je bil že v osnovi zakon nepošten. Vsako spremembo – sedaj vsak mesec že spreminjamo zakon, da bi bil boljši, pa je vsakič slabši pa še manj pošten, niti tega ne želite počakati, da bi Ustavno sodišče povedalo, kje je vse tudi neustaven. Mi smo prepričani, da je neustaven, zato smo tako kot mnogi drugi tudi dali predlog Ustavnemu sodišču oziroma pobudo Ustavnemu sodišču, da pregleda, ali je zakon ustaven ali neustaven. To je neodgovorno! Tako se ne dela! Če ste želeli nekaj urediti, kar ves čas govorite, bi potrebovali bistveno daljši prehodni čas. Ljudje verjetno tudi se še čisto ne zavedajo, da to, kar so dobili kot informativne izračune, je šele prva stopnja v tej vaši obdavčitvi, kajti sedaj se obračunava, se bo obračunal davek od 80 % vrednosti, naslednje leto od 90 % in leta 2016 šele od 100. Povejte ljudem, da to, kar so sedaj dobili – in je že to trikrat večje od tistega, kar so plačevali prej –, ni zadnja številka. Da bodo naslednje leto bistveno več plačali in leta 2016 še več. Gospa Vraničar, rekli ste, da smo ljudje krivi sami, ker nismo popravili podatkov na podlagi informacijskih izračunov, ki smo jih dobili že leta 2010, da niso šli ljudje urediti. Ali berete kakšne maile? Mi imamo cel kup sporočil, da so ljudje šli urediti, ko so dobili informativni izračun leta 2010, pa so danes dobili iste podatke, čeprav so bili takrat na GURS, že takrat čakali, že takrat vlagali spremembo in popravke itn., pa kot da jih ni bilo, kot da niso naredili ne vem koliko poti na Geodetsko upravo. Danes ena gospa piše, da je dobila davek na moža, ki je že pokojni nekaj let, dobila že leta 2010, da je lastnik lokala, katerega nikoli ni bil lastnik, je šla to povedati na GURS in danes je ponovno dobila za lokal, kjer nikoli niso bili lastniki ne njen mož, ki itak je že pokojni, saj niti ne more sam urejati teh stvari. Skratka, zmanjšuje se število kmetov, obdelovalne zemlje, minister Židan se gre kampanjo za domačo hrano itn., slovensko hrano, tam vlaga denar za to, po drugi strani bomo pa te kmete seveda udarili, da jih bo ja še manj in da bo še manj slovenske hrane itn. Skratka, popolnoma nekonsistentna politika, popolnoma nefokusirana, nobenih ciljev nimate. Ne vem, samo da preživite ta mandat, pa tudi če potem [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Čas je potekel, tudi razpravljavci v tem krogu. Verjamem, da je še želja za razpravo. Odpiram možnost za prijavo. Prijavljenih v tem krogu je osem razpravljavcev. Prvi je na vrsti gospod Marko Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Spoštovana državna sekretarka, kolegice, kolegi! Davek na nepremičnine je velik fiasko, ponoven, vlade Alenke Bratušek. Narediti moramo par korakov nazaj in iti v mesec november 2013. Ključen cilj tega zakona je bil seveda polnjenje državnega proračuna. To se je dejansko videlo. In predsednica Vlade je vse koalicijske stranke stisnila v kot, s tem da je na proračun vezala svojo zaupnico. In vam bolj kot interes za gospodarstvo, za državljanke in za državljane Republike Slovenije je bil obstoj na oblasti. Ne glede na opozorila opozicijskih strank in tudi strokovne javnosti, ste vse zadeve preslišali izključno zaradi tega, ker je bila vezana zaupnica Vlade na ta dokument oziroma predsednice Vlade. V stranki SDS smo že takrat opozarjali, da je ta zakon neživljenjski. Zakaj? V Sloveniji imamo eno nesorazmerje med vrednostjo nepremičnin po lastniškem delu in med prihodki, ki jih ti lastniki imajo. Ampak vaša ključna zadeva je bila, napolniti proračun z več kot 250 milijoni evrov. Nič drugega! Opozarjali smo vas tudi, da je velika verjetnost, da bo Ustavno sodišče ta zakon zavrnilo – niste nas tega poslušali! Dejansko ta vlada obremenjuje gospodarstvo in obremenjuje davkoplačevalce in ni variante, da se Slovenija na tak način izpelje iz te krize. Mislim, da bi pri tem zakonu morale takrat sodelovati vse stranke in poslušati naše predloge in pripombe. V Slovenski demokratski stranki smo bili pripravljeni skupaj iti, smo dali svoje predloge, vendar koalicijski poslanci SD, Pozitivne Slovenije, DeSUS in Državljanske liste niti en naš predlog niste takrat podprli. Ključna vam je bila zaupnica predsednice Vlade. Ustavno sodišče je že dalo svoje mnenje, jutri bo še eno. Predlagam, ne pozabimo vsi: na proračun in na ta zakon je predsednica Vlade vezala svojo zaupnico. Ta zakon je po eni strani že padel – kaj to pomeni? Mislim, da bi bilo smiselno, da pride predsednica Vlade in pojasni te zadeve, kako namerava zdaj zadevo narediti naprej. Danes, verjamem, da niti enega našega amandmaja ponovno ne boste potrdili. Delate nekaj, kar ni dobro za Slovenijo, ni dobro za slovensko gospodarstvo, ni dobro za državljanke in za državljane Republike Slovenije. In ta zakon je dejansko neživljenjski. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Včeraj smo, videli kako se je lotila Vlada reševanja problema davka na nepremičnine in zablode, ki jo je naredila s tistim zakonom, ki je bil sprejet lansko leto. Tu je sedela cela Vlada Republike Slovenije, razen obolele ministrice, in niti eden od predstavnikov Vlade, vključno s predsednico Vlade, ni bil sposoben obrazložiti razlogov za novelacijo tega zakona, ki je na Ustavnem sodišču po nujnem postopku. Kljub večkratnim pozivom ni ne predsednica Vlade ne kateri koli minister, ki je bil tukaj prisoten, hotel obrazložiti in argumentirati, zakaj je novela zakona, ki je na Ustavnem sodišču, potrebna; in to po nujnem postopku. Tega ni storil tudi nobeden od tistih, ki so predlagali širitev dnevnega reda, nihče od koalicijskih poslancev, noben od vodij poslanskih skupin se ni oglasil k obrazložitvi argumentov, da bi povedal argumente, zakaj je to potrebno. To pove vse o tem, kako se Vlada loteva reševanja problemov slovenske družbe – brez besed, brez ustreznih pojasnil, na silo, na hitro, če ne gre prvič, gre drugič, če gre zadeva na Ustavno sodišče, bomo prehiteli Ustavno sodišče z novo novelo, z nekaj redakcijskimi popravki in s tem misli Vlada, da je opravila svojo nalogo. Daleč od tega! To je samo znak, da se reševanje problemov od imenovanja te predsednice vlade in naprej ne lotevate sistemsko, ampak nesistemsko, ad hoc, na horuk, na hitro. Razumem, da so tu nekateri koalicijski poslanci, ki so morda tudi podjetniki podporniki Zakona o davku na nepremičnine. Ampak, oni to kompenzirajo preko razpisov na ministrstvih in dobijo velike subvencije, nekajkrat večje, kot je davek na nepremičnine, in oni so lahko potem zagovorniki uvedbe tega davka, ker se to poplača na drug način, za drug projekt sicer, ampak to je kompenzacija tudi podpori takšnim zadevam; tako ali drugače, ne glede, kaj si kdo misli. Mislim, da je to, kar si je dovolila Vlada, da gre mimo Ustavnega sodišča, da ne more počakati en dan ali nekaj dni še, da bi dobili izrek sodbe Ustavnega sodišča o vloženih zahtevah za presojo ustavnosti, da je to izigravanje ustavne ureditve brez primere. Brez primere! Tega v dosedanji parlamentarni praksi še nismo doživeli. To je prvič, da je zakon, ki je tik pred razglasitvijo izreka sodbe Ustavnega sodišča, Vlada novelirala in niti sama ne ve, ali je zadela bistvo ali ne, zato ker izreka sodbe še ni. Predsednica Vlade se je nekoč v Državnem zboru pred poslanci v enem izmed odgovorov na poslansko vprašanje pohvalila, da njena vlada pa že ne bo sprejemala zakonov, ki bodo neustavni. To boste lahko poiskali po magnetogramih, da ne bo sprejemala zakonov, ki so neustavni. Torej, za ta zakon je najbrž velika verjetnost, da bo razglašen za neustavnega v pomembnih delih, v ključnih delih. Kaj bo storila predsednica vlade potem, ko bo razglašen zakon v določba za neustavnega? Vehemenca brez primere, nadutost brez primere! In kot rečeno, predsednica Vlade je na ta zakon vezala zaupnico. V primeru, da bo prišlo do razveljavitev pomembnih določb zakona, bi morala predsednica Vlade priti po novo zaupnico v Državni zbor. Zagotovo. Ker temeljna rešitev oziroma temeljna podlaga, poračun, pač nima več konsistentnih rešitev. Nima več konsistentnih rešitev. Že s popravki se je proračun spremenil. Že s tem, da niste vključili v proračun vseh obveznosti, ki so bile sprejete, recimo, za izbrisane in tako naprej, proračun ni stal. Že s tem, da ste predimenzionirali nekatere prihodke, proračun ne stoji. Zavestno ste to storili. Sedaj pa še ta, lahko rečemo, sramota s tem davkom na nepremičnine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani! Davek na nepremičnine, kot si ga je zamislila naša vlada, je seveda izjemno nepošten, nepravičen. Saj je Vlada razumela odmev, kakšen odmev je povzročil v slovenski javnosti, kakšne reakcije smo bili deležni, ker pač zakon dejansko posega v tisto osnovno pravičnost, ki naj bi morala biti, katero bi morala zagotavljati vlada. Zdaj pa nam državna sekretarka na začetku pove, da s temi spremembami Vlada izvršuje zavezo. Moram reči, da ta vlada zaveze do slovenskega ljudstva še ni pokazala; neke trde zaveze, da bo vladala v imenu ljudstva. K temu je Vlada prisiljena, ker rešuje lastno kožo in ne izvršuje svoje zaveze. Njena zaveza, te vlade, je, da čim bolj izčrpa očitno vse tisto, kar je vitalnega v slovenskem narodu, v slovenskem ljudstvu. Glejte, kaj je značilnost slabe vlade, značilnost, ki jo direktno občuti ljudstvo v neki državi? Značilnost je, da namesto da bi sprejemala ukrepe, ki bi bili v stanju pospeševati blaginjo, da enormno povečuje davke. In ravno to se dogaja v Sloveniji. To seveda ni svetovna novost. Mi vemo, da je turški imperij kot vladar v svojih podjarmljenih deželah uvedel tako imenovani haladž. Haladž je bil namenjen temu, da avtohtono prebivalstvo uničuje; da ga obdavči z davčnimi stopnjami, ki jih ni mogoče plačati. Na tak način so jemali premoženje Srbom, recimo, v Srbiji in teh balkanskih državah, ti ljudje so se morali odseljevati, na njihova mesta so prihajali pravoverni Turki in drugi prekrščeni prebivalci. Kajti tudi eden od kriterij je bil, da je bil tega haradža oproščen tisti, ki je prestopil v islam. Naj Vlada pove, kam morajo naši prebivalci prestopili, v kako vero, da bodo njim po godu, da jih ne bo obremenjevala s tem haradžem na takšen način. Glejte, tu se obdavčuje, recimo, podeželje na vsak način z enormnimi stopnjami skozi te obdavčitve. Recimo, obdavčeni so – oziroma hočem reči, naše podeželje, naše vasi, so v zadnjih 30 letih, da se ne bo začelo tam, kmetje s svojo pridnostjo marsikje zgradili nove hiše, kajti stare so bile 200, 300 let stare kočure, ponekod tudi lesene in se preselili v te novozgrajene domove. Starih pa niso podprli, ker pač nekaj je nostalgija, nekaj je izgled, nekaj je tudi računanja, da še nekaj prav pride, ampak večinoma so to postale ropotarnice. In sedaj so obdavčene. Sedaj so obdavčene, te stavbe nimajo nobenega ekonomskega pomena za kmetijo, vendar so pa obdavčene, Vlada si je našla način, na kak način pridnost kmečkega prebivalstva v preteklosti obdavči. Tu je bilo prej kolegica rekla, da minister Židan se gre kampanje za domačo hrano. Oprostite, ne gre se kampanje. Minister Židan se gre zadnjega pol leta samo kampanje in populizma za svojo popularnost in pravzaprav govori o domači hrani, ampak nabira popularnost v mestih, uničuje pa podeželje in kmetstvo, kajti ve, da je v mestih dosti več volivcev in tam nabira politične točke in to je nedopustno. Nedopustno! Teh primerov v kmetijstvu, zdravstvu in na vseh področjih te vlade je [[…]] [[izklop mikrofona]]
Gospod Stanko Stepišnik.
Hvala lepa za besedo, gospa predsednica. Spoštovani, spoštovane! Davek o nepremičninah, sem že velikokrat rekel, da je zelo dobro, pozitivno, ciljno naravnan, davčne stopnje so pa tisto, o čemer mora parlament skupaj s stroko najti soglasje in skupno zadovoljstvo. Ta davek na nepremičnine zamenjuje štiri davke. Istočasno nam ureja register nepremičnin. Toliko let, toliko denarja, kot smo dali za urejanje tega registra oziroma nepremičnin in ko danes ugotavljamo, je še vedno izredno izredno veliko napak. Mislim, da je prav, da smo uvedli ta devek, da uvajamo ta davek, ker bomo vsaj prišli do urejenega registra nepremičnin. Seveda davčne stopnje, to je pa stvar trenutnih razmer, če hočete stroke, politike in tudi finančnega stanja. Na drugi strani pa, koliko si želimo socialne države. Proračun je tisto, kar parlament sprejme. Proračun ima odhodke in prihodke in takrat, ko sprejemamo proračun, sprejemamo tudi socialo: javno šolstvo, javno zdravstvo in tako naprej. Vedno se moramo vprašati, kje bomo dobili denar, da si bomo zagotovili takšen javni sektor, kot si ga želimo, takšno javno zdravstvo, takšno javno šolstvo, družbene dejavnosti, vojsko, policijo in tisto, kar pač mora biti v neki državi, da lahko normalno dela. Seveda na drugi strani si želimo čim več prihodkov. Čim več prihodkov dobimo iz gospodarstva in gospodarstvo mora imeti takšne pogoje, da lahko ustvarja novoustvarjeno vrednost in ta nova ustvarjena vrednost, dodana vrednost ali drugače pravimo družbeni bruto produkt, znaša pač v Sloveniji 35,5 milijard. To imamo na razpolago, da lahko razdelimo potem med vse te dejavnike, kateri so pomembni za delovanje države. Če pogledamo, da ima Avstrija trikart večjo dodano vrednost na zaposlenega, 96 tisoč evrov na zaposlenega, Sloevnija pa 37 tisoč 500 evrov na zaposlenega, potem vidimo, da lahko trikrat manj damo tudi za javni sektor, za vse socialne transfere in tako naprej, zato se moramo zelo truditi, da bi to dodano vrednost v gospodarstvu povečali. To pomeni, da bi imeli gospodarsko rast. Ob prevzemu te vlade Alenke Bratušek, 20. marca lansko leto, je bila gospodarska rast minus 4,7 v primerjavi s tromesečjem prejšnjega leta. Konec drugega kvartala je bila minus 1,5%, konec tretjega kvartala je bila minus 0,6%, konec četrtega, zadnjega kvartala, zadnjega tromesečja lansko leto pa je bila gospodarska rast plus 2,1%. Jasno, če hočemo reči, da je ta država nekako iz recesije, mora ta gospodarska rast dve, tri četrtletja biti pozitivna, da lahko rečemo, da je iz recesije. Jasno, da se vedno vprašamo potem, in sploh opozicija nabija, kaj pa imamo državljani zdaj od tega. Ja, državljani bomo imeli nekaj od tega z zakasnitvijo, vsaj pol leta, če ne eno leto. In da bi povečali to dodano rast, dodano vrednost v gospodarstvu, potem moramo prilagajati tudi davčne stopnje. Ta davčna stopnja je mogoče res nekoliko, bi rekel, prevelika za obremenitev gospodarstva, zato se tudi jaz strinjam kot gospodarstvenik, kot dolgoletni direktor, kot manjšinski solastnik v podjetju, ki ima 200 zaposlenih, 100 inženirjev in dobiva tudi kakšno subvencijo za nakup novega stroja, nove vrednosti, od katere država dobi nazaj v 3 mesecih preko poslovanja vse to, kar vloži, ker taka subvencija, ki se vlaga v podjetje, je nekoliko drugačna kot tista, ki jo nekateri dobijo za pisanje papirjev in se izgubi v teh papirjih, zato je to treba tudi razlikovati. Ne režimo si veje, na kateri sedimo, in vračamo nazaj nekaj tega denarja, ki ga poberemo skozi visoko dodano vrednost podjetij, ki so izvozno usmerjena in visoko razvojno naravnana in imajo visoko zahtevne tehnološke proizvode. Ne režimo si te veje, dajmo to podpirati. Gospod Tanko, vi velikokrat narobe razlagate, in to je zelo napačno, da se usmerja slovenski narod v napačno smer. Ta davek na nepremičnine je pravilno naravnan, ker združuje tri, štiri davke, uredil bo register nepremičnin, o davčnih stopnjah se bomo pa verjetno še morali pogovarjati, uskladiti in iskati nek kompromis, da bomo vsi zadovoljni. In tudi pri amandmajih, ki ste jih vi vložili, bo verjetno treba [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa, gospod Stepišnik. Na vrsti je gospod Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi, gospa državna sekretarka! Nadaljeval bom tam, kjer je zaključil spoštovani kolega mag. Stanko Stepišnik, glede davčnih stopenj. Povedal je in vse nas je pozval, da se moramo oziroma da se mora parlament glede davčnih stopenj uskladiti. Mi smo ponujali roko pred nekaj meseci, ko je prišel ta zakon v parlament, pa nismo bili uslišani, niti pri eni vejici ne. Seveda se strinjam in dodajam to, kar pravimo Krščanski demokrati, da je najboljša socialna politika tista politika, ki ustvarja dobro poslovno okolje za razvoj gospodarstva. In še nekaj, glede povečane gospodarske aktivnosti od 20. marca lani do konca lanskega leta. Gospo predsednico Vlade sem spraševal nekako takole: "Gospa Alenka Bratušek, povejte, kateri so ukrepi vaše vlade, ki so prispevali k povečanju te gospodarske aktivnosti." Niti enega razloga, niti enega ukrepa ni znala povedati! Torej je vse skupaj slučaj ali pa morda, ker tako radi govorimo o prejšnji vladi, so k temu botrovali ukrepi prejšnje vlade. In, kolegice in kolegi, če logično sklepam, ugotavljam, da je šlo oziroma da gre za rekordno število zahtev za ustavno presojo Zakona o davku na nepremičnine in da je to gotovo zelo huda zadeva za to vlado in to koalicijo, in če potem vzpostavim korelacijo oziroma povezavo med Zakonom o davku na nepremičnine, proračunom Republike Slovenije za leto 2014 in zaupnico Alenke Bratušek, potem lahko logično zaključim in nadaljujem, da jutrišnja odločitev Ustavnega sodišča lahko razumemo tudi kot zaupnico ali nezaupnico Alenki Bratušek – posredno. Vemo, da se o zaupnici ali nezaupnici glasuje tukaj, da o tem ne odloča Ustavno sodišče, posredno pa ja. In če govorimo o moralnih normah, potem bo morala se odzvati tudi Alenka Bratušek na odločbe Ustavnega sodišča. Kako naj razumem, kolegice in kolegi, na eni strani razdolževanje podjetij – o tej vsebini smo na veliko govorili v torek na večerni seji na iniciativo Nove Slovenje – krščanskih demokratov, na drugi strani pa imamo vklop Zakona o davku na nepremičnine, ki hromi razvoj slovenskega gospodarstva, predvsem malega gospodarstva. In v današnjem tiskanem časopisju smo lahko prebrali odprto pismo časti vrednega slovenskega podjetnika in lastnika z naslovom Našo državo ubijamo. To si preberite! Ne želim delati reklamo nobenemu časopisu, ampak gospod Franci Pliberšek je gotovo časti vreden podjetnik in to, kar je zapisal, bi moralo dati misliti slovenski vladi. Moj poziv in moja želja je, da dejansko stopimo skupaj, tako koalicija kot opozicija – najbrž tudi opozicija kaj ve in najbrž tudi opozicija kaj sliši v poslanskih pisarnah in na terenu. Edino skupaj lahko naredimo zakon o davku na nepremičnine, ki bo sprejemljiv, ki bo tudi stimulativen, ponavljam, davki so in morajo biti tudi stimulativni. Kar se tiče turizma, pri meni, to sem že povedal na odboru, se je v poslanski pisarni oglasil gospod iz Moravskih Toplic. Skupaj z ženo imata štiri apartmaje. Naj spomnim, daje nočitev z zajtrkom, bruto seveda, 18 evrov na noč. Dobila sta informativni izračun davka, vsak po tisoč 300 evrov. Toliko o stimuliranju razvoja turizma. In še nekaj, da če stopimo skupaj, se nekaj da narediti, je dokaz tudi torkova seja Odbora za zadeve EU, ko so se sicer veliki ministri skrili za državne sekretarke, gospo Vraničarjevo, gospo Jerinovo in gospo Kertovo. Odbor za zadeve EU pa je soglasno sprejel sklepe in pritisnil na Vlado, da je zagotovila sredstva za kohezijske projekte. Torej, se da!
Hvala lepa, gospod Horvat. Želim vas obvestiti na tem mestu, da smo ravnokar dobili obvestilo, da je koalicija vložila amandma, ki je tudi objavljen na e-klopi. Nadaljujemo razpravo. Na vrsti je gospod Brane Golubović.
Lep pozdrav vsem skupaj. Če povzamem tisto, kar je kolega pred menoj rekel, da ubijamo našo državo, naj rečem, da smo leta 2005, ko smo vstopili v EU, izgubili vso vizijo. Slovenija je imela vizijo, da vstopi v EU, Nato, prevzame evro. Ko smo to uresničili, vizije ni bilo več, vsak je lahko delal, kar je hotel, imeli smo na nek način kreditno evforijo bibličnih razsežnosti, kako se je tudi slovensko gospodarstvo zadolževalo, vse vlade pa so na nek način brezciljno tavale. Ko se že govori o zaupnici predsednice Vlade, ki jo je vezala na proračun, takrat je predsednica Vlade tudi verjela, da bo zahtevani donos na slovenske obveznice, ki je bil leto dni nazaj 7 %, celo malo več, padel pod 4 %. In danes govorimo o tem, da je zahtevani donos na slovenske obveznice pod 4 %. In ja, tudi to je uspeh te vlade. Nekateri pravite, da ne, da je to samo od sebe prišlo, ampak je uspeh te vlade. Če nič drugega je umirila razmere. Sedaj pa k amandmaju kolegic in kolegov iz SDS. Vaš amandma bi osebno podprl, če bi šli samo v področje gospodarstva in če bi šli na 0,50 ali 0,60 %. Ker pa ste taktično naredili amandma takšen, da se ga enostavno ne da podpreti, ker z vašim sprejetim amandmajem bi občine celo manj dobile, kot so dobivale iz nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča iz leta 2012. Verjamem, da ta amandma, ki je bil zdaj omenjen, da ga je koalicija vložila, je tisti amandma, ki govori o tem, da se bo gospodarstvo znižalo na 0,60 % – davčna [[…]], ampak ga nisem videl, vem pa, kaj smo zahtevali nekateri znotraj koalicije, tako Matevž Frangež, jaz, Alojz Potočnik, Stanko Stepišnik, ko smo se zavzemali za to spremembo. Naj glede davkov še nekaj povem. Na žalost smo v teh 20 letih naredili tudi to, da Slovenke in Slovenci gledamo na davke kot nekaj, kar nas davi, ne kot nekaj, kar nam lahko da, neko dobrino, s katero zagotavljamo javne storitve in javno infrastrukturo. Na žalost ne gledamo na davke tako in krivda je na nas vseh; tistih, ki smo 11 mesecev v tem parlamentu, in tistih – ki ga ni –, ki so že 18 let v tem parlamentu in to brez sramu povejo, kljub temu v kakšnem stanju se je država marca 2013 znašla [[...]]Meni je všeč, da me poslušajo, ker potem tudi komentirajo stvari. V glavnem, moral sem malo spremeniti svoj nastop, zato ker sem bil prepričan, da preprečevanja tistih najbolj odgovornih ne bodo uspela glede znižanja davčne stopnje, tako da sem v končni fazi vesel, da nam je to uspelo. Naj pa samo še to dodam. Ko pravite, da nam skupaj nič ne more uspeti. Se spomnite, kakšne so bile davčne stopnje na začetku in ko smo nekateri skupaj z opozicijo opozarjali, da so tudi na področju kmetijstva bistveno previsoke? Kmetijske stavbe so bile opredeljene po 0,50 %, danes so na 0,30. Gozd in kmetijska zemljišča 0,50 %, danes so 0,15 in 0,7 – 0,07 gozd. Se pravi, nekatere stvari nam je uspelo skupaj narediti in nekatere stvari smo tudi priznali, da smo naredili napako in njih poskušali popraviti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Branko Grims, izvolite.
Ja hvala še enkrat. Tale amandma sem si pravkar pogledal, vaš zajema samo poslovne, industrijske nepremičnine, znižanje je pa zanemarljivo. Se pravi, gre za lepotni popravek, za katerega bi lahko rekli, da je Alenčica dala malo botoksa; ampak zardi tega botoksa slovensko gospodarstvo ne bo prav nič bolje živelo. Žal, gospe in gospodje, treba bo stvari bistveno, bistveno več. Prej sem dejal, da ste ustvarili kaos in naštel dva elementa. No, še tretji je, ki je bistven. Ustvarili ste tudi pravni kaos s tem zakonom. Pri tem zakonu in njegovem izvajanju je toliko zapletov, da je popolnoma jasno, da ne državna uprava, ne Vlada, ne tisti, ki jih pač to zadeva, na noben način niso bili pripravljeni na njegovo izvajanje in na to ste bili opozorjeni. To je nekaj, kar bi bilo treba upoštevati tudi z vidika ustavnopravne ocene ob sprejemanju tega zakona. Zdaj še bistven hec. Na njega je že delno opozoril moj kolega, jaz bom bolj direkten. Jutri bo Ustavno sodišče, to upam staviti, in kot Gorenjec še nisem ene stave izgubil, razveljavilo vsaj kakšen člen tega zakona. Razveljavilo ga bo delno ali pa v celoti. To bo zelo zanimiv dogodek, gospe in gospodje, kajti spet vas moram spomniti, to je zakon, na katerega je predsednica Vlade vezala svojo zaupnico. Je z zaupnico izsilila njegov sprejem, valjar koalicije pa je slepo povozil vse, kljub totalnemu nasprotovanju in obstrukciji opozicije. Kar pomeni prevedeno v pravni jezik, da bo jutri na ustavnopravni ravni Ustavno sodišče Republike Slovenije izreklo nezaupnico Vladi Republike Slovenije z Alenko Bratušek na čelu in celotni koaliciji, ki je ta zakon izglasovala, ker ste bili na vse te stvari pravočasno opozorjeni. Upam, da se vsi zavedate tega, kar se bo jutri zgodilo. Moram reči, da ne razumem tistih, posebno ne kolega, ki sam dela tudi v gospodarstvu oziroma je delal, ki vendarle zagovarjata tak zakon, kot je. Zakon, tak kot je, je za gospodarstvo razvojno uničujoč. In noben lepoten popravek, zlasti ne to, kar ste vi sedajle predlagali, ne more tega bistveno spremeniti. Treba bi bilo iti v smeri, da vse, kar se uporablja za gospodarstvo, za gospodarske namene, s čimer se gospodari, da je v celoti oproščeno tega davka; iz preprostega razloga, ker s tem odpiraš delovna mesta, ker s tem ustvarjaš druge prihodke, ki so potem predmet davka. Tukaj gre dejansko za nek način dvojne obdavčitve, ki potem prizadene vse tiste, ki želijo pač ustvarjati dodano vrednost in s tem postaja Slovenija kot celota, vse podjetništvo manj konkurenčno v primerjavi s tujino. Zaradi enega brezveznega davka, ki ga boste enkratno pobrali, bo kup podjetij zaprlo svoja vrata, izgubljenih bo še in še delovnih mest, ljudje pa bodo končali na zavodu za zaposlovanje in bodo prišli k vam, da sedaj pa dajte tisto vašo socialno pomoč, če ste tako socialno občutljivi, in boste šli spet v najemanje kreditov, pa bo začarana spirala še huje in še huje in še hitreje se bo vrtelo. Kot tornado. Ker približno tak status kot tornado tudi ima tale vlada pri svojem ravnanju, ko gre za gospodarstvo. Iz tega razloga moram reči, da je prav hecno, ko tisti, ki ste sami imeli stik z gospodarstvom, rečete, da razbremenimo gospodarstvo, in v isti sapi rečete, da nasprotujete amandmaju, ki smo ga ni predlagali, ki pa bi v res veliki meri razbremenil gospodarstvo vsaj tega davka. Saj ste ga že tako obremenili, ljudje božji, da gospodarstvo dihati več ne more. Sploh ne vidite, kakšni so trendi v slovenskem gospodarstvu. Vsa Evropa je zdajle že zajela pljuča, povsod ekonomsko napredujejo, zelo hitro, v Sloveniji pa ne gre nikamor. In če je en mesec malo pozitivnega, potem pa že skačejo, zdaj smo pa ven iz krize. Nismo, ljudje božji, naša hitrost napredovanja je bistveno nižja od tistih, ki so pred nami, pa imajo že oni boljšo štartno osnovo! To pa zato, ker pošljete na gospodarski šprint, ker danes podjetništvo je, ljudi, podjetnike, tako da jim na noge navežete nove in nove uteži v obliki novih in novih pretiranih davkov. Tukaj je treba narediti konec in pravi trenutek je danes. Kajti tisti, ki zagovarjate ta zakon, in govorite, da je kvaliteten in pravilen, pravilno usmerjen, se hudo motite. Upam, da se pri tem vsaj počutite božansko, skladno s tistim rekom Mae West, ki je rekla: "Motiti se je človeško, ampak počutiš se pa božansko!" In danes je bilo zmot pri tem zakonu in tudi takrat, ko je bil predlagan in sprejet, že veliko veliko preveč. Ta zakon je treba ukiniti.
Hvala lepa. Vam še enkrat sporočam, da predvidoma bo prišlo do popravka tega amandmaja. Sedaj pa je na vrsti v tem krogu še gospod Zvone Černač.
Hvala lepa. Ta seja ne bo danes zaključena, bo trajala še jutri in tudi še naslednji teden. Včeraj nihče s strani vladnih predstavnikov, ne minister pristojen za finance ne predsednica Vlade, ni želel javno pojasniti, zakaj je potrebno o tej spremembi zakona razpravljati in odločati danes, kar je – najmanj, kar je –, neprimerno, nehigienično, glede na to, da bo o njegovi ustavnosti svoje reklo jutri na javni seji Ustavno sodišče. Kot da bi želela Vlada na nek način vplivati na odločitev ustavnih sodnikov, pa tega ne želi javno povedati. Najmanj, kar je, je to neprimerno, ker se bodo vedno lahko pojavljale take ali drugačne špekulacije. Ampak ne glede na to, kako bo Ustavno sodišče odločilo, ta zakon je potrebno odpraviti in če ga ne bo odpravila ta vlada, ga bo odpravila vlada, ki jo bo vodila Slovenska demokratska stranka, ker s temi popravki, ki sedaj prihajajo, dodatno še bolj konfuzno na mizo, se dokazuje, da je zmeda v njem popolna. Vi s tem, ko popravljate neke dele zakona, ko med samo razpravo o amandmaju vlagate neko znižanje obremenitev za gospodarstvo z 0,75 na 0,59 % in pravite, da boste še to sedaj popravili, dokazujete, da je zmeda popolna. Popolna! Kako naj se izvaja zakon, kjer Vlada sama ne ve, kaj želi? Kjer do včeraj govori, da tega ni mogoče storiti, danes med samo sejo, po tistem, ko je kolega Vizjak javno izpostavil odgovornost sedanjega ministra za gospodarstvo, da naj vendar se zaveda, kaj govori in če javno govori, da je treba te obremenitve znižati, potem pa nič ne naredi, naj odstopi, po tistem pa prileti amandma, ki kar naenkrat pa to obremenitev zniža. Do tega trenutka pa ni bilo mogoče storiti nič. Ko smo razpravljali ure in ure o tem, da je sistem obdavčitve neprimeren in opozarjali na to razlikovanje rezidenti – nerezidenti, ni bilo mogoče storiti ničesar. Po tistem, ko so stotisoči ljudi dobili v roke informativne izračune, po tistem, ko se je pokazalo, kakšna je pravzaprav ta zmeda in ta konfuznost, pa se je dalo čez noč popraviti in uvesti stopnjo z 0,50 na 0,15. In do danes nismo dobili jasnega odgovora ministra za finance, kakšni so finančni učinki in posledice tega dejstva! Kot nismo do danes dobili verodostojnega odgovora, kolikšen je končni izplen oziroma izračun informativno obračunanega davka po vrstah zavezancev oziroma obdavčitev. Se pravi, koliko pride z 0,40, koliko pride z 0,15, koliko pride z 0,50 po vrstah nepremičnin. Tega ni bilo! Bila je povedana številka, ki govori o 400 in nekaj milijonih evrov, ki jo osebno postavljam pod velik vprašaj in ji ne verjamem. In ne verjamem, kajti laži, ki jih je bilo izrečenih s strani pristojnega ministra, predsednice Vlade, doslej je bilo že nešteto. Dokler ta številka ne bo utemeljena v javnih evidencah in javno predstavljena javnosti in Državnemu zboru, ji ne bomo verjeli, ker ni mogoče reči, da bo zdaj sprememba zakona z 0,50 na 0,15 pa pomenila nekih 15 ali pa 20 milijonov evrov razkoraka. Pri tako pomembnem vprašanju vse to kaže na to, da Vlada nima jasne usmeritve, kaj in na kakšen način odpraviti to zmedo, ki jo je povzročila z Zakonom o davku na nepremičnine. V tej situaciji je edina pametna rešitev odpraviti ta zakon in v letošnjem letu ohraniti v veljavi dosedanje nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in ostale davščine, ki so pa v finančnem smislu gledano na razkorak na deficit v državnem proračunu praktično nepomembne. Danes je bilo izpostavljenih tudi nekaj konkretnih primerov, ki govorijo o tem, kakšna je zmeda pri tem davku. V moji poslanski pisarni so se tudi oglašali ljudje. Recimo, prišla je starejša gospa, ki je prinesla pokazat ta izračun, kjer je bil izračunan davek za trafo postajo po 0,40. Danes je bilo rečeno, da nekdo, ki si z lastnim delom služi kruh z oddajanjem apartmajev, je dobil davek v višini 2-krat po tisoč 300 evrov. Koliko pa bo dobila turistična kmetija Bužekijan, ki je bila ocenjena na 32 tisoč evrov po GURS evidencah, vas vprašam, pa je nanjo vpisanih pet milijonov evrov hipotek po tem istem zemljiškoknjižnem vložku? Ta vlada se dobesedno igra s tem ljudstvom pri tem davku, več pa v nadaljevanju.
Hvala lepa. Ta krog razprav je s tem zaključen. Verjamem, da glede na vse dogajanje bo razprava tekla naprej. Odpiram možnost za prijavo. Izvolite. V tem krogu je 6 prijavljenih razpravljavcev. Prvi je na vrsti gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Veseli me, da je v koaliciji končno dozorela misel, da so visoki davki problem te države in da moramo tukaj narediti končno korak naprej okoli tega. [[…]] [[aplavz]] [[…]]Hvala za aplavz. Nekateri smo o tem govorili že davno, recimo, ob predlogu sprejema dvignjenega DDV smo takrat pač o tem zelo jasno in glasno tukaj govorili, vendar nismo bili uslišani. Naslednji takšen dogodek je bil davek na srečke, tudi takrat smo zelo jasno povedali, da višji davki, kam nas peljejo in kam nas ne peljejo, pa tudi takrat pač s tem nismo uspeli. O tem smo govorili že na odboru, pa bomo še na tem zasedanju govorili v primeru vrednotnic, kjer znova uvajamo neke nove prispevke, in upam, da bo tudi tam tokrat malce več posluha, kot ga je bilo tukaj. Vsekakor koalicija s tem jasno kaže, da se je začelo gibati v pravo smer in da moramo narediti nekaj za to, da bo naše okolje bolj konkurenčno. Vsekakor pa se moramo ob tem zavedati tudi posledic, ki jih takšna odločitev prinaša. Namreč, če režemo davke in hkrati ne posegamo na odhodkovno raven, se nam samo povečuje proračunski primanjkljaj in s tem povečujemo zadolževanje. Ravno s tem imamo v zadnjem času v tej državi največje probleme. Povečuje se zadolževanje in povečujejo se obresti, ki jih potem plačujemo za to zadolževanje; in več obresti, ko plačujemo, manj denarja ostaja v proračunu za ostale nujno potrebne zadeve, o katerih so govorili kolegi pred mano in zakaj sploh pobiramo davke. Skratka, če bomo danes samo rekli hop, skočili pa ne bomo, in to, da bomo skočili, pomeni, da bomo morali nujno sprejeti reforme, da bomo morali nujno nekaj narediti tudi na odhodkovni ravni, če tega koraka ne bomo naredili, potem je danes šlo samo za poceni piar. Zato upam, kolegi, da se zavedamo, kaj bomo s tem amandmajem naredili, kaj bomo potrdili, in ko bomo naslednjič govorili o tem, kje moramo še poseči na odhodkovni ravni, da bomo tudi to soglasno sprejeli. V Državljanski listi smo absolutno pripravljeni na to; upam, da ste tudi vi. Hvala.
Hvala lepa, gospod Pavlišič. Na vrsti je gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovana podpredsednica, predstavnice Vlade, kolegice in kolegi! Tudi sam sem zelo zadovoljen, tako kot je moj predhodni govornik, ki je poudaril, da je vladna koalicija dozorela. Jaz bi rekel, da danes zelo hitro dozoreva; dozoreva zelo hitro ob triurni razpravi opozicijskih poslancev, da je ta zakon neprimeren, obremenjujoč za gospodarstvo in da so po treh urah doumeli in tako znižali stopnjo obdavčitve za gospodarstvo za 0,26 %. Rekel bi, da naj ta seja še kar traja. Pa upam, da boste v naslednjih treh urah dozoreli za najmanj toliko odstotkov, kot ste zdaj v teh treh urah. Zato predlagam, da ta seja traja dolgo in to bo velik doprinos slovenskemu gospodarstvu, da se to gospodarstvo res razbremeni. Tudi sam menim, da ta zakon ustavne presoje, o kateri naj bi bila dana informacija v petek, ne bo preživel, kajti zakon izpostavlja pravo tiho nacionalizacijo slovenskega podeželja. Vemo, da so kmetijske površine po vladnem predlogu precej, nekajkrat, desetkrat, nekatere tudi več kot stokrat več obdavčene, kot so bile sedaj. In vemo, da na podeželju ni toliko kapitala na kmetijskih gospodarstvih, ni toliko sredstev, da bi bili zmožni plačevati vse te dajatve. Slovensko gospodarstvo, podjetništvo in obrt ne živijo v slovenskem okviru, živijo v evropskem, v evropski skupni državi, živi na evropskem trgu in išče svojo priložnost tako v Evropi kot povsod v svetu. S takšnimi obremenitvami, kot z njimi prihaja Vlada, so slovensko gospodarstvo, podjetništvo in obrt nekonkurenčni na svojem poslovnem trgu. Zakon ogroža mirno starost starejšim lastnikom nepremičnin, za katere vemo, da imajo nizke prejemke, pa če rečemo, da so sami gradili, seveda tudi plačali davke tako za material, tako za delo, bi rekel, da so v vsem tem dolgem obdobju z davki že kar mogoče enkrat, dvakrat ali celo večkrat preplačali svoje nepremičnine. Tu gre za izjemno obremenitev starejših občanov, ki se bodo morali v prihodnje resno vprašati, kakšna bo njihova pot, kakšna bo njihova usmeritev z nepremičninami v prihodnosti. Zakon tudi odvzema veliko mero avtonomije občinam. Vemo, da so občine v Sloveniji zelo različne: so velike, so majhne, so tudi zelo odvisne od svoje geografske lege; skratka, diferenca je izjemno velika. Občine so imele svoje avtonomije, da so uravnavale s sredstvi, ki so jih pobirale oziroma ki so bila prihodki v sam proračun, in uravnavale, občine, svojo strategijo svojega razvoja po svoji meri, po svojem okolju in po svoji viziji nadaljnjega razvoja. S tem vladnim predlogom Zakona o davku na nepremičnine je dejansko občina ta avtonomija odvzeta. Nadalje tudi zakon vzpostavlja grobo centralizacijo Slovenije. Vemo, kje je skoncentriran kapital; kapital je skoncentriran tam, kjer so delovna mesta, to je predvsem v samih slovenskih centrih, tu se združuje kapital in to je načrtno umeščanje centraliziranja kapitala v same slovenske centre. Kot zadnje bi pa še omenil, da zakon tudi ogroža družine, predvsem govori o velikih družinah, ki jih neenakomerna ne obravnava glede na velikost stanovanjskih površin. Govorim za večštevilčne družine, ki jih je ta zakon nekako obšel in nimajo določenega pravega statusa, kot bi si ga družine z večjim številom otrok tudi zaslužile. Hvala.
Hvala lepa, gospod Žnidar. Gospod Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica, kolegi in kolegice, državna sekretarka! Saga o Zakonu o davku na nepremičnine se nadaljuje in učinki tega davka, če bi bil slučajno sprejet, in tudi, če bi šel preko Ustavnega sodišča, bodo za nekaj časa verjetno nepopravljivi. Kolega Jože Jerovšek je govoril o prekomerni obdavčitvi, tudi zgodovinsko o davku, ki se je imenoval haradž in če davčni zavezanci s svojim normalnim delovanjem ali s svojimi normalnimi dohodki takega davka ne morejo plačati, potem morejo ta davek dejansko plačati, da tako rečem, iz svojih prihrankov, iz svojega premoženja, prodati morajo premoženje, zmanjšati morajo prihranke in tako naprej. Glede na to, na kakšen način so bile zgrajene nepremičnine v Sloveniji v drugi polovici prejšnjega stoletja, glede na dohodke, ki jih imajo danes ljudje, ki živijo v teh nepremičninah, in seveda glede na vrednost teh nepremičnin, potem lahko ugotavljamo, da imamo slovenski haradž danes pred sabo, ki ga je spisala vlada Alenke Bratušek in kateri protagonisti tega davka nas stalno spremljate v Državnem zboru. To seveda pomeni naslednje: ne bo imelo le socialnih učinkov, imelo bo tudi ekonomske in finančne učinke. Finančne učinke v povezavi tudi tega, da ljudje davka ne bodo mogli plačati, da podjetniki ne bodo mogli plačati davka, da kmetje ne bodo mogli plačati davka in bodo zaradi tega nekateri premoženje tudi odtujili oziroma ga morali odprodati. To pomeni, da bo cena v nekem krajšem obdobju za te nepremičnine nizka in da bo dejansko padla. Vprašanje je, kdo bo kupil te nepremičnine, kdo bo pokupil slovensko podeželje, kdo bo pokupil slovenski kmečki turizem. Verjetno ali pa zna se zgoditi, da bo ta kapital prišel tudi iz tujine, tudi iz morda davčnih oaz in pokupil vso to zadevo. Lastništvo v Sloveniji se bo spremenilo in morda je ravno to cilj te vlade, da ima enostavno ta vlada pa ta davčna uprava pa ta GURS preveč dela s tolikim številom davčnih zavezancev – vemo, da v Sloveniji je 90 % ljudi, državljank in državljanov polnoletnih tudi lastnikov nepremičnin. V drugih državah je to popolnoma drugače. Morda je to, da se te nepremičnine prodajo, da se ljudje vselijo v neke druge nepremičnine, tukaj, ali v tujini, ali kjer drugje in da se enostavno skoncentrira lastništvo nad nepremičninami nad majhno skupino ljudi, ki bo imela moč, imela denar in ki bo verjetno, ko bo prišla do poceni nepremičnin, te nepremičnine dejansko lahko uporabljala tako, da bo med drugim tudi naredila tak vpliv, najbrž na vlado Alenke Bratušek, in enostavno bo ta vpliv takšen, da tega davka ne bo več in celoten projekt, sistem bo dejansko realiziran v Sloveniji. Morda je to intenca tega zakona tudi zaradi tega, ker navsezadnje sam zakon določa, da za tiste, ki pa ne morejo plačati nepremičnin, bodo te prenesene na državo oziroma občino, občina bo morala spet s tem upravljati, verjetno jih bo prodajala in tako naprej in tako naprej. Skratka tudi želim opozoriti, da s takšno prekomerno obdavčitvijo, dejansko vplivate tudi na celotno premoženjsko situacijo v državi, ne glede na nasmeške predstavnic Vlade, ker zadeve so verjetno še precej resne. v zvezi s tem je seveda treba obravnavati tudi to, tudi pravne zadeve in seveda tudi zaupnico; skratka, to pa v nadaljevanju.
Hvala lepa. Gospod Möderndorfer, proceduralno. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Imam proceduralni predlog, glede na to, da ste jasno opazili, da gre za ene in iste razpravljavce, da gremo že večkratni krog in da v resnici govorimo o enih in istih stvareh in to eni in isti poslanci, je več kot očitno, da gre za zavlačevanje. Zato predlagam proceduralni sklep, da se dogovorimo, meni je vseeno, lahko vsi še enkrat vse ponovimo, ampak da zelo jasno damo vedeti, da bomo razpravljali in potem tudi zaključili te kroge razprav. To seveda vi lahko omogočite, nimam nobenega problema s časom, zaradi mene je lahko to do dveh zjutraj, samo bi želel, da seveda ne ponavljamo enih in istih stvari na eni in isti temi. Hvala lepa.
Res je, spoštovani gospod Möderndorfer, vaš predlog je v skladu s poslovnikom. Če vas prav razumem, ste dali predlog, da glasujemo o tem, da vsak razpravljavec razpravlja o tem amandmaju oziroma tej vsebini samo enkrat. Je tako? Potem bom seveda dala to na glasovanje, ampak potem ko bo izčrpana ta lista razpravljavcev. Zaenkrat imamo še tri prijavljene in dajem najprej besedo gospodu Stanku Stepišniku, nato še ostalima dvema, potem pa glasujemo.
Gospa predsednica, hvala lepa za besedo. Spoštovane in spoštovani! Gospodu Jožetu Horvatu bi rad ogovoril na tisto vprašanje, ko je rekel, kako je nastala gospodarska rast. Saj to vse zanima – ali ne? Bolj malo jih pa stori kaj za to in upam, da posluša to po radiu. Naša predsednica Alenka Bratušek je to večkrat ponovila, vendar se ni tako eksaktno usmerila na to, je pa zelo jasno povedala, da gre za zasebno potrošnjo, državno potrošnjo, za izvoz investicije v Sloveniji in to so tisti po neki metodi dejavniki, ki določajo družbeni bruto produkt v Sloveniji. Jasno, če hočeš nekaj dvigovati, tudi gospodarsko rast, moraš zelo dobro obvladati strukturo in potem tudi matematiko, koliko je to v tej strukturi. Zasebna potrošnja se je dvignila nekoliko, posledično zaradi tega, ker so bili dvigi investicij za 20 %, javna potrošnja je nekoliko negativna, izvoz se je dvignil za 4,7 % in vseskozi raste, zato je bilo tudi veliko podpor vloženih v ta del gospodarstva – kot veste, izvoz znaša v Sloveniji 26 milijard, 21 milijard izdelčni, 5 milijard storitveni, predvsem se je treba v bodoče boriti, da bo ta storitveni dosti večji, nekaj malega pa vplivajo tudi zaloge. In gospodarska rast je nastala prejšnje leto, posledično zaradi velike aktivnosti te vlade. Podpisala je več kot tisoč pogodb iz evropskih sredstev v višini 800 milijonov evrov za razne projekte, vodovod, čistilne naprave in tako naprej, 600 milijonov evrov je bilo dano v podporo gospodarstva, za 500 milijonov evrov je bil narejen posojilni sklad pri SID banki za kredite vseh podjetij, obratna sredstva, tehnološka prenova, razvoj in raziskave, in tudi precej poroštev in garancij je bilo dano predvsem za obresti za mala in mikro podjetja. Drugo, zmanjšanje davčne stopnje – to ni posledica govorov. To je posledica izračunov. In ko se je preračunalo na hitro, pač ljudje, strokovnjaki, preračunajo, da lahko nekaj prihranimo na odhodkovni strani, nekaj moramo pa pridobiti na prihodkovni strani. Poglejte, če dodana vrednost v Sloveniji zraste za 1 %, davek na dodano vrednost pri prihodku države znaša 3 milijarde. To pomeni, da pridobimo 30 milijonov. Za to se moramo vsi boriti, da bo dodana vrednost večja, ampak ne samo v podjetjih, ne samo v bolnici, ne samo v šolstvu, ampak tudi v parlamentu. V parlamentu moramo ustvarjati dodano vrednost, ne pa negativno vrednost, in neko govorjenje, ki ne povzroča nič. Zato je od vseh odvisno, ali bomo v tej državi dvignili družbeni bruto produkt preko dodane vrednosti. Mislim, da ga lahko, saj zato smo tudi bili izvoljeni, nismo bili izvoljeni za kaj drugega. Mislim, da ta davek na nepremičnine, tudi uravnavanje davčnih stopenj mora biti posledica strokovnih odločitev [[…]]
[[…]]Samo malo pozornosti, prosim. Spoštovani kolegi, samo malo pozornosti. Izvolite.
[[…]]in jasnih izračunov. Saj verjetno bi lahko še kaj več rekel okoli tega, da se zelo trudimo, ko govorimo, kako je strošek dela pri nas v Sloveniji prevelik. Narobe govorimo vsi, tako kot smo govorili varčevanje, namesto gospodarska rast. Sedaj, ko govorimo gospodarska rast, se moramo vsi osredotočiti na dodano vrednost. In ne, da so previsoki stroški dela. Stroški dela so dodana vrednost. Mi imamo na prenizki tehnološki ravni proizvode, produkte. Ko bomo to dvignili, bo strošek dela v proizvodih zrasel, bo notri več znanja inženirjev, doktorjev znanosti in tako naprej, in bo dodana vrednost skokovito zrasla in bo dosti več denarja na razpolago tudi za socialo. Če se bomo pa trudili, da bo ta strošek dela – vemo, da je previsok – zmanjševal, bomo zmanjšali število ljudi po podjetjih – ja, saj na koncu nam ne bo nič ostalo, bo družbeni produkt namesto 35 milijard 20 milijard. Družbeni produkt pa raste, če strošek dela raste. Ampak ne strošek dela na osnovi kreditov, ampak strošek dela na osnovi realne vrednosti, realno ustvarjanje vrednosti. To, kar se je pa zgodilo leta 2008, se je pa v javnem sektorju zgodilo, da je za milijardo masa plač zrasla na osnovi kreditov, ne pa na osnovi realno ustvarjen vrednosti. In to plačujemo še danes.
Hvala lepa, gospod Stepišnik. Na vrsti je gospod Franc Breznik [[…]]Ali lahko spoštovane kolege prosim za malce pozornosti?
Zahvaljujem se, gospod Stepišnik, mislim, da je to bil enkraten govor. Predlagal bom svojim kolegom na zahodu, da vas Nemčija vzame za gospodarskega ministra, pa da kompletno floto FDV pa vse skupaj vzamete zraven, pa boste naredili novo šolsko reformo njim, ker menim, da je to bilo totalno zavajanje. Pa gremo kar po vrsti. Prva zadeva, poglejte prve rezultate Umarja, o čem govorijo. Kdo je generiral gospodarsko rast, o kateri sedaj razpravljate? Vsi tisti, ki so bili v Nemčiji, Avstriji, Italiji, ki je naša druga največja izvozna partnerica, pridni, izpeljali so reforme, dvignili so svojo proizvodnjo in naši podizvajalci sedaj dobivajo večja naročila, spoštovani gospod Stepišnik. Ti so bili neodvisni od vas. Niso bili od vas pa od gospoda Mišiča, ko sta delila denar kot ministranta po slovenskih podjetjih, ki so iz vaših logov. Poglejte, na račun tistih je bilo to. Druga zadeva, ki vas bo morda zanimala, ker šlo je za totalno zavajanje. Umar je dejansko dal vedeti samo izvoz. Sedaj pa poglejmo, kaj se je zgodilo v času vaše vlade. Prvo, dvig stopnje spodnjega in zgornjega DDV. Poglejte rezultate v zadnjem kvartalu, kompletnega zadnjega leta, čemu je botroval dvig zgornje in spodnje stopnje DDV. Kljub agresivni politiki Davčne uprave smo lani pobrali 5 % manj davkov in trošarin. 5 % manj, spoštovani kolegi! Zaradi česa? Govoril sem o Lafferjevi krivulji, govoril sem o tako imenovani točki preloma, govoril sem o zmanjšani kupni moči Slovencev in Slovenk, in govoril sem, da se bodo tujci obrnili. Tujci so začeli v slovenskih, tudi trgovskih centrih manj kupovati, manj se je kupovalo goriv, manj trošarin smo potrošili pri cigaretah, pri alkoholu in tako naprej. To je tisti lahki denar, ki bi ga Slovenci dobili, brez da smo kreirali nova mesta. Samo z optimizirano davčno politiko, spoštovani kolega Stepišnik. In nič niste naredili za gospodarsko rast! Temu se imate zahvaliti, lahko greste v Evropo in se zahvalite Merklovi, pa avstrijskemu predsedniku vlade, prejšnjemu, pa italijanskemu in vsem ostalim, ki so reforme izpeljali. Na to je vezana tudi stopnja slovenskih obveznic. Ljudje se zavedajo, in vlagatelji, da imamo vseeno izvozno gospodarstvo in relativno smo tu dobri. Ampak, naš izvoz je vedno podrejen temu, ali bodo tujci okrog nas, naše največje partnerice naredile določene reforme in da bo naš izvoz lahko rastel na področju tega. Mi te lastne absorbacije nimamo, ker nimamo te kupne moči, tudi botruje temu, kolega Stepišnik. Ko zdaj govorite še o 130 tisoč brezposelnih – kaj ste naredili za 130 tisoč brezposelnih? Avstrijci nam rešujejo vsaj 15 tisoč brezposelnih; vsaj 15 tisoč, glejte! In letos, ko ste zdaj govorili o dodani vrednosti v svojem govoru – dodana vrednost! Povejte mi, kakšno veljavo imajo slovenski inženirji in tehniki v tej družbi? So komentatorji v javnih razpravah? Na kakšnem mestu so? Kdo je komentator vsem? Točno pod to vlado, kljub temu da imamo 20 tisoč mladih z družboslovno izobrazbo, z visokošolsko izobrazbo na borzi, je ta vlada ponovno razširila, povečala vpis v družboslovne študije. S tem bomo mi dodali dodano vrednost, na ta račun.?! Nemčija vedno pravi: mi smo hvaležni našim inženirjem, 150 let tradicije, hvaležni smo našim inženirjem in tehnikom. Mi smo jim hvaležni, da so dodali vrednost, in hvaležni smo delu vrhunskih družboslovcev, ki so dodali blagovne znamke, vrhunskih prodajnikov, ki so to zapakirali v resnično izdelke, kjer, recimo, firma Porsche ima največjo dodano vrednost v Nemčiji, recimo, na en izdelek. Avtomobil, Carrera 911, recimo, proizvodna vrednost 12 tisoč evrov, prodajna vrednost z davkom, ne pri nas 22, ampak v Nemčiji je nekje 105 tisoč evrov. To so potem produkti, ampak tu zadaj stoji 80 let težkega inženirskega dela. Težke evolucije, ne družboslovne, ampak predvsem naravoslovja, predvsem v tem delu. Kolega Stepišnik, nič niste naredili! Edini ukrep, ki ga mi poskušamo danes ustvariti, je nična stopnja, zato da postavimo vsaj prvi steber nekega normalnega poslovnega okolja in da damo vsem ostalim partnericam v naši bližini, da jim damo vedeti: imamo nično stopnjo za poslovne objekte, pridite in začnite vlagati v državo. Nimamo svojih lastnih sredstev, imamo celo vrsto tajkunov, ki so ravno v tem času dobili moratorije za 280 milijonov dolga. Tudi o tem bi lahko govorili, ampak mi je časa zmanjkalo, tako da – nič niste naredili. Nič niste naredili. Še enkrat.
Seveda, gospod Stepišnik zdaj pa res ste upravičeni do replike.
Gospod Breznik, saj vas je fino poslušati; samo, veste, v življenju sem se s toliko neumnostmi srečeval, res. Zelo všeč pa mi je, če kdo pravilno govori, ker to le posluša slovenska javnost. In govorite o dodani vrednosti. Kaj pa je dodana vrednost, saj ste vse narobe povedali. Dodana vrednost je ustvarjalnost, inovativnost, iznajdljivost, izdelava produkta, to je izdelka ali storitve, ki je na trgu zaželen, prodajljiv in konkurenčen. Zato je pa treba vložiti v produkt veliko inovativnosti, znanja, raziskav in razvoja in zato je naša vlada lansko leto predvsem usmerila tretji sistemski ukrep, kako povečati znanje v končnih produktih. Slovenija prodaja končne produkte in končne produkte moramo narediti tehnološko na višjem nivoju: bolj prodajljive, bolj zanimive za končne kupce. To pa lahko narediš samo, če daješ več denarja v razvoj in v raziskave. Tudi s subvencijami, tudi s subvencijami in Slovenija inovira komaj 15 % svojih produktov in ker ne inovira ostalih produktov, pada konkurenčnost Slovenije na svetovni lestvici. Tudi zaradi drugih vzrokov, okolja in tako naprej. Kaj se nam bo zgodilo, če ne bomo pospešili, bi rekel, podpore tudi države v podjetja, da jih bomo motivirali preko njihovih razvojnih raziskovalnih skupin, da bodo bolj inovirali produkte? Vedno bomo imeli slabšo konkurenčnost, slabšo dodano vrednost in vedno manj denarja v proračunu za življenjske funkcije in tiste funkcije, ki so potrebne, da se normalno živi od sociale, zdravstva, šolstva in tako naprej. Zato se moramo vsi truditi, da predvsem znanje spravimo v končne produkte. Pri nas smo pa ogromno zelo lepo razvojno-raziskovalno infrastrukturo v zadnjih desetih letih naredili, od centrov odličnosti, raznih laboratorijev, podjetniških centrov, con in tako naprej, ampak to je prazno. Vlagamo znanje notri za lastni pogon, namesto da bi dobili končne dobre, prodajljive produkte. Zato morate tudi vi gospod Breznik, ker ste predvsem v tujini delali in to dobro razumete, pravilno povedati slovenski javnosti in vsi se moramo boriti za to, da je večja dodana vrednost, da pride več znanja v končne produkte, ne pa, da to znanje nekje obvisi. Slovenija daje 2,7 odstotka od družbenega bruto produkta za razvoj in raziskave, nekaj javnega denarja, precej zasebnega denarja in tukaj moramo vsi vztrajati, da gre tega denarja več v razvoj in raziskave. Ampak to mora priti v končne produkte, ki jih prodajamo, ne pa na zalogo, ali da obvisi na zraku, ali pa v laboratorijih, ali pa v papirjih, ki se zlagajo do stropa, pa še luknjo lahko narediš, da gre čez. Proti temu se moramo boriti. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Stepišnik. Preden dam besedo še zadnjemu razpravljavcu v tem krogu, vas obveščam, da imamo na e-klopi že vloženo spremembo amandmaja, kot je bilo prej najavljeno. Gospod Lisec, izvolite.
Hvala, predsedujoča. Najprej dovolite, da izrečem globoko dobro jutro 90 % poslancem te koalicije. Pred eno uro so bili samo trije koalicijski poslanci, ta stran je bila prazna, tako da: "Dobro jutro." Je pa žalostno, da za dobro jutro pridete s takšnim amandmajem, s katerim ste prišli, predzadnjo verzijo, zadnje na žalost še nisem videl. To pa je 0,59-odstotna za poslovne in industrijske nepremičnine, razen energetskih nepremičnin. Zakaj ne 0,593333? Če se delate norca, se pojdite polno črto tega norčevanja, ne samo iz slovenskih ljudi, ampak tudi iz slovenskih obrtnikov in iz slovenskih gospodarstvenikov. Očitno pa je, da je DeSUS očitno spet najšibkejši člen v tej vladi. Kajti to, kar smo mi predlagali, nulta stopnja za domove za ostarele, DeSUS očitno ni imel toliko moči v tej koaliciji, da bi tudi nekaj za domove za ostarele pa le zmanjšali, in se norčevali, tako kot se očitno vsi ostali norčujejo iz te stopnje 0,59. Skratka, gre za barantanje te vlade, ki spominja na čudno hinavščino. Moram reči, ko na eni strani obžalujem, da tukaj ni ministrov Omerzela, Židana, Viranta, gospoda Dragonjo, ki bodo verjetno jutri dobili uro resnice prek Ustavnega sodišča, pa imamo na žalost tukaj našega kolega, bivšega ministra, ki je v preteklem letu naredil za gospodarstvo – kaj? 0,75-odstoten davek na nepremičnine za poslovne in industrijske objekte in za površine ter dvig DDV! Ja, slovensko gospodarstvo in slovenski gospodarstveniki, pa verjetno ne samo slovenski, verjetno tudi tuji gospodarstveniki, kot je rekel predhodnik, si želijo takšne ministre. Skratka, zanima me, gospa državna sekretarka, če prihajajo iz vrst vaših koalicijskih partnerjev takšni – še enkrat si bom dovolil reči – zmazki, me zanima, glede na to, da je danes oziroma ko pride opozicija s kakršnim koli predlogom, rečete, da ne, ne gre, finančna konstrukcija se nam podre. Zanima me, ko ste vedno govorili, kako se kaj podre, če kar koli predlagamo, pa me zanima, kje boste dobili denar oziroma koliko denarja potrebujete, da z 0,75 zmanjšate obdavčitev za poslovne in industrijske nepremičnine na 0,59. Bomo jutri lahko brali v kakšnem mediju, da ne bo ponovno zadolževanja za 1,5 milijarde, ampak bo za dve milijardi, ker vas itak ne briga prihodnost, ker vas tudi ne briga niti sedanjost. Skratka, jaz se veselim jutrišnjega dneva, odločitve Ustavnega sodišča in s tega mesta sprašujem predsednico, Vlado in njene ministre: če jutri celoten zakon pade na Ustavnem sodišču – glede na to, da so na to vezali proračun in zaupnico –, ali lahko pričakujemo eno uro po razgrnitvi odločitve Ustavnega sodišča odstop celotne vlade ali pa lahko pričakujemo v naslednjih urah, potem ko bo zelo verjetno Ustavno sodišče določene člene razveljavilo, odstop ali ministra za gospodarstvo, ministra za lokalno samoupravo, ministra za kmetijstvo, ministra za infrastrukturo, ker verjamem, da minister za finance verjetno nima niti resnega namena hoditi v Državni zbor in v Slovenijo. Raje išče v tujini zadolževanje na račun vseh tistih moje generacije in še mlajših, ki bomo neumnosti tega zakona in neumnosti te vlade plačevali. Spoštovana državna sekretarka, imate finančno pokritje tega amandmaja? Če je vse ostalo nemogoče, je tudi to nemogoče. Tako kot je nemogoč ta zakon.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka.
Pri obravnavi amandmaja, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS, sem opozorila na finančne posledice, ki znašajo 177 milijonov evrov oziroma 120 milijonov manka v občinskih blagajnah po poteku prehodnega obdobja. S predlagano ureditvijo bo izplen davka glede na oceno nižji za 32 milijonov evrov, tudi ta primanjkljaj bo treba v prehodnem obdobju pokriti v okviru državnega proračuna. Glede na to, da se je Vlada zavezala, da zvišanja davčnih obremenitev ne bo, bo treba poiskati možne prihranke. Gre za znesek, ki je v okviru pristojnosti razporejanja oziroma varčevanja, ki ga Vlada ima in je na nek način bolj obvladljiv kot pa znesek 177 milijonov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika? [[…]]Samo trenutek, repliko imate na izvajanje državne sekretarke? Izvolite. Očitno je razpravljal o vsebini, o vsebini in [[…]]Spoštovana gospa Župevčeva, če si boste prebrali člen poslovnika, potem boste vedeli, da poimensko omenjene ni nujno za repliko. Izvolite, gospod Šircelj.
Seveda, o vsebini se pogovarjamo in o vsebini finančnega učinka tega davka in dejstvo je, da je motiv tega davka in vzrok sploh za to, da se uvede ta davek, to, da imajo državljani in državljanke boljše in večje storitve na lokalni ravni. Večje storitve na lokalni ravni seveda pomenijo, da lokalne skupnosti dobijo več denarja in na celem svetu vse države uporabljajo ta davek za financiranje lokalne skupnosti. Razen v Sloveniji; v Sloveniji pa hočemo nekaj več, v Sloveniji pa hočemo še 200 milijonov za državni proračun. Ta davek ni vir državnega proračuna in to ni strokovno, da bi bil vir, ker je edini razlog za to, da se ga uvede, povečana storitev, boljša storitev na ravni lokalne skupnosti. Poglejte si države OECD, kaj financirajo s tem davkom – ko se tako izgovarja Vlada pogosto na mednarodne primerjave. Poglejte, kaj Avstrijci financirajo s tem davkom – lokalno skupnost! Tudi v primerjavi, da bi bil sprejet amandma Slovenske demokratske stranke, bi lokalne skupnosti dobile še vedno več denarja, kot ga dobijo z nadomestilom za uporabo stavbnega zemljišča. Kajti zdaj naj bi ga dobili 410 milijonov, omenili so 170 milijonov, z nadomestilom pa sedaj dobijo, mislim da, med 190 in 200 milijonov evrov. Kar pomeni, da za 10, 20 % več bi lokalne skupnosti dobile denarja in zaradi tega bi lahko imeli državljani in državljanke bolj kvalitetne storitve na ravni lokalne skupnosti. Če pa se ta davek uporablja kot fiskus, kot fiskus za to, da se bo polnil državni proračun, kar je seveda napačno in je nestrokovno in tega ni v drugih državah, potem pa preidemo do teh težav, v katerih smo. Imamo težave danes, ker nimamo pokritega proračuna na prihodkovni strani in imamo težave danes, ker nimamo pokritega proračuna na odhodkovni strani. Predsednica Vlade je vezala zaupnico na ta proračun, ki je danes že razpadel. Na letni ravni imate 500 milijonov več odhodkov, če gledamo na letni ravni. 500 milijonov več jih imate danes, prihodke imate pa na ravni leta 2012. Zaradi tega bo seveda proračun – samo čakamo, kdaj pridete z rebalansom proračuna v Državni zbor; s tistim, s katerim ste trdili, da je alfa in omega in da je vezana zaupnica predsednice Vlade na ta proračun.
Postopkovno, gospod Möderndorfer.
Gospod Tanko, saj veste, da morate malo počakati. Vrstni red je jasen. Poglejte, predsedujoča, po 70. členu je več kot jasno, kaj je replika. Vaša obrazložitev ni bila najbolj na mestu, ker to ni bil odgovor na napačno razumljeno razpravo in zato predlagam, da v nasprotnem primeru, ker vidim, da se bo to zdaj pojavljalo, jaz sem že dal en predlog, da nehajmo s tem zavlačevanjem, da upoštevate poslovnik. To velja seveda vam – ta predlog. Za vse ostale pa, ker ne razumejo, jim pa ni pomoči. Hvala lepa.
Hvala lepa za vaše opozorilo, gospod Möderndorfer. Tudi zadnja replika gospoda Stepišnika, ki je bila namenjena gospodu Brezniku, je bila bolj polemika. Me veseli, da je razprava tako vsebinska in želela bi si, da bi bilo v Državnem zboru vedno takšno število poslancev in poslank prisotnih, kot jih je sedaj, tik pred glasovanjem. Je še kakšna želja pred glasovanjem? Replika. Izvolite, gospod Tanko. Replika. Povejte, komu replicirate. Gospe državni sekretarki. Izvolite. Gospod Tanko, imate besedo.
Hvala lepa. Upam, da sem poslanec istega sklica kot gospod Stanko Stepišnik in da se lahko replicira tudi državni sekretarki, ker ni ministra. Državna sekretarka je pač povedala prej o nekaterih učinkih spremenjenih rešitev, ki prihajajo sedaj na mizo. Včeraj smo poslušali odgovor predsednice Vlade, ki je lepo dejala, da kar zadeva javni sektor in posegov v javni sektor in predsednica oziroma državna sekretarka je povedala, da bo treba pač poseči v proračun in če razumem prav, proračun pokriva javni sektor, je predsednica Vlade zelo nedvoumno dejala: tega filma vi v mojem času ne boste videli. Sedaj pa sprašujem državno sekretarko, katera trditev drži: ali včerajšnja predsednice Vlade, ko je dejala, da ne bo nobenih posegov v javni sektor, ker če hočemo kompenzirati, najprej tisto, kar ste predlagali z izenačitvijo rezidentov in nerezidentov oziroma lastnikov teh nepremičnin, in sedaj dodatno še to, kar ste dali olajšav za poslovne objekte, potem to pomeni 50, 70 milijonov evrov. Sedaj sprašujem, ali včerajšnja trditev predsednice Vlade drži, da ne bo nobenih posegov v javni sektor in tisto, kar pokriva proračun. Ali drži to, kar je povedala državna sekretarka, da bo treba najti prihranke tudi v tistem delu, ki jih pokriva proračun? Torej predsednica Vlade govori o tem, da varčevanje ni več možno, državna sekretarka ta trenutek izreče točno tisto, kar je povezano z interventnimi ukrepi pri izvrševanju proračuna oziroma rezanju pravic proračunskih uporabnikov. Poglejte, če se Vlada gre nek sistem, neko politiko, potem mora biti konsistentna in jaz razumem, da nižji uradniki, ki prihajajo v Državni zbor zagovarjat rešitve, govorijo isto kot predsednica Vlade, da imajo isto stališče kot predsednica Vlade do istega državnega proračuna. Nedopustno je, da danes državna sekreatrka na Ministrstvu za finance popravi včerajšnjo izjavo predsednice Vlade, brez da se je kar koli vmes zgodilo, razen amandma koalicijskih poslanskih skupin, za katerega ne vem, če je sploh usklajen z Vlado. Na tak način, kot se sprejemamo rešitve v Državnem zboru, rešitve niso usklajene in me prav zanima stališče državne sekretarke, ali je ta amandma tudi usklajen z Vlado ali [[…]] [[znak za konec razprave.]] [[…]]mimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odprli ste zanimivo vprašanje v okviru replike, kar je bilo nekako preseganje replike, vendar vam repliko na repliko [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] [[…]]Lahko, spoštovani poslanci, malce pozornosti? Težko. Želite besedo gospa Župevc? Imate proceduralni predlog? Izvolite.
Gospa podpredsednica, to, kar si vi privoščite, je res čista zloraba poslovnika. Trikrat ste zdaj pojasnili, kaj je replika, zato bom prebrala 70. člen Poslovnika Državnega zbora. "Vsak razpravljavec ima pravico do odgovora na razpravo drugega razpravljavca, v kolikor se ta razprava nanaša na njegovo razpravo." In gospa državna sekretarka ni govorila ne o gospodu Širclju ne o gospodu Tanku in oba sta replicirala njej. In vi dobro veste, da to ni replika!
Lahko umirimo zadevo? Sta pa oba poslanca govorila o finančnih posledicah amandmaja. [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] [[…]]Lahko, spoštovani poslanci, preidemo na glasovanje o predlogu, ki ga je imel gospod Möderndorfer? Postopkovno še pred tem gospod Černač.
Hvala lepa. V tistem času, ko je kolega Tanko repliciral, nikogar s strani vladnih predstavnikov, ki lahko govorijo v Državnem zboru, ni bilo prisotnih in bi bilo korektno, da bi se v tistem obdobju seja Državnega zbora prekinila za pol ure ali eno uro, da bi se nekdo od vladnih predstavnikov lahko pojavil, da bi lahko potem po vsebini obrazložil stvari, ki so bile izpostavljene. Še posebej glede na ta predlog, ki prihaja s strani gospoda Möderndorferja, glede katerega bi bilo dobro, da ga nekdo, predvidevam, da bo to storila predsedujoča, malo bolj razjasni, glede na to, da ni bil najbolj jasno podan. Razumel sem ga na ta način, da nam ta predlog, ki ga boste izglasovali, zapira usta in preprečuje nadaljnjo razpravo. Ni pa popolnoma jasno, ali to pomeni, da nam tudi ne omogoča, da se večkrat prijavimo k razpravi, pa lahko samo enkrat govorimo ali ne. Prav bi bilo, da formalno, predsedujoča, to pojasnite v izogib kakšnim nesporazumom. Je pa pri tem predlogu, ki nam zapira usta in preprečuje nadaljnjo razpravo o zelo pomembni temi, dobro vsaj to, da ga je gospod Möderndorfer podal po nekaj urah razprave, kajti če temu ne bi bilo tako, bi bila razprava že zaključena in potem koalicija ne bi mogla vložiti tega amandmaja, ki znižuje obremenitev z 0,75 na 0,59 za gospodarske subjekte. Tako je vsaj eno dobro delo , s tem ko je malo pozno prišel danes v dvorano, storil gospod Möderndorfer za gospodarstvo. Predlagal bi v okviru tega proceduralnega predloga, da še kdaj kaj podobnega ponovi, da bo vsaj neka korist od tega, čeprav moram reči, da gospodarstvo verjetno zaradi tega predloga, še posebej glede na to, kako je oblikovan, ne bo preživelo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Bom poskušala obrazložiti, gospod Černač. V bistvu dve vaši ideji sem zaznala tukaj notri glede prisotnosti [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] [[…]]Ali lahko, spoštovani poslanci? Lahko tudi prekinemo sejo do umiritve. Mislim, da to ne bi bilo pametno. Pojasnjujem, da je Vlada najavila pri tej točki tri predstavnike: ministra Čuferja, gospo državno sekretarko, ki je tukaj, Vraničarjevo, in tudi gospoda Mavka, drugega državnega sekretarja. Razumem, da če je samo gospa Vraničarjeva tukaj prisotna, da ji pač moramo zagotoviti vsaj 5, 10 minut, da lahko odide iz te dvorane in v tem času seje ne bom prekinjala. Lahko pa bi, seveda, Vlada zagotovila tiste predstavnike, ki jih je tu navedla, da bi bili vseskozi z nami. Druga zadeva, kar ste imeli, gospod Černač, pa je vprašanje nadaljnjega dela v Državnem zboru, če bo predlog gospoda Möderndorferja izglasovan, to pomeni, da bom ponovno odprla možnost za razpravo, pri čemer se bodo lahko poslanci, ne glede na to, ali so že razpravljali ali ne, prijavili k razpravi. In potem o tem ne bo več novih krogov razprav. Torej, možna bo samo enkratna prijava. Tisti, ki se prijavi, bo lahko razpravljal, potem ne bo novih krogov razprav o tej vsebini, o tem členu. Je pa samo ta odprt. Lahko preidemo na glasovanje? Gospod Tanko, postopkovni predlog? Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa, spoštovana predsedujoča! Moram povedati, da v poslanski skupini tega predloga ne bomo podprli. Zdi se nam neprimerno, da koalicijski poslanci, razen nekaterih zelo zelo redkih izjem, pri tej razpravi o vloženih amandmajih niso niti sodelovali in sedaj so prileteli v dvorano izključno samo zato, da bodo onemogočili razpravo poslancev. V poslanski skupini smo nad takim načinom dela zgroženi; zgroženi tudi zato, ker včeraj niti eden od predstavnikov Vlade, ne predsednica Vlade, ne ministri, razen zdravstvene ministrice, ki je menda upravičeno na bolniški, ni bil sposoben obrazložiti, zakaj je ta točka sploh potrebna na dnevnem redu. Sedaj, ko ste to točko sforsirali na dnevni red seje Državnega zbora po nujnem postopku, preprečujete tistim, ki bi radi o teh vsebinah govorili in o vloženih amandmajih – da o tem ne govorimo. Nedostojno! Ni znala predsednica Vlada pojasniti, zakaj je točka na dnevnem redu, ni znal to povedati minister za finance oziroma državna sekretarka, ki je nadomeščala, ni znal to povedati minister Dragonja, ni znal to povedati minister Židan, niti eden od drugih predstavnikov Vlade, pa so bili večkrat pozvani. In sedaj, ko ste to točko forsirano uvrstili na dnevni red, boste storili vse, da se o tem niti govorilo ne bo več, tako kot je bilo predvideno z načrtom dela Državnega zbora. Kaj naj si mislimo poslanci Slovenske demokratske stranke, ki smo se na točko resno pripravili, pri razpravi sodelovali ves čas, ko je točka tekla in sedaj prileti prvič danes v dvorano eden izmed koalicijskih poslancev in predlaga procesni predlog? Poglejte, norčevanje iz državljanov, norčevanje iz vseh je doseglo s takim ravnanjem višek. Predlagam, spoštovana podpredsednica, da nekaj naredite v tem smislu v Državnem zboru, tudi glede opozorila Vladi in tudi ostalim. Če se točka uvrsti na dnevni red in časa je načrtovanega dovolj, Kolegij predsednika Državnega zbora je na njegov predlog odredil čas za razpravo in je napovedal 5 minut na prijavo in to teče, se sedaj ta scenarij povsem podre samo zato, ker nekateri poslanci, koalicijski poslanci, ki jim je očitno zelo veliko, da se ta zakon in davek uveljavi, preprečujejo razpravo poslancev Slovenske demokratske stranke in tudi drugih, ki tej enormni uvedbi davčne obremenitve [[…]] [[znak za konec razprave]] Glasovali bomo proti temu predlogu.
Še gospa maša Kociper, postopkovni predlog.
Hvala lepa. Glede na to, da ste, gospa podpredsednica, dovolili, da je gospod Tanko zlorabil postopkovni predlog in razložil glas, kar se izrecno po poslovniku ne sme, boste tudi meni dovolili, da obrazložim glas in bom povedala, zakaj bom glasovala za predlog, ki ga je dal naš vodja poslanske skupine. Zato, ker sem bila ob malo čez polenajsto uro prisotna v dvorani, ko je gospod Černač s širokim nasmeškom povprašal takrat vodilno seje gospo Polonco Komar, ali prav razume, da lahko pri tej točki in pri tem amandmaju vsak razpravlja 5 minut v vsakem krogu prijave, in ko je ona rekla, da prav razume, zaenkrat še ni bilo predloga, da se to skrajša, se je gospod Černač – bom uporabila domač izraz – zarežal in rekel: "Če prav razumem, imamo 20 krogov, da razpravljamo o tem amandmaju, in sem prepričan, da jih bomo tudi uresničili." To je bilo ob pol enajstih. Zdaj je ura skoraj tri, imamo dva amandmaja, v katerih smo prisluhnili opoziciji, opozicija, ki smo ji dovolili, da ni bila omejena v teh urah pri svojem razpravljanju o amandmajih, se pa zdaj norčuje iz nas in iz celotne javnosti, iz državljanov in državljank Republike Slovenije in izrablja proceduro, kljub temu da smo bili več kot benevolentni. Glasovala bom za predlog gospoda Möderndorferja.
Gospa Kociper, bojim se, da ste s svojo obrazložitvijo glasu izzvali kar nekaj težav. Bom dala najprej besedo gospodu Černaču, ker mislim, da je bil tukaj res omenjen neprimerno. Izvolite, gospod Černač.
Ja, danes nisem v nobenem delu razprave zlorabil tega poslovnika. Razpravljal sem v skladu s poslovnikom, tudi v skladu z vsebino, ki je danes na dnevnem redu. Gospa Maša Kociper pa je poslovnik zlorabila in to tudi jasno priznala, tudi s širokim nasmeškom je to priznala, zaradi tega bo tudi razumela, če ji boste izrekla v skladu s poslovnikom opomin. Verjamem, da za kakšno hujšo sankcijo še ni primerna, ampak ne bi škodila tudi odstranitev iz dvorane. Glede na način razprave je pa prav, da je povedala jasno, za kaj gre v koaliciji. Tej koaliciji ne gre za Zakon o davku na nepremičnine in za ljudi.
Samo trenutek, gospod Černač. Ustavite uro, prosim. Spoštovane kolegice [[…]]
Tako kot se na nek način izživljajo nad ljudstvom in nad tem narodom z ukrepi, ki jih sprejemajo, na neka način se s tem proceduralnim predlogom izživljajo nad poslanci opozicije, ko nam s predlogom, ki je neprimeren glede na to, da je vsebinske razprave še veliko, zapirajo usta. Ampak to je ta koalicija. To je ogledalo tega dela ljudstva. Verjamem, da vas ljudstvo vidi in da razume, kaj počnete. Maščevalni ste, zlobni in ne želite razpravljati o vsebini in ne želite iskati dobrih rešitev za to državo. Glede na to, da je Maša Kociper zlorabila določila poslovnika, verjamem, da boste ravnali v skladu z določili in ji izrekli opomin. Hvala lepa.
Gospod Černač, hvala za vaše izvajanje. Ne bom izrekla opomina gospe Maši. Verjamem, da se zaveda, je tudi sama povedala, da krši poslovnik. Mislim, da so ga kršili tudi nekateri pred njo. Upam, da bomo umirili razpravo, da bomo prišli končno do glasovanja o predlogu. Dajem tokrat še besedo, ste se prijavili že prej, gospod Ljubo Žnidar, izvolite. Postopkovni predlog. Prosim postopkovni predlog.
Hvala lepa za besedo. Imam postopkovni predlog. Svojega spoštovanega poslanskega kolega gospoda Janija Möderndorferja bi poprosil, da umakne svoj proceduralni predlog, o katerem naj bi glasovali in s tem omejili razpravo, kajti to je velika škoda gospodarstvu. Rekel bi, dajmo si poslanci danes pogledati, kaj je naša produktivnost. Produktivnost je, da smo po treh urah zmanjšali obremenitev za nepremičnine, naslednjo uro smo zmanjšali še obremenitev za zemljišča, in verjamem, da z dolžino razprave bomo še tudi kaj več doprinesli slovenskemu gospodarstvu. Tako prosim, da se ta predlog umakne in da vsi skupaj naredimo nekaj več za slovensko gospodarstvo, kajti naša dolžina razprave je za slovensko gospodarstvo izjemno produktivna. Ne vem, če smo že bili kdaj v Državnem zboru tako produktivni, kot smo danes. Tako prosim za doprinos s slovenskemu razvoju.
Hvala lepa. Roke gospoda Möderndorferja ne vidim, tako da predvidevam, da ne bo umaknil svojega predloga, zato dajem predlog na glasovanje. Predlog pa, kot sem že prej razložila, je v skladu s 67. členom, petim odstavkom, in v nadaljevanju bodo lahko razpravljavci dobili besedo samo enkrat k temu členu. Samo trenutek. Odpiram glasovanje o tem predlogu. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 31. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 31.]] Predlog gospoda Möderndorferja je izglasovan. V tem trenutku prehajamo na možnost prijave k razpravi za nadaljevanje. Kdor želi razpravljati, naj se prijavi. Prijavljenih je 12 razpravljavcev. Prvi je na vrsti gospod Branko Grims, izvolite.
Hvala. Zakon, na katerega je [[…]]
Samo trenutek, če počakate, da se poslanci odstranijo.
No, lep pozdrav poslancem koalicije, ki očitno spet ne delajo svojega posla. Delajo pa obremenitev za gospodarstvo, dodatno, tako kot edino, kar žal v tej državi znajo. Tisto, kar je ključno pri tem zakonu, je, da je nanj predsednica Vlade vezala zaupnico. To se pravi, gre za zakon z izjemnim pomenom; gre pa za zakon, ki je povsod, če boste pogledali po Evropski uniji, zakon, ki ureja to področje na povsem drugačen način, kot je to v Sloveniji. Namreč, povsod po Evropi so prihodki iz davka na nepremičnine prihodki posameznih občin in občine to potem kot svoj lasten prihodek tudi same lahko regulirajo, s tem uravnavajo svoj lasten razvoj. V Sloveniji se je pa pod koalicijo tranzicijske levice pod vodstvom Alenke Bratušek postavilo zdaj princip tako, da se jemlje občinam denar celo za občinske stavbe in se ga pelje na državno raven, kjer se ga bo seveda veselo porabilo. Zakon je izrazito nepošten, napisan je tako, da če nekdo ne bo zmogel plačila, bo prišlo do nove nacionalizacije, pri čemer bodo pa stavbe oziroma nepremičnine ostale kot breme občin, že itak obubožanih, ker jim bo gospa Bratušek pobrala denar in ga odpeljala na državo, oni pa bodo seveda potem dvakrat prikrajšani. Ljudje bodo jezni najbrž na občino, ker bodo mislili, da jim je občina nekaj vzela –vzela jim je tranzicijska levica. Kdor bo danes še volil tranzicijsko levico, naj se spomni na tisti stari rek, da mora biti neumnost vedno obdavčena, in ravnanje te vlade pravzaprav to staro pravilo lepo prenaša v prakso. Problem je samo, ker to potem plačujemo vsi, tudi tisti, ki jih nikoli nismo volili. Danes je možnost ob sprejemu amandmaja, ki smo ga predlagali v SDS, da bi bistveno znižali obremenitve gospodarstva, ki je že itak preobremenjeno z mnogimi davki in davščinami vseh vrst; z vsem, kar ste kot domislice sprejemali v tem parlamentu v minulem letu dni. Ob tem nobena ekonomska vratolomnost nič ne pomaga. Tudi včerajšnja izjava gospe Alenke Bratušek, da dvig DDV nikakor ni dodatno obremenil gospodarstva, zelo veliko pove. Ali je za Nobelovo nagrado za ekonomijo, kar sem predlagal že včeraj, če je resnična, če se izkaže, da gre za novo znanstveno spoznanje, ali pa za, blago rečeno, nezadostno oceno in takojšen odstop, ker odraža popolno ekonomsko neznanje tistih, ki v resnici odločajo o usodi ljudi. Bojim se, da gre za drugo, gospe in gospodje! S tem kar je izjavila gospa Bratušek, pa ni bila prva tovrstna neumnost, pred časom je izjavila, da je davek DDV najbolj socialen davek in da so ga zato dvignili. DDV je najbolj nevtralen davek, gospe in gospodje, če bi kdaj gospa prebrala kakšen učbenik ali pa vsaj tisti, ki govore piše, saj jih itak samo prebere. Ampak, najbolj nevtralen davek, je pa tudi najbolj asocialen v resnici, ker najbolj udari tiste, ki živijo iz rok v usta, tiste, ki že sicer imajo najmanj. DDV obremeni gospodarstvo dvakrat: neposredno ob uvedbi, saj zato pa ste zdaj zbrali več denarja, in potem še enkrat posredno, ker je vse dražje, ker denar manj kroži, ker se manj porablja, ker znižuje potrošnjo. Če lahko nekdo, prosim, to pove predsednici Vlade, da bo vsaj vedela, kaj dela! Kajti jaz se samo še tega bojim, da se bo izkazalo – po tistem načelu, ali je sploh pilot v letalu –, da se danes nihče več čisto dobro ne zaveda v vladajoči koaliciji, kaj dela. Vsi samo še računajo, kje bodo vzeli in nekomu po robinhoodovsko dali in se s tem prsili, nihče pa ne pomisli, da zaradi tega ubijate tisto, na čemer temelji samostojnost in sploh državnost Slovenije. To pa je slovenska ekonomija, slovensko podjetništvo, ki po eni strani beži v tujino, po drugi strani doma hira, nazaduje, propada, zapirajo se delovna mesta. Danes je priložnost, da vsaj en majhen korak naredite h koncu te agonije, da znižate predvideno obremenitev gospodarstva in [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]Sami ste sprejeli ta zakon, jutri vam bo Ustavno sodišče izreklo ustavnopravno nezaupnico; danes se lahko še popravi, kar se rešiti da – jutri bo prepozno.
Hvala lepa. Gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Verjetno današnja razprava, vse ceremonije ne bi bile potrebne, če bi v tistih poznih večernih in zgodnjih jutranjih urah koalicija vsaj malo prisluhnila opoziciji in bi naredili vsaj kolikor toliko življenjski zakon in verjetno bi imeli danes ne 6, ampak samo 4 ustavne pritožbe na Ustavnem sodišču, ampak o teh bo odločalo jutri Ustavno sodišče in vam bo pokazalo ogledalo. Mislim, da lahko edini, ki z lahkoto oziroma z mirno vestjo glasujejo tako pri teh amandmajih kot tudi pri tem zakonu, so kolegi iz SD, kajti njihova ideologija, naj mi oprostijo, je socialna država in pač po njihovo najlažje to socialno državo in javni sektor plačuje gospodarstvo. Zato pri njih ne vidim nobenega problema, da glasujejo proti našemu amandmaju, pri vseh ostalih pa se sprašujem, kakšno politiko zastopajo iz dneva v dan. Kolegi iz Pozitivne Slovenije, vidimo, kakšno zastopajo – dol jim visi za vse skupaj, tako kot predsednici Vlade; polna usta o gospodarstvu, na drugi strani pa, ko govorimo o gospodarstvu, zbežijo ven, ko pa začnejo kaj delati v gospodarstvu, pa itak delajo samo škodo. Potem imamo tak vuhmepiševski odnos kolegov iz Državljanske liste, ker mislijo, da bodo z amandmajem z 0,75 na 0,59 rešili slovensko gospodarstvo. Kolegi, ne boste ga! Potem imamo tukaj stranko DeSUS, ki je danes brez glasu, brez razprave o tem, ko smo predlagali nulto stopnjo za domove za ostarele; torej tista stranka, ki je polna besed za ostarele, za upokojence, je danes tiho. Zelo žal mi je, resnično mi je žal, da v tej koaliciji ni kolegov iz Slovenske ljudske stranke, ker verjetno bi pri tem amandmaju koalicije bil pa tudi kakšen stavek oziroma kakšen odpustek na področju kmetijstva. Ampak tega odpustka verjetno ne bodo dočakali, kajti iz razprav tistih redkih koalicijskih poslancev, ki so sploh razpravljali, je očitno, da amandmaja SDS ne bodo podprli, amandma koalicije pa vse slovenske kmete, torej slovensko podeželje, še enkrat daje v popolni nič. Dajmo ga obdavčiti, tako kot so rekli, tudi če kmetom nič ne bo ostalo, še vedno bo tako butast, da bo pridelal kakšno kilo krompirja in ga bo lahko prodal. Takšno je pač verjetno razmišljanje te vladne koalicije. Skratka, veselim se jutrišnje odločitve Ustavnega sodišča, kajti prepričan sem, da ne bo samo kakšen delček razveljavljen – ne pričakujem sicer, da bo celoten zakon razveljavljen –, kajti potem, kot sem že rekel, pričakujem nemudoma odstop predsednice Vlade, ki je na ta davek na nepremičnine vezala in proračun in zaupnico. Pričakujem pa odstop posameznih ministrov, ki so skozi debato pri nepremičninskem davku zagovarjali vsak svoj resor. Jutri jim bo Ustavno sodišče dalo ogledalo: ali minister Židan je res skrbnik za kmetijstvo ali pa dela proti kmetijstvu; ali minister Omerzel skrbi za energetiko ali pa skrbi samo za svoj lonček pri energetiki; ali minister Dragonja sploh lahko še dela kot gospodarski minister ali pa tudi njega različni lobiji, interesi vodijo in ali minister Virant resnično zastopa lokalno samoupravo ali je ne zastopa. Kateri koli segment davka na nepremičnine bo jutri dobil "stop" s strani Ustavnega sodišča, je "stop" tudi za tega ministra. Ne pa, da bomo potem v ponedeljek prišli zopet v Državni zbor z nekim zakonom in bomo rekli, da spet bomo nekaj malo zbarantali, malo hinavsko, veliko se bomo hvalili, kako smo naredili in, kot mi pravimo v Posavju, Sava bo še vedno tekla navzdol in ne navzgor. Skratka, politika te vlade: eno govorijo, na žalost pa popolnoma drugo delajo, se nadaljuje. Pričakujemo od tistih kolegov, ki so jih polna ust skrbi za gospodarstvo, za kmetijstvo, za ostarele, da podprejo amandma kolegov iz SDS. Hvala.
Hvala lepa. Postopkovno ima gospod Franc Jurša, izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednica. Če bi v tej dvorani vsaka poslanska skupina, vsaka stranka skrbela za sebe in za svoje razprave, bi imele vse poslanske skupine dovolj dela. Nekateri se tukaj postavljajo v funkcijo profesorjev in druge učijo, kako početi in na kakšen način početi. Veste, tako na oni strani kakor tudi na tej strani, ali pa če gledamo levo, desno, so vse strank bile že v vladi in v opoziciji. In biti v opoziciji je verjetno – tudi mi smo bili, če želite, gospodje, pa dovolite mi, da svoje mnenje povem, v opoziciji, več pa smo bili v vladah, enih in drugih. In vedno je bilo eno in isto. V glavnem, takrat ko si v vladi, imaš pač posebno nalogo, pa tudi tisti, ki ste delali na lokalnih ravneh tako kot svetniki kot tudi mogoče župani ali podžupani dobro veste, da je potrebno proračun na nek način oblikovati in zagotoviti sredstva, da imaš potem sredstva za potrebe, katere ima pač lokalna skupnost ali pa država. Zato vam moram reči, da ni dobro, da všečno – pravzaprav za nekoga je dobro, da všečno govori, ampak vedno moraš pri tej zadevi imeti na umu, da je to vloga vlade, v opoziciji pa si lahko všečen. In mi smo bili in smo jasno in glasno v začetku povedali, da nam ta zakon o davku na nepremičnine ni všeč in smo imeli ogromno pripomb in imeli smo tudi alternativni predlog. Glede na to, da se je pa večina takrat v koaliciji odločila, da bo peljala ta zakon naprej, smo potem z nekaterimi korekcijami tudi ta zakon podprli. Seveda, mi bi želeli bistveno drugačnega, kot je. Najlepše pa bi bilo, da bi vse državljane oprostili vseh dajatev, seveda denar za potrebe proračuna pa za funkcioniranje države pa bi verjetno morali iskati nekje drugje. Moj proceduralni predlog je, da se poslanci omejijo in najprej poskrbijo za stvari v svoji poslanski skupini, potem pa gledajo čez plot in druge učijo pameti. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Franc Jurša. V povezavi z vašim postopkovnim predlogom, mislim, da vsak od poslancev in poslank dobro pozna Poslovnik Državnega zbora. Bila je sprejeta odločitev, da vsak lahko razpravlja pet minut. Prvi krog razprave prijavljenih razpravljavcev je sedaj, potem bo možen še en krog. Vsak lahko razpravlja pet minut. Tudi jaz se strinjam, da se predvsem razpravlja o točki, ki je na dnevnem redu; torej tudi vi, gospod Jurša. Se je pa prijavil k postopkovnemu predlogu gospod Tomaž Lisec, izvolite.
Hvala, predsedujoča. Če ni vsebinska razprava, da kot opozicijski poslanec pozivam večino k podpori našim amandmajem, vsebinskim amandmajem, potem res ne vem, kaj sem. Kot opozicijski poslanec sem bil vsebinski, za razliko od velike večine koalicijskih poslancev, skupaj z ministri, ki pa ste všečni, delate pa popolnoma drugo, pa si izberite besedo, ki manjka tam. Skratka, predsedujoča, predlagam, da tisti, ki hočejo biti vsebinski, naj bodo vsebinski. S tega stališča še enkrat proceduralno predlagam kolegom iz DeSUS, če imate probleme, ali pa iz drugih strank, če nočete biti všečni, bodite vsebinski in všečni in podprite amandma SDS. Hvala.
Hvala lepa. Predlagam, tako kot sem rekla, tisti, ki ste že razpravljali, ste to možnost imeli, kateri še boste, se osredotočite na točko. Naslednji je na vrsti za razpravo gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo, predsedujoča. Ne vem, če res Socialni demokrati najlažje glasujejo o tem zakonu. Rekel bi, da najlažje glasuje opozicija, ker jim je odgovornost do države sedma briga. In v bistvu je prav tako. Koalicija je prevzela odgovornost za to vlado in zato smo prevzeli tudi odgovornost za predloge zakonov, za reforme, za ostalo in se te odgovornosti zavedamo. Lepo bi bilo, če bi se te odgovornosti zavedal še kdo drug, ampak pač na to ne računamo in prav je tako. Na nebuloze se ponavadi ne odzivam, ampak danes, in tudi sicer, v tej razpravi o nepremičninskem davku jih je bilo že toliko izrečenih, da je pa kaj tudi treba povedati o tej temi. Predvsem bi se tukaj navezal na te ocene pravičnosti in sorazmernosti tega davka, kako zdaj obdavčimo nekoga, ki si tega ne more privoščiti in podobno. Poglejmo enkrat resnici v oči in si jasno povejmo, da imajo naši starejši občani zagotovljene pokojnine, zagotovljene pokojnine. Ne pravim, da so visoke, ne pravim, da so previsoke; še več, marsikatera je močno prenizka, ampak so pa zagotovljene za razliko od mnogih mladih, ki nimajo zagotovljenih plač. Sezidali so si hiše, velike hiše, v času Jugoslavije, ko je inflacija pojedla kredite, ki so jih najeli za to, da so jih lahko sezidali. Privoščim jim to, vendar zavedajmo se tega dejstva, da so prišli do tega na lažji način, kot lahko pride marsikdo dandanes do tega. Srednja generacija ima zaščitene stalne zaposlitve in stanovanja na podlagi Jazbinškovega zakona. Nič ni narobe s tem. Vsakemu bi to privoščil, vendar zavedajmo se tega dejstva, da pa dandanes mladi nimajo te možnosti. In žal je tukaj še eno dejstvo. Ko govorimo o mladih, ne govorim o mladih 15 let, 18 let, govorim o mladih do 40 let. Žal. To so ti, ki nimajo služb in nimajo od kje kupiti stanovanja, od katerega bi potem plačevali davke, in ne dobijo niti kredita, zato ker pač nimajo redne zaposlitve; in to je pač problem te države. In ko govorite o pravičnosti in sorazmernosti tega davka, pomislite, lepo prosim, tudi na mlade v tem kontekstu. Zato smo se v Državljanski listi zavzemali in smo tudi uspeli s tem, da smo v koalicijsko pogodbo zapisali tako imenovano davčno stabilizacijo, kar z drugimi besedami pomeni, nobenih povišanj davkov in nobenih novih davkov. Ob tej navezi in zlatem fiskalnem pravilu, ki smo ga zapisali v ustavo – vsi vemo, kdo je bil prvopodpisani pod ta predlog, prihaja iz Državljanske liste – in ob tem zlatem fiskalnem pravilu je jasna tudi pot, kako lahko to rešimo, da na eni strani ne dvigujemo davkov in da uravnotežimo proračun. Ta pot je prek učinkovitejše javne porabe in racionalizacijo javne porabe. Upam, da bomo pri teh korakih imeli podporo vseh; vseh, ki mislijo, da so odgovorni in to niso, in bodo imeli takrat priložnost, da to svojo odgovornost do države pokažejo tudi s podporo ustreznim ukrepom. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. Ja, številna srednja generacija je uredila stanovanjski problem po Jazbinškovem zakonu pa tudi nekateri funkcionarji, recimo, bivši predsednik države gospod Kučan z nekaj čez 60 tisoč mark oziroma nekaj čez 30 tisoč evrov je prišel do ureditve stanovanjskega vprašanja oziroma do atrijske hiše v Murglah. Ampak to ni še razlog, da bi take posamične primere imeli v oziru pri tej materiji, ki jo imamo danes na vrstnem redu. Tudi marsikdo od tistih, o katerih je govoril gospod Pavlišič, je dobesedno z lastnim delom si zgradil svoj dom. Številni med vami v tej dvorani lahko poveste, da poznate primere, in tudi sam poznam ljudi, ki so dobesedno ravnali cveke, da so si svoj dom zgradili. In kako bomo zdaj tem ljudem razložili, da bo zdaj za to hišo plačal trikrat višji davek, kot je plačeval do zdaj tega nadomestila? Pa to bi nekako še požrl; za sadovnjak zraven te hiše, kjer rastejo češplje, dva tisoč kvadratnih metrov velik, pa desetkrat toliko, kot bo plačal za to hišo, ki si jo je sam zgradil! Kako? In tega tudi ta vaša novela ne odpravlja; odpravlja 0,50, 0,15 rezidenčnost, ne odpravlja pa tega dela davka. Še vedno bo 0,50 sadovnjak po ceni za stavbno zemljišče. In sprevrženo je, da so za to odgovorne občine, ki so v plane to postavljale. Saj v urbanističnem smislu ni mogoče izvzeti iz planov sredi naselij posameznih posesti. Tako ta rešitev, ki je danes tukaj na mizi, odpravlja en del problema, ki ste ga povzročili sami, ne bo pa odpravila vsega tistega, kar ta zakon prinaša, zaradi tega bi ga bilo potrebno seveda odpraviti. Žal nekaterim tudi 20 krogov razprav, gospa Maša Kociper, ne bi pri tem pomagalo,da bi to razumelo. Tudi če bi bilo 21 krogov, tudi če bi jih bilo 30 ali pa 100, mi bi jih radi naredili, če bi to imelo potem nek vpliv na to, da bi vašo odločitev spremenili. Zaradi tega sem uvodoma rekel, da dobro, da se je gospod Möderndorfer malo kasneje zbudil pa je po nekaj urah prišel v to dvorano, da nam je zaprl usta in da več ne moremo razpravljati, ker v tem vmesnem času ste rodili amandma, ki je gospodarstvu dal sicer z 0,75 na 0,59, ne ne vem kaj bistvenega – tudi ne vem, od kje 0,59, očitno je bil na delu nek marketinški strokovnjak, ki je prej delal v trgovini, ker če je 0,59, zgleda bistveno manj, kot če je 0,60, tako da tu bi bilo tudi dobro pojasniti, zakaj ta številka. Dobro bi bilo tudi pojasniti, če prej ni bilo moč narediti nič nekaj mesecev, ker finančna vzdržnost proračuna tega ni dopuščala, kako je sedaj mogoče, da se bo iz drugih virov lahko nateklo 50 milijonov evrov. Tega tudi ni bilo danes nikjer pojasnjenega. Gospod Pavlišič je govoril o tem, da so v Državljanski listi zadovoljni, da se zdaj ta davek znižuje. To je, moram reči, malo perverzna razprava bila, ampak pustimo to ob strani, ker se ta davčna stopnja poenoti z 0,50 na 0,15. Bili ste zraven, tako Državljanska lista, kot DeSUS, kot Socialni demokrati, zraven Pozitivne Slovenije in vi ste izglasovali vse te nove davke v zadnjem letu dni. Vsi. Vsi; od prvega do zadnjega ste izglasovali višje davke na nepremičnine, ste izglasovali višji DDV, ste izglasovali povečanje dohodnine na nek perfiden način, povečanje katastrskega dohodka in številna ostala dodatna davčna bremena. Vsi! In DeSUS, ko je bilo prej govora s strani vodje poslanske skupine o všečnem govorjenju. Vaša odgovornost je enaka kot odgovornost vseh ostalih in ne morete na eni strani leporečiti pred kamerami, kako se zavzemate za tiste z najnižjimi prejemki, če jih na drugi strani z vašimi odločitvami prizadevate na vsakem koraku, namesto da bi prizadevali tajkune in tiste, ki so pokradli slovenske banke! In gospodarstvo obremenjujete; tisto gospodarstvo, ki zagotavlja denar zdaj za vse te tajkune, ki bo v bistvu zagotavljalo denar za gospoda Praprotnika na Novi LB, kjer je delovno mesto, očitno, umetno ustvarjeno, popolnoma nepotrebno, vrh sistemske korupcije pred očmi vseh. Se pravi, to je nekako politika te koalicije in tudi pri tem nepremičninskem davku ni nič drugače. Predlagamo, da se vsaj v enem delu ta zakon omili, predlagamo, da se ne odloča o tem danes, ker je to nespodobno, da se en dan pred odločitvijo na Ustavnem sodišču ta zakon spreminja. To odločanje bi bilo potrebno odložiti na prihodnji teden. Najbolje pa bi bilo, seveda, da bi se ta Zakon o davku na nepremičnine odpravil v celoti.
Hvala lepa Za repliko je prosil gospod Marko Pavlišič, ki je bil večkrat imenovan. Izvolite.
Hvala za besedo. Hvala za imenovanje. 31. maja lansko leto – ne, dve leti nazaj, leta 2012, ko je bila naša vlada na oblasti, sem na svojem blogu objavil zapis z naslovom Neoliberalne vladne reforme. Tam sem zapisal, "poglejmo si te ključne neoliberalne točke, ki jih je vlada takrat sprejela …" – naša vlada, da ne bo pomote, čeprav mene takrat ni bilo prav veliko zraven – " … uvede se 50 % dohodninski razred; stopnja dohodnine iz obresti in dividend se dvigne z 20 % na 25 %; stopnja davka od dobička od osvojitve in izvedenih finančnih instrumentov se za čas imetništva in izvedenih finančnih instrumentov od drugega do konca petega leta z 20 % dvigne na 25 %; uvede se dodatne obveznosti iz davka na motorna vozila za avtomobile nad 2 tisoč 500 kubičnih centimetrov … " – in tako dalje. "Uvede se dodatni davke za plovila; uvede se nov davek na dobiček zaradi spremembe namembnosti zemljišča, 25% če prodaš v prvem letu in tako dalje; uvede se davek na nepremičnine, vredne več kot milijon evrov … " In tako dalje. Skratka, kaj želim povedati? Tudi naša, prejšnja vlada, je marsikatero davčno omejitev sprejela. Morda je bila bolj smiselna, morda je bila drugačna, ampak poglejte, vse vlade so pač morale delovati tudi v tej smeri. To verjetno gospod Černače ve, če pač ni pozabil; če pa je pozabil, ima pa tu zapisano, pa si gre lahko še enkrat prebrat. In ko je že omenjal tajkune v bankah, pet glasov Slovenske demokratske stranke je manjkalo, ko smo glasovali o tem amandmaju, ki bi to odprl. Pet iz Slovenske demokratske stranke! En glas je manjkal, pa bi bilo to izglasovano.
Hvala lepa. Postopkovno ima gospod Zvonko Černač. Izvolite.
To, kar smo sedaj slišali, sicer ni bila replika, pa tudi malo sem zmeden po tistem, kar sem sedaj slišal. Verjamem, da toliko časa ste že v Državnem zboru, gospod Pavlišič, da ste doumeli, da odločitve v tej dvorani sprejema večina. Vaša večina. Večina Pozitivne Slovenije, Državljanske liste, Socialnih demokratov in DeSUS. Če je kateri od vaših poslance manjkal, ko ste ta zakon sprejemali, je to vaš problem. Opozicijski poslanci pri sprejemanju ali negiranju odločitev, ki jih vi sprejemate, ne morejo imeti vpliva in se ne morete nanje sklicevati. Pri vsem tistem, o čemer ste prej govorili, pa po vsebini nisem čisto razumel, kaj ste želeli povedati. Vsekakor prejšnja vlada, druga Janševa vlada, ni obremenjevala tistih, ki jih obremenjujete vi. Se pravi, ni obremenjevala tistih z najnižjimi dohodki in sprejemala je ukrepe, ki bi obremenili tiste, ki imajo največ, predvsem pa tiste, ki so si nekaj nezakonito pridobili. Pozabili ste povedati bistveno zadevo. Minister za finance v času, ko so se ti ukrepi sprejemali, je bil vaš podpredsednik dr. Janez Šušteršič. Verjamem, da je predlagal in sprejemal dobre ukrepe.
Hvala lepa. Postopkovni predlog se je glasil? Glede na to, da ste imeli postopkovno, bilo je kar nekaj [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Glede na razpravo, ki se je razvila med enim in drugim, spoštovani, tako gospod Černač kot gospod Pavlišič, predlagam, da se v zvezi s tem res pogovorita sama, in tudi zadeve razčistita. Naslednji je na vrsti [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] [[…]]Gospod Černač se je prijavil za proceduralno, vendar ne boste dobili besedo, ker se je pred vami prijavil gospod Marko Pavlišič, zatem boste vi lahko na vrsti. Izvolite, gospod Pavlišič.
Glede na to, da je gospod Černač pozabil podati svoj postopkovni predlog, bi mu pomagal pri tem. Postopkovno predlagam, da se Državni zbor zahvali za uspešno in kvalitetno delo bivšemu ministru za finance gospodu Janezu Šušteršiču.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Zvonko Černač, postopkovni predlog.
Prej sem podal proceduralni predlog. Očitno ga niste slišali. Povedal sem, da to ni bila replika, kar je govoril gospod Pavlišič, in sem pričakoval, da boste vi kot predsedujoči na to opozorili; tako kot sem pričakoval, da ga boste sedaj opozorili oziroma mu povedali, da to, kar je zdaj povedal ob zaključku, tudi ni bil noben proceduralni predlog. To je moj proceduralni predlog, da poslancu poveste, da je ravnal v nasprotju s poslovnikom. Hvala.
Hvala lepa. Danes je resnično razprava k 1. členu, spremembe oziroma k dopolnjenemu predlogu zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine ter razprava k 1. členu ter obema vloženima amandmajema zelo pestra. Tudi prej, pri prejšnji razpravi nisem ustavila, ko je bila razprava tudi o drugih ljudeh, ki niso imeli konkretno s tem zakonom ravno konkretno neposredne zveze, zato tudi pri vajinih proceduralnih predlogih nisem toliko ocenjevala tega, koliko sta bila oba umestna. Bi pa predlagala, da v bodoče se poskušate skoncentrirati na zakon. Gospod Marijan Pojbič ima besedo.
Spoštovana gospa podpredsednica! Ta zadeva v okviru te zakonske materije, o kateri danes govorimo, je preveč resna, da bi se lahko zabavali v Državnem zboru. Po vsem tem, kar sem sedajle poslušal, v zadnjem času, moram reči, da so nekatere stvari presegle vse meje dobrega okusa tukaj v parlamentu. Danes in že kar nekaj časa nas poskuša Vlada Republike Slovenije in Alenka Bratušek prepričevati, kako je ta davek na nepremičnine eden izmed ključnih davkov, s katerim bi Vlada poskušala zaključiti javne finance. In poglejte zlomka! Tukaj sedita dve osebi, ki zastopata Vlado Republike Slovenije. To je res precedens, to je, bom rekel, izjemno izjemno – ali pa, celo nimam besed za to – neodgovorno od Vlade Republike Slovenije, da si dovoli na eni strani govoriti, kako je ta davek pomemben za našo državo, državljanke in za naš proračun, na drugi strani pa nimaš nikogar od predstavnikov Vlade v parlamentu. Ali pa dve oziroma tri osebe. Tukaj moram izvzeti državno sekretarko in se ji opravičujem, ker res zelo veliko časa prebije tukaj med nami. Ampak poglejte, če je to projekt Vlade Republike Slovenije, o katerem se na veliko postavlja pred slovensko javnostjo predsednica Vlade, imamo danes tukaj samo gospo in še dve osebi, ki sta tukaj zbrani s strani Vlade, mislim, da preseže vse meje dobrega okusa. Na drugi strani, zanimivo, pred nekaj minutami smo imeli tukaj celotno Jankovićevo listo in ena gospa z Jankovićeve liste si je dovolila povedati, da kako si mi dovolimo – oziroma da so nam oni bili toliko prisrčni, da so nam dovolili razpravo! Opoziciji. Tako približno je dejala ena gospa iz Državljanske liste, Maša Kociper. Oni so nam [[…]]
Gospod Pojbič, predlagam, da se na zakon [[…]] Gospa Kociper ni v Državljanski listi. Pomota.
Ne govorim Državljanski listi, govorim Jankovićevi listi, to je nekaj drugega. Lepo prosim, saj ni velika razlika, ampak vseeno, Jankovićeva lista pa Virantova lista je podobno. To vsi vemo; vse državljanke in državljani Republike Slovenije vedo točno, kdo so ti ljudje. In zakaj jih danes in sedaj ni tukaj v parlamentu? Zakaj jih ni? Zaradi tega, ker celotna večina, celotna večina, to si pa upam trditi, zelo dobro živi v Republiki Sloveniji, vseh poslank in poslancev, ki tukaj sedijo in seveda niso obremenjeni s tem zakonom. Ta zakon pa obremenjuje tiste, ki živijo na robu preživetja v tej državi. In tukaj začnem s Socialnimi demokrati, Lukšičem, seveda naj bi sedaj prevzel vodenje te stranke Židan, da bi rešil to stranko iz stanja, ko pada, pada, pada na javnomnenjskih. Ampak oni govorijo o socialni državi. Dragi moji, kaj pa delajo s tem zakonom socialno ogroženim skupinam? Dodatno jih maksimalno obremenjujejo! Potem nadaljujem po tej liniji, in se ustavim pri DeSUS. Dovolite, [[…]]
Govorimo o zakonu, ne o strankah, gospod Pojbič!
Podpredsednica, imam pravico obrazložiti, zakaj je ta zakon takšen, kakršen je. Poglejte, imamo DeSUS, ki bi moral skrbeti za to – in trdi in govori, da skrbi za to, da bodo upokojenci lahko normalno preživeli svoje življenje, ki jim je ostalo. Ampak s takšnim načinom, z novimi obdavčitvami tistih ljudi, ki dobivajo pokojnine tristo, štiristo, petsto evrov in jih obremenjujejo s takšnimi novicami, ki izhajajo iz tega zakona! Če nadaljujem z Državljansko listo, ki govori o neki sredini, to je spet način državljank ali pa bomo rekel neka sredina državljank in državljanov, ki so ponovno izjemno obremenjeni s tem davkom in tako dalje, za Jankovićevo listo sem pa že tako in takoj na začetku povedal. Zdaj se še malce vrnem k tem amandmajem. Poglejte, Slovenska demokratska stranka je vložila amandma, s katerim je ničelno davčno stopnjo predlagala za kmetijske stavbe, za poslovne, energetske, industrijske nepremičnine in nepremičnine, ki se uporabljajo za oskrbo starejših, to so torej domovi za ostarele. V temu času smo dobili amandma, ki ga je predlagala koalicija, in sicer pravi, da se ta davčna stopnja zniža s 75, ko gre za neka določena področja, na 59 [[...]]Mislim, da je to norčevanje iz Državnega zbora in vseh državljank in državljanov Republike Slovenije.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Brane Golubović.
Lep pozdrav vsem skupaj, pozdrav tudi državni sekretarki s svojima sodelavkama, državni sekretarki, ki je v teh mesecih, ko smo imeli javne razprave in obravnave okoli nepremičninskega davka, vseskozi sodelovala pri tem in je edina prava in kompetentna oseba, da danes tukaj sedi, ker zakon pozna podrobno. Rekel bom, da nimam časa, da bi analiziral vse stranke opozicije ali koalicije in se ukvarjal z njimi, ker svoje delo jemljem zelo resno in odgovorno, niti se nimam časa šaliti tukaj notri in svojih pet minut zapravljati za bedastoče, ki jih nekateri govorijo. Nepremičninski davek kljub vsemu, kakšno mnenje imamo o njem, je davek, ki je potreben in ki nadomešča tri druge davke. Naj še enkrat povem, da v vsej tej razpravi smo mi znižali davčno stopnjo v sodelovanju z opozicijo za kmetijska zemljišča, gozdove, kmetijske stavbe in sedaj, kar mi je všeč in za kar sem se tudi javno zavzemal s kolegom Frangežem, Stepišnikom in še kom, Alojzom Potočnikom, da se je osnova za gospodarstvo znižala z 0,75 na 0,59 %. Ne glede na to, kaj bo jutri reklo Ustavno sodišče, pa je prav, da smo to osnovo že danes znižali. Glede amandmajev in mi, kolikor razumem, govorimo o 1. členu, ki ima dva amandmaja, bi amandma kolegic in kolegov iz SDS za sto dvajset milijonov znižal prihodke, ki jih občine sedaj dobijo iz nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča. Tega enostavno ne morem podpreti. Tako kot sem že prvič povedal, če bi kolegice in kolegi že na odboru dali amandma, ki bi zniževal stopnjo na področju podjetništva, bi ga podprl. Druga stvar, o kateri je bilo govora tudi o tem, da če Ustavno sodišče zadrži ali celo razveljavi Zakon o davku na nepremičnine, ker je bila vezana zaupnica predsednice na proračun, da bi morala predsednica čez eno uro priti v ta parlament in ponuditi svoj odstop, je za mene nonsens. Davek na nepremičnine je 2 % celotnih prihodkov, 2 % celotnih prihodkov, znotraj je DDV, davek od dobička, trošarine, dohodnina itd., itd., itd [[…]]Se pravi, zakaj bi morala ponuditi odstop? Bistvo vsega skupaj je pa to, da smo vsi skupaj v razpravi, ki je trajala mesece glede nepremičninskega davka in je sigurno na nek način škodovala koaliciji, po drugi strani jo je pa tudi združila, ta, da imamo neke stopnje, ki so nekako primerljive in še vzdržne in ne glede, kaj bo jutri Ustavno sodišče reklo, imamo podlago, da s tem davkom tudi v prihodnje nadaljujemo. In verjamem, ne glede, katera vlada bo prišla, davek na nepremičnine bo veljal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Marijan Pojbič.
Seveda, spoštovana gospa podpredsednica! Torej, gospod Golobič je govoril o tem, da sem jaz govoril bedastoče. Bedastoče! Če bi znal slovenski jezik, bi moral povedati – ali pa jaz mislim, da je pravi izraz za to neumnosti. In moram reči, da sem izjemno izjemno žalosten, da sedijo v našem parlamentu taki ljudje. Da si dovolijo na tak način diskreditirati poslanca Marijana Pojbiča v tem parlamentu. To je skrajno neodgovorno in nesramno. In gospa podpredsednica, najmanj, kar pričakujem, je, da se mi tukaj opraviči zato, ker nisem govoril nobenih bedastoč, ampak sem govoril o realnih zadevah. Čisto vse, kar sem povedal, je realnost v tej državi in če to ni res, kar sem govoril, bodo taki gospodje, kot je gospod Golubović, lahko spoznali, ko bo prišel pravi trenutek. Še nekaj. Gospod Golobič, Golubović – ja, ne gre mi preveč, na žalost, ne morem pomagati, pa nisem nič kriv zaradi tega, da ta priimek [[…]]Vas pa prosim, vem, da živite v Kamniku, da se pripeljete na obrobje Slovenskih goric, Koroške, Pomurja, Štajerske, Kočevske in tako dalje in tako dalje, pa boste videli, o čem jaz govorim. Gospod Golubović, prav bi bilo, da pridete v to okolje in ugotovite, o čem sem govoril. Kaj je prava slovenska realnost. Slovenska realnost ni to, kar se dogaja v Ljubljani in v najbližjih krajih okrog Ljubljane. Prava realnost je to, kar se godi v Sloveniji in zadnji čas je, da bo Jankovićeva lista in vsi njegovi podporniki ugotovili, da Slovenija ni samo Ljubljana: da so Slovenija tudi Slovenske gorice, Koroška in tako dalje. Ko boste to doživeli, občutili in ugotovili, da to, o čemer zdajle govorite, nimate prav. Zato pričakujem, da se mi opravičite. Opravičite zaradi tega, ker s tem žalite tudi vse te ljudi, ki živijo na obrobju Republike Slovenije in so v vsakem primeru sestavni del te domovine in nimate pravice tako o njih govoriti. Nimate pravice! To je naš slovenski narod! Ne glede na to, kje kdo živi, ima enake pravice do življenja v tej republiki, enake pravice, ne glede na to, ali so v Ljubljani, ali so v Šentilju, Kungoti, Pesnici in tako dalje, Apačah in tako dalje. To je bilo žalitev zame in za moj narod.
Spoštovani gospod Marijan Pojbič, glede na vašo zahtevo v tej repliki, če se malo navežem na vašo razpravo, nisem tukaj dolžna kakor koli polemizirati in tudi ne smem, vendar tudi gospod Golubović – tako se piše! – bo sam ocenil, ali se rabi opravičiti oziroma se bo, ko bo za to čas. Izvolite, postopkovno imate, gospod Matjaž Han.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Marijan, narod oba zastopava, ti in jaz, tako da ni samo "moj" in "tvoj". Gospa podpredsednica, zdaj pa bi prosil vas, da govornike, ki tako na glas govorijo, opozorite, da imamo v dvorani tehniko, ki omogočajo mirnejše razprave, tako da lahko smo malo tišji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Seveda se strinjam z vašim predlogom, gospod Han. Mag. Andrej Šircelj, replika, vendar v tem krogu niste bili omenjeni. Niste bili omenjeni, tako da ne vem, potom česa bi vi imeli repliko. Resnično ne. Po vaši razpravi, če bo potreba, seveda se bom strinjala. Prosim, da se držite postopkovnega predloga. Izvolite, mag. Šircelj.
Spoštovana podpredsednica, predlagam, da si pogledate določbo poslovnika, ki določa repliko. Ta določba ne določa, da je treba človeka v razpravi imenovati z imenom in priimkom, ampak je dovolj, da se razprava kolega poslanca nanaša na mojo razpravo, ki sem jo imel, in tako je do sedaj bil razlagan poslovnik. Vi tega ali ne veste ali pa ne znate. Preberite si to, gre za vsebino in zdaj vam bom povedal vsebino. Govoril sem o finančnem učinku davka na nepremičnine, govoril sem o našem amandmaju, kjer je spoštovana državna sekretarka rekla, kakšen finančni učinek naj bi amandma Slovenske demokratske stranke imel. Gospod Golubović je govoril ravno tako o finančnem učinku in zakaj ne bo podprl tega amandmaja in je navajal tudi določene številke. To je vsebina, gospa podpredsednica. Če ne znate poiskati vsebine v dveh razpravah o finančnem učinku in mi zaradi tega niste dali replike, potem bi se dejansko vprašal o poznavanju te tematike in o poznavanju poslovnika. Zaradi tega predlagam, gospa podpredsednica, da si še enkrat preberete in razložite poslovnik in da mi dovolite repliko.
Hvala lepa, mag. Andrej Šircelj. Zelo vas sprašujem, spoštujem vašo strokovnost in sem jo zelo dobro spoznala, ko ste bili državni sekretar na Ministrstvu za finance, kot opozicijska poslanka. Tako ne bi ocenjevala glede tega, kdo pozna finance, in tudi vi verjetno ne, ali jih jaz poznam, sem prepričana. Kar pa se tiče Poslovnika Državnega zbora, vljudno prosim, da ne zavlačujemo s sejo, si preberete 70. člen Poslovnika, ki govori o repliki, moram pa vam povedati, da ko sem poslušala vašo razpravo o finančnih učinkih, so me tudi drugi kolegi in kolegice razpravljavke, nekateri še bolj prepričali o finančnih učinkih v povezavi z zakonom, ne samo vi. Zatorej ne bi na ta način in tako žaljivo nastopala do predsedujoče, kot to počnete vi že kar nekaj časa. Menim, da to ni produktivno. Samo toliko. Izvolite, gospod Brane Golubović ima postopkovni predlog.
Se opravičujem, sem že prej roko dvigoval. »Bedastoča«, "bedarija" in še tako naprej so v Slovarju slovenskega knjižnega jezika – slovenske besede. Priimek Golubović, neslovenski priimek, slovenski državljan. Go-lu-bo-vić. "-vić" imajo po navadi po vašem čefurji na koncu, ki so ravno tako slovenski državljani in mnogo Slovenk in Slovencev, ki plačujemo tukaj davke, imamo priimek na -vić in zato nismo manj vredni. Pika. In še nekaj. Majda Marija Capuder Cankar – moja mama; Brane Golubović – moj oče. S 16. leti je prišel v Slovenijo, delal, se izučil za mesarja, umrl v prometni nesreči, ko ga je pijan voznik – čistokrvni Slovenec, po vašem – ubil. In ne pustim se žaliti, da se norca delate iz mojega priimka, ga desetkrat narobe poveste in potem mene obtožite, ko vas sploh nisem obtožil, da ste govorili bedastoče. Rekel sem, da "nekateri poslanci govorijo bedastoče" – lahko pomeni tudi iz koalicije. Toliko me pa že poznate, da povem za vsakega, če je treba. In ne bom se vam opravičil, ker vas nisem žalil, niti pa ne zahtevam od vas opravičila, ker ste vi mene žalili, moj priimek, ker mi ne bi nič pomenilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci, naj vas obvestim, da sem prejela še en vloženi amandma k 1. členu, vložila ga je Poslanska skupina Nove Slovenije in naj tudi poudarim, da razpravljamo tudi o tem vloženem amandmaju. Nadaljevali bi z razpravo in na vrsti je gospod Franc Breznik. Predlagam, če se strinjate, spoštovani kolegi, da se postopkovnih predlogov in replik odrečete v tem trenutku, če je to mogoče, namreč sama ocenjujem, da je bilo do kolega Golubovića resnično izrečenih kar nekaj žalitev, tudi do mene, in menim, da bi bilo korektno, da se tudi poslanci, ki ste to izvajali, na nek način v tem trenutku odrečete, stopimo skupaj korak nazaj in nadaljujemo z razpravo. Gospod Tanko, o čem bi vi želeli? Postopkovni predlog, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana predsedujoča. Menim, da si napačno tolmačite 70. člen Poslovnika Državnega zbora. V temu delu poslovnik ne govori o nobenih krogih razprav, ampak govori o razpravi. In razprava teče od takrat, ko ste razpravo o amandmaju odprli, do zaključka razprave o amandmaju. Vsak poslanec, ki misli, da je narobe razumljen ali pa narobe citiran, kakor koli, ima pravico do replike, tako jo ima tudi gospod Šircelj. To vam je prej poskušal dopovedati, pa s tem ni uspel. To je en del tega mojega proceduralnega predloga. Drugi del se pa nanaša na to, da so z vloženim amandmajem Nove Slovenije nastale tudi nove okoliščine. S tem dajem tudi proceduralni predlog, da se spremeni odločitev Državnega zbora glede omejitve razprave. Ker je nemogoče, da se na takšen birokratski način pri tej točki dnevnega reda, ko je mogoče, da se amandmaji vlagajo tudi pri sami obravnavi točke, da se v neki fazi razprava prekine, z novovloženimi amandmaji pa se pojavi nova okoliščina, o kateri je treba tudi voditi račun. Predlagam, da Državni zbor odloča tudi o tem, da se omejitev, ki je bila izglasovana, da se lahko poslanec javi samo enkrat k razpravi, odpravi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Tanko, vašega postopkovnega predloga ne morem sprejeti, že cel čas razpravljamo o 1. členu k dopolnjenemu predlogu zakona oziroma o 6. členu Zakona o davku na nepremičnine, ki govori o davčnih stopnjah. Naj tudi povem, da o tem govori tudi vaš vloženi amandma, ki konkretno navaja davčne stopnje, tako kot tudi sedaj vloženi amandma Poslanske skupine Nove Slovenije. Zatorej nadaljujemo z razpravo oziroma v povezavi z repliko, katero je prosil mag. Andrej Šircelj [[…]]O čem želite vi, gospod Marijan Pojbič? [[oglašanje iz dvorane]] Mag. Andrej Šircelj ima repliko, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica, jaz: prvič, v svoji razpravi mislim, da nisem nikogar žalil. Skliceval sem se samo na poslovnik, ki ne določa nobenega priimka, in vesel sem, da ste sprejeli to razlago in mi dali repliko. Namreč, ko je gospod Golubović govoril o finančnih učinkih tega davka, predvsem amandmaja Slovenske demokratske stranke, je omenjal številko 120 milijonov, če se ne motim, drugo številko je omenjala gospa državna sekretarka. Jaz sem bil narobe razumljen v temu smislu, da ni bilo zraven povedano tisto, kar sem povedal, to pa je, da se s tem davkom financirajo lokalne skupnosti in po celem svetu se financirajo lokalne skupnosti in v celi Evropi se financirajo lokalne skupnosti. Zaradi tega bi moral imeti davek na nepremičnine enak ali podoben fiskalni učinek, kot ga imajo sedanji davki, s katerimi se obdavčujejo nepremičnine. V tem je seveda razlika tudi med, če želite, opozicijskimi poslanci oziroma poslanci Slovenske demokratske stranke in med koalicijskimi poslanci, kjer seveda želite dodatnih 200 milijonov zagotoviti za proračun Republike Slovenije. In tudi mnenje velikih strokovnjakov je, tudi pravnikov, tudi pravnikov, ki se ukvarjajo z ustavo, da takšen davek ne more biti fiskalni instrument neke politike, ampak je to sistemski davek. In v tem sem bil, gospod Golubović – spoštovana podpredsednica, če me lahko poslušate –, v tem sem bil napačno razumljen. Potegnjena je bila samo ena izjava, samo en del izjave, ne pa celotna. Zaradi tega je tudi – še enkrat – mislim da, replika upravičena.
Postopkovni predlog ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala, spoštovana gospa podpredsednica. Najprej bi želel, da vi, ki ste izrekli s tega vašega mesta zelo težke besede, povedali ste v vaši razpravi, ko ste poskušali umiriti zadevo, da je bilo na račun Golubovića izrečenih veliko žalitev. To bo iz magnetograma jasno razvidno. Lahko vam povem: jaz nisem izrekel niti ene same žalitve na račun gospoda Golubovića. Če sem pa se zmotil pri pravilni interpretaciji njegovega priimka, pa to nima nikakršne zveze z žalitvijo, ker to se lahko vsakemu zgodi. Kolikokrat smo v Državnem zboru slišali zamenjan priimek Hrovat in Horvat, pa ni bilo nobene težave pa nobeden ni rekel, da je to kakšna žalitev! In še gospa podpredsednica, ko sem v svoji razpravi govoril o tem, da ljudje izjemno težko živijo na periferiji naše države, pa mi naj gospod Golubović pove, če to ni res. In da jih na novo obremenjujemo s tem nepremičninskim davkom! Mi naj kdo v tem parlamentu reče, da to ni res, da si izmišljujem, da lažem! To je skrajno neodgovorno in neokusno. Dejstva so jasna. Ta vlada Alenke Bratušek in ta koalicija ponovno obremenjuje slovenski narod in to najbolj tistega, ki najbolj trpi v tej družbi. In to je resnica in s to resnico upam iti ne vem kam in stojim za to resnico! In prosim, če to počenjate, Vlada in koalicija, potem se dajte zavedati tudi, da boste morali za to prevzeti pred slovenskim narodom in pred poštenostjo tudi pravično sodbo. Upam, da se bo to zgodilo na pravi način. Tisti, ki govorite o socialni državi, da boste počasi začeli razmišljati, kaj pravzaprav sploh socialna država je. Da socialna država ni tista, ko deliš ljudem socialno pomoč, ampak je socialna država tista, v kateri imajo ljudje službo, v kateri ljudje pridelajo svojo plačo in s to plačo preživijo svojo družino. To je socialna država. Ni socialna država, ko ljudem deliš 250 evrov, da ne morejo umreti pa ne preživeti. Po mnenju Socialnih demokratov je to socialna država. Lepo vas prosim, kje živite! Stopite enkrat v neko realnost pa v neko evropsko zgodbo, da boste razumeli, kaj pravzaprav sploh socialna država je.
Spoštovani gospod Marijan Pojbič, razumela vsem vaš proceduralni predlog, da boste pogledali magnetogram itd. Vendar se strinjam s proceduralnim predlogom, ki ga je pred nekaj časa izrekel gospod Matjaž Han. Imamo v Državnem zboru mikrofone, tako da je naš ton razprave lahko nekoliko nižji. Verjamem pa, da v tistem žaru razprave, da je ton višji. Gospod Tanko, imate postopkovni predlog? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Najprej bi prosil, spoštovana predsedujoča, da se do vloženih amandmajev Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke in Pozitivne Slovenije opredeli Vlada. Mi smo sedaj dobili na mizo neke amandmaje in Vlada o teh vloženih amandmajih ni povedala še niti besede. Če Vlada pač ne zmore v tem delu komentirati in obrazložiti amandmajev in tudi povedati stališča in tudi argumentacije, zakaj nekatere amandmaje, ki so vloženi, podpira, drugih ne ali pa nobenega ne podpira itn., potem je treba sejo prekiniti in dobiti tudi uradno stališče Vlade. Tudi sicer, glede na to, da govorimo o pomembni temi, spoštovana predsedujoča, o pomembni temi, ki je tudi predmet materije, tudi predmet presoje Ustavnega sodišča, bi bilo smotrno, da se zagotovijo pogoji za argumentirano razpravo in tudi ne samo pred odločanjem, ampak pred nadaljevanjem razprave, da se zagotovi tudi to, da se uskladijo stališča poslanskih skupin. Zato bi predlagal, da razmislite o tem, ali bi bilo morda modro, da se v tej fazi prekine razprava, se da pol ure pavze poslanskim skupinam, da proučijo te naknadno prispele amandmaje in se do njih opredelijo. Glede na to, da gre za pomembno materijo, bi bilo to po mojem zelo smiselno. Spoštovana predsedujoča, kar pa zadeva način razprave poslancev je to stvar njihove subjektivne presoje. Tukaj imamo poslance, ki govorijo tako, da kljub mikrofonom ne slišimo popolnoma nič, imamo druge poslance, ki pač govorijo nekoliko glasneje, imamo tretje poslance, ki govorijo drugače. Vendar če boste opominjali [[…]]Prosim za posluh, no, ker govorim predsedujoči. [[oglašanje iz dvorane]] Ne poslušate ne, ker očitno ne morete [[…]]
Vas cel čas slišim, sedaj govorite o vrstah razpravljavcev in tonu glasu [[…]]
[[…]]Samo ne veste, kaj govorim. Bi pa pričakoval, da se ne spuščate v to, ali nekdo govori tako ali drugače, sicer predlagam, da montirate tam števec, ga naštimate na, ne vem, 75 decibelov, ali 42, ali pa 35 decibelov in bodo razpravljavci govorili v skladu s temi decibeli. Vse tisto, kar vi slišite, da nekdo preglasno govori, je vaše osebno dojemanje. Če hočemo, da bo zadeva merljiva in objektivna tako kot ura, tudi merilec glasnosti ali pa tihosti pri nekaterih. Pa še morda kakšno drugo vsebino bi lahko merili pri kakšnih razpravah. Torej predlagam, da odredite pavzo za posvete v poslanskih skupinah.
Hvala lepa, za vaše postopkovne predloge. Sedajle ste imeli prav iz vaše stranke največ postopkovnih predlogov, naj pa povem, da je bil vložen pred nekaj minutami tudi amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, ravno tako k 1. členu in ravno tako h krovnemu zakonu o davku na nepremičnine in k njegovemu 6. členu, ki govori o davčnih stopnjah. Glede na to, da pri vseh vloženih amandmajih, tako koalicije – Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije – kot tudi pri vloženem amandmaju Slovenske demokratske stranke, vloženem amandmaju Nove Slovenije in vloženem amandmaju Slovenske ljudske stranke, govorimo o 1. členu, o davčnih stopnjah, zatorej ni potrebna prekinitev seje zaradi stališča vlade. Gospa državna sekretarka se je odločala, da bo po zadnjem razpravljavcu, ki je sedaj prijavljen, podala obrazložitev oziroma tudi še mnenje. Nadaljujemo razpravo, na vrsti je gospod Franc Breznik.
Hvala za besedo. Vsaj na začetku bi se rad zahvalil nekaterim kolegom, ki so danes omenili spoštovanega kolega dr. Šušteršiča, moram priznati, da je dr. Šušteršič v drugi Janševi vladi nekako nasledil vlogo, težko mesto kvalitetnega finančnega ministra, ki je pred tem pripadala pokojnemu dr. Andreju Bajuku. Moram priznati, da je moj predsednik stranke imel, kar se tiče finančnih ministrov, vedno dobro roko, dober občutek in da se je obdal z najboljšimi ljudmi; in to je njegovo načelo kot perfekcionista. Žalostno je pa, da se poslanec hvali s tistimi ukrepi, ki jih je neka stranka v neki drugi vladi izpeljala. Poglejte, dr. Šušteršič, ko je ta neverjeten premik gospoda Viranta z njegovo stranko, ko ga je spremljal, je ugotovil, da to nima več nobene zveze z liberalno politiko, z liberalno stranko. Visoki davki, vzdrževanje monopolov, privilegijev te države, ki uničuje vsako konkurenco, je tisto, kar nima nobene osnovne stopnje liberalizma. To je nek produkt slovenskega liberalizma. Do tega liberalizma, s katerim se danes istoveti ta stranka, je ostalo samo liberalen pogled na uživanje marihuane. To je edini liberalni pogled, ki so ga imeli v tej vladi. To je edini liberalni pogled. Poglejte, v tem času, ko se mi ukvarjamo z nepremičninskim davkov, ko je nastal v bistvu, lahko rečem, cel kaos, ki je točno v času te vlade, v času finančnega ministra, ki ga imate, so bili moratoriji sprejeti dvema največjima tajkunom: gospodu Rigelniku in gospodu Petanu. Eden, gospod Petan, obvladuje Dnevnik, gospod Petan obvladuje golf igrišče v Mokricah, obvladuje marino v Portorožu, obvladuje Terme Čatež in tako naprej. O gospodu Rigelniku in njegovem – ne rabim razlagati. Oba sta dolžna 280 milijonov evrov. Torej dolžna sta več, kot je ves izplen v bistvu tega nepremičninskega davka v eni smeri. Poglejte, ta dva gospoda med tem časom, ko se je država zadolževala med 5 in 6 %, sta dobila moratorije na same glavnice, na teh 280 milijonov, z enoprocentno obrestno mero, spoštovani državljani in državljanke. Torej, vsi tisti boste preko davka subvencionirali tudi obrestno mero tem gospodom, zato da ostanejo pravi. Da ostanejo pravi lastniki! Tisti, ki so svoje politične privilegije leta 1992. začeli vnovčevati v družbeno lastnino. Vsi iz Foruma 21! In ti imajo enoprocentno obrestno mero v tem trenutku. Poglejte, tu so branitelji te politike; tu so branitelji. Nekateri so tu bili direktno nastavljeni od teh ljudi v Državni zbor in ti branijo vse te ljudi. Drugi del tako imenovanih plebejcev – torej tistih, o katerih je prej gospod Pojbič govoril in vsi ostali –,tisti pa, glejte, bodo delali naprej. Ne morejo iti v petek iz Ljubljane z luksuznim avtomobilom na vikend v Gozd Martuljek ali v Piran. Tisti pač delajo, čez soboto in nedeljo morajo po naših Slovenskih goricah delati. In njihovo delo je obdavčeno z nepremičninskim davkom, na kmetijske objekte z 0,3, tiste male obrtne delavnice pa bodo z 0,75 procentov. In sedaj, ker smo vas prepričali, boste zaradi nerazumljivih vzrokov to zmanjšali – po nekih avstrijskih kriterijih bi jaz temu rekel, ker psihološko mejo ste določili 0,59. Poglejte, to je stanje te države. Torej, ne obdavčiti, ne posegati v privilegije bivših komunističnih veljakov, ne posegati – prosim lepo, ker jaz jih razumem. Če celo življenje živiš z najmanj tisoč 700 evrov penzije, če imaš tu v bližini parlamenta 5-,6-sobna stanovanja [[…]]
Prosim za pozornost.
[[…]],ki so bila ukradena bivšim slovenskim elitam, ki so bile pobite po drugi svetovni vojni, potem jaz verjamem, da jim je težko. Ker ko imaš enkrat polno rit, je problem ljudem vzeti, ko imajo tisoč 700 evrov. Če človek ima 500 evrov, še zna prišparati tudi 50. In poglejte, to so te zahteve, to je ta nepravičnost v tej naši državi, in to so te stranke, ki se imenujejo socialne. To so te stranke, ki se imenujejo pozitivne in to so te stranke, ki bi naj bi bili neki liberalni, to je neka liberalna stranka. To je žalostno. Verjamem, da bo narod to končno spoznal. Glejte, jaz sem imel govor, nisem imel postopkovno. Glejte, prvič, če že vodite, gospa podpredsednica, morate vedeti, da sem čakal več kot 20 minut za vse postopkovne predloge, vsa prepiranja in na koncu imam jaz normalno svojih pet minut. Vsaj prosim, če ste malo bolj pozorni [[…]] [[znak za konec razprave]] [[...]]Glejte zdaj bi zahteval tudi, da mi daste še mojih 15 sekund, ki sem jih izgubil. Zaradi tega smo mi sklenili, da je nič [[…]]
Še enkrat se boste prijavili in boste dobili 15 sekund. Še enkrat bi v tem času, dokler se boste lahko za 15 sekund še prijavili, gospod Franc Breznik, poudarila, da govorimo o prvem členu in o vloženih amandmajih k dopolnjenemu Predlogu zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine in prosim, da se v razpravah vse poslance in poslanci osredotočate na zakon. Izvolite, gospod Breznik. Da ne bo pomote, od zadnjega vašega javljanja, gospod Breznik, mora miniti ena minuta. Mislim, da bo to v roku nekaj sekund že mogoče, zato niste mogli vklopiti mikrofona. Poskusite, prosim.
Uspelo nam je, super! Ni nam uspelo ničelna stopnja, mogoče nam bo, ampak uspelo nam je vsaj se vklopiti nazaj v eter. To je, kar smo hoteli povedati. Vsi tisti, ne samo mislim iz Slovenske demokratske stranke, tudi iz ostalih [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]pomladnih strank si želimo, da damo neko možnost tistemu najbolj produktivnemu delu Slovencem, malim obrtnikom, ki jih je skoraj 98 %, in srednjih podjetji. In seveda tistih ljudi na podeželju, ki skrbijo za našo samooskrbo.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti gospa Sonja Ramšak.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Meni je izredno žal, da se je s postopkovnim predlogom gospoda Möderndorferja prej nekajurna, zelo strokovna in poglobljena razprava dejansko prelevila v burlesko, ki ni v čast nobenemu od nas. Danes poteka razprava o spremembi in dopolnitvi Zakona o davku na nepremičnine in glede na vložene amandmaje tudi koalicija, ker očitno je triurna razprava opozicijskih poslank in poslancev le imela nekakšen učinek, pa vendar, ko pogledamo vse amandmaje, lahko ugotovimo, da zopet dejansko opozicijske poslanke in poslanci vemo, da je gospodarstvo tisto, ki mu moramo dati novega vetra v jadra. Namreč, gospod Stepišnik kot poslovnež, kot podjetnik je sicer govoril o dodani vrednosti in gospodarski rasti – ja, saj kdo pa govori v teh klopeh že tako dolgo o gospodarski rasti?! Na tej strani cel čas, tudi ko smo bili v vladi, smo govorili, da je najbolj pomembno, da zagotovimo pogoje za delovanje gospodarstva in da zagotovimo gospodarsko rast in s tem tudi delovna mesta z dodano vrednostjo. S tem se z vami, gospod Stepišnik, absolutno strinjam. Seveda pa je potrebno, zdaj ste v vladi, narediti korake naprej, potrebno je narediti to, da preidete od besed k dejanjem. Bili ste minister in ste imeli priložnost. Vem, da ste jo imeli premalo časa, da je v tem kratkem času ni možno narediti veliko, pa vendar. Ko ste danes govorili o tem, da so učinki na izvozu – seveda, samo treba je pogledati strukturo izvoza. Zakaj? Zato, ker se je zelo povečal izvoz na farmacevtske produkte in to je res nas glavni izvozni produkt. Jaz si bom pa želela, da boste vi imeli orodjarno, ki bo imela 600 zaposlenih in boste izdelovali orodja z dodano [[…]]
Gospa Ramšak, ne govorimo o podjetju gospoda Stepišnika ali o njem, temveč o zakonu.
A v tem državnem zboru sploh lahko kdo še normalno govori, da ga ne prekinjate? Mislim, žalostno! Dovolite svojim poslankam in poslancem, da govorijo, nas žalijo in vse naprej, a mi ne smemo povedati dva stavka normalno. Pa to ni res!
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Robert Hrovat.
Hvala za besedo. Kolegice in kolegi, preveč resna tema je, da bi se na tak način prekinjalo, kot se to dogaja zadnje – ne vem – pol ure. Dejansko gre za izredno občutljivo tematiko in se resnično sprašujem, ko poslušam to današnjo razpravo, če se koalicija sploh zaveda, kakšno stisko povzroča s sprejetjem takšnega zakona nekaterim ljudem v Sloveniji. Pa verjemite, da to ni manjšina v Sloveniji! Že ob sprejemanju zakona na tisti nočni seji sem govoril o tem, da se takrat ljudje pravzaprav sploh niso zavedali, o čem smo tukaj v Državnem zboru glasovali in kaj je koalicija sprejela. Sploh se niso zavedali posledic. Sedaj, v tem trenutku so dobili informativne izračune. Ta informativni izračun je marsikoga šokiral, ampak še ni usoden. V roku dveh, treh mesecev se predvideva, da bodo dobili položnico. Takrat bo pa šok. Predstavljate si ljudi z roba, predstavljajte si ljudi, ki živijo z nizkimi plačami, nizkimi pokojninami, ki štukajo, pa sem grdo rekel, mesec z mesecem, da komaj preživijo, in bodo dobili čestitko junija s strani te vlade, za v povprečju 150 evrov dodatnega davka. Kakšen šok bo to pomenil za te ljudi? Tega se je treba zavedati, ko stiskamo tipke tukaj v državnem zboru. In to vsi. Vsak, sem prepričan, da je vsak od poslank in poslancev imel koga v poslanski pisarni, ki mu je prišel potožiti z informativnim izračunom. Mislim, da nisem bil edini. Jaz sem jih imel kar nekaj. Verjemite mi, zelo težko je ljudem dopovedati, da mi kot opozicija, jaz kot član Slovenske demokratske stranke nimam vpliva na to, kaj se bo tukaj v državnem zboru sprejemalo. Enostavno nimam vpliva. Želel bi si, da ko govorimo, se poslušamo, da bi se na koncu tudi slišali, pa se ne. Se ne slišimo. Resnično se je treba zavedati, da s tem zakonom smo marsikoga spravili v stisko, če ne že sedaj, dokončno, pa takrat. ko bodo dobili končno položnico. Poglejte, ko smo se mi v letu oziroma v mandatu 2004–2008 pogovarjali o množičnem vrednotenju in o ideji o davku na nepremičnine, smo govorili o davku na luksuz, ne o davku na podjetja, o davku na nepremičnine, ki jih imajo gospodarstveniki, obrtniki in tako naprej. Mi smo se pogovarjali o luksuzu– drugo, tretje, četrto, peto stanovanje. Kaj ste sedaj naredili? Sedaj ste obdavčili gospodarstvenike, obdavčili ste kmete, obdavčili ste rezidente. Tiste, ki imajo drugo, tretje, četrto, peto stanovanje, tiste ste pa izločili. Tisti imajo pa enako kot tisti, ki živijo kot rezidenti v stanovanju. Se vam zdi to pravično? Se vam zdi to prav? Pa še to, ta davek oziroma ves ta denar, ki se ga bo nabralo iz tega davka, jaz upam, da bo jutri Ustavno sodišče to norost ustavilo, ta denar bo šel v državni proračun, v tako ogromno luknjo bo kapnilo toliko. Ampak koga smo obremenili? Obremenili smo navadne ljudi; tiste, ki komaj shajajo iz meseca v mesec, tiste, ki še ustvarjajo, obrtnike, privatnike, govorim o gospodarstvenikih, o kmetih in tako naprej. Ustavimo se tukaj! Zresnimo se! Enostavno ni prav to, kar počnemo. Pa bom drugače rekel: ni prav, kar počnete, ne počnemo. Dejansko Slovenska demokratska stranka nima nobenega vpliva, da bi vas prepričala, da bi lahko glasovali drugače, kot ste se namenili; in namenili ste se, da boste obdavčili na tak način, kot ste se odločili. To ni prav, sploh za tiste ljudi ne, ki komaj shajajo iz meseca v mesec. In takih je veliko, verjemite mi! Res jih je veliko največ! [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Gospod Zvonko Lah ima besedo.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Tudi jaz bi se dotaknil tistega, kar je bilo večkrat nam očitano, da je tudi naša vlada razmišljala o davku na nepremičnine. Res je, o davku, ki naj bi nadomestil nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča. In ta davek naj bi bil približno v taki višini kot do sedaj nadomestilo, nič več! S tem, da ne bi obdavčili več stavbna zemljišča samo, ampak da bi obdavčili tisto, kar bo najbolj boleče za naše državljane, to je luksuz. Ne vse kar počez. Sedaj pa je ta davek še enkrat višji, kot je NUSZ bil pobran, več kot še enkrat višji in obdavčujete kmetijska zemljišča, kmetijske stavbe, gospodarske objekte, gospodarska zemljišča, kar seveda ni prav. Nekateri obrtniki bodo plačevali tudi desetkrat več, kot so do sedaj, tisti na periferij. Tisti v velikih centrih, v mestih, kjer je bil NUSZ visok, pa manj, celo manj. To ni pravično. Tudi jaz sem slišal veliko obrtnikov, ki so se pritoževali, koliko morajo plačati in da tega ne bodo več zmogli v teh časih, obrtna zbornica napoveduje državljansko nepokorščino oziroma proteste. Verjetno čakajo samo še Ustavno sodišče, kaj bo odločilo. Povem vam, če pogledate statistiko, koliko malih gospodarskih subjektov se ukinja, ljudje so obupali, dodane vrednosti od teh ne bo več, ampak bodo pričakovana samo socialne podpore, ker se verjetno to bolj splača, kot pa delati in plačevati take davke, zato bom vztrajal kljub amandmaju koalicijskih poslanskih skupin, ki malo omejujejo ta davek na gospodarske subjekte. To premalo je, bistveno premalo. Mi vztrajamo, da se tega ne obdavčuje, ker vsi tej subjekti plačujejo že drugih davkov dovolj. to ne pomeni spodbudo gospodarskemu razvoju ampak obratno: uničevanje še tega malega gospodarstva. Prepričan sem, da bo jutri Ustavno sodišče razveljavilo, ustavilo vsaj izdajo odločb, da se naredijo boljše evidence, da si vzame država čas, da se to izvede mnogo bolje in dobro premisli, kaj se splača obdavčiti, in nazaj omogoči, da občine pobirajo še letos NUSZ, ker je bistveno bolj pravičen. Še najbolj pa je nepravično to, da prva tri leta pobira država, čeprav naj bi bil to izvirni prihodek občin, in vrača nazaj nepravično v višini pobranega NUSZ tudi tistim občinam, ki bodo pobrale bistveno manj sedaj davka, kot so do sedaj z NUSZ. Mislim, da je tudi Ustavno sodišče že reklo, da je to nepravično in neustavno in eden od največjih razlogov, da bo ta zakon na Ustavnem sodišču padel. Zato gospodje [[…]]Gospe in gospodje v poziciji, razmislite še enkrat, pa podprite naš amandma, da vsaj oprostimo teh visokih davkov tisto malo gospodarstvo, ki ustvarja največ dodane vrednosti pri nas in tudi v celi Evropi in da se nove kalkulacije napravijo, nova izhodišča, ne množično vrednotenje nepremičnin, ampak bolj pošteno in uvede bolj pošten davek, ki pa je seveda potreben, je sistemski, je evropski, ampak ne tak, kot ste ga sedaj pripravili.
Hvala lepa. K besedi je prijavljena magistrica Mateja Vraničar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Pozvana sem bila, da povem, kakšni so finančni učinki posameznih vloženih amandmajev. Prvi amandma Poslanske skupine SDS, kot sem že omenila, pomeni 177 milijonov negativnega učinka oziroma manjše prihodke za državni proračun in praktično pomeni izničenje finančnega učinka za državni proračun. Koalicijski amandma pomeni 32 milijonov manj, kot je bilo ocenjenega izplena ob sprejetju zakona. Amandma Poslanske skupine NSi, ki znižuje za poslovne in industrijske nepremičnine stopnjo na 0,4 %, pomeni izpada 71 milijonov evrov in predlog Poslanske skupine SLS, ki znižuje davčno bremenitev poslovnih in industrijskih nepremičnin na 0,3 % znižuje obdavčitev kmetijskih stavb na 0,15 % in oprošča plačila davka kmetijska in gozdna zemljišča, pomeni dobrih 107 milijonov davka manj, kot je bilo načrtovanega ob sprejetem proračunu. Kaj to pomeni za izvrševanje proračuna, verjetno ni treba pojasnjevati posebej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati, ki sedaj ni razpravljal? Še želi. Torej, odpiram prijavo na razpravo. Prijava poteka. Za vse tiste, ki še niste, govorimo pa o 1. členu in vloženih amandmajih. Prijavljeni so štirje razpravljavci. Prvi ima besedo gospod Franc Bogovič.
Hvala za besedo, podpredsednica. Ja, govorimo o temu amandmaju in tudi prav, da pojasnimo amandma, ki ga je vložila Slovenska ljudska stranka. Finančni izračun je bil s strani državne sekretarke že narejen. Naj v uvodu povem, da v Slovenski ljudski stranki smo predvsem pričakovali – in še zdaj verjamemo –,da bo red na temu področju naredilo Ustavno sodišče z jutrišnjo razsodbo. Podpiramo amandma, ki so ga vložili kolegi iz SDS, smo pa tudi politični realisti, kaj se dogaja v slovenskem parlamentu in nismo imeli kaj dosti upanja, da bi bil ta amandma sprejet. Presenetili ste nas na nek način v koaliciji, ko ste pričeli s to licitacijo in ste sami potem vložili amandma, s katerim ste predlagali spremembo pri poslovnih industrijskih nepremičninah, po vašem predlogu se stopnja z 0,75 % zniža na 0,59 %. V Slovenski ljudski stranki smo prepričani, da v kolikor ste začeli danes popravljanje te stopnje, nimate več namena, da po sprejemu Ustavnega sodišča še enkrat temeljito razmislite, kaj to pomeni za slovensko obrt, za slovensko turistično dejavnost, za slovensko kmetijstvo. Zato smo se odločili, da potem vložimo amandma, ki je na nek način kompromisen amandma, in mislimo, da še vedno tudi z javnofinančnih vidikov, pa tudi sicer iz vsebinskih, to kar se je pokazalo v temu postopku, rešuje ključne probleme tega zakona. Naj grem po vrsti, pri kmetijskih objektih nismo vztrajali več na tem, kot smo pri začetku, da tukaj naj ne bi bilo obdavčitve, ampak izenačujemo stopnjo s sedaj stanovanjskimi nepremičninami. Mislim, da je to tudi s finančnega vidika ni velik izpad, je pa zagotovo nesprejemljivo, da je bila ta stopnja doslej 0,30 % zato jo znižujemo na 0,15 %. Ključna stvar, kar se tiče stopnje pri stavbah, je znižanje te stopnje za poslovne energetske in industrijske objekte na 0,30. S tem smo želeli predvsem slediti obrti in tudi turizmu. Zdravilišča so se obrnila na nas, prav tako tudi obrtniki. Pri temi izračunu in anketa, ki je bila narejena v drobnem gospodarstvu, je bilo, da je faktor za prejšnje stavbno zemljišče približno 2,5, 2,44, če to zdaj pretvorimo s tistih 0,75, ki je bila do sedaj stopnja, pridemo z deljenjem 2,5 približno na 0,30. To je tudi stopnja, s katero obrtniki – vsaj v pogovoru tudi z vodstvom obrtne zbornice so mi tako zatrdili –, s katero se v obrti strinjajo, to je stopnji, ob kateri tudi ne napovedujejo izvedbe tega protesta, ki je s strani obrti sicer napovedan. Mislim, da je tudi prav, da se obrti, gospodarstvu ne zvišuje stopnje in da se na tem področju približno toliko denarja pobere, kot se ga je do zdaj. Kar se tiče zemljišč in stavb, pa še enkrat več utemeljujemo to, da v slovenskem kmetijstvu, ki je obdavčeno s katastrskih dohodkom, ta odločitev že narejena in da je prav, da se stopnja, ki je bila doslej določena, stornira in da je nična odločitve za gozdna zemljišča in kmetijska zemljišča. Po podatkih, ki ste jih doslej navedli, je to, mislim, da nekje 13 milijonov evrov izpada za državni proračun, predvsem pa omogočimo, da se ne bo slovensko podeželje še naprej praznilo oziroma da ne bodo lastniška posest se spreminjala zaradi tega, ker enostavno ljudje ne bodo več teh davkov plačevali. Apeliram na kolege iz koalicije, ki ste ključni pri tej zadevi, da razumnemu amandmaju prisluhnite in da poskušamo na nek način ta problem rešiti. Sam sem, tudi meni in Slovenski ljudski stranki nam ni domač ta način te licitacije, ki jo sedaj odvijamo tu, v državnem zboru, toda spoštovani kolegi, to je bila vaša volja, mi smo apelirali na to, da bi se po odločbi Ustavnega sodišča enostavno usedli skupaj in rešili ta problem na takšen način, da bi lahko pri eni stvari vsaj rekli, da smo se v slovenski politiki dogovoriti. Upam, da je ta amandma sprejemljiv in da bi takšna odločitev bistveno razbremenila predvsem tiste, ki bodo morali v Sloveniji z ustvarjanjem nove vrednosti ta voz iz tega blata izpeljati na bolje. Prosim za podporo temu amandmaju.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Matej Tonin.
Spoštovane kolegice in kolegi! Če pogledamo nekoliko okoli sebe in se ozremo po drugih evropskih državah, potem lahko ugotovimo, da niti eni državi ni uspelo gospodarsko okrevanje z zviševanjem davkov. Jaz takega primerna ne poznam, so pa številni drugi primeri, ko kažejo, da z zviševanjem davkov so se gospodarske situacije še celo bolj zaostrile. Da vsi ugotavljajo, da je slovensko gospodarstvo že preobremenjeno in da bi morali kaj narediti, da ga razbremenimo, ne pa še dodatno obremenimo. In ko smo že v krizi, smo zdaj številnim malim in drugim podjetnikom naložili še plačevanje davka na nepremičnine, ki bo v njihovih proračunih zarezal ne na sto evrov, ampak na tisoče evrov. Če se nekoliko dotaknem turizma in turistične panoge. Veste, da je to gospodarska panoga, ki operira z velikim številom nepremičnin, z velikim številom površin in zaradi tega prav njih ta davek najbolj prizadene. Da ne bom govoril na pamet, bom govoril zelo konkretno, tisti, ki ste govorili o tem, kako je ta davek na nepremičnine v isti ravni kot nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, vam lahko povem primer naših Term Snovik, term, ki so v mojih domačih krajih, torej v Tuhinjski dolini. Terme so pred uveljavitvijo davka na nepremičnine plačevale 8 tisoč evrov nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča. Po informativnem izračunu pa so dobile 60 tisoč evrov davka na nepremičnine. Razlika je gromozanska. Če vam številke konkretno nič ne povedo, potem vam naj pove to, da bo ta davek Termam Snovik vzel tri delovna mesta. In če bi se v tem parlamentu zavedali, da z vsakim izgubljenim delovnim mestom država izgublja dvakrat; najprej izgublja tam, ko mora tistim brezposelnim izplačevati določena nadomestila, grejo stvari iz proračuna, na drugi strani ponovno izgublja, ker ti ljudje, ki so izgubili delo, ne plačujejo v državni proračun, skratka, izguba je dvakratna. Tekom današnjega dne in tekom današnje razprave smo v Poslanski skupini Nove Slovenije dobili prošnjo, zaprosilo Turistično-gostinske zbornice, da naj vendarle vložimo amandma, ki bi ki bi ta davek z 0,75 znižal vsaj na 0,40. Mi smo to naredili in je neka logika v tem, da se vse gospodarske družbe tako tiste v energetiki kot tudi tiste v turizmu in še kje drugje izenačijo in imajo isto davčno stopnjo. Državna sekretarka je rekla, ampak ta vaš amandma bo pomenil izpada 71 milijonov evrov. Veste, to je kako gledate na stvar in kakor jo interpretirate: ali jo vidite kot napol poln ali pa polprazen kozarec. Mi teh 71 milijonov tudi lahko interpretiramo kot pomoč, razbremenitev gospodarstva, da bi s tem amandmajem za 71 milijonov evrov razbremenili gospodarstvo oziroma na drugi strani, če spet govorim konkretno, bi to pomenilo, da bi Terme Snovik plačale manj davka na nepremičnine in s tem ohranile kakršno koli delovno mesto več. Prepričan sem, da, če bomo delali v smeri, da si bomo prizadevali ohranjati delovna mesta, bo to dolgoročno pomenilo večji priliv v proračun kot pa zdaj kratkoročni preliv iz davka. Ne želim govoriti na pamet, ne želim govoriti v tri dni, ampak hočem operirati s konkretnimi številkami. Samo za eno majhno podjetje, za ene majhne terme ta davek pomeni izgubo 3 delovnih mest. Torej, ko bomo poslanci danes zvečer odločali o popravkih tega davka na nepremičnine, bomo imeli 4 različice. Če smo na začetku dneva začeli s stopnjo 0,75, smo že prišli do 0,59 – en napredek je in, tako kot so kolegi rekli, to pomeni smo slovensko gospodarstvo za pomembne milijone razbremenili. Prepričan sem, da se bo to preko državnega proračuna, preko prispevkov vrnilo nazaj državi, ampak smo naredili nekaj pomembnega. Ampak imeli boste na izbiro še 3 druge amandmaje: 0,40, 0,30 in na koncu tisti, ki bomo hoteli, bomo seveda podprli tudi popolno oprostitev. Manevrskega prostora je na današnji seji ogromno, potrebno se bo samo odločiti in na nek način dati priložnost gospodarstvu.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Torej, spoštovani, osnovna ideja amandma Slovenske demokratske stranke je ta, da je prva prioriteta v času krize razbremeniti gospodarstvo in s tem omogočiti gospodarski zagon in nova delovna mesta. Gospodarstvo, zlasti mala in srednje velika podjetja so zelo jasno povedala, da se z novim davkom nepremičnine njihovo davčno breme tudi nekajkrat povečuje. Zlasti določene panoge so prizadete, tu je bil že izpostavljen turizem. Torej gospodarstvo, gospodarski subjekti bi bili z novim davkom na nepremičnine bistveno, nekajkrat bolj obremenjeni kot doslej in od takega gospodarstva vi pričakujete še več davkov in nova delovna mesta: kar 60 tisoč. To je seveda nemogoče pričakovati in zato se tudi čudim vašemu amandmaju, da boste sedaj za nekaj popustili in mislili, da bo pa vse drugače. Ne bo! Kljub odpustku je to gospodarstvo še vedno preobremenjeno, da bi lahko doseglo tiste cilje, ki jih od njega pričakujete. Pa morate vedeti še eno stvar, da je to zgolj 80 % končnega davka, da v naslednjih dveh letih sledi še dodatnih 20 %, saj imamo zdaj samo 80 % osnove. In še nekaj, sledi tudi to, da bodo z indeksacijo cen oziroma tudi z indeksacijo te posplošene tržne vrednosti lahko v prihodnih letih ovrednotene te nepremičnine bistveno več in tudi davek bo zaradi tega višji. In še tretja negotovost je, da bodo lahko občine po lokalnih volitvah veselo navile ta davek za marsikoga. Skratka menim, da je stvar nesprejemljiva v taki obliki. In še ena stvar je, ki je postala nepojasnjena. Naravnost ne znam si predstavljati te logike in teh arbitrarno določenih davčnih stopenj. Še enkrat vas sprašujem, kako je možno, da luksuzne nepremičnine, luksuzne vile, tudi nerezidenčne ali rezidenčne, bodo poslej s tem davkom manj obdavčene kot doslej. Namreč, doslej so bile z 0,5, poslej bodo pa z 0,4 – ne glede na to, ali je to rezidenčna ali nerezidenčna. Ali je to pravično? Ali je pravično, da se gospodarstvu nekajkrat dvigne davek, da se pa luksuzne nepremičnine, tiste vredne nad pol milijona evrov, pa se jih davčno razbremeni in se poslej manj davka plačuje za te. Da ne govorimo o nepremičninah, ki so vredne nekaj milijonov evrov, tem se bo pa za nekajkrat znižal davek, saj je zdaj predviden kar, če prav vem, 2 odstotni točki. Torej, razložite mi vaše kriterije za te arbitrarno določene davčne razrede! Zakaj se najbolj bogate nepremičnine, vredne nad pol milijona evrov, ki jih ima mogoče res nekaj Slovencev, obdavči zdaj manj kot doslej. Ja seveda je res! Po ZUJF je sedaj obdavčeno 0,5, poslej pa bo 0,15 + 0,25, je 0,40 skupaj. Kako, da ni res? Res je. Gospodarstvo torej za nekajkrat dodatno obdavčite, luksuzne stvari pa razbremenite. In vi pravite, da podpirate socialno državo in da vam je za ustvarjanje – in da je treba luksuz razbremeniti očitno, pravite tudi. Glejte, to, kar sem vam zdaj povedal, je dokaz, da so bile te davčne stopnje določene ponoči ali v pavzi, ko noben niti pošteno prebral in premislil tega ni. Kajti verjamem, da večina, vsaj toliko vas poznam, poslanke in poslanci, tega niste želeli, kar ste naredili. Ste razbremenili luksuz oziroma nepremičnine nad pol milijona evrov, vredne nad pol milijona evrov. Skoraj ne vem, če ima kdo izmed nas tu takšno [[…]]Poznam pa nekaj tajkunov, ki to imajo in ti bodo sedaj pravzaprav razbremenjeni. Torej, spoštovani! Tudi to, če ste gospodarstvu sedaj nekaj popustili, je to še vedno nekajkrat preveč, kot zmore. To je tako, kot da bi tekaču na 100 metrov dali najprej nahrbtnik s 70 kilogrami ali pa 75 kilogrami, potem bi mu pa 10 kilogramov vzeli, pa bi rekli: zdaj si pa razbremenjen, zdaj boš pa lahko tekel. Ampak še vedno ima nahrbtnik s 60 ali pa 59 kilogrami na sebi. To je pravzaprav ena fikcija, ena stvar, ki jo boste poskusili prodajati kot odpustek, vendar je še vedno nesprejemljiva. Tudi nemogoče bo s takimi davčnimi stopnjami določiti cilje, ki jih imate do tega gospodarstva, to je rast in nova delovna mesta.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Res je, veliko je nelogike v strukturi davčnih stopenj in res je, da so te davčne stopnje predvsem osredotočene na obdavčitev gospodarstva in kmetijstva in ta pa vemo, da navadno nepremičnine uporabljajo za to, da sploh lahko ustvarijo dodano vrednost. Ne glede na to, če se jim bo to odštelo od katerega koli drugega davka, je danes in gospodarstvo in kmetijstvo v takšni situaciji, da dejansko tega ne bo moglo narediti, ker je enostavno preveč izgub v tem gospodarstvu in v tem kmetijstvu. Poleg tega, da so te davčne stopnje neracionalne in neracionalno postavljene, je naslednja težava, naslednji problem za zavezance davčna osnova. Posplošena tržna vrednost je neka imaginarna vrednost, ki je zmodelirana na podlagi različnih modelov, narejena v kabinetih, narejena tako, da se pač celotna Slovenija razdeli na 19 okrožij, da se v teh okrožjih poiščejo določene nepremičnine, ki so si podobne ali si pa niso podobne, in se potem njihove lastnosti vrže v modele. Pri tem se upošteva na eni strani lahko model primerjave cen, če primerjave cen ni, se pravi, da ni prodaj na nekem območju teh nepremičnin, potem se upošteva dohodkovna metoda. Se pravi, koliko bi od tega dobili na primer nekih dohodkov iz naslova te nepremičnine. Če še te ni, je stroškovna metoda in seveda zmeda je popolna in zmeda je tudi bila popolna v teh izračunih, ki so jih ljudje dobivali domov. Še več, mislim tudi, da je ena največjih težav ta, da zakon na nesprejemljive davčne osnove, kjer ni možna osebna cenitev ali pa posebna cenitev posamezne nepremičnine, na neracionalne stopnje davčni zavezanci ne bodo imeli možnosti pritožbe na odločbo oziroma bo ta možnost izredno omejena. Izredno čudno je in pravno nestrokovno, da se bo pritožba urejevala v nekem tretjem zakonu, ne bo se urejevala niti v Zakonu o davčnem postopku, kjer je že urejena, v Zakonu o upravnem postopku, kjer je tudi že del te pritožbe urejen, niti se ne bo urejala v Zakonu o davku na nepremičnine, ampak se bo urejala ta pritožba v Zakonu o množičnem vrednotenju nepremičnin. Zakaj? Če nima ta zakon z odločbo Davčne uprave, ki jo izda na podlagi Zakona o davku na nepremičnine ali ki je izdana na podlagi Zakona o davčnem postopku, zakaj bo ta pritožba urejena posebej v Zakonu o množičnem vrednotenju nepremičnin? To je dejansko strokovno nesprejemljivo in zaradi tega mislim, da tudi tak zakon pravno ne more iti preko ocene Ustavnega sodišča. Namreč, davčni zavezanci nimajo možnosti učinkovite pritožbe v skladu s 26. členom Ustave. Takšnega zakona seveda v Slovenski demokratski stranki ne moremo podpreti. Ne moremo ga podpreti: zaradi tega ker ne daje pravne varnosti, zaradi tega ker prekomerno obdavčuje gospodarstvo in podeželje, zaradi tega ker ni nobene logičnosti v sami višini obdavčitve na posamezne nepremičnine, zaradi tega, ker dejansko nimam nikakršnega socialnega karakterja ta zakon. Socialni karakter ni določba, ki določa, da lahko nekdo del premičnine prenese na občino ali državo ali na DURS. V Slovenski demokratski stranki smo od vsega začetka nasprotovali takšnemu zakonu. Menimo tudi, da od nepremičnin ne bi smeli pridobiti več denarja v državni – oziroma v katere koli proračune, predvsem v občinske proračune, kot smo prejeli od sedanje obdavčitve. Seveda menimo, da je zakon kot takšen nesprejemljiv. Zaradi tega ga je treba ukiniti. Treba ga je ukiniti, treba je zbrati strokovne in tudi politične moči in začeti s pripravo novega zakona, na novih temeljih, ki bo pravičnejši in tudi strokovnejši ter seveda pravno sprejemljiv. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati, ki še do sedaj ni? Želi. Torej odpiram prijavo na razpravo. Prijavljeni so trije razpravljavci, prva ima besedo gospa Romana Tomc.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Poglejte, mi v Slovenski demokratski stranki od vsega začetka, ko se je začelo govoriti o tem zakonu, še pred sprejemom proračuna, opozarjamo na to, da je to slab zakon, nepremišljen zakon in nepotreben zakon. Vlada in koalicija sta nas nasprotno želeli prepričati, da gre za sistemsko urejanje tega področja, da bo s tem v Sloveniji zavladal na področju obdavčevanja nepremičnin nek red in da seveda je to edini razlog, zakaj ta zakon sprejemamo. Sedaj se je bolj kot že na začetku pokazalo, da temu ni tako in da je Vlada ves čas zavajala z napačnimi podatki, da ne rečem prirejenimi podatki in da je ves čas v ozadju samo to, kako bomo napolnili proračunsko luknjo, na katero in na proračun je predsednica Vlade vezala tudi zaupnico. Danes nimamo samo, bom rekla, slabega stanja ali pa slabe slike, danes imamo tukaj popoln kaos. Seveda je zmeda in panika v vladnih vrstah in med koalicijo zelo velika. Kako bi si sicer razlagali te številne spremembe, ki so se dogajale na tej poti, ko se je zakon kar naprej spreminjal, vmes smo malce še naredili na Zakonu o množičnem vrednotenju nepremičnin – kar bi morali že na začetku –, danes dobivamo iz ure na mizo druge amandmaje, in ob tem bi opozorila na finančne posledice teh amandmajev in teh obljub in izračunov, ki jih je Vlada dajala takrat, ko smo zakon sprejemali. Če ste pozorno poslušali državno sekretarko na začetku, je omenila, da so bili izračuni, koliko bo nepremičninski davek prinesel v proračun, narejeni tako, malce celo za rezervo in da tudi ta manko – ni uporabila točno teh besed, ampak iz njenih besed je izhajalo, da tudi ta manko –, ki naj bi prišel zaradi sprememb tega zakona, ne bo ogrozil proračuna, kajti planirano je bilo, da bo malce več prihodkov, kot je dejansko bilo nam na odborih in v Državnem zboru predstavljeno. Kako ste se, spoštovana Vlada, lahko tako zelo zmotili v vaših izračunih, če ste bili pred par minutami sposobni oceniti finančne posledice amandmajev, ki smo jih različne stranke vložile zdaj v proceduro na en milijon natančno? To se pravi, ali ste z izračuni pri predstavitvi tega zakona zavajali? Najbrž boste odgovorili tudi na to, ampak sprašujem se, če pa niste zavajali, kje boste vzeli to razliko. Seveda tega sprenevedanja in zavajanja je dovolj. Mislim, da bi bilo prav, da čim prej ta zakon ukinemo in da sprejmemo nek zares sistemski zakon, ki bo uredil obdavčitev nepremičnin pravično in tako, da bodo vsi državljani in državljanke, pa tudi gospodarstveniki na nek način sprejeli to breme, ker vedo, da nepremičnine pač morajo biti obdavčene. Da zaključim s tem, ko nisem zadovoljna s temi vašimi finančnimi izračuni, v katere zelo težko verjamem, enkrat so zelo natančni, drugič so tako zelo pavšalni, pa vas sprašujem še nekaj – upam, da boste odgovorili. Zakaj ste se odločili – zdaj ne vem ,ali bo na to Vlada odgovorila ali koalicija – ravno za stopnjo 0,59? Zakaj se niste odločili za 0,57 ali pa 0,61? Najbrž morajo biti takšni predlogi, ki vplivajo na tako zelo veliko število gospodarstvenikov, v tem primeru natančno pretehtani, za njimi morajo stati kakšne analize. Ampak, edina analiza, ki je tukaj narejena, je nek program, v katerega ste vstavili številke, ste izračunali, koliko milijonov levo ali desno imate še manevrskega prostora, in tako je nastala stopnja. Če lahko po vsem tem še trdite, da gre za pravično obdavčitev nepremičnega premoženja, potem se res lahko vprašamo, kje smo.
Hvala lepa. Za repliko je prosila mag. Mateja Vraničar, državna sekretarka. Izvolite.
Hvala lepa. Če ste me res dobro poslušali, ko sem govorila o finančnih učinkih, sem omenila, da so finančni učinki izračunani tudi za te amandmaje na podlagi enakih vhodnih podatkov, kot smo jih imeli pri pripravi zakona novembra lanskega leta. Dejstvo pa je, da na podlagi informativnih izračunov danes razpolagamo z bolj podrobnimi podatki, kot so bili tisti podatki, s katerimi smo razpolagali ob pripravi zakona, zaradi tega je mogoče oceniti, da to, kar je bilo predlagano s strani Vlade v prvotnem predlogu zakona, lahko oziroma to znižanje davčnega izplena ne bo tako veliko, kot bi bilo, če bi podatki ostali enaki, kot so bili ob prvih ocenah, ko smo pripravljali predlog zakona. Zato ne gre za nikakršno zavajanje, ampak gre za uporabo podatkov, ki smo jih imeli novembra na razpolago. Če danes ocenjujemo učinek na prihodke proračuna, moramo v bistvu ocenjevati na isti bazi podatkov, vemo pa, da je ocena v bistvu ena zadeva, dejanska realizacija pa druga številka, in vedno stremimo h temu, da sta si čim bolj enotni. Kar pa se tiče predloga amandmaja, Vlada ni predlagateljica amandmaja in ne morem komentirati stopnje.
Hvala lepa. Gospod Matevž Frangež ima besedo.
Mislim, da imamo resno težavo. Slovenska demokratska stranka predlaga amandma z ničelno obdavčitvijo poslovnih nepremičnin, morda tudi zaradi tega koalicija ponovi razmislek in reče O. K., znižajmo obremenitev z 0,75 na 0,59, pokaže se nek korak in dobra volja, zato da morda stališča in poglede nekoliko zbližamo, ampak že v tistem trenutku je problem že to, da smo ta korak naredili. Vidite, na ta način bomo v tej državi prišli težko z mrtve točke. Moram ponoviti, da je bila nižja obdavčitev gospodarstva pravzaprav neko zavzemanje, ki ima korenine v koalicijskih usklajevanjih, še predem smo osnovni Zakon o davku na nepremičnine sploh sprejeli. Žal takrat predvsem fiskalni razlogi, zelo trmasto vztrajanje finančnega ministrstva niso tega dovoljevali. Danes smo soočeni, bom rekel, z neko novo situacijo. Vemo, da ankete, ki so bile opravljene v gospodarstvu, kažejo na to, da obdavčitev ni približno enaka, kot je bila po dosedanjem sistemu z nadomestilom za uporabo stavbnega zemljišča, to je bil podatek, ki nam je bil do tedaj predstavljen, ampak da obrtniki in podjetniki, podjetja ugotavljajo, da bo njihova obremenitev po sprejetju davka na nepremičnine nekajkrat večja. Nekateri trdijo tudi desetkrat večja. Mislim, da je to logičen argument, na katerega se mora seveda politika trezno in racionalno odzvati. Zato sem vesel koalicijskega amandmaja, vesel trme nekaterih poslank in poslancev, zato da smo danes do tega amandmaja prišli. Prepričan sem, da ga bo koalicija, verjetno pa tudi kolegi iz opozicije podprli, ker predstavlja osnovo za neko vzdržnejšo obdavčitev. Nedvomno je, da bo Ustavno sodišče jutri predstavilo rezultate svoje ustavne presoje tega zakona. Zdaj težko je danes špekulirati, po spletu že krožijo namigi in informacije o tem, kakšna je odločitev. V vsakem primeru se bo po objavi odločitve Ustavnega sodišča treba soočiti z neko novo realnostjo; bodisi z zahtevkom, da je potrebno posamezne dele zakona popraviti, ali zakon in to ureditev v celoti premisliti na novo. Vse poti so mogoče. Soglašam z nekaterimi kolegi, da bi bilo mogoče z današnjimi spremembami zakona počakati še nekaj dni, počakati na odločbo Ustavnega sodišča. Hkrati pa tudi ugotavljam, da ni nič narobe, če mi zakonodajni proces teh sprememb opravimo danes, pa seveda jutri na novo ugotovimo, kaj bo potrebno še opraviti. Ta čas smo investirali v to, mislim, da ta čas ni vržen stran, in če bo prispeval h temu, da bo ureditev boljša in – upam si trditi – tudi pravičnejša, potem smo nekaj pametnega danes naredili. Predlagam, da torej rešitve – veste, davkov nihče ne sprejema zaradi tega, ker bi jih bil sam vesel; davki so potrebni, zato da celotna družbena infrastruktura deluje. Tisti, ki pa imamo odgovornost in pooblastila, da sprejemamo takšne odločitve, ki bodo jutri obremenjevale ljudi in gospodarstvo, pa se moramo zavedati na eni strani, da morajo ti davki biti pravični, in na drugi strani, da sredstva, ki jih iz tega naslova pridobimo, racionalno uporabljena za naše skupne razvojne potrebe. A vendarle je treba ugotoviti, da je tudi ta davek na nepremičnine, kakor je že nepriljubljen, vendarle kot del širšega paketa prispeval k temu, da se je zaupanje v Slovenijo okrepilo in da danes plačujemo bistveno nižje obresti, kot smo jih plačevali pred enim letom. Zato trdim, da je ta davek eden od tistih ukrepov, ki je prispeval k temu, da lahko danes po nekaj spodbudnih rezultatih, ki pa so še prešibki za to, da bi jih ljudje čutili in zato cenili, vendarle utirajo Slovenijo na neko žal počasno, pa vendarle zanesljivo pot okrevanja.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, kolegice in kolegi! Amandma, ki so ga podpisale koalicijske poslanske skupine, še vedno predvideva za poslovne in industrijske nepremičnine, razen energetskih nepremičnin, praktično še vedno dvakrat večjo davčno stopnjo, kot to pričakuje Obrtno-podjetniška zbornica, ki je reprezentant malega gospodarstva, ki predstavlja, kot sem že danes enkrat povedal, približno 99 % slovenskega gospodarstva. Zato je naš amandma poslancev Nove Slovenije boljši. Naša stopnja je 0,4 % za poslovne in industrijske nepremičnine ter za zemljišča za poslovno in industrijsko rabo. Genezo našega amandmaja je razložil kolega Matej Tonin, ne bom ponavljal. Turistično-gostinska zbornica Slovenije pa se je najbrž na našo poslansko skupino obrnila zato, ker smo pri obravnavi proračuna Republike Slovenije za leto 2014, prav tako na njihovo iniciativo vložili amandma, ki je bil sprejet v Državnemu zboru in je povečal postavko za turistično promocijo, mislim da za tri milijone evrov. Turizem je zelo pomembna dejavnost, nekaj številk za leti 2012, 2013: 3,3 milijona prihodov, 9,5 milijonov prenočitev, 61 % tujih, povprečna doba bivanja 2,9 dni, dve milijardi evrov deviznega priliva, slabih 13 % BDP, 40 % izvoznih storitev Slovenije, 250 petdeset milijonov DDV in še dodatno 180 milijonov prispevkov, davkov na plače in tako naprej in dobrih 13 % zaposlenih v slovenskem gospodarstvu. Zakaj govorim zdaj o hotelski in nastanitveni dejavnosti? Zato, – to je pa pomemben podatek, ker o tem še danes nismo govorili, je treba vedeti, da je delež opredmetenih osnovnih sredstev v gospodarstvu v povprečju slabih 37 %. V dejavnosti hotelov in nastanitvenih obratov pa je 81,5 % delež opredmetenih osnovnih sredstev. Danes sem že govoril tudi o primeru lastnikov, ki imajo deset sob, to se pravi, dvajset postelj v Moravskih Toplicah, vendar sem navedel napačen podatek, ker sem povedal davek samo za lastnika, ki je lastnik polovice teh kapacitet. Torej, je treba 2 tisoč 300 evrov pomnožiti z dva; se pravi, za dvajset postelj, torej deset sob, bodo po informativnem izračunu plačali 4 tisoč 600 evrov na letni ravni. Povedal sem tudi že in ponavljam, da je povprečna cena nočitve z zajtrkom osemnajst evrov, in če poenostavim, če so vsi stroški, materialni in stroški za plače, samo osem evrov, potem je potrebno 460 nočitev, da državi plačate davek na nepremičnino. Gospe in gospodje, ne boste našli naslednika, ki bi prevzel to dejavnost, mi se ukvarjamo v temu obdobju tudi z nasledstvom, tako na kmetijah kot v obrtnih obratovalnicah – ta fenomen nekako pozabljamo in je zelo pomemben. Mladi se ne bodo pri takšnih obremenitvah odločali, da bi prevzeli bodisi kmetijo, bodisi turistično dejavnost, bodisi neko proizvodno dejavnost. In to je problem. To je problem v tem času. Mislim, da razbremenitev gospodarstva daje seveda možnost za hitrejši razcvet gospodarstva, daje večjo možnost za hitrejše polnjenje proračuna in daje večjo možnost za zmanjšanje hitrosti slovenskega zadolževanja. Kolikšna je ta trenutek hitrost slovenskega zadolževanja, gospe in gospodje? En milijon evrov na uro! En milijon evrov na uro je hitrost slovenskega zadolževanja in ta traja že celo leto, to je 8 tisoč 760 ur. To je točen podatek! Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati, ki ni razpravljal? Želi, odpiram prijavo k razpravi. Imamo dva prijavljena, prvi ima besedo gospod Mirko Brulc.
Hvala lepa. Zelo na kratko. Res je, pričakovanja so vedno drugačna, kot je realnost. Tudi jaz pričakujem, da ne bi plačeval davkov. Obrtna zbornica pričakuje, da ne bi bilo davkov in to predlaga tudi opozicija, kar je zelo zelo všečno. Vaša napoved, da ko boste vi na oblasti, ne bo davkov, je fantastična reč. Poglejte, ničelna stopnja za vse poslovne, industrijske, kmetijske objekte in zemljišča in tako dalje – ja kam pa pridemo?! Tudi vlada je pričakovala, da bo iz davka na gospodarske objekte in tako dalje dobila 177 milijonov, zdaj jih bo dobila 32. Ampak, davek, zapomnimo si, ni kazen. Pa samo za intermezzo, toliko imamo besed okrog urgentnih centrov, urgence na Kliničnem centru in tako dalje. Ne more biti drugače, če davka, če ni proračunskih sredstev za to, da ko bom rabil urgentna sredstva– kako, da ne? Lahko zaposlimo 10, 15 zdravnikov samo na enem oddelku bolnišnice, UKC; seveda lahko, če pridemo do rezerv in tako dalje, to je druga zgodba. Ali pa lahko imamo ta standard, ki ga želimo imeti, in nobenemu ne želim, da bi rabil pomoč na urgentnem centru, ampak če ni davkov, ni tega standarda, zato so pač davki. S tem pa, da ga je v preteklosti bilo veliko, je odtekalo sem in tja, da rešujemo banke, da zato banke jemljejo bankomate nekje v hribih in podobno – to je druga zgodba, o tem se je tudi treba pogovarjati. Bankirjem ne zaupam, nobenemu več – da grem z imeni ven! Ampak sedaj je situacija taka, te davke bo pač treba pobrati in jih pošteno nameniti za to, da preživimo, da zaženemo gospodarstvo in da tudi ta sektor družbenih dejavnosti, sociale in tako dalje, ohranimo oziroma izboljšamo, ker to je želja. Tudi obrtnik gre kdaj k zdravniku, pa šola svoje otroke, pa tudi dobiva štipendijo, pa je subvencioniran, pazite, subvencioniran pri plačevanju vrtcev, vam povem primere, ampak vseeno se pelje z BMW v vrtec po otroka in tako dalje. Bo že občina plačala. Iz česa? Iz davkov! Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Prej se je za gospodom Möderndorferjem usula koalicija, prišla kot vihar, odglasovala proceduralni predlog in jo je potem vzela megla. Nikogar več skoraj ni tukaj od koalicije, da bi obrazložil amandma. Gospod Möderndorfer, prvopodpisani pod amandma koalicije, vsaj toliko bi bil, da bi obrazložil smisel amandmaja. Pa ga ni niti tukaj niti obrazložitve ni naredil. Sicer pa lahko na splošno ugotovimo. Zdaj v tem zadnjem obdobju, pa naj gre to za bivšo Pahorjevo vlado ali za sedanjo vlado Alenke Bratušek. V obeh obdobjih se je izjemno veliko govorilo o pravičnosti in se je vse kompenziralo samo z dodatnimi obremenitvami ali pa z rezanjem pravic. Čisto nič drugega se v tem obdobju ni dogajalo, ne v enem ne v druge. Tudi sedaj smo pravzaprav na istem. Postavljajo se izredno visoke ovire pri mnogih zakonih, recimo tudi pri Zakonu o gozdovih, pri prevoznicah, pri omejitvah količin prevozov. Pojavljajo se dodatne omejitve pri vrednotnicah, pojavljajo se dodatne administrative ovire, kajti, če hoče ta vlada kaj storiti, mora z nekim administrativnim ukrepom nekaj zajeti in z drugim administrativnim ukrepom nekaj prerazporediti. In počnete izključno samo to! Ves koncept tega leta vlade Alenke Bratušek se ukvarjate samo s to zadevo; z zajemanjem tam, kjer lahko vzamete, in prerazporejanjem. Pod krinko socialne pravičnosti! Vendar vse tisto, kar ta vlada potrebuje, bi lahko dobila že samo z neko primerno odločitvijo, da ne bi plačala bančne luknje privatnih bankirjev, ker gre za milijardo in 30 milijonov evrov poroštev in še nekaj 100 milijonov evrov gotovine ob tem, in bi tisti denar, ki ga je tam vrgla v tisto bančno luknjo Faktor banke in Probanke, namenila za vse druge potrebe v tej državi, za vse druge potrebe. Marsikaj od tega bi ostalo, tudi za namene, o katerih zdaj razpravljate, tudi za urgentne bloke, veliko tega denarja bi ostalo za urgentne bloke, za zdravnike, za investicije in tako naprej. Samo ti dve banki, povsem privatni, sta pobrali ali pa bosta pobrali milijardo evrov proračunskega denarja, in to od ljudi, ki jih sedaj obremenjujete z davkom na nepremičnine. Čisto nič drugega niste storili v tem delu. Pravzaprav bi bilo treba vprašati, kje je zdaj ta socialna pravičnost, kje je sociala. Ali je sociala to, da obremenjujemo z dohodnino, z davkom na nepremičnine, z omejitvami pri mnogih drugih zadevah pa drugih zakonih osebe, ki so na minimalni plači ali nekoliko višje, in ta denar, ki se zbere v proračunu namenimo za Faktor banko in Probanko in pokrivanje tistih tajkunskih zgodb tam? Je to? Je to , kar počne koalicija v tem obdobju? Zagotovo tudi uvedba davka na nepremičnine ni bila premišljena. Če bi bila uvedba davka na nepremičnine premišljena, potem bi bile davčne obremenitve ali pa predvidena davčna stopnja drugačna. V postopku sprejemanja zakona tam lansko leto jeseni smo predlagali marsikatero rešitev, kar zadeva davčno stopnjo – nemogoče je bilo doseči kar koli! Sedaj, ko grozi, da bo Ustavno sodišče razveljavilo pomembne določbe zakona ali pa morda cel zakon, se ukvarjamo z novelo zakona, ki je pravzaprav blokiran. Če se bo jutri zgodilo kar koli na Ustavnem sodišču od tega, kar sem povedal, bo zakon, iz katerega se bo še kadilo, ker ga bomo danes sprejeli pa še objavljen ne bo – bo že brezpredmeten. Že tisti trenutek bo brezpredmeten. In tisti koalicijski poslanci, ki govorite o tem, da se dajmo ukvarjati s pametnimi stvarmi v Državnem zboru, bi danes lahko odločili drugače; tudi na kolegiju bi lahko vaši predstavniki odločili drugače. Da ne bi obremenjevali Državnega zbora, bi lahko izglasovali, da se točka ne uvrsti na dnevni red, da se počaka odločitev Ustavnega sodišča in da se potem pristopi k reševanju tega problema. Tako pa forsirano razpravljamo tukaj nekaj ur za nič. Na koncu bo treba vso to štorijo ponoviti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Ugotavljam še je interes za razpravo. Tako predlagam, da se prijavite k razpravi. Besedo ima mag. Marko Pogačnik, izvolite.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo, kolegice, kolegi! Koalicija s temi amandmaji, ki jih je predlagala, mene ta zadeva spominja na nizozemsko dražbo, nizozemska dražba pa je, ko se od osnovne cene začne cena zmanjševati. Ampak ta dražba se na Nizozemskem uporablja za ovenelo cvetje. In oveneli zakon je verjetno tudi tale nepremičninski, ki ste ga vi spravili skozi in ki ga bo, po vsej verjetnosti, jutri, verjetno vsaj enega izmed členov, Ustavno sodišče zavrnilo. Mislim, da je prišel čas streznitve in da bi se koalicija morala zavedati, da vse ukrepe in vse zakone, ki jih je sprejela v svojem obdobju, sprejema v škodo predvsem gospodarstva. Ta nepremičninski zakon, verjamem, da marsikdo tudi od poslancev pozicije, koalicije je težko stisnil tipko. Vendar vas je predsednica Vlade stisnila v kot in vezala na proračun zaupnico. Spoštovana državna sekretarka, zanima me, na kakšen način boste nadomestili izpad tega prihodka, ki ga nameravate dati, če bo ta amandma danes izglasovan. Po nekaterih informacijah vam proračun za leto 2014 striže že za več kot 500 milijonov evrov. Ali se bodo uresničile potem tiste besede na hearingu, ki ga je imel minister za gospodarstvo, ki je dejal, da podpira dvig DDV? Ali lahko sedaj v kratkem pričakujete, da boste zadevo tukaj malo ublažili, na drugi strani boste pa začeli poviševati ponovno DDV? Bi pričakoval od vas odgovor, na kakšen način boste te zadeve zapolnili. Treba se je zavedati, da je predsednica Vlade vezala zaupnico in da je bil ključni polnilec proračuna za leto 2014 davek na nepremičnine. Res skrajno obžalujem, da ste koalicijski poslanci tako trdi, da ne poslušate ne opozicije, pri tem zakonu pa niste poslušali tudi strokovne javnosti. Vsa strokovna javnost je v glavnini nasprotovala temu zakonu, ne zakonu v celoti, ampak posameznim določbam. Kdaj bo za vas prišla streznitev? Kakšno obremenitev lahko gospodarstvo in davkoplačevalci pričakujemo še pod to vlado? Treba se je zavedati, da v letošnjem letu in v naslednjem letu se plačuje samo 80 % od ocenjene vrednosti in da se bodo te obremenitve v naslednjih letih še povečale, ne glede na to vaše zmanjševanje. Na kakšen način boste vi zagotovili, da bo ta davek dejansko pobran in da bo prišlo do priliva? Povejte, spoštovana gospa državna sekretarka, kakšen je na današnji dan ali na prejšnji mesec davčni dolg? Verjamem, da je krepko čez milijardo. Čez milijardo nepobranega davka! Ali ne bi bilo bolj smiselno, da pospešite izterjavo tega davka in da s tem dopolnite proračun, ne pa da so nove nove obremenitve. In da tukaj prihaja še do določenih izjem, določenih popustov in da določenim ljudjem ponovno ne bo treba tega davka plačevati, ali pa ga ne bo plačal, pa potem tudi do te izterjave ne bo prišlo. Mislim, da bi bilo to bolj smiselno in kvalitetnejše, predvsem pa to, če želimo, da gospodarstvo okreva. Niti enega amandmaja, niti ene pripombe Slovenske demokratske stranke niste upoštevali, ne sedaj, ne meseca novembra, ko se je ta zakon izglasoval v poznih jutranjih urah. Mislim, da za ta fiasco, s tem nepremičninskim davkom in z vsem skupaj mora na koncu nekdo sprejeti odgovornost.
Glede na to, da je predstavnica Vlade že izkoristila čas, ki ga je imela na razpolago, seveda ne more odgovoriti na zastavljena vprašanja, in tudi sicer bi predlagal, da to upoštevati pri razpravah. Ugotavljam pa, da ni prijavljenih k razpravi, tako da zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. Torej bomo ob 17.40 pričeli z glasovanji. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in prekinjam tudi 23. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali, kot sem povedal, ob 17.40.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Prosim vas, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26. 3. 2014. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 4. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti 0.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ali mora še kdo preveriti delovanje glasovalne naprave, ker sem vmes [[…]]? Je v redu? Nadaljujemo z odločanjem, in sicer odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 5. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 8. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih in s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in je predlagatelj predloga zakona že v uvodni predstavitvi predlagal, da Državni zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora, še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več, kot tretjina navzočih poslancev. Lahko odločimo o tem predlogu? Glasujemo. Navzočih 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti 0.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v ponedeljek, 31. 3. 2014. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členu lahko predlagatelji vložijo do začetke tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o finančni upravi v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26. 3. 2014. Prehajamo k 9. členu in pod točko 1, odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k 9. členu. Pri tem vas želimo opozoriti, če bo ta amandma sprejet, postaneta amandmaja pod točkama dve in tri brezpredmetna. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, gospa državna sekretarka! Ugotavljamo že kar nekaj časa, že kar nekaj let, da se dobesedno korak za korakom siromaši dostopnost do institucij države na lokalnem nivoju. Mi smo na primer, samo za primer bom dal, na našem področju imeli sestanek pred približno letom dni, kjer smo ugotavljali, da dobesedno vse institucije oziroma, če po domače rečem, izpostave ministrstev ukinjajo svoje izpostave na lokalnem nivoju in s tem –razumem, da s tem na nek način zmanjšujemo stroške države, vendar po drugi strani onemogočamo ljudem, državljankam in državljanom, da bi z neko normalno dostopnostjo lahko opravljali svoje posle; in davčni uradi so eden od teh uradov, kjer to počnemo že kar nekaj časa. Bom za primer navedel, minister dr. Gregor Virant je kot minister za javno upravo pred približno sedmimi leti odpiral en tak upravni center, konkretno v Mozirju, in takrat rekel, da je to vzorčni primer organizacije države na lokalnem nivoju. To isto besedo, ta isti stavek je uporabil tudi na predstavitvi za ministra za notranje zadeve in javno upravo – in veste, kam gre ta vzorčni primer? Ta vzorčni primer gre v to, da počasi postaja, če malo pretiravam, hiša strahov. Posamezna predstavništva se počasi ukinjajo. Bom povedal primer Geodetske uprave, kjer je umrl eden od sodelavcev, je nadomestilo za tega sodelavca dobila centrala Geodetske uprave v Ljubljani. Davčna uprava pomeni vložišče, enkrat ali dvakrat na dan z eno sodelavko. Zdaj bomo isto naredili še podobno z nekaterimi davčnimi uradi, konkretno mislim, da Velenje, Ptuj, ne vem, še eden, se opravičujem – Kočevje. Se opravičujem, predsednik, ker mi je iz glave ušlo, kateri je predviden. Zagotovo to ni v smeri približevanja države in uradov države državljankam in državljanom. Zato predlagam, da podpremo ta naš amandma, ker vsaj sedanjo organizacijo zadržujemo.
Hvala. Lahko odločimo? Še obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin? Potem predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Gospod Jožef Horvat bo obrazložil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Naj povem, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije podprla ta amandma k 9. členu, ki ga predlaga Slovenska ljudska stranka. Praktično lahko nadaljujem z razmišljanjem kolega Jakoba Presečnika in dejansko njegove navedbe apliciram na statistično regijo Pomurje. Mi smo v zadnjih letih v Pomurju izgubljali kar nekaj pomembnih poslovnih subjektov; začenši s Pomursko banko, delniško družbo, ki je danes več ali manj en malo večji bančni šalter. Upoštevajoč, da gre za 100 % državno lastnino, pomurski poslanci se borimo za oziroma proti ukinitvi se borimo, proti ukinitvi bančnih poslovnih enot Nove Ljubljanske banke, danes v 100 % državni lasti – nismo uspeli; borimo se proti ukinjanju poštnih poslovalnic – tu smo delno uspeli in najbrž samo začasno in dobro je, da ostane tudi finančni urad Murska Sobota s sedežem v Murski Soboti, ki bo obsegal območje upravnih enot Gornje Radgone, Lendava, Ljutomer in Murska Sobota. Predvsem zaradi dostopnosti državljanov do tovrstnih storitev moramo skrbeti, da bo ta mreža dovolj gosta in nikakor ne smemo dovoliti, da bi nekatere regije, predvsem seveda tiste, ki so daleč od Ljubljane, izgubile morda kdaj potrebne pogoje za ustanovitev pokrajin, ko bo dovolj visoka politična volja za to, da v Sloveniji pokrajine tudi ustanovimo. Takrat bodo morda zahtevani potrebni pogoji, da pokrajina lahko nastane, če ima to in ono in če, recimo, pokrajina Pomurje tem pogojem ne bo zadoščala, enostavno ne bo mogla postati pokrajina. Tako ta amandma k 9. členu kolegice in kolegov Slovenske ljudske stranke je vsekakor vreden podpore.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Andrej Čuš, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani kolegi, kolegice! Sam bi sicer predlagal, da davke ukinemo, potem se o davčnih uradih sploh ne bi rabili pogovarjati. Ampak glede na to, kakšno davčno politiko pa izvaja vlada Alenke Bratušek, pa sem prepričan, verjetno ste tudi vi, da bi potrebovali veliko več davčnih uradov po Sloveniji. Na matičnem delovnem telesu je bil sprejet amandma, ki ukinja davčne urade na Ptuju, Velenju in Kočevju. Sami v Poslanski skupini SDS podpiramo amandma naše poslanske skupine kot seveda tudi poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, ki gredo v smeri ohranjanja trenutne razdelitve pristojnosti tako krajevnih kot občinskih in da se ohrani trenutna organiziranost davčnih uradov po Sloveniji, dokler se ne definira statusa regij v Republiki Sloveniji. S tem bi se sicer moral ukvarjati minister za notranje zadeve dr. Virant, ampak očitno se je dan danes raje ukvarja z iskanjem poceni letalskih kart. Dovolite mi, da vam tudi sam kot predstavnik Mestne občine Ptuj povem, da delovanje Davčnega urada na Ptuju zajema območja pravnih enot Ptuj in Ormož, kar pomeni skupaj 19 občin oziroma 90 tisoč prebivalk in prebivalcev Slovenije. Veliko davčnih uradov, ki bi po tem amandmaju še ostali v delovanju, je manjših, pa jih ne bom našteval, ker se zavedam pomena teh institucij. Izpadli bi pa samo trije davčni uradi; torej Ptuj, Velenje in Kočevje. V samem sprejetem amandmaju, ki ga takrat predlagal kolega Hršak, pa ni moč zaznati pozitivnih učinkov želenih ciljev po optimizaciji stroškov in poenotenju služb. Predlog zakona pa ne vsebuje niti ocene vzdrževanih stroškov teh služb po Sloveniji. Glede na dozdajšnje pokrivanje Davčnega urada Ptuj, iz katerega območja tudi jaz prihajam, ocenjujem, da gre za nedopusten poseg v spodnje Podravje in rob spodnjega Podravja kot regije. Ob tem pa ne razumem nekaterih predstavnikov ljudstva z območja Ptuja in okolice, ki so v sklopu koalicije dopustili sprejetje takšnih odločitev. S takšno spremembo Zakona o finančni upravi nas Vlada Alenke Bratušek, posebej Ptujčane, vrača v čase dvajset let nazaj, ko si se moral za vsako stvar zapeljati v Maribor. To bo povzročilo dodatne stroške vsem, našo državo pa še bolj centraliziralo. Dovolite mi, da vam tudi preberem mnenje predsednika Obrtne zbornice Ptuj Vladimirja Janžekoviča:" Če se bo davčni urad dejansko preselil v Maribor, bo to imelo za naše člane, ki za svoje nemoteno delo dnevno potrebujejo potrdila davčne uprave o plačanih davkih in še čem, dodatne stroške in izgubo časa. Četudi je poslovanje bolj ali manj že elektronsko, je treba včasih marsikaj razčistiti." Zato seveda pozivam vse, predvsem pa vas iz teh območij [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Gospod Matevž Frangež bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Kot veste, je to vprašanje sprožilo kar nekaj odzivov iz nekaterih lokalnih okolij. Predvsem soglašam, da je vprašanje umeščenosti posameznih organizacijskih enot pomembnih državnih institucij potrebno urejati celovito in da ne morejo ena merila veljati za finančne urade, se pravi, nove izpostave finančne uprave Republike Slovenije, druga za upravne enote in podobno in da je potrebno tudi v kontekstu racionalizacije na eni strani, na drugi strani pa najširše dostopnosti občanov in gospodarstva, da dostopno urejajo svoja upravna, davčna in druga vprašanja, premisliti celovito. Tudi zato bomo Socialni demokrati podprli koalicijski amandma, ki ohranja člen odprt, zato da v tretji obravnavi za nadaljnji čas ohranimo obstoječe stanje, hkrati pa damo zelo jasno nalogo, da mora država premisliti celovit koncept organiziranosti državne uprave in skladno s tem celovitim konceptom umestiti posamezne naloge v prostor. Pri tem pa naj spomnim, da v Državnemu zboru govorimo o racionalizaciji, o potrebi po javnofinančni konsolidaciji in potrebi po tem, da bi naš javni sektor bil cenejši. Še posebej predstavniki opozicije pri tej temi izrazito prednjačijo. Ampak takoj, takoj ko pridemo do vprašanja, kje je mogoče kaj racionalizirati, se takoj ustavimo pri vprašanju: ne, enote tega in tega urada v našem kraju ne damo! In tukaj bo potrebno v prihodnje nekaj več zmernosti in uravnoteženosti v stališčih. Mislim, da je pomembno, da imajo državljani dostop do torej različnih opravil, ki jih imajo v stiku z državo, ampak hkrati, na drugi strani, je treba upoštevati to, da je potrebno tudi organizirati delo teh institucij na kar se da racionalen način. Socialni demokrati bomo torej podprli koalicijski amandma.
Hvala. Lahko odločimo, ali je interes za obrazložitev glasu v osebnem imenu? Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Andrej Čuš.
Hvala za besedo. Te besede seveda gospoda Frangeža so me precej razveselile [[…]]
S tem, da moram takoj na začetku opozoriti, da dajmo povedati svoje stališče, ne polemizirati z ostalimi, ker potem pridemo v tisto fazo prezahtevnih razprav [[…]]
V bistvu sem vas želel pohvaliti, tako da boste vi imeli škodo, ne jaz. Ko je gospod Frangež govoril o amandmaju, ki govori o koalicijskem, govori, da se vse določi v uredbi, kar seveda je primerneje tovrstno vsebino urejati s podzakonskim predpisom. Torej bo zdaj Vlada – čez noč, si bo nekdo nekaj izmislil in bo rekel, potem pa spremenimo to. Spoštovane gospe in gospodje, jaz pa mislim, da tako pomembno področje, ko govorimo o delovanju Davčne uprave Republike Slovenije, je treba zapisati v zakon. In če ste tukaj nekateri poslanci vladne koalicije pri tem bili toliko bolj uspešni, saj lahko pogledamo občine, kjer se je to do zdaj definiralo, vseeno predlagam, da sprejmimo enega od amandmajev tako Slovenske ljudske stranke kot Slovenske demokratske stranke in v zakonu definirajmo, kje bodo davčni uradi, kje pa ne. To, kar se pa danes sprenevedate in politizirate, ker verjamem, da marsikateri poslanec iz tega območja potem ne bo upal po teh okoljih nekaj časa hoditi, nalijmo si čistega vina in priznajmo, da delujem za interese vlade, ne pa za interese svojega okolja. Pa srečno!
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Darko Jazbec.
Hvala za možnost obrazložitve glasu. Načeloma niti ne bi bilo potrebno, če ne bi kolega Čuš z mano polemiziral dvakrat, tako da zdaj pač jaz moram [[…]]
Gospod Jazbec, enako velja – samo vaše [[…]]
Seveda, ampak ravno v ta namen bom obrazložil svoj glas, da bom lahko hodil po Ptuju dalje. Namreč, ni nobene potrebe podpreti ta amandma, ker je v nadaljevanju že urejeno tako, da vse ostane po starem – čisto preprosto povedano –, tako da davčni uradi, tudi na Ptuju, ostanejo in potem ni nobene potrebe ta amandma podpreti. Mene veseli, da je ta vlada imela posluh tudi za te regije in oddaljene manjše kraje in ni ravnala tako kot prejšnja vlada, ki je ukinila regijske centre za obveščanje, kjer je pa dejansko šlo za življenja, ne samo za plačevanje davkov. Ta vlada je vrnila te regijske centre nazaj in s ponosom bom hodil dalje po Ptuju.Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Franc Bogovič.
Pri tem amandmaju, ki smo ga vložili v Slovenski ljudski stranki, želimo slediti temu, da ne bo mogoče, da bo vsak minister posebej krojil ustroj Republike Slovenije in upravno razdelitev Republike Slovenije. Pri interpelaciji gospodu ministru Virantu smo predlagali, tudi že na odborih prej, da naredimo skupno skupino, kjer bi se vse poslanske skupine usedle in dogovorile, na kakšen način bomo imeli organizirano upravo v bodoče. Sam sem pristaš, da imamo Slovenijo policentrično razvito. Temu primerno je prav, da so policentrično razvite in razdeljene tudi te upravne funkcije, in s tem amandmajem, ki ga vlagamo, želimo ravno to, kar je zdaj omenil tudi poslanec, da ostane stanje takšno kakršno je. Ne želimo, da se venomer to spreminja, nismo želeli niti tega, da se spremeni tako, kot je bilo na odboru sprejeto, ko je prišel na sam odbor amandma, ki je porušil neko podobno vsebino, kot jo zdaj predlagamo v Slovenski ljudski stranki; se pravi, da se ohranja obstoječe stanje. Zato mislim, da je res najbolje da podpremo ta prvi amandma, s tem amandmajem tudi ohranjamo takšno strukturo in ne vznemirjamo po nepotrebnem različnih okolij po Sloveniji.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Torej, če ima koalicija namen obdržati zadevo takšno, kot je, potem ne more mimo tega, da ne bi podprla našega amandmaja. V svojem koalicijskem amandmaju ste zapisali, da se vsebina ureja s podzakonskim predpisom. To pomeni daleč stran od poslancev, nekje v pisarnah posameznega ministrstva; razen seveda, če mislite potem v tretjem branju ta svoj lastni amandma popraviti, nadgraditi, v bistvu nekako tako, v tej smeri, kot ga imamo mi. To pomeni, da bo to zapisano v zakonu, pa če ne vsaj do regionalizacije, dokler v tej državi ne bomo izpeljali regionalizacije. Kako racionalizirati delovanje državnih organov, uprav po celotni državi? Odgovor na to je regionalizacija. Če bi to imeli, bi imeli danes pokoriščena evropska sredstva, če bi imeli regionalizacijo bi bilo slovensko gospodarstvo na bistveno boljšem položaju, v bistveno boljši kondiciji, vi pa seveda centralizirate. Še več! Pobrali ste izvirne prihodke občinam in tudi to centralizirate. Skratka, svojega poslanskega kolega Jazbeca zelo spoštujem, ampak ne morem pa mu verjeti, ker seveda ne bo on odločal v imenu koalicije, ampak drugi – njegov je samo en glas –, zato je najbolj korektno, da se to podpre – po eni strani; po drugi strani, kolegice in kolegi iz SD, vaš državni sekretar nam je pisal pismo. Ja pa dobro, pa kaj boste sedaj nastopili tudi proti tem [[…]]? Vaša stranka na Ptuju se zavzema za ohranitev in to v zakonu zapisano [[…]]
Gospod Pukšič, enako velja za vas. Obrazložitev glasu ne dovoljuje polemiziranja.
To so dejstva, ker povem po resnici, povem to, kar imam na mizi. Jaz bom seveda naš amandma podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Ivan Simčič.
Spoštovani navzoči, spoštovani predsednik, lepo pozdravljeni! Nekoliko se preselimo i vzhodnega dela države v južni del. Nam se nič ne ukinja, ker je že vse ukinjeno, tam se nič ne spreminja. Čisto nič! Vzeli so že Geodetsko upravo, davčno, sodišče gre, zgradili so nam sodobne avtoceste, viadukte, nadvoze, podvoze, v načrtu je samo do roba občine, naprej pa – ne vemo še. Ampak to je vse na papirju. To je realnost. Slučajno je moja občina druga največja po obsegu v občini. In racionalizacija – ta je pa dobra, veste! Neka delavka se vozi v službo pet kilometrov, deset. Danes je ta prostor računalniško obljuden, z internetom, s telefonom – zdaj se bo pa ta delavka vozila 50 kilometrov! Racionalizacija. Ne moreš verjeti! In to delamo podeželju. Glasoval bo za amandma, hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Amandma bom podprl. Glede na dosedanje izkušnje, ki jih imamo s sprejemanjem zakonodaje in tudi s podzakonskimi akti, vsi vemo, da je to samo pobožna želja, da se to v naslednjem koraku z uredbo ne bo spremenilo in je odvisno samo od dobre volje nekega uradnika. Mi pa smo zakonodajni del in moramo stvari, če želimo, da ostanejo, take kot je bilo zaslediti iz razprave, uzakoniti. Sam načeloma ne pristajam na take racionalizacije, kot so predlagane, kajti vse racionalizacije, ki so predlagane glede državne uprave, gredo vedno v smeri, da se s periferije neka stvar preseli v center. Ko bom prvo racionalizacij videl na tak način, da se bo v Ljubljani pa v nekih centrih zmanjšalo število zaposlenih, bom mogoče razmislil, da to podprem. Do takrat, ko pa vse racionalizacije, ki jih državni uradniki prinesejo, gredo samo v smeri, da se neke službe s periferije selijo v centre pa nič dodanega ne prinašajo, ampak celo povečajo stroške, ob vsem govoru o velikem uvajanju e-uprav in dostopa prek interneta in dokaza, da lahko ljudje tudi na periferiji dostopajo do določenih informacij, mi pa zdaj želimo s takimi racionalizacijami vse stvari centralizirati in spraviti v eno stavbo, kot da bi bilo to nujno, da so ljudje na enem mestu. Ob vsej komunikaciji, ki jo premoremo! Če pristajate na take teze, ki jih pred nas prinašajo določeni ministri in ministrstva, da je racionalizacija samo v primeru, ko se s podeželja neka služba, ki je s strani države plačana in so tudi delovna mesta za to zagotovljena, preseli v nek večji center, smo na zelo slabi poti. Ta amandma bom absolutno podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala za besedo. Da se v javnosti ne bi ustvaril občutek, da koalicijske poslanke in poslanci ne sprejemamo stvari, kot so regionalna in prostorska pokritost državnih uradov in uprav, zato da bi to čim bolj približali državljankam in državljanom, naj povem, da kljub temu da bomo zavrnili in osebno bom zavrnil amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke zaradi tega, ker imamo svoj amandma, koalicija ima svoj amandma, ki ga bomo podprli in s tem pustili odprt prostor in odprt člen za tretje branje, za katero je že kolega Frangež napovedal, da se bo modificiral v tretjem branju. Seveda, mi smo za to, da se storitve državnih organov približajo in nismo za to, da bi nekdo iz Kočevja hodil v Ljubljano urejevat stvari, pa niti ne iz Velenja v Celje, pa niti ne iz drugih krajev, zato bomo v tem delu, za katerega mislim, da je zakon nekoliko šibak, poskrbeli, da bomo uredili tudi teritorialno pokritost finančnih uprav na tak način, da bo zadostovalo državljankam in državljanov. Torej, tega amandmaja ne bom podprl, bom pa podprl amandma koalicije. Hvala.
Hvala. Lahko odločimo? Gospod Frangež v lastnem imenu, izvolite.
Prvič, se spomnite, ko smo v Državnem zboru odločali o energetskem zakonu ali pa, denimo, o zakonu o investicijah v železniško infrastrukturo? V obeh primerih je šlo za institucije s sedežem v Mariboru, za Agencijo Republike Slovenije za energijo na eni strani in na drugi strani za Direkcijo za vodenje investicij v javno železniško infrastrukturo. V obeh primerih je prevladala ocena, zelo formalistična ocena, da sedež teh državnih institucij, ki je bil sicer že prej v Mariboru in je tudi danes, ne sodi v zakon, da to ni zakonska materija. Zdaj pa naj sam pristanem na logiko, da bomo v zakon napisali ne sedeže institucij, ampak sedeže petnajstih izpostav posameznih institucij! Trdim, da to pač ni zakonska materija; po enakem kriteriju, kot je pomemben del državnega zbora pri sprejemanju dveh zakonov trdil, da sedež institucij v Mariboru ni zakonska materija. Drugič; da, državni sekretar Levanič je napisal eno pismo; da, velenjski župan Kontič je zelo glasno reagiral in da, tudi predsednik Državnega zbora, iz Kočevja, je opozoril, da po sprejetem amandmaju Davčni urad v Kočevju ne bo več obstajal, pa opozorila Ivana Hrška, pa Matjaža Zanoškarja in Andreja Čuša so zalegla za to, da smo se odločili, da situacijo zaenkrat zamrznemo, ti uradi ostanejo tam, kjer danes so, da pa je treba celovito premisliti in to ne pomeni, da bo na koncu obveljal amandma, ki ga bomo sedaj dejansko podprli, ampak tisti amandma, ki ga bomo sprejeli v tretji obravnavi. Gospod Čuš, hvaležen bom, če boš naslednjič pozorneje poslušal.
Hvala. Glas želi obrazložiti še gospod Jakob Presečnik, izvolite.
Strinjam se s tem, kar je prej kolega Simčič rekel, tudi jaz se ne borim za svoj volilni okraj, ker kot sem prej rekel, v naših krajih je že itak večina stvari ukinjena. V tem primeru se borim za to, da ta dostopnost ostane kolikor toliko dobra za ljudi in primerjava z raznimi agencijami in direkcijami seveda ne vzdrži. Mi urade, izpostave posameznih ministrstev potrebujemo zaradi ljudi in zaradi firm, zaradi gospodarstva. Seveda pa nimam tega podatka, kaj so se eventualno pod mizo dogovarjali in izlobirali in tako naprej, vendar rešitev, ki je v koalicijskem amandmaju pomeni, da lahko brez tega, da mi kar koli v naprej razpravljamo, da Vlada oziroma kateri koli minister sam določi – torej Vlada na predlog ministra sama določi, kje bodo sedeži davčnih uradov oziroma kam se bodo državljanke in državljani in predstavniki gospodarstva nadalje lahko obračali po svojih problemih na področju davkov, konkretno. Zaradi tega sem prepričan, da mora o tem odločati Državni zbor in samo na ta način, če sprejmemo prvi ali drugi amandma, torej naš amandma ali amandma SDS, bo to omogočeno. Zato še enkrat, kot poslanec bom podprl naš amandma.
Hvala. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu, še naprej, tako da predlagam, da se prijavite k prijavi. Besedo ima mag. Barbara Žgajner.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Niti se nisem želela oglašati, pa vendarle mislim, da je prav, da tudi z moje strani pojasnim, kako bom glasovala pri tem in obeh naslednjih amandmajih, ki sta vložena k 9. členu. Dejstvo je, da če govorimo o tem, kaj se je dogajalo v preteklosti, pa najsibo pod levo ali desno vlado, si upam trditi, da je Zasavska regija šolski primer centralizacije te države, kjer smo izgubili vitalne institucije. Pa bom dala primer, ki ga je omenil kolega Jazbec pred menoj. Prejšnja vlada, desna vlada, je z lahkoto podrla sistem regijskih centrov za obveščanje pod pretvezo racionalizacije in vitke države, pa je ena izmed najbolj pomembnih vitalnih institucij, od katere so odvisna življenja ljudi. Takrat, tisti, ki danes ugotavljate, kako pomembne so institucije, ki jih bojda naša vlada ukinja, ne vem, takrat vam temu ni bilo mar. Pa vendarle, upam in želim, da bo ministrstvo držalo besedo, ne nazadnje je to tudi ena od zavez, ki je bila dosežena skupno s koalicijskimi poslanci na koalicijskem usklajevanju, in to je tudi ena od tistih točk, na katerih smo vztrajali koalicijski poslanci, ki prihajamo iz oddaljenih, če hočete, ogroženih regij. Jaz enostavno zakona ne morem podpreti, v kolikor ne bo obveljal dogovor; kar pomeni, da bodo davčni uradi oziroma davčne uprave ostale tam, kjer so danes. Tudi zato prvih dveh amandmajev ne bom podprla, podprla bom koalicijski amandma. Še enkrat; v tretji obravnavi bo, in to si upam povedati naglas in upam, spoštovano ministrstvo, da boste spoštovali obljubo, drugače bomo pripravili amandma poslanci – skratka, da ne bo Vlada s posebno uredbo spreminjala davčnih uradov, ampak bomo to storili poslanci v Državnem zboru [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k 9. členu pod točko 1. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 2 odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 9. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima gospod Andrej Čuš.
Hvala lepa, gospod predsednik. V bistvu je naš amandma zelo podoben predhodnemu, ki je bil vložen s strani Slovenske ljudske stranke, katerega smo tudi podpirali. V bistvu gre v ohranjanje trenutne sestave in organizacije dela Davčne uprave Republike Slovenije in glede na to seveda, kako je bilo izpeljano prvo glasovanje predlagam, da zapišete, da je samo en davčni urad v Mestni občini Ljubljana. Tukaj nam danes prodajate to zgodbo o spremembah v tretjem branju kot obljubo predsednice Vlade o novih 60 tisoč delovnih mestih. In oprostite, ne verjamem vam in mislim, da vam upravičeno ne verjamem. Danes sta tukaj dva amandmaja, s katerimi bi definirali število davčnih uradov v Republiki Sloveniji, vi pa zdaj nekaj pametujete, si izmišljujete in iščete izhod iz krize. Dajte Raje predlagajte, pa zdaj sprejmimo, pa gremo potem z mirno vestjo na tretje branje, če ste tako, ne vem, tako upate ali pa prosite ne vem koga vse. Skratka, v opoziciji si upam reči, vsaj v Poslanski skupini SDS, tem obljubam ne verjamemo, posebej zaradi dvoličnosti. Tukaj imam prebrano tudi stališče. "Ukinjanje Davčnega urada na Ptuju je spet ena izmed zgodb, ko se na Ptuju želi nekaj odvzeti brez slehernih argumentov. Da bi ukinitev treh uradov, Ptuj, Velenje in Kočevje prinesla racionalizacijo, pa je nekaj, kar zagotovo ne pije vode. V Mestni občini Ptuj si nekaj takega ne moremo dovoliti," poudarja Dejan Levanič, predsednik SD Ptuj in državni sekretar. Vedite pa seveda, spoštovane kolegice in kolegi, da to dvoličnost slovenski narod vidi, jo spremlja, se do nje opredeli [[…]]
Gospod Čuš, polemizirate [[…]]
Ja, zaključujem, gospod predsednik. Nisem pohvalil vašega kolega, zato moram seveda zaključiti. Bom pa tako rekel. Na Ptuju imamo svetovno znano kurentovanje in srčno upam, da če se bo kdo od poslancev koalicije naslednjič tega udeležil in danes ne bo podprl tega amandmaja – ne vem [[…]]Upam, da bo raje šel kam drugam.
Hvala. Lahko odločimo? Želi še kdo v imenu poslanskih skupin obrazložiti glas? Ne. Prehajamo na obrazložitev glasu v lastnem imenu in predlagam, ker vas je več, da se prijavite k obrazložitvi. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Tako kot prejšnji amandma, bom tudi tega našega podprl. Pojasnil sem že, da ne verjamem v to, da bo uredba zagotovila, da ostane število uradov nespremenjeno. Tudi izkušnje iz okolja, iz katerega izhaja je ukinitev urada; in to je pomenilo, tako kot v vseh primerih, ko se državne službe odmaknejo od državljanov, da s tem neminovno povečamo stroške državljanom. Tega nikoli v nobenem izračunu noben minister, nobeno ministrstvo, noben urad ne upošteva. Vedno se prikazujejo neki prihranki državi oziroma proračunu, nikoli nihče ne izračuna, koliko dodatne škode povzročimo državljanom, ki morajo zaradi takega ukrepa za določen urad porabiti bistveno več časa kot prej, bistveno več goriva, ker gredo s svojimi vozili ali pa tudi z javnim prevozom. Tega nihče ne vračuna, pa so ravno tako davkoplačevalci, za katere mi sprejemamo odločitve. Upam, da se vsi zavedate, kaj delamo s takimi ukrepi. In nihče do zdaj še ni prinesel ob takih spremembah nekega korektnega izračuna, koliko dejansko prihranimo državnemu proračunu. Največkrat se izkaže, da so vsaj v začetni fazi stroški celo večji in v teh uradih, kjer se pridružijo posamezne enote, se število zaposlenih celo povečuje. Mi lažemo državljanom, da s tem zmanjšujemo stroške. Komu? Niti samemu sebi ne, ker smo tudi mi davkoplačevalci. Tako ta amandma, ki ga vlagamo, absolutno podpiram in se zavzemam za to, da te institucije ostanejo razpršene po državi, ker s tem nič ne povečujemo in ne zažiramo državnega proračuna. Ključni odhodki so bistveno drugje.
Hvala. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Amandma, ki ga je predlagala naša poslanska skupina, bom podprl. Zdi se mi prav, da ostane davčni urad tudi v Kočevju. Imam slabe izkušnje iz dosedanjega dela Državnega zbora, kar zadeva realizacije obljub. Predlagali smo na primer amandma 70 milijonov evrov za državne ceste, kjer je tudi vključen bil projekt nadaljevanje izgradnje tretjega pasu – koalicija ga je zavrnila. Predlagali smo 70 milijonov evrov za železnice, ker je bilo tudi predvideno nadaljevanje obnove železniške proge proti Kočevju – koalicija ga je zavrnila. Rečeno je bilo, da bodo koalicijski poslanci zagotovili nadaljevanje izvajanja obeh projektov na nek drug način – oba projekta pa stojita. Nadaljevanja obnov se ne nadaljuje. Zdi se mi, da je pravzaprav sedaj pravi trenutek, da s tem napenjanjem in blefiranjem počasi prekinenemo. Prav je, da tudi v območju, kot je Kočevje, kot je ribniško-kočevski del, kjer gre za enormne probleme tudi z zaposlitvijo, zaposlovanjem, tudi z razvojem predvsem v kočevskem delu, ta urad tam ostane, in da ostane tako, kot je predvideno, se pravi v okviru zakonske rešitve. Ne zdi se mi pa logično in primerno, niti dostojno ne, da pa koalicija pravi, da bodo najprej podprli neko uredbo, potem pa vrnili rešitev na to, kar predlagamo v opoziciji, tako v Ljudski stranki ali Slovenski demokratski stranki. Zakaj takoj tega ne podpremo? Zakaj delo zaradi dela, če boste na koncu sprejeli rešitev, ki smo jo predlagali? Če bi bili dobri nameni, če bi imeli cilj, kot ga imamo mi, potem bi ta amandma podprli. Če pa rabite samo blef, korak, da se bo zadeva prevalila in premaknila in da se ne bo nič zgodilo, potem pa tej državi bog pomagaj. Amandma bom podprl.
Hvala. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Amandma Slovenske demokratske stranke bom seveda podprla, tako kot sem podprla tudi amandma Slovenske ljudske stranke. Namreč, dokler ne bomo rešili regionalizacije oziroma tega nivoja lokalne samouprave, se mi zdi, da je vsako ukinjanje državnih institucij v bistvu nedopustno. Zakaj pa sploh davčnih uradov? Poglejte, ko država ni sposobna pobrati 950 milijonov nepobranih davkov, 250 milijonov prispevkov, je to absurd, da sedaj pa ukinjamo tri urade, predvsem pa tudi na območju Ptuja, Kočevja ali Velenja! Nedopustno je tudi, da državljanke in državljani morajo dejansko vzeti pot pod noge in iti v drug kraj ali v drugo občino. To se je izkazalo tudi ob nedvanem pobiranju podpisov za referendum. Tisti, ki smo bili na terenu, smo videli, s čim se naše državljanke in državljani soočajo, ko nimajo krajevnih uradov upravnih enot. Tukaj nekatere velike občine sploh nimajo krajevnih uradov, druge občine imajo samo enkrat na teden in lahko vam povem, da glede na to na socialno stisko ljudi, ko nimajo niti denarja, da bi imeli za potne stroške, da bi lahko šli urejat svoje dokumente v svoji občini oziroma v svojem območju, je nedopustno, da te institucije ukinjamo! Kar pa se tiče primerjave z regijskimi centri in ukinjanjem regijskih centrov, pa tukaj ne more biti primerjave, ker na upravne enote oziroma davčne urade prihajajo ljudje urejat zadeve. Medtem ko regijski centri pa pomenijo klic na številko 112, to pa bi lahko delovalo tudi iz enega močnega centra, strokovno in tehnično dobro usposobljenega. To je tista bistvena razlika pri tej zadevi. Seveda amandma Slovenske demokratske stranke podpiram.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Tako kot prej bomo tudi ta amandma podprli. Dejstvo je, da v zakonu in v amandmaju, ki ga je vložila koalicija in govori, da bo ostalo vse enako kot do sedaj, ni res. Namreč, tu se sedaj združujeta carinska in davčna uprava. Zakon je na novo napisan. V 9. Členu, v drugem odstavku boste naredili piko, in sicer tam, kjer piše » … finančnih uradov in razmejitev nalog med njimi določi Vlada z uredbo.« Pika. Črtali boste samo »v okviru 12 statističnih regij, kot jih določajo predpisi o državni statistiki«. Torej, Vlada določi z uredbo. Če ne boste tega v tretjem branju nadgradili, kar vam pa seveda človek težko verjame, potem ste ukinili te davčne urade, pa mogoče še katerega, ker bodo to lahko delali arbitrarno ministri samostojno. Vemo, kakšne anomalije se dogajajo, so se dogajale, ko je minister Virant samo zamenjeval načelnike upravnih enot, kjer je lahko delal arbitrarno. Da pa je davčna uprava Ptuj s svojim delovanjem komu trn v peti, pa ne na našem območju, ampak ljubljanskem območju, pa seveda tudi vemo. Vemo, da so pripeljali primer od 2008 do 2010 že leta 2011 do konca, ko bi se moral zaključiti, se ga je vzelo in se ga pripeljalo v Ljubljano. Kako že? Danes smo 2014, do danes se še ta zadeva ni razjasnila, pa je šlo za milijonsko utajo davkov. Zato, drage kolegice in kolegi, amandma SDS je treba podpreti.
Hvala. Preden bomo odločili o tem amandmaju, želim samo prebrati opozorilo: Čče bo ta amandma sprejet, postane amandma pod točko tri brezpredmeten. Je pa še interes za obrazložitev glasu, tako da predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Amandma govori o tem, da situacija ostane enaka do sprejema nove organiziranosti lokalne samouprave. Drži? Drži! Organiziranost finančne uprave, upravnih enot in drugih državnih institucij pa je resnici na ljubo z lokalno samoupravo nima nič skupnega. Zato govorimo o tem, da bo situacija ostala enaka do celovite reorganizacije državne uprave. Državna uprava je tisto, na kar se je treba pri tem sklicevati. Poudariti velja še to, da ta določba, ki je prehodnega značaja, ne sodi v 9. Člen, zato bomo, kot rečeno že prej s strani mene in nekaterih drugih koalicijskih kolegov, takšno dopolnilo v tretji obravnavi predlagali k 104. členu Zakona, tako da bo to vprašanje prehodne narave urejeno na tistem mestu v zakonu, kamor to tudi sodi. Torej, amandmaja Poslanske skupine SDS ne bom podprl, ker je tudi vsebinsko neustrezen.
Hvala. Besedo ima gospa Aleksandra Osterman.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Sama opozicijskega amandmaja ne bom podprla, ga ne morem podpreti. Podprla bom pa amandma k 104. členu, ki pušča člen odprt. In dobila sem zagotovilo, da se v Kočevju z upravo ne bo popolnoma nič spremenilo. Sama bom, tako kot je rekla tudi kolegica Žgajner Tavš, bdela nad obljubami ministrstva, tako da bo izpeljalo svoje obljube in poskrbelo s tem, da se za Kočevje popolnoma nič ne spremeni. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa. Podprl bom amandma Slovenske demokratske stranke, ki ostaja še kot neko edino upanje, ker ste vi, kolegice in kolegi iz koalicije, zavrnili amandma Slovenske ljudske stranke. V vašem amandmaju, koalicijskem, pa je past; govorite o dvanajstih statističnih regijah, kar pomeni, da najbrž bo vsaka statistična regija imela samo normalno en urad. Če pa pogledate amandma kolegov Slovenske ljudske stranke, jih je na seznamu štirinajst, se pravi, najmanj dva se ukinjata.
Besedo ima gospod Matjaž Han.
Gospe in gospodje, vendarle smo že tri leta skupaj in si na nek način moramo zaupati [[…]]Čuš, bi bilo dobro, če bi se mogoče v treh letih ali pa dveh letih, odkar si v Državnem zboru, vsaj eno minuto ne bi smejal [[…]] [[oglašanje iz dvorane]]
Gospod Han, polemiziranje ne bo dovoljeno [[…]]
[[…]]Ja, ampak ena stvar. Jaz, če Jože Tanko nekaj reče, Jožetu Tanku zaupam in zaupam, če se dogovorimo. Vsi mi prihajamo iz neke lokalne skupnosti, eni prihajate iz nekih lokalnih skupnosti ki boste, hvala bogu, nekatere državne organe in institucije še obdržali, nekateri pa prihajamo iz občin, ki žal nimamo nobenih upravnih enot, nimamo nobenih institucij in tako naprej in za nas ta moment to ni pomembno. Ampak, če smo se v koaliciji odločili, da bomo obdržali davčne urade, takšne kot so, nam verjemite, da bomo takšne davčne urade tudi obdržali. Meni ne Virant, ne Čufer ne bosta govorila, kaj bomo mi naredili, dokler so Socialni demokrati v vladi. In mi smo upravne enote obdržali takšne, kakršne želimo, bomo tudi davčne organe in tako naprej. In ne dovolim več, da nam govorite, da nam ne zaupate, ker vsi mi prihajamo iz nekih lokalnih skupnosti, ki imamo za sabo tudi neke volivke in volivce. Tako vas lepo prosim, zaupajte vsaj en dan, da bomo naredili tako, da vsem prav. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa, predsednik. Saj, če že govorimo o zaupanju, je res neverodostojno, da poslušam to nezaupanje s te strani. Poglejte, točno devet dni je minilo od tega, ko je prejšnja vlada, ko je začasno opravljal Janez Janša funkcijo ministra za finance, Andrej Šircelj je bil državni sekretar, Marko Pogačnik pa je bil isto na tem ministrstvu, ko so predlagali ta isti zakon, o katerem mi danes govorimo. In v devetem členu so predlagali – kaj? To, o čemur danes zdaj z velikimi usti, tukaj pred ekrani, govorijo, da tega nočejo. Seveda se smejejo, ker prekleto dobro vejo, kaj so predlagali. Naloge, krajevno pristojnost, območje, sedež generalnega finančnega urada ter finančnih uradov določi vlada. Ne se sprenevedati in delati norca iz nas. Mi bomo to spremenili v 104. členu in to zelo jasno in glasno povemo. Imeli boste pa časa točno pol ure, da to doživite, pa počakajte vsaj pol ure. Hvala lepa in tega predloga ne bom podprl.
Hvala. Obrazložitev glasu, mag. Branko Grims.
Hvala. Vsekakor ste me prepričali, da so še drugi razlogi, ki govorijo za to, da bom glasoval za naš amandma, poleg tistih, ki smo jih sami napisali ob obrazložitvi amandmaja. Namreč, če govorite vi o zaupanju, veste, se spomnite samo en teden nazaj, ko je predsednica Vlade dejala, da sploh ne pozna novega predsednika KPK in naslednji dan so časopisi objavili sliko, kjer se prav milo gledata skupaj na eni skupni seji. Toliko o tem zaupanju in o tem, da [[…]]
Gospod Grims, ostanemo pri tem, ali boste podprli amandma ali ne.
[[…]]se dobro poznamo. Kot je dejal Winston Churchill, v politiki je pač tako, da zaupanje je dobro, ampak kontrola je še boljša. In zaradi tega bom vsekakor glasoval za naš amandma.
Ja, se opravičujem. Še gospod Jakob Presečnik, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Saj se nisem mislil več oglasiti, ker sem že prej povedal, da bom glasoval za naš amandma, če pa ne bo sprejet, pa za amandma kolegov iz SDS, vendar me je spodbudila beseda "zaupanje". Že zelo dolgo sem v državnem zboru, danes je sicer nekdo rekel, da tisti, ki smo že dolgo, da nas je lahko celo sram, jaz ne vem, mene ni, mislim, da smo že marsikaj naredili tudi v tem državnem zboru – vendar zaupanje. Seveda, jaz moram vedeti, v kaj naj zaupam oziroma kaj je dogovorjeno. To, kar ste se vi dogovarjali, se opravičujem, ker sem prej rekel, da pod mizo, zagotovo ste se na mizi ali pa ob mizah o tem pogovarjali, vendar te informacije mi nimamo, če mi to potrjujete ali ne. Zaradi tega nimam kaj zaupati, če mi boste jasno razložili, kakšen je dogovor, vam bom tudi zaupal in bom v to seveda verjel. Vendar, če je pa dogovor, kakšna bo rešitev v tretji obravnavi, pa enostavno ne razumem, zakaj te rešitve že ni v drugi obravnavi. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo? Torej, odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 9. členu in kot sem prej opozoril, če bo ta amandma sprejet, postane amandma pod točko 3 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 3 odločamo o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 9. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 18. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije in Državljanske liste k 43. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 2. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije in Državljanske liste k 79a. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 104. členu in pod točko 1. odločamo o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije in Državljanske liste k 104. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Pod točko 2 odločamo o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 104. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo odločanja o amandmajih in s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Besedo dajem v tem trenutku predstavnici Vlade kot predlagateljici predloga zakona, ker želi podati predlog za nadaljevanje obravnave. Besedo ima mag. Mateja Vraničar.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glede nato, da v drugi obravnavi so bili sprejeti amandmaji k manj kot eni desetini členov, predlagamo, da se tretja obravnava opravi še na tej seji. Hvala lepa.
Hvala. Na podlagi tega predloga bo Državni zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Opozarjam, da sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Lahko odločimo? Glasujemo. Prosim? Obrazložitev glasu, proceduralni predlog? Za kaj gre, gospod Zanoškar? Za proceduralni predlog.
Proceduralni; v tem smislu, tako kot je bilo že napovedano, bomo v tretji obravnavi vložili amandma. Torej v imenu predlagateljev predlagamo, da se opravi tretja obravnava še na tej seji, vendar ne danes.
Gospod Zanoškar, smo trenutno pri odločitvi o tem, da se na tej seji opravi tretja obravnava in ko bomo opravili to glasovanje, bom tudi sam vas pozval k temu, da se vloži amandma k temu členu oziroma k odprtim členom. Torej odločamo o tem, da se opravi tretja obravnava še na tej seji. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 25. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo tako tretjo obravnavo predloga zakona opravil v ponedeljek, 31. 3. 2014. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26. 3. 2014. Prehajamo k 7. členu in odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 7. členu. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima gospa Mateja Pučnik.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini bomo amandma k 7. členu zagotovo podprli, saj smo ga tudi sami vložili. Že v razpravi o tem amandmaju smo povedali, da želimo s tem črtanjem 7. člena doseči, da bi bil ta predlog zakona vsaj v tem delu bolj transparenten in da bi prinašal manj možnosti za kakršna koli koruptivna dejanja ali pa ostala ne transparentna dejanja pri razdeljevanju loterijskega denarja. Mi želimo ohraniti ureditev, ki je zapisana v tem obstoječem zakonu, in sicer da se pravila in merila za razdeljevanje loterijskega denarja oblikujejo znotraj Sveta Fundacije za financiranje športnih dejavnosti in ne na predlog skupščine Olimpijskega komiteja Slovenije, ki že tako in tako ima v svetu fundacije zagotovljeno absolutno večino. Glede na to, da je bila na matičnem odboru že izglasovana podobna rešitev, skoraj identična, torej, da se ta pravila razdeljevanja denarja postavljajo znotraj Sveta Fundacije za šport, smo očitno vsi enakega mnenja in se nam vsem zdi ta rešitev primerna. Tako menimo, da tudi koalicija s podporo temu amandmaju ne bi smela imeti težav. Mi bomo ta amandma podprli. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 7. členu. Glasujemo. Navzočih 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na 14. člen in odločamo o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 14. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 3. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem smo zaključili odločanje o amandmajih in s tem tudi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in je predlagatelj zakona predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo o tem sklepu. Navzočih 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 29. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je bil sklep [[…]]Se opravičujem, več kot tretjina navzočih poslancev je temu nasprotovala. Ker predlagani sklep ni bil sprejet, bo zbor tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji. Na podlagi tretjega odstavka 137. člena Poslovnika predlagam Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Predlog zakona za 3. obravnavo pripravi Vlada. Lahko odločimo o tem sklepu? Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti eden oziroma ena. (Za je glasovalo 76.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. a točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o davku na nepremičnine, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 27. 3. 2014, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo k prvemu členu in na odločanje o amandmaju pod točko 1. Predlagatelj je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Tukaj opozarjam, če je amandma pod točko 1 sprejet, so amandmaji pod točkami 2, 3 in 4 brezpredmetni. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima magister Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegi in kolegice! V Slovenski demokratski stranki smo, kljub temu da nasprotujemo takšnemu načinu sprejemanja zakona in tudi takšni vsebini zakona želeli omiliti uničujoče določbe tega zakona za slovensko gospodarstvo in slovensko podeželje, zato smo predlagali, da se tiste nepremičnine, ki služijo ustvarjanju nove dodane vrednosti, oprostijo davka oziroma se ne obdavčijo. To so nepremičnine, ki jih koristijo podjetniki, ki jih koristijo kmetje, ki jih koristijo skratka vsi, ki ustvarjajo dodano vrednost in ki so navsezadnje tudi obdavčeni posledično na to dodano vrednost oziroma na dobiček oziroma dohodek pravnih oseb. S takšno rešitvijo bi vsaj deloma omilili izredno slabe učinke, ki jih ima ta zakon na slovensko gospodarstvo in na slovensko kmetijstvo. Če želi Vlada in če želi koalicija dejansko narediti pogoje gospodarstvu in kmetijstvu za ustvarjanje novih delovnih mest, potem bodo takšen predlog zakona oziroma ta amandma podprli. Če ne, potem je to neka druga zgodba, potem bo ta zakon imel predvsem fiskalni učinek, predvsem bo obremenil gospodarstvo in kmetijstvo prekomerno. Mi ocenjujemo, da v tolikšni meri, da marsikateri podjetnik in marsikateri kmet takšne obremenitve ne bosta zdržala. To seveda pomeni več stečajev, več prisilnih poravnav, manj delovnih mest in tudi manjšo gospodarsko rast. V Slovensko demokratski stranki smo bili ves čas v zadnjih mesecih, ko smo obravnavali ta zakon, konstruktivni, predlagali smo številne spremembe, predlagali smo predloge, ki so bili konstruktivni, tudi v smeri večje pravne varnosti davčnih zavezancev in tudi v smeri večje operativnosti samega zakona. Žal koalicija ni sprejela nobenega našega predloga, izglasovala je zakon takšen, kakršen je. Zakon je pred Ustavnim sodiščem, jutri bo odločitev in videli bomo, kaj bodo naslednji koraki Ustavnega sodišča, Vlade in seveda tudi premierke Alenke Bratušek, ki je vezala zaupnico na proračun, katerega del je tudi Zakon o davku na nepremičnine.
Hvala. Lahko odločimo o amandmaju pod točko ena? Obrazložitev glasu, v lastnem imenu? Gospa Romana Tomc, izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Seveda bom podprla amandma, ki smo ga vložili v Slovenski demokratski stranki. Namreč, gremo v smeri, ki jo zagovarjamo ves čas, tudi sicer v naši politiki; v smer razbremenitve davčnih obveznosti tistih, ki v tej državi ustvarjajo novo dodano vrednost in nova delovna mesta. Zato smo predlagali oprostitev plačila davka na nepremičnine za poslovne objekte, poslovne zgradbe, kajti s tem želimo povzročiti, da bo slovensko gospodarstvo bolj konkurenčno. Prisluhnili smo jim, opozarjali so ves čas na to, da te dodatne obremenitve močno škodujejo njihovemu gospodarstvu. Pa ne samo to, predlagali smo tudi, da bodo oproščeni plačila tega davka domovi za starejše. To bo bistveno vplivalo, če bo ta davek v tej obliki, kot je predlagan, sprejet, tudi na ceno storitev domov za starejše. Predlog, ki ga imamo danes na mizi, ne boste verjeli, bolj obdavčuje domove za starejše kot energetske objekte. To je preprosto neverjetno. Seveda to, kar se je danes dogajalo v državnem zboru in to, kar se dogaja že ves čas, to, spoštovani kolegi in kolegice, je navadna licitacija. To ni sistemski pristop, to ni sistemski davek, kot ves čas poslušamo, da naj bi bil. Naša smer in naše rešitve, [[…]]
Gospa Tomc, ne polemizirati z ostalimi, obrazložite, zakaj boste podprli ali ne boste podprli.
Samo želela sem napovedati stavek, da naša smer in naše rešitve ne gredo na to licitacijo, ampak so ves čas iste, v smeri razbremenitve gospodarstva.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o amandmaju pod točko ena k 1. členu, predlagatelj Poslanska skupina Slovenska demokratske stranka. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 48. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod točko dve, predlagatelj amandmaja Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in tukaj opozarjam, če bo amandma pod točko 2 sprejet, sta amandmaja pod točkama 3 in 4 brezpredmetna. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Bogovič.
Kolegice in kolegi, v Slovenski ljudski stranki danes nismo nameravali vlagati amandmajev, dokler ni to storila koalicija in s čimer smo se prepričali, da se očitno danes želijo narediti neke spremembe v smeri korekcije na področju gospodarstva. Ocenjujemo, da je to, kar je predlagano v zadnjem amandmaju, ki bo očitno danes izglasovan, kjer se stopnje z 0,75 znižuje na 0,59 premajhen korak; korak, ki ne sledi potrebam drobnega gospodarstva, turizma, ki opozarjata najbolj v sklopu gospodarstva na velika bremena, ki bodo zahtevala tudi padec delovnih mest, ki jih tako potrebujemo v teh pomembnih panogah. Poleg tega pa smo tudi predlagali, da se obdavčitev za kmetijske objekte zmanjša z 0,30 na 0,15 ter da se kmetijska zemljišča in gozdovi, ki so bili doslej neobdavčeni, po noveli Zakona o nepremičninah pa povsem na novo obdavčeni, oprostijo te dajatve. Manj zbranega davka je po oceni državne sekretarke za 107 milijonov od tistega, ki je bil prvotno predviden, kljub temu pa to pomeni za 50 % povišanje dajatev, ki so bile v preteklosti na nivoju 200 milijonov, s takšnim amandmajem pa bi bile nekje na višini 300 milijonov. Poskušamo pa predvsem sanirati stanje na tistih področjih, ki mislimo, da so za rast, za to, da bo več delovnih mest, najbolj problematične. Zato vas pozivamo, prosimo, da podprete ta amandma in da vsaj delno saniramo to situacijo. Sicer pa, upamo še vedno, kljub vsemu temu da danes o tem povsem po nepotrebnem odločamo v Državnem zboru, da ključna odločitev pri nepremičninskem davku jutri sprejelo Ustavno sodišče.
Hvala. Lahko odločimo o amandmaju pod točko 2, predlagatelj amandmaja Slovenska ljudska stranka. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 48. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod točko 3. Predlagatelj amandmaja je Poslanska skupina Nove Slovenije. Tudi tukaj opomba, če je amandma pod točko 3 sprejet, je amandma pod točko 4 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima mag. Tonin.
Amandma na nek način izenačuje celotno gospodarstvo, gre na raven obdavčitve, ki jo ima energetika, torej da bi imelo celotno gospodarstvo isto davčno stopnjo, to je 0,40. Nismo si tega izmislili mi, ampak smo to delali na prošnjo gostinsko-turistične zbornice. Prej sem vam povedal primer, da samo za ene majhne terme se bo davek povečal z 8 tisoč evrov na 60 tisoč evrov, da to pomeni 3 delovna mesta manj. Prej je državna sekretarka rekla, da če bi bil ta amandma sprejet, bi to pomenilo 71 milijonov manj za državni poračun. Morda kratkoročno ja, ampak potrebno je teh 71 milijonov gledati kot spodbudo za gospodarstvo, da bomo za teh 71 milijonov slovensko gospodarstvo razbremenili, da bo zaradi teh 71 milijonov lahko več delovnih mest, ki pa bodo vplačevala v državne proračune, in konec koncev prinašala v državno blagajno. Zdaj, dva amandmaja ste že zavrnili, mislim, da če bi ta amandma potrdili, da bi kljub vsemu tudi koalicija ostala konsistentna, ker bi zgolj davčno stopnjo za celotno gospodarstvo izenačili.
Hvala. Lahko odločimo o amandmaju pod točko 3? Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 48. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod točko 4, predlagatelj amandmaja poslanske skupine koalicije. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih in drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je Državni zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 1. členu dopolnjenega predloga zakona in sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Ugotavljam, da ni priglašenih k besedi. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ponovno ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin in prosim vas za prijavo. Besedo ima gospod Jože Tanko v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik, spoštovani kolegi! V imenu poslanske skupine napovedujem obstrukcijo poslanske skupine pri glasovanju o zakonu v celoti. Mi ne bomo sodelovali zaradi tega, ker zakon prinaša prekomerne obremenitve, in to osebnega premoženja državljanov, prekomerne obremenitve poslovnega premoženja, gospodarskih subjektov. Ne bomo sodelovali pri glasovanju zato, ker ohranja dvojno obdavčitev kmetijskih zemljišč, kljub temu da ste sprejeli Zakon o davku na nepremičnine, ohranjate Zakon o katastrskem dohodku. Potem ne bomo sodelovali pri tem, zato ker niso iz obdavčitve izvzeti oziroma po ničelni stopnji obdavčeni socialni objekti, predvsem domovi za starejše občane. Zakon ohranja zaplembo premoženja v primerih, ko davčni zavezanec ne more plačevati svojih obveznosti, in v temu primeru gre za posebno diskriminacijo teh davčnih zavezancev, kajti v tistih primerih, ko je prišlo do premoženja nezakonitega izvora, ta vlada, ta koalicija ni uspela na temu področju storiti nič. V temu primeru, ko gre za davčni postopek, pa bo prišlo do obremenitve oziroma do plombe na premoženje. Prav tako pa ne želimo sodelovati pri glasovanju zato, ker koalicija ni upoštevala prav nobenih predlogov ne v jesenski obravnavi zakona, ki je sedaj predmet razsodbe na Ustavnem sodišču, ne v tej obravnavi, ko smo predlagali dobronamerno rešitev, ki bi postavila davčne obremenitve bolj sorazmerno, bolj pravično. Ustavno sodišče bo o zakonu odločalo jutri. Menimo tudi, da je neprimerno, da je Vlada prišla z novelo zakona tik pred razglasitvijo sodbe Ustavnega sodišča, in glede na to, da ta zakon še sedem dni ne bo mogel biti razglašen, pomeni, da bo sodba Ustavnega sodišča tista, ki bo v marsičem lahko podrla temelje temu zakonu še pred razglasitvijo. Skratka, zaradi številnih razlogov poslanska skupina pri glasovanju ne bo sodelovala. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima mag. Matej Tonin, Poslanska skupina Nova Slovenija.
Spoštovane kolegice in kolegi iz koalicije! Mislim, da smo vas krščanski demokrati že od ranih jutranjih ur prosili dve stvari; najprej smo vas uvodoma prosili, da bi vendarle odložili obravnavo tega davka na čas po odločitvi Ustavnega sodišča. Ta naša želja ni bila uslišana. Potem ko smo vendarle praktično celoten današnji dan posvetili temu, da ta zakon obravnavamo, smo se posvečali in vlagali ogromne napore v to, da bi vendarle z odločitvami čim bolj razbremenili slovensko gospodarstvo in tako kar največ prispevali, kar lahko naredimo, da ohranimo čim večje število delovnih mest in na koncu koncev tudi čim večje število plačnikov v državni proračun. Predlagali smo amandmaje, vse te naše stvari niso bile uslišane, tako da tudi v Poslanski skupini Nove Slovenije ne vidimo popolnoma nobenega razloga, da sodelujmo pri odločanju o temu zakonu, ker ničesar nismo mogli doseči, legitimnosti temu procesu pa ne želimo dati. Tako tudi mi napovedujemo obstrukcijo tega glasovanja.
Hvala. Besedo ima gospod Mihael Prevc, Poslanska skupina Slovenska ljudska stranka. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi poslanke in poslanci Slovenske ljudske stranke ne bomo sodelovali pri glasovanju o tem zakonu iz preprostega razloga, predvsem iz spoštovanja do instituta Ustavnega sodišča. Ustavno sodišče bo jutri odločalo o dokončni usodi tega zakona in žal ni bil v ponedeljek upoštevan naš predlog, da bi bilo vendarle smiselno, da o tem zakonu odločamo šele potem, ko bo znana usoda tega zakona s strani Ustavnega sodišča. Moram reči, da vendarle po današnji razpravi tudi s strani vloženega amandmaja koalicije in ne nazadnje tudi ta novela prinaša vendarle nekaj manj obremenitev za gospodarstvo, za podjetnike, pa vendarle v Slovenski ljudski stranki smatramo, da je to še mnogo, mnogo premalo. Tako še enkrat: tudi za Slovensko ljudsko stranko napovedujem v tem trenutku obstrukcijo.
Hvala. Lahko preidemo na odločanje?, Še je interes za obrazložitev glasu. V imenu poslanskih skupin? V lastnem imenu? V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo. gospod Matevž Frangež.
Mi bomo, vedno, ko je treba sprejemati težke odločitve, ostali v dvorani in danes sprejeli pomembne spremembe Zakona o davku na nepremičnine. Z njimi bomo odpravili zmedo, ki je nastala zaradi razlikovanja med rezidenčnimi in nerezidenčnimi nepremičninami, zagotovili več časa za urejanje evidenc in odmero davka umestili v kasnejši čas. Predvsem pa bomo po sprejetem koalicijskem amandmaju danes poskrbeli tudi za to, da se bo obremenitev gospodarstva z davkom na nepremičnine nekoliko zmanjšala z 0,75 na 0,59 odstotka. Zato menimo, da je pomembno ostati tukaj in glasovati za sprejem zakona.
Hvala. V lastnem imenu, obrazložitev glasu, gospod Bojan Starman.
Hvala lepa. Tudi jaz ne razumem opozicije, ki je zapustila dvorano. Mislim, ne glede na to, kaj bo odločilo Ustavno sodišče, da ta novela zakona, kjer smo slišali, kot da govorimo o zakonu, je bistveno boljša za naše državljane, saj bodo nerezidenti plačevali namesto 0,50, 0,15, bomo podaljšali roke za ureditev evidenc in tudi več kot 20 procentov so se znižali ti davki za gospodarske subjekte. Mislim, da je to bistvena olajšava in da bodo bistveno lažje zadihali naši državljani s tudi to novelo. Mislim, da je prav, da jo potrdimo. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o zakonu. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Pri tem imamo še obveznost do drugega zakona, zato prehajamo na zaključitev zakonodajnega postopka za predlog zakona, ki ni bil osnova za pripravo dopolnjenega predloga zakona. Odbor za finance in monetarno politiko predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na nepremičnine, prva obravnava, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 4. [[Za je glasovalo 47]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to so Vprašanja poslank in poslancev. Pod točko 1 bo v skladu s predlogom poslanca mag. Mateja Tonina zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek, na poslansko vprašanje mag. Mateja Tonina v zvezi z razdolžitvijo slovenskih podjetij. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima mag. Matej Tonin.
Če besede kaj držijo, potem sem prepričan, da bi moral biti ta predlog brez večjih težav sprejet. Vsi vladni predstavniki na seji Odbora za gospodarstvo so zatrjevali v en glas, da je to nujna in potrebna razprava, in verjamem, da bo tudi Državni zbor to ocenil kot naš pomemben prispevek, k temu, da naredimo kaj konkretnega za to, da se bodo slovenska podjetja lažje razdolževala. Imamo dve orodji; eno je insolventna zakonodaja, drugo je slaba banka. Pri obeh se pojavljajo določene težave, nepravilnosti oziroma potrebujeta obe orodji izboljšave. Prepričan sem, da razprava lahko k temu pomembno prispeva, zaradi tega vas prosim, da prispevate svoj glas za to razpravo.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 48. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko dve v skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Širclja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje mag. Andreja Širclja v zvezi s finančno situacijo države. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, kolegi in kolegice! Odgovor premierke Alenke Bratušek ni bil na ravni predsednice Vlade. Nismo dobili odgovora ne o tem, kako se bomo razdolžili, nismo dobili odgovora o tem, kako bomo zmanjšali primanjkljaj, nismo dobili odgovora o tem, kako bomo sanirali bančni sistem, če vemo, da je v bankah še vedno 6 milijard slabih terjatev. Skratka, situacija v državi je taka, da se nestabilnost na področju finančnega sistema odraža predvsem v stečajih, prisilnih poravnavah, v vedno večjem številu nezaposlenih, v vedno večji izgubi delovnih mest in da navsezadnje niti ne vemo, kako bo vlada Alenke Bratušek zasnovala, začrtala politiko v letu 2015 in v letu 2016, ki sta ključni za to, da Slovenija dejansko izide iz krize. Finančni sistem je osnova za delovanje gospodarskega sistema, socialnega sistema, šolskega sistema, kulturne politike; skratka, osnova za to, da je v državi blagostanje; od stabilnosti finančnega sistema so odvisne tudi vse ostale politike države. Predsednica Vlade nam tega odgovora ni dala. Ker nam ni dala odgovora predsednica Vlade, predlagam, da se o tem naredi v Državnem zboru splošna razprava, v kateri bomo dobili odgovore na ta ključna vprašanja, ki so pomembna za samobitnost naroda, ki so pomembna za vse državljane in državljanke in ne nazadnje tudi za finančno neodvisnost te države, katero je večkrat poudarila predsednica Vlade. Neodvisnost predvsem zaradi tega, ker visoke obrestne mere, po katerih se Slovenija zadolžuje in po katerih se je zadolževala, dejansko vplivajo na življenje, razvoj prihodnjih rodov. Mi, naša generacija nima moralne pravice, da začrta življenje prihodnjih rodov, tako da bodo plačevali naše obresti; naše obresti za dolgove, ki so v zadnjem trenutku, ki v zadnjem času, v zadnjem letu znašajo 8 milijard in za katere se ne ve, kdaj in kako jih bomo plačali. Zato seveda predlagam, da se opravi javna razprava.
Hvala. Lahko odločimo o sklepu? Glasujemo. Navzočih 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 48. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 3 bo v skladu s predlogom poslanca Franca Bogoviča zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek, na poslansko vprašanje Franca Bogoviča v zvezi s stanjem in ukrepi v zdravstvu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Bogovič. Preden pa dam gospodu Bogoviču besedo, vas prosim za mir v dvorani. Izvolite, gospod Bogovič.
Smeh je pol zdravja, sem včeraj dejal pri tem vprašanju. Vidim, da so poslanke in poslanci nasmejani in hvala bogu, da je tako. Ni pa stanje v zdravstvu takšno, da bi se lahko temu smejali. Prav tako tudi odgovori, ki sem jih včeraj dobil, so bili predvsem odgovori, ki so se ukvarjali z zgodovino, ne s prihodnostjo, kar sem premierko spraševal. Stanje v zdravstvu je, kot vsi vemo, zelo problematično. Cela vrsta je težav, ki so akutne narave, od primerov, ki so bili prejšnji teden na Kliničnem centru na urgentnem oddelku, do samega stanja na kadrovskem področju, tako zaradi odstopa ministrice, ki je s čudnimi pojasnili obrazložila, zakaj je po slabem mesecu omagala. Problemi nastajajo na Kliničnem centru na kadrovskem področju, kar je ključno, pa nastajajo vedno večji problemi s financiranjem področja zdravstva. Sama zdravstvena blagajna je sedaj v takšnem stanju, da v njej zeva že več kot 100-milijonska luknja in takšno stanje je pravzaprav nevzdržno. Včeraj dobimo poročilo protikorupcijske komisije, ki opozarja na, naj uporabim besedo, šušmarjenje zdravnikov, ki so delno javni, delno zasebni, zato sem trdno prepričan, da je odgovorno od poslancev, od vseh nas, da v Državnem zboru temeljito spregovorimo o tej problematiki in da področju zdravstva tudi namenimo potrebno pozornost. Zato predlagam, da podprete ta sklep, da na naslednji seji opravimo poglobljeno vsebinsko razpravo, kam z zdravjem naprej, in da dobimo vse odgovore, ki so bili včeraj izpuščeni.
Hvala. Lahko odločimo o sklepu? Glasujemo. Navzočih 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 4 bo v skladu s predlogom poslanca Roberta Hrovata zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo Romana Jakiča na poslansko vprašanje Roberta Hrovata v zvezi z ureditvijo statusa prostovoljnih gasilcev in ostalih reševalcev. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo. Moje vprašanje se je dejansko nanašalo na obljubo ministra Jakiča o spremembi zakonodaje v zvezi s statusom prostovoljnih gasilcev in ostalih reševalcev v sistemu zaščite in reševanja. Že v mesecu novembru je na tiskovni konferenci minister Jakič obljubil, zagotovil predstavnikom Gasilske zveze Slovenije, da bo še v tem mandatu prišlo do spremembe zakonodaje na tem področju. Govorimo predvsem o spremembi zakonodaje na področju zaposlovanja gasilcev in motivacije delodajalcem za zaposlovanje prostovoljnih gasilcev in ostalih reševalcev v sistemu zaščite in reševanja. Vmes, v tem času se je zgodila tudi naravna katastrofa, govorimo o žledolomu, ki je pokazal, da so ravno ti prostovoljni gasilci, prostovoljni reševalci znotraj sistema tisti, ki so odnesli glavno breme, oziroma tisti, ki so naredili glavno delo pri tej ujmi, ki je prizadela večji del Slovenije. Zdaj, takrat so nas bila – vseh nas tukaj v parlamentu – polna usta, kako so ti reševalci, prostovoljni gasilci opravili veliko delo. Zdaj smo na točki, ko je treba narediti korak naprej. Minister mi je v odgovoru povedal, da se strinja, da je treba nekaj narediti. Razumel sem ga, da ne ve čisto točno, kako bi to naredil. Tukaj je krasna priložnost nas, poslank in poslancev, da skupaj s stroko, govorimo o gasilski zvezi, govorimo o vseh zvezah ostalih, ki sodelujejo v sistemu, da bi se pogovorili, dogovorili, kako bomo ravnali v prihodnje pri spremembi zakonodaje, predvsem v smislu motivacije zaposlovanja prostovoljnih gasilcev in ostalih reševalcev seveda. Najbrž se spomnite vsi, ko je predsednica Vlade, mislim, da drugi dan po temu žledolomu, klicala delodajalce, da naj pustijo prostovoljne reševalce na intervencije, da je pač situacija takšna in takšna [[…]]Ampak seveda, veste, delodajalci, če nimajo neke satisfakcije v smislu tega, da imajo zaposlene gasilce in reševalce, je to zelo težko. In tukaj je lepa priložnost, da preidemo od besed k dejanju. Kot sem rekel na začetku, polna usta so nas bila takoj po žledolomu, da uredimo ta status. Zdaj je priložnost, da to res naredimo. Če boste podprli naš predlog, se bo razvila debata in sem prepričan, da bomo skupaj, brez prestiža – brez prestiža! – uredili to situacijo. Hvala.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o sklepu. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 47. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 5 bo v skladu s predlogom poslanca Janeza Ribiča zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razprav o odgovoru ministra za obrambo gospoda Romana Jakiča na poslansko vprašanje Janeza Ribiča v zvezi z ukrepi na področju prostovoljnega gasilstva. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. No pa smo le učakali, je prišel tisti čas, ko se lahko zopet pogovarjamo o gasilcih, ne samo takrat ko pridejo na pomoč, ko so težave, ko so elementarne nesreče. Zato je bilo moje vprašanje in moj poziv, da bi se o tej temi tudi pogovarjali tukaj, v Državnem zboru, da bi na nek način poskušali vsak po svoje doprinesti k temu, da bi se lahko napravil čim boljši zakon, ki bi tem ljudem pomagal. Morda bi lahko pomagali s posebno dohodninsko olajšavo, tudi o tem bi se lahko pogovarjali; morda z dodatnim pokojninskim zavarovanjem _– morda, ne vem; z urejenim posebnim statusom, ki bi omogočil normalno delo, ki bi tistim terencem, ki nimajo drugih dohodkov, pokrilo tudi kakšen del prispevkov, morebiti tudi kakšno leto beneficiranega delovnega staža. Pogovarjali bi se lahko tudi o ustanovitvi posebnega sklada za gasilce, ki bi ga ustanovila država in iz katerega bi se črpala premostitvena pomoč za gasilce, ki so se bodisi poškodovali na delu bodisi se soočajo s kakšnimi drugimi težavami zaradi svojega dela v okviru gasilstva, ki bi tudi nadomeščal tiste najnujnejše pri izpadu dohodkov za gasilce, ki so se udeležili kakšne intervencije. Pogovarjali bi se lahko tudi morda o oprostitve davka na dodano vrednost za vso opremo, ki jo gasilci potrebujejo; pogovarjali bi se lahko o konkretnejših olajšavah in manj administracije za delodajalce, ki zaposlujejo prostovoljne gasilce, in s tem na nek način tudi sami prispevajo k delovanju sistema, kajti ni vseeno, ali imaš v podjetju zaposlenih 5 ali 10 operativnih gasilcev, ali pa nobenega, sploh je to pomembno na podeželju, kjer so manjša podjetja, kjer tudi zaradi tega, če je 20 zaposlenih, pa jih 5 gre na neko akcijo, se proizvodnja zaustavi. V Slovenski ljudski stranki ponujamo roko sodelovanja pri tem. Pripravljeni smo sodelovati pri pripravi, podpreti napore o tem, kako pomembno je vzdrževanje tega sistema prostovoljstva. Vsi vemo, da če se nam sesuje ta sistem, se nam bo naslednjič, ob naslednji večji nesreči, sesula država. Če bo vsak skrbel samo zase, če ne bo več solidarnosti, medsebojne pomoči, neverjetne želje pomagati bližnjemu, potem je konec vsega. Zato bo res zanimivo, kdo bo glasoval proti takšnemu predlogu, da se pogovarjamo, da mi enkrat pomagamo gasilcem, ne samo gasilci nam. Hvala.
Hvala tudi vam. Lahko odločimo o sklepu? Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 47. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 6 bo v skladu s predlogom poslanke Sonje Ramšak zbor odločil o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo Romana Jakiča na poslansko vprašanje Sonje Ramšak v zvezi z nepravilnostmi v Slovenski vojski. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospa Sonja Ramšak.
Hvala lepa za besedo. Moje poslansko vprašanje na prejšnji seji ministru za obrambo je izhajalo iz izjave treh reprezentativnih sindikatov Ministrstva za obrambo, ki so ga naslovili tako na predsednika države kot tudi na poslanke in poslance. V tem pismu so predstavniki sindikatov zapisali, da poslanke in poslance in vrhovni poveljnik Slovenske vojske ne naredimo nič za razrešitev težav, s katerimi se soočajo v Slovenski vojski. Zato mislim, da bi bilo prav, da bi poslanke in poslanci opravili širšo razpravo o tem, kaj se dejansko dogaja v Slovenski vojski. Namreč, sindikati opozarjajo na kronizem, nepotizem in diskriminacijo, na kršenje delovnopravne zakonodaje in tudi Zakona o obrambi, njihovega sistemskega zakona. Nedavno tega smo na Odboru za obrambo imeli nujno sejo, na kateri smo se seznanili s socialnimi stiskami pripadnic in pripadnikov Slovenske vojske, in tudi takrat smo nekako pozvali, da je zadnji čas, da se razmere v Slovenski vojski uredijo, zato je tudi tukaj priložnost, da poslanke in poslanci podprete to razpravo, da opravimo skupaj to razpravo z vodstvom Ministrstva za obrambo, Generalštaba Slovenske vojske, s sindikati in da najdemo skupne rešitve v razrešitev tega vprašanja. Zavedati se moramo namreč, da je varnost v svetu z dogodki na Krimu izredno izpostavljena in da je nedopustno, da se vojakinje in vojaki v Slovenski vojski srečujejo s temi težavami. Le zadovoljen vojak lahko tudi uspešno opravlja vse svoje dolžnosti, ki izhajajo iz njegovega poklica. Zato še enkrat apeliram na vse, da dejansko opravimo to širšo razpravo in da podprete ta predlog. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Lahko odločimo? Glasujemo o sklepu. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 47. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 7 bo v skladu s predlogom poslanca mag. Branka Grimsa zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Metoda Dragonje na poslansko vprašanje mag. Branka Grimsa v zvezi z olajšavami za raziskave in razvoj. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Branko Grims.
Vsem prav lep pozdrav! Vlaganje v raziskave in razvoj so temelj obstoja in konkurenčnosti slovenske ekonomije, slovenskega podjetništva. Zato so te olajšave izjemno pomembne, ker se je izkazalo prav v zadnjih dveh letih. Spomnili se boste, da do pred 2 leti nazaj so bile olajšave 40-odstotne, potem je pod vlado Janeza Janše bilo sprejet zakon o 100-odstotnih olajšavah za vlaganje o raziskave in razvoj. Tudi minister, gospod Dragonja, ki je bil včeraj tukaj, je potrdil, da so se potem vlaganja v raziskave in razvoj bistveno povečale, kar je dobro. Vendar je treba vedeti, da so še vedno nižje od primerljivih evropskih držav, zlasti pa od tistih držav, kjer prav z vlaganjem v raziskave in razvoj pospešujejo odpiranje novih, visoko produktivnih delovnih mest, ki so potem trajen vir blaginje za vse; in to bi moral biti tudi v Sloveniji trajen prvi cilj! Da je še veliko razlogov za to, da se opravi razprava o vlaganju raziskave in razvoj, se je pravzaprav pokazalo tudi včeraj, ko je predsednica Vlade izjavila, da pač dvig DDV nikakor ni obremenil slovenskega gospodarstva. To je epohalno odkritje, to je za Nobelovo nagrado za ekonomijo, kar sem predlagal že včeraj, če se izkaže, da je resnično. Če pa se izkaže, da ni resnično, pa še toliko bolj dokazuje, da je potrebno uspešnim podjetjem, uspešnim podjetnikom omogočiti, da se čim bolj oprejo na lastne sile. Ko bo jutri dobila Vlada ustavnopravno nezaupnico, ker bo Zakon o davku na nepremičnine padel na Ustavnem sodišču, kar je danes že sporočila osrednja televizija – za tiste, ki morda niste gledali –, potem bo seveda jasno, da je s temi improvizacijami in neznanjem konec in da bi lahko to razpravo porabili tudi za to, da bi jasno izrazili namen, da tako prihranjen denar uspešnih podjetnikov ostane njim in da naj ga z ustrezno davčno olajšavo in z ustrezno politiko davčne uprave, ki v zadnjem času z določenimi metodami in odločitvami ne deluje ravno v tej smeri – po podatkih, ki sem jih predstavil – omogočimo tem podjetnikom hitrejši razvoj in odpiranje novih delovnih mest. To bi moral biti temeljni cilj, da se enkrat za vselej zaključi ta postsocialistični, birokratski, robinhudovski sindrom, ki ga imamo, ko se jemlje uspešnim in se daje manj uspešnim. Zato uspešni ne morejo vlagati v raziskave in razvoj, manj uspešni pa tako in tako nekonkurenčni prej ali slej shirajo. To pač državo ne vodi nikamor; zaradi tega cela Evropa v tem trenutku že napreduje, Slovenija pa je nekje tam nad nulo ali tik pod njo, vsekakor pa je zamudila že cel razvojni cikel.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o sklepu. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 46. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 8 bo v skladu s predlogom poslanca Danijela Krivca zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Metoda Dragonje na poslansko vprašanje Danijela Krivca v zvezi s prodajo državnega lastniškega deleža v Letriki d. d. Obrazložitev glasu ima gospod Danijel Krivec v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo. Predlagam, da podprete predlog, da se opravi razprava. Odgovor je bil posredovan samo s strani ministra za gospodarstvo, samo vprašanje pa se je glasilo tudi na ministra za finance. In v primeru, da izglasujemo predlog, da se ta razprava opravi, bomo slišali tudi odgovore ministra za finance. Gre za pereč problem razdolževanja podjetij, prenosa na Družbo za upravljanje terjatev bank in ti prenosi za nekatera podjetja, ki so bila javno objavljena, že potekajo. Potekajo pa v veliki meri tudi za podjetja, za katere nihče v tem parlamentu ne ve. Ta transparentnost je v tem trenutku zelo vprašljiva. To temo smo na pobudo Nove Slovenije obravnavali tudi na Odboru za gospodarstvo, kjer je potekala kar dolga razprava, vendar na koncu nekih zaključkov in odgovorov s strani vladnih predstavnikov ni bilo. Še več! Skozi celotno razpravo se je odprlo kar veliko vprašanj, na kakšen način in pod kakšnimi kriteriji se ti deleži prenašajo na Družbo za upravljanje terjatev bank, kakšni so pogoji tega razdolževanja. Ugotovljeno je bilo, da niti slaba banka v teh primerih nima nekih pristojnosti, ampak se ti deleži jasno prenašajo na osnovi komisije, ki pa je sestavljena v bančnem sektorju iz ljudi, ki so te slabe kredite tudi podeljevali. Ni bilo tudi odgovorjeno na vprašanje, ali je v tujini enaka praksa, kot je trenutno v Sloveniji, da v bankah isti ljudje, ki so podeljevali slabe kredite, v tem trenutku tudi rešujejo te kreditne mape. Mislim, da je ta odgovor pomemben za nadaljnje postopke v teh primerih, in verjamem, da bi razprava v Državnem zboru dala odgovore tudi na taka pomembna vprašanja. Tako predlagam, da podprete razpravo.
Hvala. Lahko odločimo o sklepu? Glasujemo. Navzočih 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 46. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 9 bo v skladu s predlogom poslanca Marijana Pojbiča zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Marijana Pojbiča v zvezi z brezposelnostjo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. V Slovenski demokratski stranki oziroma v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se zavedamo, kako pomembno je vprašanje brezposelnih v naši družbi, kako pomembno je gospodarsko stanje v naši družbi, kako pomembna je finančno-gospodarsko-socialna kriza v naši državi. Prav zaradi tega smo predlagali, da se o tem vprašanju, ki sem ga postavil, opravi širša obravnava v Državnem zboru. Mislim, da ga ni poslanke in poslanca in niti ministrske ekipe, ne predsednice Vlade, ki se ne bi zavedala tega stanja in te situacije in da bi nasprotovala razpravi o tako pomembnem vprašanju, za katerega se upam trditi, da je to vitalnega pomena, vprašanje vitalnega pomena za našo družbo, za prihodnost te države, za prihodnost naših državljank in državljanov. Zato prosim in apeliram na vse poslance in poslanke, vse poslanske skupine, ne glede na barvo, ne glede na politično prepričanje, ne glede na koalicijo in opozicijo, da podprejo razpravo o tem vprašanju. Mislim, da v tem trenutku ni pomembnejšega vprašanja, kot to, da imamo 130 tisoč brezposelnih! To je za slovensko gospodarsko, za slovensko državo izjemno izjemno velik problem! Za tako majhno gospodarstvo, za 2 milijona ljudi, imamo poleg 130 tisoč brezposelnih tam med 500, 600 tisoč upokojencev in toliko in toliko državnih in javnih uslužbencev samo eno, še majhno število ljudi, ki celoten ta aparat preživlja. Torej, kaj pomeni? To vprašanje je vitalnega pomena za prihodnost te države in mislim in še enkrat povem, da ga ni v Državnem zboru človeka, ki bi glasoval, da ne opravimo javne razprave o tem tako problematičnem vprašanju. Drage kolegice in kolegi, spoštovani gospod predsednik, prepričan sem, da se vsi še kako zavedamo, da brez razcveta gospodarstva v realnem sektorju na eni strani in varčevanja v državnem sektorju nimamo nobene možnosti prebiti stanja, v katerem smo. In ne glede na to, ali smo DeSUS, SDS, Pozitivna Slovenija, Slovenska demokratska stranka, Ljudska stranka, Nova Slovenija in tako naprej – vsi se zavedamo, da imamo samo eno možnost: da stopimo skupaj in poiščemo rešitev, kako zmanjšati brezposelnost in izboljšati stanje za razvoj gospodarstva v naši državi. Zato prosim [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Lahko odločimo o sklepu? Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 47. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 10 bo v skladu s predlogom poslanca Zvonka Černača zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje magistra Dejana Židana na poslansko vprašanje Zvonka Černača v zvezi s projekti vodooskrbe. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Zvonko Černač.
V Slovenski demokratski strani bomo podprli razpravo o tem vprašanju. Smo dobro leto pred zaključkom sedanje finančne perspektive, ki se je začela 2007. Počrpana je dobra polovica, komaj dobra polovica sredstev, torej obstaja velika verjetnost, da vsi projekti ne bodo izvedeni tako, kot so bili načrtovani, in obstaja velika nevarnost, da bo kar nekaj denarja, ki je bil težko izpogajan v letu 2006 v času prve Janševe vlade, ostalo nepočrpanega. Zaradi tega je nerazumljivo, zakaj pristojni, Vlada, ministri zadržujejo oziroma blokirajo izvajanje projektov, ki so zelo pomembni z infrastrukturnega vidika pa tudi z vidika zagotavljanja čiste pitne vode in čistega okolja. Vsi ti projekti so imeli pridobljene vse potrebne odločbe, gradbena dovoljenja, celo izbrane izvajalce že pred dobrega pol leta, podaljšujejo se garancije – ti izbrani izvajalci morajo podaljševati bančne garancije, kar vse stane pri vsakemu od teh projektov nekaj deset tisoč evrov mesečno. Skratka, nastajajo nepotrebni stroški, odlaša se z izvedbo teh projektov, namesto da bi pristojni čim prej izdali odločbe. Gre za projekte vodooskrbe v porečju Ljubljanice, gre za vodo na območju celotne Pivške doline, kar predstavlja tudi rezervni potencial za Obalo, gre za projekte dolenjske vodooskrbe, porečje Drave, vodooskrbo v Domžalah, Kamnik, v Suhi krajini, na območju Kočevja, Ribnice, Sodražice. Gre za projekt čiščenja odpadnih voda na območju Domžal, Kamnika, čiščenje odpadnih voda na območju Ljubljane. To so vsi projekti, ki več kot pol leta že imajo izbrane izvajalce, gradbena dovoljenja in stojijo zato, ker ne dobijo odločbe organa upravljanja, zdaj po novem službe, ki je pristojna v okviru kabineta predsednice Vlade. Čim prej bi bilo potrebno te klešče razkleniti in omogočiti, da ti projekti lahko stečejo. Ker kaj se bo zgodilo, če do tega ne bo prišlo? Župani imajo te projekte pripravljene, ne morejo kar tako od njih odstopiti, se pravi, da bodo nadomesten način za realizacijo teh projektov. Nadomestni način je iskanje zasebnih partnerjev – koncesije. Posledično se bo zgodilo, da bo politika okoljskega kmetijstva ministra Dejana Židana povzročila privatizacijo vode v Republiki Sloveniji. To se bo zgodilo pod politiko te vlade in pod politiko ministra Dejana Židana. Zaradi tega predlagamo, da se opravi razprava o tem vprašanju, da se to prepreči in da v okviru te razprave minister jasno in nedvoumno pove, zakaj te odločbe že pred nekaj meseci niso bile izdane. To, da ni sredstev, ni argument, ker smo na presečišču stare in nove perspektive in če je Vlada včeraj sklenila, da te lahko za kadrovske vire, za reševanje brezposelnih uporabi projekte iz nove perspektive, čeprav program ni sprejet, bi lahko tudi na tem področju to storila.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o sklepu. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 42. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 11 bo v skladu s predlogom poslanca Jožefa Jerovška zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo dr. Uroša Grilca na poslansko vprašanje Jožefa Jerovška v zvezi s prejudicom formalnega statusa nemške manjšine v Resoluciji o Nacionalnem programu za kulturo 2014–2017. Obrazložitev glasu ima imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Gospod predsednik, moram vas opomniti, ta prejudic se je zgodil za dve etični skupini, ki sicer živita v Sloveniji, ki pa nista manjšini po naši ustavi – ne samo za nemško tudi za srbsko. Ministra sem spraševal, kdo je odgovoren, da se je zgodil ta prejudic, ki je postavljen sedaj, kar se je Evropi zgodilo, in potem ko je bila vložena resolucija o priznanju nemške manjšine na odboru avstrijskega parlamenta, v popolnoma novi luči. Poleg tega se je izvedelo, da je to očitno bilo načrtovano, koordinirano morda, da so bili tukaj zadaj silni lobisti. Ministra sem spraševal, kdo so bili lobisti, baje visoki, vplivni politiki Pozitivne Slovenije, ki so lobirali za to, da se to vnese v Resolucijo o Nacionalnem programu kulture, da se ti dve manjšini, nemška in srbska, vneseta v ta nacionalni program. Gre seveda za protiustavno ravnanje, ki s seboj prinaša dolgoročno silne materialne posledice, če ne drugega. Kajti, ti dve manjšini živita razseljeno – nista manjšini, etnični skupini po naši ustavi – živita razseljeno in pomislite, da bi bili dvojezični napisi v cirilici in v drugem jeziku še po celi Sloveniji. Seveda, gospod minister se je delal brezbrižnega, gre pa za zelo hudo resna vprašanja, ki jih moramo v temu parlamentu izdiskutirati, se do njih opredeliti in seveda ministru preprečiti, da skupaj s svojimi lobisti – verjetno, ne vem, kaj vse je še tukaj zadaj, zelo resne stvari – nadaljuje to igro prejudiciranja manjšin, ki so po naši ustavi etnične skupine. Minister nima pravice do tega prejudica, to so sicer legitimna vprašanja, da pa minister to prejudicira v uradih dokumentih države, pa je seveda protiustavno ravnanje. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o sklepu. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 45. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko12 bo v skladu s predlogom poslanca Zvonka Laha zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru generalne sekretarke Vlade Tanje Šarabon na poslansko vprašanje Zvonka Laha v zvezi z izvedbo kohezijskih projektov. Obrazložitev glasu ima v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Zvonko Lah.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. No, tudi jaz sem vprašal generalno sekretarko, ker ni bilo drugega, kaj je s črpanjem teh kohezijskih sredstev. Namreč, nekajkrat smo že na odborih razpravljali o tem in iz tega je bilo zaznati, da ni prave volje, da bi se ti projekti, ki so se pripravljali več let, skoraj deset let, izvedli do konca te finančne perspektive. Namreč, 540 milijonov je na voljo za te kohezijske projekte s področja varstva okolja, vendar nekaj teh projektov je v takem stanju izvedbe, da ne bodo dokončani do konca novembra prihodnjega leta, ko je zadnji rok, ko je mogoče še črpati finančna sredstva iz stare finančne perspektive, vendar nihče od teh občin, od županov noče odstopiti od teh projektov. Zato je velika nevarnost, da projekti ne bodo končani in bodo občine morale vračati evropska sredstva z obrestmi. Po drugi strani pa imamo za 200 milijonov tako imenovanih overcommitment projektov, ki so pripravljeni, izbrani so izvajalci, pa za njih ni denarja. Nova finančna perspektiva se je že pričela in za take projekte je rezervirano 250 milijonov in bi lahko, če bi šli v faznost gradnje tistih projektov, ki ne bodo dokončani, in vključili nove projekte, dokončali vse. S tem bi pripravljeni projekti tudi bili realizirani in ne bi bilo treba vračati sredstev, ne bi bilo treba hiteti z izvedbo teh projektov in ogromno gradbenih podjetij bi imelo delo. Ta denar bi se nazaj vračal državi preko DDV, preko prispevkov, preko dohodkov podjetij, vendar očitno te volje ni. Ko smo pa vprašali Evropsko komisijo, ali je mogoče fazno, so rekli, da je mogoče – vse bi lahko bilo izpeljano, samo politične volje ni. Kdo bo odgovarjal, če se bo to zgodilo zaradi šlamparije ali pa nesposobnosti tako posredniškega telesa kot organov upravljanja? Še je čas, da se Vlada izpogaja za to faznost, da se razdelijo projekti po fazah in realizirajo. Če tega ne bo, pa bo velika gospodarska škoda. Občine imajo za svoj lastni delež rezervirana sredstva v proračunu, ki bodo propadla. Lahko samo ugotavljamo, da je Vlada neodgovorna do tega in zato je treba, da se opravi razprava.
Hvala. Lahko odločimo o sklepu? Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 45. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 13, v skladu s predlogom poslanca Janeza Ribiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Metoda Dragonje na poslansko vprašanje Janeza Ribiča v zvezi z ukrepi za zagon gospodarstva. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 44. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 14 bo v skladu s predlogom poslanca Jožeta Tanka zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru generalne sekretarke Vlade Tanje Šarabon na poslansko vprašanje Jožeta Tanka v zvezi s hrambo magnetogramov. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu ima v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Jože Tanko. Nekdo ima prižgan mikrofon. Gospod Lah. Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegi! Arhivsko gradivo je pomembna materija; hrambo arhivskega arhiva in ravnanje z arhivskimi arhivi ureja Zakon o varstvu dokumentarnega in arhivskega gradiva ter arhivih, prav tako ureja podrobneje poslovanje s tem gradivom uredba z istim naslovom in dodatno še Uredba o poslovanju organov javne uprave z dokumentarnim gradivom. Podlaga za to vprašanje je bila odločitev ad hoc komisije za izbiro članov senata KPK, ki se je odločila v nasprotju s temi akti, ki to urejajo, za uničenje magnetogramov in zvočnih zapisov postopka izbire članov KPK. Proces poznate, veliko zapletov, neprijetnih tako z imenovanjem predsednika kot potem naknadno z odstopi in ad hoc komisija, v kateri je tudi predstavnica Državnega zbora in seveda generalna sekretarka Vlade, se je v nasprotju s podlagami, ki urejajo to področje, odločila za uničenje magnetogramov in zvočnih zapisov. Menimo, da gre za dejanje, ki pomeni kršitev zakona in uredb, in to ni bilo primerno ravnanje po našem mnenju oziroma tudi kaznivo dejanje. Zdaj očitno so v tem mandatu težave z gradivom vsake vrste; na eni strani imamo problem, ki ga je storila Vlada s spremembo zakona, ko se zapirajo arhivi Udbe, na drugi strani imamo problem z bančnimi dosjeji, to se pravi tudi z arhivskim gradivom bank, in to v tistem delu, ko gre za slabe arhive bank. Tudi v tem primeru je koalicija preprečila kakršno koli razkritje tako po Zakonu o bančništvu kot po Zakonu o dostopu do informacij javnega značaja. V tem konkretnem primeru pa je komisija, ki je zavozila v celoti postopek imenovanja KPK, izbrisala sledi z uničenjem tega gradiva. Gre za neprimerno dejanje in glede na to, da generalna sekretarka Vlade ni odgovorila praktično v nobenem pomembnem delu na to vprašanje, predlagam oziroma zahtevam, da se o tem opravi razprava v Državnem zboru. Kot povem še enkrat, ta arhivska zgodba ima širok kontekst. Gre za arhive Udbe, ki se zapirajo, za arhive bank, ki se nočejo odpreti in obstajajo, in za uničenje arhivskega oziroma dokumentarnega gradiva v postopku izbire senata KPK. Predlagam, da našo zahtevo podprete.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o sklepu. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 44. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Članice in člane Odbora za kulturo obveščam, da se bo čez 10 minut v veliki dvorani na Tomšičevi začela 10. nujna seja odbora, torej ob 20.13 bo seja Odbora za kulturo. S tem prekinjam 23. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Hvala. Lahko noč!