Spoštovani, prosim, da zasedete svoja mesta. V naši sredini pozdravljam predsednika države, gospoda Boruta Pahorja in predsednika Državnega zbora, gospoda Janka Vebra. Lepo pozdravljena. / aplavz/ / himna/ Besedo dajem spoštovanemu predsedniku Državnega zbora, gospodu Janku Vebru. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovani predsednik Republike Slovenije, gospod Borut Pahor, spoštovani poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Dovolite mi, da vas nagovorim ob izteku VI. mandata Državnega zbora. Mandat se izteka prej, kot določa Ustava, kar govori o tem, da smo delovali v zelo zahtevnih razmerah, ki so jih v veliki meri narekovale tako gospodarske in finančne razmere, ki pa so nastale v svetu, ne v Sloveniji, to moramo poudariti, seveda pa smo sestavni del tega dogajanja bili tudi v Sloveniji. In ukrepi, ki jih je bilo treba sprejemati v Državnem zboru, so bili zelo pomembni, da smo lahko obvladovali ravno to področje. Ob tej priložnosti bi se želel še posebej zahvaliti poslankam in poslancem sklica, ki se mu z današnjim dnem izteka mandat, za izjemno sodelovanje. Dosegli smo soglasje tako med opozicijo in koalicijo, zato da smo lahko spremenili v dveh bistvenih točkah tudi Ustavo Republike Slovenije in tudi na mednarodnem področju sprejeli pomembno odločitev, ko smo soglasno ratificirali vstop Republike Hrvaške v Evropsko unijo. Mislim, da smo s tem dejanjem dali en pomemben pečat v zgodovini parlamentarizma v Sloveniji. Po mojem mnenju bo to tudi zaznamovalo v največji meri mandat, ki se nam izteka. Za to, da smo lahko, po mojem mnenju, uspešno delovali, je velika zasluga tudi predsednika, tako da se mu tudi zahvaljujem in hkrati se oba zahvaljujeva za vse, kar je bilo sprejeto v Državnem zboru, kajti veliko zahtevnih predlogov je posredoval predsednik republike v sprejem Državnemu zboru in vsi predlogi so bili sprejeti. Tudi to je nekaj, kar bo zagotovo ostalo kot pomemben mejnik ali pa dosežek pri delovanju Državnega zbora. Ob zaključku mojega govora mi dovolite, da se zahvalim tudi vsem sodelavcem in sodelavkam v Državnem zboru za pomoč pri delu Državnega zbora, še posebej pa tudi Kabinetu, ki je skrbel za to, da sem tudi sam, upam, da dovolj, primerno opravljal funkcijo Državnega zbora. Še enkrat iskrena hvala za vso pomoč in tudi novemu sklicu veliko uspeha pri delu, v katerega vstopamo z današnjim dnem. Hvala. / aplavz/
Zahvaljujem se spoštovanemu gospodu Janku Vebru, predsedniku Državnega zbora, za izrečene besede. Hvala lepa. Začenjam 1. sejo Državnega zbora, ki jo je na podlagi 81. člena Ustave Republike Slovenije sklical predsednik Republike Slovenije, gospod Borut Pahor, ki bo Državni zbor zdaj tudi nagovoril. Prosim, spoštovani predsednik.
Spoštovana gospa predsedujoča, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Sprejmite najprej, prosim, moje iskrene čestitke za vašo izvolitev. Po običaju bi zdaj moral najbrž dodati željo, da se skupaj potrudimo po svojih najboljših močeh. Ampak, že dolgo časa ni več ta čas običajen, zato mi pride na misel Churchill. Trud po naših najboljših močeh ni več dovolj. Čas je, da naredimo pravo stvar. Vse druge možnosti smo namreč že izčrpali. Visoki dom, končno se vendarle zdi, da je kriza premagljiva. To nas opogumlja, nas in ljudi, ki jih predstavljamo. Vendar ne storimo napake, ne mislimo naivno, da se bo to zgodilo v vsakem primeru. Ne! Zgodilo se bo samo v enem primeru – če bomo skupaj naredili pravo stvar. Po petih letih krize in več se zdaj morda bolj kot kadarkoli prej zdi, da kljub različnim, celo zelo različnim pogledom na to, kaj in kako je treba, vemo, za kaj gre. Gre za sveženj strateških in praktičnih ukrepov za modernizacijo naše družbe in države. In kar je najpomembneje, morda nikoli doslej sama politična volja, da naredimo to pravo stvar, ni bila tako odločilna in mogoča za uspeh, kot je zdaj. Po eni strani je to dobro, rešitev krize in splošno družbeno okrevanje naše domovine je zdaj v največji meri odvisno od nas samih. Po drugi strani bi lahko bilo to slabo, če ne bomo uspešni, ne bomo imeli izgovorov, da bi s prstom kazali na druge. Izgubljen bo še tisti zadnji drobec zaupanja med ljudmi, ki je ostal. Zato si praktično neuspeha v tem mandatu ne moremo privoščiti. Skupaj z vami si zato želim, da bi se lahko čez čas po dobri stari slovenski navadi kvečjemu prepirali o tem, kdo je bolj zaslužen za to, da smo uspeli, kot da bi se prepirali o tem, kdo je bolj kriv, da nismo. Spoštovani poslanke in poslanci! Tvegamo ceno, da bo za uspešnost tega mandata najpomembnejša okoliščina splošno politično vzdušje. Bomo vsak s svojimi ravnanji krepili medsebojno zaupanje ali pa bomo poglabljali razmere in predsodke – to je naša odločitev. Nihče nam je ne more vsiliti. Mi smo gospodar te odločitve. Če bo prevladalo konstruktivno politično vzdušje, bodo tudi težki problemi lažje rešljivi. Pogoji vseh uspehov, ki jih od nas pričakujejo ljudje, so temeljni: strpnost, medsebojno spoštovanje in zaupanje. V tem smislu smo zaradi razlik, ki so med nami, in Državni zbor zaseda za to, da te razlike izrazi, dolžni paziti drug na drugega. Nespoštljivost do enega samega pomeni nespoštljivost do nas vseh. Spoštovane poslanke in poslanci, imejmo pred očmi velike vizije, zasledujmo jih, vendar hkrati pazimo na sleherno človeško malenkost. Iz izkušenj vemo, da smo Slovenci sposobni neverjetnih podvigov, kadar spodbujamo drug drugega. To velja še posebej za vzdušje za delo v tem visokem domu. Niso problem politične in druge razlike med nami, za to ta parlament je. Problem je, če se z njimi ne da živeti ali pa se jih pri pomembnih, zares za vse ljudi pomembnih stvareh ne zna ali pa ne zmore presegati v skupno dobro. Naj končam, spoštovani poslanke in poslanci. Mislim, da večina nas upa, da je končno luč na koncu tunela. To ni zdaj torej le trenutek, da se potrudimo po svojih najboljših močeh, ampak da naredimo pravo stvar. Gospe in gospodje, poslanke in poslanci, predsedujoča! Temu visokemu domu, ki bo v naslednjem mandatu odločal o usodi te in naslednjih generacij, želim veliko modrosti, veliko potrpežljivosti, veliko volje za iskanje skupnega, razumevanje za razlike, ki so nepremostljive in vso odločnost za to, da premaknemo probleme v rešitev in da našim ljudem ne samo v tej generaciji, ampak tudi našim otrokom damo upanje za prihodnost. Ta možnost obstaja, izkoristimo jo. Pri tem vam želim vso srečo. Hvala. / aplavz/
Predsedniku republike, spoštovanemu gospodu Borutu Pahorju, se zahvaljujem za njegove besede in hvala gospod predsednik, da ste počastili Državni zbor s svojo prisotnostjo. Hvala lepa. Obveščena sem, da se današnje seje ne more udeležiti poslanec gospod Luka Mesec. Na sejo Državnega zbora sta vabljena predsednik Državne volilne komisije Anton Gašper Frantar in direktor Službe državne volilne komisije Dušan Vučko, in sicer k 2. točki dnevnega reda. Vse prisotne še enkrat lepo pozdravljam! Pri vodenju seje Državnega zbora mi bosta pomagali generalna sekretarka državnega zbora, gospa Mojca Prelesnik, in namestnica generalne sekretarke, gospa Jerneja Bergoč. Prehajamo na določitev dnevnega reda prve seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda je pripravljen v skladu s 1. odstavkom 10. člena Poslovnika Državnega zbora. Prejeli ste ga z dopisom z dne 28. julija 2014. Začasni vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti so določili naslednji predlog dnevnega reda: 1. Imenovanje predsednika in podpredsednika Mandatno-volilne komisije, 2. Potrditev mandatov poslancev Državnega zbora in 3. Volitve predsednika Državnega zbora. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Torej, prehajamo na odločanje. Prosim vse navzoče poslanke in poslance, da vstavite kartice v glasovalne naprave in preverite njihovo delovanje tako, da na desni strani vložene kartice gori oranžna lučka. Menim, da je vse v redu, tako da lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red soglasno sprejet. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE IMENOVANJE PREDSEDNIKA IN PODPREDSEDNIKA MANDATNO-VOLILNE KOMISIJE. V skladu s prvim odstavkom 10. člena Poslovnika Državnega zbora so začasni vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti na sestanku 28. julija 2014 določili, da mesto predsednika Mandatno-volilne komisije pripada Poslanski skupini SMC, Stranka Mira Cerarja, mesto podpredsednika pa Poslanski skupini DeSUS, Demokratična stranka upokojencev Slovenije. Začasna vodja poslanske skupin SMC, Stranka Mira Cerarja, dr. Simona Kustec Lipicer je sporočila, da za predsednika komisije predla dr. Mitjo Horvata. Začasni vodja Poslanske skupine DeSUS, Demokratična stranka upokojencev Slovenije, Karl Viktor Erjavec pa za podpredsednika predlaga Ivana Hrška. Predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednika Mandatno-volilne komisije ste prejeli. Gospod Tanko, želite postopkovno? Izvolite, prosim, gospod Tanko, ima postopkovno.
Hvala lepa za besedo, spoštovana predsedujoča. Vsem prav lep pozdrav! Mislim, da je prav, da se razčistijo vsaj zadeve, povezane s sestavo Mandatno-volilne komisije. Namreč, na predlog oziroma na razrez, ki je bil določen na tem pripravljalnem sestanku, ki ga je sklical dosedanji predsednik Državnega zbora gospod Veber, ste nam določili štiri sedeže v Mandatno-volilni komisiji. Mi smo na tej pripravljalni seji predlagali, da stranke, zastopane v tem sklicu Državnega zbora, podpišejo zavezo glede potrjevanja oziroma določitve mandatov, in sicer smo predlagali, da se vsi mandati določijo v paketu. In kot 2. točko te zaveze, da nobena izmed poslanskih skupin ne bo sprožila ali podprla naknadnih postopkov za odvzem mandata poslanca. Mi smo dali rok do srede do 12. ure, da se poslanske skupine, zastopane v tem sklicu Državnega zbora, izjasnijo. Nobena izmed poslanskih skupin te zaveze ni podpisala in mi posledično tudi nismo predlagali v Mandatno-volilno komisijo nobenega člana. 7. člen Zakona o poslancih v drugem odstavku določa, da morajo biti v Mandatno-volilni komisiji zastopani poslanci oziroma predstavniki vseh poslanskih skupin v Državnem zboru. Glede na to, da Poslanska skupina Slovenska demokratska stranka v Mandatno-volilno komisijo ni predlagala štirih članov, predlagamo, da nam pred nadaljevanjem seje dostavite pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe glede tolmačenja te določbe Zakona o poslancih. Kajti, mnenja sem, da ta hip, ta trenutek pogoji glede zastopanosti vseh poslanskih skupin v Mandatno-volilni komisiji niso izpolnjeni. Predlagam tudi, da do takrat, dokler tega mnenja ni, prekinete sejo in da potem še odredite 45 minut za proučitev mnenja Zakonodajno-pravne službe, potem ko bo mnenje razdeljeno na klopi poslancev Državnega zbora. Predlagam predlog, da v izogib vsem nadaljnjim zapletom pri izpeljavi postopka imenovanja Mandatno-volilne komisije in potrjevanju mandatov in naknadnih postopkov volitev dobimo ustrezno mnenje Zakonodajno-pravne službe, in to preden se postopki sploh začnejo. Hvala lepa.
Hvala, gospod Tanko. Menim, da ni potrebe da zdaj zahtevamo mnenje ZPS, ampak da sledimo določilom Poslovnika Državnega zbora in seveda Zakonu o poslancih. Torej začasni vodje poslanskih skupin in poslanca Narodnih skupnosti so na sestanku 28. julija 2014, na podlagi prvega odstavka, 10. člena in 33. člena Poslovnika Državnega zbora sprejeli sklep o določitvi števila mest poslanskih skupin v Mandatno-volilni komisiji in o določitvi poslanskih skupin, ki jima pripadata mesti predsednika in podpredsednika. Sprejeti sklep sledi določbi drugega odstavka 7. člena Zakona o poslancih, ki določa, da morajo biti v Mandatno-volilni komisiji zastopani predstavniki vseh poslanskih skupin v Državnemu zboru. V Komisiji je tako v skladu s sklepom zastopana tudi Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, in sicer ima štiri mesta. Predsednika Državnega zbora, gospod Janko Veber, je po sestanku v skladu z dogovorom vsem vodjem in poslancema narodnih skupnosti poslal dopis, s katerim jih je pozval, da ga v skladu s sedmim odstavkom 33. člena Poslovnika Državnega zbora obvestijo o imenih poslancev, ki bodo člani Mandatno-volilne komisije. To so storili vsi začasni vodje poslanskih skupi in poslanca narodnih skupnosti z izjemo gospoda Jožeta Tanka, vodje Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Po preteku roka je gospod Tanko predsednika Vebra v telefonskem pogovoru seznanil s tem, da Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke ne namerava določiti svojih članov v Mandatno-volilno komisijo. V zvezi s tem ugotavljam, da je sestava Mandatno-volilne komisije zakonita. Zato komisija lahko opravi svoje delo v skladu s 7. členom Zakona o poslancih in prvim odstavkom 13. člena Poslovnika Državnega zbora. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke ima v komisiji štiri mesta in lahko sodeluje pri njenem delu, in sicer bodisi tako, da v skladu s 7. odstavkom 33. člena Poslovnika Državnega zbora določi člane ter o tem obvesti predsednika Državnega zbora, lahko pa 4 poslanci te poslanske skupine na seji komisije ob smiselni uporabi 54. člena Poslovnika sodelujejo in glasujejo na podlagi pooblastila začasnega vodje poslanske skupine. Glede na navedeno vašega postopkovnega predloga ne morem dati na glasovanje. Prosim, besedo ima gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Jaz se s to vašo obrazložitvijo ne morem strinjati, kajti jaz mislim, da ste v tem primeru pomešali dodelitev delovnih oziroma sedežev v delovnem telesu in zastopanost v delovnem telesu. Stranka je v delovnem telesu zastopana samo v primeru, če imenuje v to delovno telo svojega poslanca. Mi brezosebnih zastopanj v delovnih telesih Državnega zbora nimamo. Nimamo. Če Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke v delovno telo ni nikogar imenovala, potem je več kot očitno, da v tem delovnem telesu ni zastopana. Ni zastopana. Spoštovana predsedujoča, mislim, da je neprimerno, da že začetek tega mandata obremenimo s takim, po mojem mnenju, po našem mnenju, neustreznim tolmačenjem 7. člena Zakona o poslancih. V izogib zapletom predlagam, da pridobite pisno mnenje in ga tudi zahtevamo, pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe – za to jo tudi imamo –, da to pisno mnenje razdelite vsem poslancem na klop in da potem odredite čas za preučitev tega mnenja. Jaz mislim, da je ta predlog utemeljen in da je tudi, upam, dobronamerno razumljen. Ne bi želel, da ob vseh teh silnih pravnih kapacitetah, ki so tudi v tem državnem zboru, da tudi med tistimi, ki so nekoč svetovali službam Državnega zbora, pridemo v situacijo, ko se bodo postopki vodili morda tudi še kje drugje. Vzemimo si nekaj časa. Danes smo si rezervirali čas za konstitutivno sejo Državnega zbora, prekinitve so predvidene, so sestavni del tega postopka in računam, da bo končno v tem državnem zboru prevladala ne moč, ampak zdrava pamet. In predlagam, gospa predsedujoča, da sejo prekinete in da zagotovite pisno stališče, pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe in pa čas za preučitev tega mnenja. Hvala lepa.
Hvala, gospod Tanko. Jaz bi spoštovani zbor želela opozoriti, predvsem pa stranko SDS in gospoda Tanka, na 34. člen Poslovnika Državnega zbora, ki pravi: "Poslanec ima pravico in dolžnost, da se izreče, v katerih delovnih telesih Državnega zbora želi sodelovati." In dodala bi še to, da je problem, kaj če bi več poslanskih skupin tako ravnalo, mi danes sploh ne bi mogli opraviti konstitutivne seje Državnega zbora. Pozivam še ostale vodje poslanskih skupin oziroma začasne vodje poslanskih skupin ali poslance, če želi še kdo postopkovno v zvezi s to zadevo. Prosim. Gospod Tanko, želite postopkovno? Prosim.
Spoštovana predsedujoča in tudi vaša desna roka, gospa generalna sekretarka, lepo vas prosim, da ne tolmačite naše zahteve s členi poslovnika, ki s tem nimajo popolnoma nobene povezave. Popolnoma nobene povezave. Mi v poslanski skupini želimo strokovno stališče, strokovno stališče lahko da Zakonodajno-pravna služba, za to jo v tej hiši imamo. Če zahtevamo mnenje Zakonodajno-pravne službe, je povezano tudi z določbami 73. člena Poslovnika. Prosim vas, da te stvari oziroma to mnenje pridobite in ne da poskušate kakorkoli izkrivljati tisto, kar smo mi predlagali in kar zahtevamo. To, kar mi zahtevamo, ni predmet interpretacije predsedujočega ali generalne sekretarke, ampak je zahteva. O tej zahtevi mora Državni zbor odločiti. Lahko odloči tudi samo predsedujoči, ni noben problem, ampak predlagam, da v izogib vsem nadaljnjim zapletom, vsem težavam, ki se lahko iz tega razvijejo, omogočite oziroma pridobite mnenje Zakonodajno-pravne službe, s katerim bomo vsi razpolagali. Ta zahteva ni nič neobičajnega, nič posebnega. Če pa je to težko, pa bi prosil, da zaprosimo za mnenje nekdanjega zunanjega svetovalca Državnega zbora, ki je opravljal tudi podobne stvari, pač, kot strokovnjak, če je to tako težko zagotoviti in tako težko pridobiti. Predlagam, spoštovana predsedujoča, da sejo prekinete, da naložite Zakonodajno-pravni službi, da napiše stališče mnenje v tej povezavi med imenovanjem ali pa določitvijo članov Mandatno-volilne komisije ali pa neimenovanjem in 7. členom Zakona o poslancih. To je lahko hitro narejeno. In potem, da nam daste čas, da to mnenje Zakonodajne-pravne službe tudi proučimo. Hvala lepa.
Hvala gospod Tanko. Mnenje, ki ga moram povedati, je naslednje, da ima SDS oziroma vi, gospod Tanko, še vedno možnost, da sporočite ime štirih vaših poslancev, ki bi sodelovali v Mandatno-volilni komisiji. Sedaj pa dajem besedo oziroma postopkovno gospodu Möderndorferju. Izvolite, prosim.
Hvala lepa spoštovana predsedujoča. Jaz sem mislil, da bomo danes sejo, kot smo jo začeli, seveda s slovensko himno, predvsem začeli spoštljivo. Vidim, da kolega Tanko, ko se je vrnil nazaj v parlament, tega ne spoštuje, vendar obtožuje ta spoštovani zbor, da v resnici postopkovno zavlačujemo in kompliciramo samo konstitutivno sejo. V resnici pa si je privoščil, da si je vzel 9 minut in v bistvu nas vse skupaj nadleguje z nečim, kar je popolnoma jasno s samim poslovnikom. Zato spoštovana predsedujoča, to, kar seveda gospod Tanko zelo dobro ve, je, da ste vi edina, ki med samo sejo lahko tolmačite Poslovnik, zato predlagam, da prevzamete stvari resno v roke in se ne pustite provocirati s strani gospoda Tanka. Če želijo imajo to poslovniško možnost, da imenujejo svoje kandidate, če ne, je to njihov problem oziroma njihova resna težava, ker ne želijo sodelovati pri konstituciji tega spoštovanega zbora. In zato predlagam, da nadaljujemo sejo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Möderndorfer. Jaz moram povedati, da to, kar sem prej povedala v zvezi s to zadevo, je mnenje oziroma je bilo sestavljeno na podlagi mnenja in posveta z Zakonodajno-pravno službo. Tako, da mislim, da ni razloga, da bi ponovno zahtevali mnenje službe, če pa to mnenje že imamo. Prosim gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. V nasprotju z gospodom Möderndorferjem sem za to, da je naša himna nekoliko daljša, ne štirivrstična. Kar pa zadeva te vaše interpretacije, spoštovana predsedujoča, pa vas moram opozoriti, da poslanci Slovenske demokratske stranke mnenja Zakonodajno-pravne službe nimamo, v Zvezi z neimenovanjem članov v Mandatno-volilno komisijo, v povezavi z določbami 7. člena Zakona o poslancih. Zdaj, če to mnenje imate, potem predlagam, da ga razdelite in da nam odredite čas, da ga proučimo. Mislim, da je nekaj najbolj običajnega, da se v zakonodajnem postopku ali pa na tej konstitutivni seji pač pridobi tista mnenja, ki so za odločanje naše poslanske skupine ali pa katere koli druge poslanske skupine potrebna. In za nas je v temu primeru mnenje Zakonodajno-pravne službe pomembno, zato smo ga tudi zahtevali. Državni zbor ni nikoli posloval na način, da so se zakonodajno-pravna mnenja skrivala, da so se službe aktivirale na nek konspirativen način in nekaj pripravile, ne da bi dobile poslanske skupine možnost enakopravnega, enakovrednega vpogleda v gradiva, ki se pripravlja v službah Državnega zbora. To je v zadnjem času zelo pogost pojav. Zato tudi predlagam, gospa predsedujoča, ponovno, da sejo prekinete, da nam tisto mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki ga mate očitno samo vi pri sebi, razdelite in nam daste čas, kot je povsem normalno in običajno v zadevah, da to mnenje proučimo. Če ne bi zapletali s to našo zahtevo, bi to mnenje zdaj imeli na mizi in bi najbrž že 10 minut to mnenje proučevali. Ampak očitno prevladuje moč in ne to, da bi z nekim argumentiranim stališčem vašo odločitev podkrepili in pa tudi nam, poslanski skupini, pomagali pri tej odločitvi. Spoštovana predsedujoča, predlagam, da razumite situacijo, da veste, zakaj je do tega prišlo, ker namreč tudi mi smo neke stvari predlagali na temu sestanku in so bile prezrte in v izogib nadaljnjim težavam želimo, zahtevamo mnenje Zakonodajno-pravne službe. Tega nam noben predsedujoči najbrž ne more odreči. Hvala.
Hvala, gospod Tanko. Postopkovno je želel še začasni vodja Poslanske skupine SD, spoštovani gospod Han. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. No, sem se vmes odpovedal [[…]]Moram reči, da mi je malo nerodno. Pa verjetno, ko tukaj naši državljani gledajo, da prvo sejo začenjamo na takšen destruktiven način, se mi zdi, da ni okej. In gospa predsedujoča, ne bi bil rad v vaši koži danes, ampak Jože Tanko pač mora svoje narediti in bo verjetno naredil. Jaz bi predlagal, če bo tole še šlo nekaj časa na takšen način, za pet minut pavzo, da se posvetujemo v poslanskih skupinah, če ne bo drugače šlo, bomo morali pač glasovati. Ampak jaz mislim, da vendarle ni v redu, da gremo naprej in da začnemo delati v prid državljanov. Ker na takšen način, Jože, ko si ti danes začel, se mi zdi, da bomo imeli kmalu spet kakšne volitve. Hvala lepa.
Zahvaljujem se gospodu Hanu za te besede. Ponovno povem, da stališče ZPS, se pravi Zakonodajno-pravne službe, je takšno, kot sem ga prej povedala. Njihovo mnenje smo pridobili ustno, jaz sem si ga skicirala, zaradi tega, da sem ga lahko tukaj povedala. Smo si ga pridobili v času, ko smo ugotovili, da bo SDS danes postavila to zahtev v postopkovnem vprašanju oziroma postopku. Menim, da resnično ni razlogov, da zapletamo, vi lahko izkoristite svojo možnost in dolžnost in imenujete štiri člane v Mandatno-volilni komisijo. Potem lahko z delom nadaljujemo. Mislim, da bi bilo tako prav. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa, ponovno. Poglejte, gospa predsedujoča, vi ste povedali, da ste na osnovi ustne obrazložitve Zakonodajno-pravne službe napisali tisto, kar imate in kar berete. Nas ta vaša interpretacija ne zadovolji, ker se mi zdi nekorektno, da skuša predsedujoči skupaj z generalno sekretarko Državnega zbora tudi zdaj, ko za to ni potrebe, skuša stvari peljati na nek neposlovniški način in nas peljati preko točk dnevnega reda v dvomu, da je zadeva pripravljena v skladu z zakonom. Mislim, da je to nekorektno. Prva naloga predsedujočega Državnega zbora in generalne sekretarke Državnega zbora je, da se postopki speljejo korektno, da na njih ni sence dvoma, da nihče ne dvomi, da je karkoli v tem postopku narobe. In zato predlagamo oziroma zahtevamo, da dobimo pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe. Zato zahtevamo. Tisto, kar so naše obveznosti, ne skrbite, jih bomo izpolnili , ko bo čas za to in ko bo soglasje v Državnem zboru za to. Ta trenutek ni. Zato predlagam, da, ne vem, namesto, da mučite državni zbor, da naredite to prekinitev, da naredite tisto, kar se pričakuje od predsedujočega, to se pravi, da zagotovi vse podlage, ki so potrebne za to, da se pri tej točki opravi odločanje, da se opravi odločanje tudi pri naslednjih dveh točkah dnevnega reda, to, da bomo imeli mandatno komisijo, ki bo sestavljena res v skladu z zakonom, in da bodo odločitve skladne z zakonom o poslancih. To materijo ureja več aktov, poslovnik je en od aktov, ampak neposredno določbo o tem, kako mora biti Mandatno-volilna komisija sestavljena, pa določa zakon. Vi nam ne govoriti in razlagati pravic poslanske skupine in poslancev, mi zahtevamo interpretacijo oziroma mnenje Zakonodajno-pravne službe v zvezi z določbo 7. člena Zakona o poslancih. Mi ne želimo vaše interpretacije, gospa, mi ne želimo interpretacije generalne sekretarke Državnega zbora, mi želimo interpretacijo, obrazložitev, obrazloženo mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. In nič drugega. Od tam naprej pa se bomo odločili, kako bomo ravnali, ko bomo to mnenje dobili. Hvala lepa.
Hvala, gospod Tanko. Po vsem tem predlagam, da Državni zbor odloči o tem, ali se sejo prekine in med tem pridobi mnenje Zakonodajno—pravne službe. Torej, predlagam Državnemu zboru, da sprejmemo sklep, da se prekine seja Državnega zbora za 15 minut in da v tem času pridobimo mnenje Zakonodajno-pravne službe. Ta predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo prosim. Glasovanje teče. Zaključujem glasovanje. Navzočih je 85 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 59. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 59.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa, spoštovana predsedujoča. To, da ni bila izglasovana naša zahteva za pridobitev pisnega mnenja Zakonodajno-pravne službe, lahko napotuje samo na to, da je bilo naše stališče v tem primeru pravilno. Če bi večina koalicije oziroma bodočih ostalih poslanskih skupin podprla to mnenje, bi najbrž bilo treba nekatere stvari pojasniti in tudi drugače določiti. Vendar ker ste izglasovali tako, kot ste, in niste dopustili niti priložnosti, da bi se Zakonodajno-pravna služba izjasnila in odstranila vse te dvome, ki se pri nadaljevanju te točke porajajo, potem lahko samo sklepam, da se bo ta drugačna pravna, politična kultura, ki se je napovedovala, udejanjila točno na tak način, kot se je v tem primeru. Mislim, da to za nadaljevanje dela Državnega zbora ni dobro. Pravna, politična kultura od vseh, ki delujemo v zakonodajni veji oblasti da predvsem tem strokovnim stališčem, ki jih pripravijo službe Državnega zbora, in Zakonodajno-pravna služba je edina, ki lahko pripravi tako mnenje, da omogočijo to pridobitev in s tem tudi podlago za pravilno in kvalitetno odločanje poslancev Državnega zbora. Poslanci sicer lahko dejansko odločijo neodvisno od tega pravnega mnenja, vendar to, da se ne da podlage, strokovne podlage, pa najbrž ni dobro za začetek dela tega državnega zbora. Sicer ne vem, kako bo v nadaljevanju izgledala ta drugačna politična kultura. Ni znano, ker teh primerov nimamo, jih ni, ampak napoveduje se že s predlogom v koalicijski pogodbi, da bodo vsi tisti, ki so podprli določeno politično opcijo, nagrajeni z novim davkom na nepremičnine. To je en del te politične kulture, ki bo najbrž implementiran na začetku in kmalu v tem državnem zboru. Kar zadeva predlog za predsednika in podpredsednika Mandatno-volilne komisije, pa vas seznanjam, da mi tega predloga ne bomo podprli. Ne bomo podprli izključno zato, ker niste omogočili, da bi pridobili mnenje Zakonodajno-pravne službe, da bi se ta dilema o skladnosti s 7. členom Zakona o poslancih tudi razčistila. Hvala lepa.
Hvala, gospod Tanko. Sedaj ima besedo Poslanska skupina Koalicija Združena levica (DSD, IDS in Stranka TRS). Besedo dajem gospe Violeti Tomič, ki je ni v dvorani. Zato predlagam, da nadaljujemo s predstavitvijo stališč poslancev. Besedo ponovno dajem poslancu gospodu Jožetu Tanku. Se odpovedujete razpravi? Hvala lepa. S tem smo izčrpali prijavljene kandidate za razpravo, zato razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednika Mandatno-volilne komisije. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti 21. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Začasni vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti so na podlagi sprejetega sklepa o številu mest v komisiji, ki pripadajo posamezni poslanski skupini, sporočili imena poslank in poslancev članic in članov komisije. Začasni vodja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ni sporočil imen članov za 4 mesta, ki jim pripadajo v tej komisiji. Tako je sicer 19-članska sestava Mandatno-volilne komisije naslednja: dr. Mitja Horvat, Poslanska skupina SMC, Stranka Mira Cerarja, predsednik; Ivan Hršak, Poslanska skupina DeSUS, Demokratična stranka upokojencev Slovenije, podpredsednik. Člani komisije so: iz Poslanske skupine SMC, Stranka Mira Cerarja, dr. Bojan Dobovšek, Margareta Guček Zakošek, Lilijana Kozlovič, dr. Jasna Murgel, Maruša Škopac, Igor Zorčič in Branko Zorman; iz Poslanske skupine DeSUS, Demokratična stranka upokojencev Slovenije, mag. Julijana Bizjak Mlakar; iz Poslanske skupine SD, Socialni demokrati, Matjaž Han; iz Poslanske skupine Koalicija Združena levica (DSD, IDS in Stranka TRS) Matjaž Hanžek; iz Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati mag. Matej Tonin; iz Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek Jani Möderndorfer; od poslancev italijanske in madžarske narodne skupnosti dr. László Göncz. Spoštovani, s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prosim, da se za pripravo 2. točke dnevnega reda Mandatno-volilna komisija takoj sestane v velikem salonu, ki se nahaja nasproti velike dvorane. Člane komisije prosim, da s seboj vzamete gradivo, ki ste ga prejeli v zvezi z 2. točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 12. uri. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlagam, da zasedete svoja mesta. Nadaljujemo s prekinjeno sejo Državnega zbora. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA POTRDITEV MANDATOV POSLANCEV Poročilo Mandatno-volilne komisije in poročilo Državne volilne komisije ste prejeli. Ugotavljam, da do začetka seje zbora niso bile vložene pritožbe kandidatov ali predstavnikov list. Prosim predsednika Mandatno-volilne komisije dr. Mitjo Horvata, da poda poročilo komisije. Pred govornico, prosim.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Na podlagi 13. in 42. člena Poslovnika Državnega zbora je Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo pripravila poročilo o pregledu, potrdilo o izvolitvi s predlogom za potrditev mandatov. Mandatno-volilna komisija je na prvi seji 1. 8. 2014 v skladu z določbami 7. člena Zakona o poslancih in prvega odstavka 13. člena Poslovnika Državnega zbora pregledala poročilo Državne volilne komisije o izidu predčasnih volitev v Državni zbor Republike Slovenije in potrdilo o izvolitvi poslank in poslancev Državnega zbora. Upoštevajoč navedeno je Mandatno-volilna komisija ugotovila naslednje. Na predčasnih volitvah poslancev v Državni zbor 13. 7. 2014 je na podlagi 90. člena Zakona o volitvah v državni zbor pripadlo listam skupaj 53 mandatov in je bilo na podlagi 91. člena Zakona o volitvah v državni zbor izvoljenih 53 kandidatk in kandidatov. Preostalih 35 mandatov je bilo razdeljenih na ravni države po določbah 92. in 93. člena Zakona o volitvah v državni zbor. Po en kandidat je bil izvoljen za poslanca predstavnika italijanske narodne skupnosti in za poslanca predstavnika madžarske narodne skupnosti. Potrdilo o izvolitvi je Mandatno-volilni komisiji predložilo 90 izvoljenih kandidatk in kandidatov, od tega 2 duplikata. Pritožba posameznega kandidata in predstavnika liste kandidatov na podlagi 109. člena Zakona o volitvah v državni zbor do 1. seje Državnega zbora ni bila vložena. Na podlagi vsega navedenega je Mandatno-volilna komisija ugotovila, da noben od 90 poslanskih mandatov ni sporen. Upoštevajoč vse navedeno Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 7. člena Zakona o poslancih in 13. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: potrdijo se mandati vsem poslankam in poslancem Državnega zbora, izvoljenim na predčasnih volitvah 13. julija 2014 po seznamu izvoljenih kandidatk za poslanke in kandidatov za poslance, ki je sestavni del poročila Mandatno-volilne komisije in ga imate v nadaljevanju. Najlepša hvala.
Zahvaljujem se dr. Mitji Horvatu za podano poročilo. Prehajamo na razpravo o poročilu Mandatno-volilne komisije. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Vsem prav lep pozdrav in vsem tudi čestitke k izvolitvi! Še prav poseben pozdrav in prav posebne čestitke pa namenjam Janezu Janši, ki so mu volivci zaupali. Kljub temu, da je bil na osnovi krivične obtožbe in obsodbe takoj po začetku volilne kampanje poslan v zapor, je bil v tem času tudi totalno medijsko diskreditiran, prav tako tudi Slovenska demokratska stranka in seveda tudi kandidati Slovenske demokratske stranke. S tem, ko je bil Janez Janša poslan v zapor, mu je bila onemogočena kampanja tako zanj osebno, v njegovem volilnem okraju, kot tudi nam vsem, kandidatom Slovenske demokratske stranke. Zato, ker ni bilo tega volilnega ferpleja, ocenjujemo, da so te volitve nelegitimne. Ampak kljub vsemu je Janez Janša med vsemi nami, novoizvoljenimi poslanci prejel največ glasov, z naskokom največ glasov v svojem okraju, in v imenu kolegov gospodu Janši tudi k uspehu na volitvah iskreno čestitam. Janez Janša je poleg Roberta Battellija tudi edini poslanec, ki je bil izvoljen prav na vseh volitvah v Državni zbor, in na teh volitvah je bil Janez Janša izvoljen tudi kot edini politični zapornik v Evropski uniji. Ta njuna izvolitev kaže na to, kakšno zaupanje imata med volivci in kakšno zaupanje uživata. Upam, da bo našemu kolegu Janši omogočeno tudi neovirano opravljanje poslanske funkcije. Bi se pa v imenu nas poslancev, izvoljenih na listi SDS, zahvalil vsem ljudem, ki so šli na volitve in tudi vsem volivcem, ki so Janezu Janši in nam zaupali svoj glas. Volitve so vedno pomemben akt demokracije, pravzaprav ključni akt demokracije. Tokratne volitve so bile poteptane z nelegitimnostjo, kajti eden ključnih političnih akterjev po osamosvojitvi in tudi že pred osamosvojitvijo je bil, kot sem že v uvodu dejal, poslan v zapor. Prav tako se je nadaljevala ta nelegitimnost tudi na začetku dela Državnega zbora, že takoj v 1. točki, ko parlamentarna večina ni hotela oziroma ni dopustila pridobitve mnenja Zakonodajno-pravne službe glede izvedbe drugega odstavka 7. člena Zakona o poslancih. Če je bila parlamentarna večina tako prepričana v svoj prav, v tisto, kar ste z zavrnitvijo našega predloga izglasovali, potem bi mnenje Zakonodajno-pravne službe sami predložili, ker ste očitno z njim razpolagali, ali pa bi ga tudi sami zahtevali. Ampak to se ni zgodilo in žal lahko samo ugotovim, da se ta nelegitimnost nadaljuje, in ne samo nadaljuje, ampak tudi poglablja. Že z vidika ferpleja, z vidika olimpijonizma je ferplej ključna osnova demokracije. Govorimo o enakih možnostih, govorimo o enakosti pred zakonom, še pred vsem tem pa o pravičnosti. Ampak tega ni bilo na volitvah in tega ni niti sedaj. Velike besede o drugačni politični kulturi, kar naj bi imelo za posledico izboljšanja pravnega in socialnega položaja državljanov. V resnici s temi odločitvami, ki smo jih bili deležni v zadnjih mesecih in danes, doživljamo vračanje totalitarnega modela, ko so bile oblast in njene institucije nedotakljive, odločitve pa velikokrat v škodo državljanov, na koncu pa ne pravične, ampak pravnomočne, in ni odveč ponovno povedati, da imamo občutek, da vladajo stari časi. Kljub temu pa bomo te mandate podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa gospodu Tanku. Besedo ima Poslanska skupina Koalicija Združena levica (DSD, IDS in Stranka TRS), gospod Matjaž Hanžek.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V Poslanski skupini Združene levice smo ugotovili, da smo vsi izvoljeni v skladu z zakoni, zato bomo poslanci Združene levice podprli mandate vseh novoizvoljenih poslancev. Tako narekuje zakon, ki ga je že davno tega sprejel ta državni zbor. Nismo se pa ustavili le pri tem. Radi bi opozorili na nekaj drugega, o čemer se bomo morali v čim krajši prihodnosti pogovoriti in sprejeti odločitve. Gre za nesprejemljivo dejstvo, da si predstavniki ljudstva, člani te hiše demokracije jemljemo preveč pravic, kot jih priznavamo ostalim državljanom. Na kaj mislim? Vprašajmo se, kaj smo poslanci in poslanke – javni uslužbenci, in to najbolj izpostavljeni, odgovorni javni uslužbenci, ki moramo biti zgled ostalim državljanom, tudi ko gre za zaposlitve, kot je naša za naslednja štiri leta. Vsak človek, ki kandidira za zaposlitev v državni upravi, mora že predhodno prinesti potrdila, da ni bil kaznovan in tudi, da ni v kazenskem postopku, ki je še daleč od nepravnomočne, kaj šele pravnomočne obsodbe. Brez tega potrdila ne more niti kandidirati za zaposlitev. A če želiš kandidirati za predstavnika ljudstva, to ni potrebno. Še več, mirno lahko sediš v poslanskih klopeh in odločaš o usodi neprivilegiranih ljudi in postavljaš pogoje življenja, ki zate ne veljajo. Na to sem kot varuh človekovih pravic opozarjal to institucijo že pred več kot desetletjem, a je bila gluha, tako kot je bila gluha o mnogih drugih problemih, ki se tičejo pravne države, enakosti pred zakonom in tudi javnega govora. Namesto, da bi bila ta hiša vzor ostrega, a spoštljivega dialoga argumentov, je bila pogosto vir nestrpnosti in nespoštovanja pravne države. O tem priča množica neizpolnjenih odločb Ustavnega sodišča, če ostanem samo pri tem. Spoštovane in spoštovani, če hočemo uživati ugled med sodržavljani, če hočemo, da bodo naše odločitve ljudje sprejemali kot svoje, moramo začeti pri sebi in zase uvesti ne le enake, ampak še bolj striktne kriterije delovanja, kot veljajo za naše sodržavljane, ki jih zastopamo. In v tem smislu bomo poslanci Združene levice ravnali tudi v bodoče. Hvala.
Hvala gospodu Hanžku. Nadaljujemo. Besedo ima Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek, gospod Jani Möderndorfer.
Spoštovani zbor! Ob začetku, ker te priložnosti še nisem imel, čestitke tudi v imenu Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek vsem novoizvoljenim poslankam in poslancem, in verjamem in upam, da bomo vsi skupaj tvorno sodelovali cel mandat. Zato so nas tudi izvolili in verjamem, da bomo to zaupanje tudi vsi skupaj upravičili. V Mandatno-volilni komisiji, ki je pred to razpravo opravila tudi razpravo glede potrjevanja mandatov, se še kako zavedamo, da je to neke vrste korak, s katerim bomo potrdili tisto, kar je Državna volilna komisija tudi ugotovila in nas vse poslance in poslanke tudi pisno obvestila, da smo izvoljeni v Državni zbor Republike Slovenije. Nesporno dejstvo je, da so volivci in volivke vsem nam skupaj z različnimi glasovi, z različnimi procenti zaupali mandat, da opravimo svojo nalogo. V Zavezništvu Alenke Bratušek bomo tudi skupaj potrdili ta mandat. Vendar je dejstvo, da se ne moremo sprenevedati v tem državnem zboru, da imamo v tem mandatu malce drugačno situacijo kot v vseh mandatih do sedaj. To je bilo tudi odprto vprašanje na Mandatno-volilni komisiji, kajti po tistem trenutku, ko bomo potrdili mandate, nastopi tudi spoštovanje ostale zakonodaje, ki v Republiki Sloveniji še kako velja. In zato je sprenevedanje, da imamo slabo zakonodajo, da imamo neurejeno zakonodajo, seveda iz trte izvito. V resnici je treba zelo jasno pogledati, ali bomo to zakonodajo spoštovali in tudi ustrezno ukrepali v skladu s samo zakonodajo. Torej, nastopil bo tisti trenutek, ko si bomo potrdili mandate, tudi Zakon o poslancih. 9. člen, tretji odstavek, je zelo jasen. V tem primeru pričakujem, da bomo v nadaljevanju o tej temi, o tem vprašanju zelo hitro razčistili, kajti to je naša dolžnost, kajti iz tega državnega zbora moramo dati zelo jasno sporočilo Slovenkam in Slovencem, da smo pred zakoni vsi enaki. V tej državi je več kot jasno, da velja ne samo vladavina prava, ampak tudi visoka stopnja etike in morale, na katero smo se vsi skupaj med volitvami močno sklicevali. In zato verjamem in tudi verjamemo v Zavezništvu, da je to eden od razlogov, ki upravičuje naš obstoj v tem državnem zboru. Verjamem, prepričan sem, da imamo ta pogum in razum, da bomo temu primerno tudi odločali. Hvala lepa.
Hvala, gospod Möderndorfer. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Besedo ima mag. Branko Grims. Je odjavljen. Hvala lepa, nisem imela podatka. Besedo ima spoštovani gospod Roberto Battelli. Tudi ne? Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Jani Möderndorfer. Tudi ne, hvala lepa. Gospod Jože Tanko se je tudi odjavil. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Iz poročila Mandatno-volilne komisije izhaja, da ni spornih mandatov, zato dajem na glasovanje poročilo Mandatno-volilne komisije v celoti in s tem glasujemo skupaj o potrditvi vseh 90 mandatov poslank in poslancev. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 88, proti nihče. [[Za je glasovalo 88.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep soglasno sprejet. Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je poročilo Mandatno-volilne komisije v celoti sprejeto in je s tem potrjenih vseh 90 mandatov poslank in poslancev. Izvoljenim poslankam in poslancem čestitam in vsem želim veliko uspeha pri delu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – VOLITVE PREDSEDNIKA DRŽAVNEGA ZBORA. Prosim kvalificirane predlagatelje, da do 13. ure, torej čez 30 minut, predložite predlog kandidature za predsednika Državnega zbora. S tem prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 13.15, ko vas bom obvestila o vloženih kandidaturah. Hvala lepa.
Poslanke in poslance prosim, da zasedete svoja mesta. Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda – Volitve predsednika Državnega zbora V roku za vlaganje kandidature za izvolitev predsednika Državnega zbora je predlog predložila skupina 31 poslank in poslancev, s prvopodpisanim dr. Mirom Cerarjem, ki za predsednika Državnega zbora predlaga dr. Milana Brgleza. Želi predstavnik predlagatelja predloga kandidature dr. Miro Cerar besedo? Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani poslanke in poslanci, spoštovani državljanke in državljani! Poslanke in poslanci naše stranke Državnemu zboru predlagamo, da za predsednika Državnega zbora izvoli dr. Milana Brgleza. Rezultati parlamentarnih volitev so pokazali, da so naši državljanke in državljani naši stranki namenili visoko podporo, v njenem programu pa prepoznali željo po spremembah, ki naj se odražajo v stabilizaciji socialnega, ekonomskega, političnega ter tudi vrednotnega stanja v državi. Eden od pomembnih korakov na omenjeni poti je tudi imenovanje, izvolitev predsednika Državnega zbora Republike Slovenije. To, drugo najpomembnejšo državniško funkcijo v Sloveniji mora opravljati oseba z visoko osebno in profesionalno držo, ki je iskreno predana naši državi in njenim državljankam in državljanom. Predlagatelji smo prepričani, da naš kandidat dr. Milan Brglez več kot ustreza vsem navedenim kriterijem in da bo s svojim delovanjem pomembno pripomogel k podobi dobro delujoče in napredne parlamentarne demokracije. Dr. Milan Brglez je diplomirani politolog smeri Mednarodni odnosi, magister mednarodnopravnih znanosti in doktor znanosti o mednarodnih odnosih. Do izvolitve v Državni zbor je delal kot docent za področje mednarodnih odnosov in kot predstojnik katedre za mednarodne odnose ter kot skrbnik doktorskega študija s področja diplomacije na Fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani. Pod njegovim mentorstvom je diplomiralo in magistriralo več kot 100 študentov, nekaj študentov in študentk pridobilo znanstveni naslov magister znanosti v Sloveniji in v tujini, do sedaj pa je bil tudi mentor ali somentor štirim doktorandom s področja mednarodnih odnosov, evropskih študij in diplomacije. Znanstveno je raziskoval v okviru Centra za proučevanje mednarodnih odnosov na Fakulteti za družbene vede ter bil sourednik uglednih mednarodnih znanstvenih revij. Izdal je znanstveno monografijo z naslovom Filozofija družbenih ved v znanosti o mednarodnih odnosih: od kritike političnega realizma h kritičnemu ontološkemu realizmu. Je avtor in soavtor več znanstvenih in strokovnih člankov in prispevkov, ki so objavljeni doma in v tujini. Del njegovega strokovnega dela je bil vezan tudi na občasne strokovne komentarje v elektronskih in tiskanih medijih, ki so se nanašali na širše razumljene diplomatske odnose, mednarodnopolitično in mednarodnopravno problematiko. Za svoje dosedanje delo je prejel več nagrad. Leta 1993 je tako prejel Prešernovo nagrado Fakultete za družbene vede za najboljše diplomsko delo ter Zoretovo nagrado Društva za Združene narode. Leta 1996 je bilo z Zoretovo nagrado nagrajeno njegovo magistrsko delo o kodifikaciji sodobnega diplomatskega prava, leta 2007 pa je bil nagrajen njegov doktorat kot najboljši v letu 2006 na Fakulteti za družbene vede. Posebno priznanje je pomenilo tudi njegovo članstvo in predsedovanje v komisiji Urada vlade za informiranje za ocenjevanje diplomskih del ter članstvo v univerzitetni komisiji za podeljevanje Prešernovih nagrad in v Statutarni komisiji Univerze v Ljubljani. Bil je član več mednarodnih in domačih strokovnih združenj, predsednik Slovenskega politološkega društva ter podpredsednik Društva za Združene narode za Slovenijo. Sodeloval je v skupini pravnikov, ki je pripravljala vse potrebno za zastopanje Slovenije v njenem mejnem sporu s Hrvaško pred ad hoc arbitražnim sodiščem. Prav tako je strokovno sodeloval z Ministrstvom za zunanje zadeve pri vnovičnem vzpostavljanju sistema izobraževanja ter preverjanju usposobljenosti nekariernih diplomatov. Leta 2011 ga je Rdeči križ Slovenije izvolil za podpredsednika, a je iz te funkcije izstopil zaradi njene nezdružljivosti s političnim delovanjem v naši politični stranki. Podpisniki kandidature smo prepričani, da bo dr. Milan Brglez s svojim znanjem in modrostjo pomembno pripomogel k nadaljnjim strateškim razvojnim odločitvam države, pri katerih ga bodo kot temeljne vodile vrednote strpnosti, solidarnosti, povezovanja, odprtosti, poštenja in iskrenosti. Spoštovani poslanke in poslanci, prepričani smo, da bomo z izvolitvijo dr. Milana Brgleza naredili prvi odločilen korak k ponovni stabilizaciji naše demokracije in k vzpostavitvi odgovorne politične kulture. Zaradi vsega navedenega smo v naši stranki prepričani, da je predlog, da dr. Brgleza izvolimo za predsednika Državnega zbora Republike Slovenije, odraz premišljene in odgovorne odločitve, in zato, spoštovani poslanke in poslanci, predlagam, da podprete naš predlog in izvolite dr. Milana Brgleza za predsednika Državnega zbora. Hvala.
Zahvaljujem se spoštovanemu dr. Miru Cerarju za podano obrazložitev predloga kandidata za predsednika Državnega zbora. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Besedo ima Poslanska skupina DeSUS, gospod Karl Viktor Erjavec.
Hvala lepa. Najprej bi se zahvalil predsedujoči gospe Marjani Kotnik Poropat za odlično vodenje te seje. Čestitam. Čestitam seveda tudi vsem poslankam in poslancem na izvolitev in na potrditev mandata. V stranki DeSUS bomo kandidaturo dr. Milana Brgleza za predsednika Državnega zbora podprli. Podprli jo bomo zato, ker je nujno, da se Državni zbor čim prej konstituira in da čim prej pridemo tudi do vlade. Vemo, kakšna je situacija v državi, in ključno za reševanje problemov, s katerimi se sooča Slovenija, je stabilna politična situacija. Gotovo bo potrditev kandidata za predsednika Državnega zbora prispevala k temu, da bo Slovenija od danes naprej bolj stabilna kot v času, ko smo imeli volilno kampanjo, ko so bili razglašeni volilni izidi. Seveda v stranki DeSUS tudi pričakujemo, da bo čim prej prišlo do oblikovanja koalicije, do oblikovanja vlade, ker nimamo časa, da bi čakali. Običajno je bilo, da se je do konstitutivne seje Državnega zbora že vedelo, kakšna bo okvirna koalicija, kakšna naj bi bila okvirna koalicijska pogodba, vendar glede na to, da nas je čas prehitel, v tem trenutku ni povsem jasno, kakšna bo vlada in kakšna bodo razmerja znotraj parlamenta. Zato tudi pozivam predsednika najmočnejše stranke v parlamentu dr. Mira Cerarja, da čim prej nadaljuje pogovore s parlamentarnimi strankami, s katerimi želi oblikovati vlado, ki bo nosila veliko odgovornost. Kar se tiče stranke DeSUS, smo pripravljeni sodelovati v takšni vladi, seveda smo pa pripravljeni pod določenimi pogoji. Program stranke DeSUS je zelo jasen. Mi želimo ohraniti socialno državo, želimo zagotoviti zaposlovanje mladih, želimo zagotoviti varno starost za starejše, varnost za invalide in v okviru tega se bodo gibala pogajanja med Stranko Mira Cerarja in stranko DeSUS, če bo seveda prišlo do nadaljevanja teh pogajanj. Zato v stranki DeSUS lahko računate na našo podporo dr. Milanu Brglezu. Osebno ga poznam kot velikega strokovnjaka s področja mednarodnih odnosov, sodeluje tudi v mojem strateškem svetu kot minister za zunanje zadeve in to, kar je bilo povedano v uvodu, dejansko drži, gre namreč za velikega strokovnjaka s področja mednarodnih odnosov, zato mislim, da lahko uspešno opravlja to nalogo, dokler mu bo s strani Državnega zbora in koalicije tudi zaupana. V stranki DeSUS imate torej 10 glasov.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialni demokrati. Spoštovani gospod Matjaž Han, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana predsedujoča. Spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Naj še jaz izkoristim to priložnost in vam s tega mesta v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov iskreno čestitam za izvolitev v Državni zbor. Vsem skupaj želim vse dobro, predvsem pa želim vse dobro državljankam in državljanom. Da je pred Slovenijo veliko izzivov, ni treba posebej razlagati. Ti izzivi čakajo pred vrati tega našega Državnega zbora. Pomembno je, da jih danes z odločitvijo o novem predsedniku Državnega zbora na široko odpremo tam, kjer imamo priložnost, predvsem pa preveliko in veliko odgovornost, sprejemati odločitve v prid naših državljank in državljanov. Glede na naše politično prepričanje se moramo kot ekipa zediniti v dejanjih, ki bodo zaprla vrata ozkim političnim interesom, kajti le na trdih temeljih, očiščenih navlake ozkoglednega političnega zdraharstva, lahko v novem sklicu Državnega zbora gradimo nove rešitve, nove uspehe ter upravičimo zaupanje ljudi. To zaupanje pa, gospe in gospodje, ne sme postati samoumevno. Prav tako ga ne smemo potisniti v predal, na katerem je etiketa "uporabiti po potrebi". Je jedro našega delovanja v Državnem zboru in test politične zrelosti, da ga ne bomo žrtvovali na oltarju svojih strankarskih ali ostalih računic. Tako nismo samo pred odločitvijo o novem predsedniku Državnega zbora, ampak stojimo na križišču dveh poti. Ena pot vodi naprej, v delo, ki ne bo lahko, vendar obljublja napredek. Druga pot pa vodi v slepo ulico političnih blokad in nemoči sprejemati prave in potrebne odločitve. Poslanska skupina SD ni poslanska skupina, ki tehta, katera pot je prava. Za nas je edina pot tista pot, ki gre naprej. Želim in verjamem, da danes tu v večini razmišljamo vsi tako. Jasno pa moram povedati, da smo v SD ponosni, da ima vodenje Državnega zbora tudi naš pečat. Dosedanji predsednik Državnega zbora gospod Janko Veber je kljub relativno kratkem času opravil veliko delo in tudi za novega predsednika Državnega zbora utrdil visoka merila pri vodenju te institucije. Na tem mestu se mu želim iskreno zahvaliti. Verjamem, da bo danes ta štafetna palica uspešno predana naprej. Prav tako imam zaupanje, da bo naša skupna odločitev rezultat zrelega političnega dejanja in ne preračunljivosti okužene s predvolilnim dogajanjem. Spoštovani. Predsednik Državnega zbora ni funkcija, s katero bi se lahko pred ali po volitvah oziroma v kateremkoli času trgovalo. Je odraz vseh nas tukaj, našega dela in našega poslanstva. Socialni demokrati bomo soglasno podprli kandidata dr. Milana Brgleza za predsednika Državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Koalicija Združena levica (DSD, IDS in Stranka TRS). Spoštovani gospod dr. Matej Tašner Vatovec, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane, spoštovani! Danes vstopa Združena levica v to institucijo, ki smo jo od zunaj dolgo kritizirali, in to je pomemben trenutek, saj v ta prostor danes prvič vstopajo socialisti. Delo Združene levice v parlamentu bo tako, da bomo podpirali predloge, ki so v dobro ljudstva, ostro nasprotovali pa vsem tistim, ki pravzaprav delujejo zgolj v interesu kapitala, to pomeni ozke peščice interesnih skupin. Kot socialistična opozicija bomo tako slaba vest vseh tistih, ki rušijo temeljne točke države, katere funkcija bi morala biti v prvi vrsti ta, da enakopravno skrbi za državljane. Danes tako uveljavljamo glas tistih, ki so bili dolgo brez glasu, uveljavljamo glas tistih, ki danes ostanejo zunaj zidov tega prostora. Zaradi povedanega bo Poslanska skupina Združena levica podprla dr. Milana Brgleza za predsednika Državnega zbora, ker je to prvi korak k konstituiranju Državnega zbora in začetkom resnega dela. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati. Spoštovana gospa Ljudmila Novak, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani državljani! Najprej se seveda zahvaljujem volivcem Nove Slovenije, ki so nas podprli in zato nas pet poslancev sedi danes tukaj, v Državnem zboru. Potem pa iskrene čestitke tudi vsem ostalim poslankam in poslancem, ki so bili izvoljeni v to hišo demokracije. Ko smo bili še zunaj, smo bili res vsi kritični in pametni, vedeli smo vse, kaj mora delati Državni zbor, sedaj pa imamo enkratno priložnost, da smo mi boljši in da uresničimo vse to, kar od nas naši volivci, državljanke in državljani, pričakujejo. Imamo priložnost, da delamo boljše, bolj učinkovito in v korist državljank in državljanov. Predvsem si pa želim, da bi se znali poslušati, slišati in potem sprejeti tudi najboljše odločitve. Vedno sem nezadovoljna, ko slišim, da pravne službe pravijo, da kaj ni v skladu z zakonodajo ali v skladu z Ustavo in tako naprej. Želim si, da bi znali poslušati in sprejeti tudi to ter iskati najboljše rešitve. Potem bomo tudi mi s svojim delom zadovoljni. In če včasih ne znamo narediti koraka preko koalicije ali opozicije, imamo enkratno priložnost, da to naredimo v tem mandatu. Nova Slovenija – krščanski demokrati se zavedamo, da ta hiša demokracije potrebuje svojega predsednika, ki bo delo opravljal v dobrobit državljank in državljanov, ki bo spoštoval zakone, predpise in poslovnik ter ki bo dajal enakopravno besedo koaliciji in opoziciji, da bomo vsi čutili, da smo vključeni, dobrodošli in enakovredni. Krščanski demokrati bomo podprli dr. Milana Brgleza za predsednika Državnega zbora, ker vemo, da mora procedura potekati naprej ter da ta država potrebuje predsednika in delujoči Državni zbor. Seveda pa želim ob tem poudariti, da to ne pomeni, da je NSi že v koaliciji. To je drugi postopek, ki ga peljemo po drugi poti. Podpiramo pa dr. Brgleza za predsednika Državnega zbora. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, vsem nam želim srečno in uspešno delo.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek. Izvolite, spoštovani gospod Jani Möderndorfer.
Vsi vemo, da je dejanje izvolitve predsednika Državnega zbora v resnici še zadnji pečat, da lahko rečemo, da je Državni zbor konstituiran. Zato se v Zavezništvu Alenke Bratušek tega v resnici zelo veselimo. Napovedi, kakšna bo današnja seja, so bile namreč neverjetne. In zato mi je všeč, da bomo to naredili praktično v naslednji uri. Posebej pa smo veseli predloga, ki ga je podala stranka Mira Cerarja in postavila na prvo mesto človeka z velikim ugledom, ne samo na univerzi, ampak tudi v okolju, kjer živi, in v slovenskem prostoru, kjer je z današnjim delom in svojimi prispevki že pokazal, kakšen je njegov ugled in tudi njegove sposobnosti. Ne gre samo za izobrazbo, ampak tudi za pridobljene izkušnje. Ne nazadnje je v tem kratkem času, ko smo ga imeli možnost osebno spoznati, tudi dokazal, da s svojim nastopom in svojim odnosom lahko dokaže in pokaže visoko moralno stopnjo odgovornosti. Zato verjamem, da ga bomo kar z veliko večino, ki jo napovedujemo vsi predstavniki poslanskih skupin, lahko potrdili in omogočili Državnemu zboru, da začne pospešeno delati za tisto, kar je najbolj pomembno, to pa je dobrobit Republike Slovenije. Vam, gospod Brglez, pa že vnaprej čestitke. Hvala lepa.
Hvala, gospod Möderndorfer. Besedo ima Poslanska skupina italijanske in madžarske narodnosti. Spoštovani gospod dr. László Göncz, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi, lep pozdrav in čestitke tudi v najinem imenu! Mindnyájukat nagyon sok szeretettel és tisztelettel köszöntöm! Un cordiale saluto a tutti! Predsednik Državnega zbora po rangu sodi med tri najvažnejše funkcije slovenske politične hierarhije, zato je treba k tej izvolitvi kandidata pristopiti z maksimalno resnostjo in odgovornostjo. Midva upava, da je temu res tako in upava tudi, da je zmagovita stranka na zadnjih volitvah, torej Stranka Mira Cerarja, predlagala kandidata, ki bo vreden tega zaupanja. Najavljam najino podporo dr. Brglezu in sem prepričan, da bo tako prvi med enakimi, da bo to kvalitativno prispevalo k delu državnega zbora. Ne dvomim v to, da se vsi skupaj zavedamo odgovornosti in da si vsi skupaj želimo, da se čim prej potegnemo iz krize. Jaz bi k temu dodal zgolj misel, da sam ocenjujem, da je govoriti o krizi že mogoče nekoliko prepotencirano. Živimo v nekem času, nekem stanju, neki družbeni situaciji, ki je preprost drugačna, kot je bila. In temu v prid je treba krojiti tudi prihodnjo politiko, ki naj bi, kot je bilo danes že večkrat poudarjeno, temeljila na dejanski vsebini, na iskrenosti in na konsenzu. Na koncu naj dodam še to, da pričakujemo tudi s strani avtohtonih narodnih skupnosti pomemben mandat v naslednjih letih, ker je treba še veliko postoriti, predvsem na izvedbeno-praktičnem področju. Na področju zakonodaje bi se lahko reklo, da je marsikaj zelo v redu, znamo večkrat poudarjati tudi to, da je morda ta raven celo nekoliko višja, kot je neka splošna evropska raven, in temu midva tudi ne oporekava, ampak verjemite, da je na področju praktične izvedbe vsaj tako velika vrzel, kot je prej omenjena razlika v teoretično-formalnem smislu. Tudi na tem področju torej pričakujemo dobro sodelovanje in pa tisto dodano vrednost gospoda Brgleza, ki se kot strokovnjak za zunanjo politiko prav gotovo zaveda, da je dobro rešeno manjšinsko vprašanje zelo pomemben temelj demokracije in vseh dobrih odnosov v družbi. Kot sem že povedal, tudi midva najavljava podporo kandidatu dr. Brglezu in mu že vnaprej želiva veliko sreče pri delu. Hvala lepa.
Hvala, gospod Göncz. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Besedo ima spoštovani gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo, spoštovana gospa predsedujoča. Spoštovani dosedanji predsednik Državnega zbora gospod Janko Veber, spoštovani kandidat dr. Milan Brglez, drage kolegice in kolegi! Naj svojo prvo razpravo v začetku sedmega sklica Državnega zbora začnem, kot ste nekateri to že storili, z besedo zahvale. Zahvala vsem tistim, ki so v NSi prepoznali odgovore za prihodnost in tudi tistim, ki morda niso bili naši volivci, so pa priznali, da je naš program najboljši za izhod Slovenije iz krize. Gospe in gospodje, 23. decembra 1990 se je na plebiscitu velika večina prebivalk in prebivalcev te dežele Slovenije odločila za samostojno Slovenijo, za novo in drugačno prihodnost. S plebiscitom je bila uresničena ena temeljnih človekovih pravic, pravica do samoodločbe slovenskega naroda. Gospe in gospodje, tukaj je 25. junija 1991 nastala nova država, Republika Slovenija, v osrčju Evrope. In nastala je na temelju parlamentarne demokracije. Temelj naše države je parlamentarna demokracija in mi, kolegice in kolegi, smo prvi, ki smo varuhi parlamentarne demokracije. Vi, spoštovani kandidat dr. Milan Brglez, verjamem, da boste dobili zadostno podporo, kot je bilo že slišati. Seveda boste dobili tudi moj glas. Vi boste prvi varuh parlamentarne demokracije v Republiki Sloveniji. To je zelo pomembno, ker nam prav na tem področju včasih ne gre dobro. Jaz želim čim prej pozabiti dogodke, kot so sprejeti sklepi na Vladi, ki so glede privatizacije povozili sprejeti sklep v Državnemu zboru. Jaz želim čim prej pozabiti kolobocije, ki smo jim priča v zadnjih dneh glede imenovanja kandidatov za komisarko ali komisarja iz Republike Slovenije. Tukaj mora biti dana zadnja beseda in tukaj mora biti sprejeta odločitev, v duhu parlamentarne demokracije in v duhu lizbonske pogodbe. Zato vas, spoštovani bodoči predsednik Državnega zbora, prosim in vam predlagam, da čim prej vplivate tudi na to, da bo vlada ali kdorkoli že, v ta državni izbor prinesel novi Zakon o sodelovanju med Državnim zborom in Vlado, ko gre za zadeve Evropske unije. Želel bi si tudi,da bi bil ta državni zbor čim prej, morda že drugi teden, operativen in funkcionalen. Ta trenutek pravzaprav še ni, zato ker imamo ustanovljeno samo eno delovno telo. Želel bi si, da čim prej konstituiramo tudi vsaj začasni Odbor za zadeve Evropske unije, Odbor za finance in morda nek skupni odbor, da bomo lahko poprijeli za delo, saj ga je veliko. Danes so se moje misli večkrat ustavile na dramatični številki. Skoraj 8 tisoč ljudi je v letošnjem letu šlo iz te države. Niso šli na dopust, ampak s trebuhom za kruhom, naša naloga, gospe in gospodje, drage kolegice in kolegi, pa je, da to preprečimo. Da našim državljankam in državljanom tukaj doma ustvarimo okolje, kjer bodo lahko ustvarjali s svojim intelektualnim potencialom in seveda tudi s pridnimi rokami. Naše državljanke in državljani to od nas pričakujejo in si to zaslužijo. To mora biti danes in v prihodnje naša ključna zadeva, ne pa to, kakšne pozicije bo kdo med nami imel. To ni v duhu dela za skupno dobro. Delo za skupno dobro je skrb za celotna dva milijona, kolikor nas premore ta država. Zdaj ni več časa za to, da odlašamo z reformnimi odločitvami, zdaj je čas, da zavihamo rokave in začnemo delati. Spoštovani dr. Brglez, poznava se nekaj časa, skupaj sva sedela v strateškem svetu za zunanje zadeve, dokler so tudi mene še tja vabili. Tam sem vas pravzaprav spoznal. Kot rečeno, vam želim veliko uspehov na izjemno pomembnem poslanstvu, ki ga boste opravljali. Hvala lepa.
Hvala gospod Horvat. Sedaj pa dajem besedo spoštovanemu mag. gospodu Mateju Toninu. Mag. Tonin, izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Iskrene čestitke za vašo izvolitev. Kar precej vas je novih v tej hiši. Prepričan sem, da ste vsi doslej opravljali bleščeče kariere, da ste bili uspešni v svojih poklicih, najverjetneje so vas zato tudi ljudje izvolili. Ampak odslej se podajate v hišo, kjer pravijo, da so vsi isti. In da so tisti, ki sedimo v tej hiši, del problema. In jaz upam, da se vsi skupaj zavedamo, da so pred nami izjemno izjemno težki časi, da ko je volilna kampanja, se govori eno, ko pa je konec kampanje, se pogledajo številke in te niso rožnate. Če veste in če vemo, da ima Slovenija danes 28 milijard evrov dolga, da ta dolg vsako leto proizvede vsaj eno milijardo obresti, to pomeni, da gre kar 10 % našega proračuna v nič. Če tega ne zaustavimo, potem pomeni, da se bo delež z obrestmi še naprej povečeval in ne bo več samo 10 %, ampak bo 15, 20, morda celo 30, kar pomeni, da bo na drugi strani manj sredstev za javno zdravstvo, javno šolstvo, ceste in še kaj. Te stvari so med seboj povezane. Zato dr. Brglezu, ki bo opravljal eno izmed ključnih funkcij v državi, polagamo na srce naslednje misli. To je funkcija, ki lahko ogromno pripomore k umirjanju strasti v državi ali pa jih še dodatno razplamti. To je funkcija, ki je lahko ključni promotor drugačne Slovenije, reform in podobnega, lahko pa je tudi glavni zaviralec. Jaz vendarle upam, da se bo gospod Brglez kot predsednik Državnega zbora postavil na stran reform. Mi smo povedali, da je potrebnih vsaj pet reform, in sicer davčna reforma, reforma sodstva, pokojninska, zdravstvena in tudi reforma trga dela. To je pet reform, ki se jim ne moremo izogniti. Prej, ko bomo vanje zagrizli, lažje nam bo. Verjemite pa mi, da bodo odpori za to siloviti. Tistih nekaj poslancev, ki nas je v tem sklicu tudi iz prejšnjega mandata in ki smo bili v koaliciji leta 2012, se mora lahko spomnimo, kakšni pritiski so se na poslance izvajali, ko se je sprejemal tisti slavni ZUJF, pa je šlo zgolj za približno 400 milijonov evrov. Pri takšni javno finančni situaciji, v kateri je država zdaj, bo potrebno narediti ZUJF2 krat 2. In takrat pač ne bo lahko. In upam, da se te odgovornosti v državi vsi zavedamo. Vem, da je prijetno govoriti, kako bomo delili, kako je vse super in fajn, ampak mislim, da poslanke in poslanci ne bomo del problema, če bomo enkrat začeli govoriti resnico in državi in državljanom ponujali tiste stvari, ki so prave, ki bodo državo rešile in ne tiste, ki se morda zdijo dobre in ki nam bodo v naslednjem mandatu pomagale, da bomo dobili kakšnega poslanca več. Jaz se opravičujem, če sem bil v tem mojem prvem nagovoru nekoliko bolj pesimističen. Kljub vsemu sem po naravi optimist in verjamem, da se je Slovenija še vedno, kadar smo zabredli v težke trenutke, znašla in da se bo tudi tokrat. Vsem poslankam in poslancem srečno, predvsem pa vam, gospod Brglez. Srečno.
Hvala. Besedo ima spoštovana gospa Iva Dimic, pripravi naj se Jernej Vrtovec. Gospa Dimic, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovane poslanke in poslanci, kolegice in kolegi! Vsem najprej čestitam za potrjen mandat. Nadejam se našega dobrega medsebojnega sodelovanja. Dejstvo, da je predsednik Državnega zbora ena najvišjih funkcij v državi, govori tudi o tem, da imamo vsi skupaj željo, da bi bilo vodenje Državnega zbora pošteno in enakopravno ter vsem, s tem pa tudi nam, torej poslancem, v ponos. Gospod kandidat za predsednika Državnega zbora dr. Milan Brglez, želim vam vse dobro na vaši poti, predvsem pa veliko spoštovanja do sočloveka, kar smo krščanski demokrati vseskozi delali in bomo delali tudi naprej. Nadejamo se dobrega sodelovanja.
Hvala, gospa Dimic. Besedo ima spoštovani gospod Jernej Vrtovec, pripravi naj se gospod Roberto Battelli. Gospod Vrtovec, izvolite.
Spoštovane gospe in gospodje, poslanke in poslanci, spoštovana predsedujoča temu visokemu zboru in ne nazadnje tudi spoštovani gospod Brglez, kandidat za predsednika Državnega zbora! Ta Državni zbor se konstituira v času, ko se Slovenija dejansko nahaja v eni najhujših kriz po osamosvojitvi. Pesti nas izredna gospodarska in finančna kriza in del krivde je tudi na nas samih, na politikih, na tistih, ki se s politiko tudi ukvarjamo in na preteklih mandatih. Zato si želim, da bi bil fokus delovanja tega Državnega zbora predvsem na reševanju težav in problemov s katerimi se Slovenija sooča, ne na podlagi določenih zdraharskih in takšnih ali drugačnih pritiskov. In to odgovornost bo imel tudi predsednik Državnega zbora. Zaradi tega vam želim, da ne bi vedno delovali s pozicije moči, ker ste kot predsednik Državnega zbora med tremi najpomembnejšimi funkcijami takoj za predsednikom države, ampak da bi tudi demokratično dajali besedo, da bi demokratično delovali v skladu z ustavo in s poslovniškim redom. Osebno vas bom podprl za predsednika Državnega zbora. Če tega morda ne bi naredil, bi bilo to na podlagi ideološkega prepričanja ali pa bi glasoval proti zaradi inata. Podprl vas bom zato, ker se mora ta Državni zbor danes konstituirati in potrebuje predsednika, da lahko začnemo s polno paro delati naprej, zagnano in v duhu dobrega in učinkovitega sodelovanja za to našo domovino. Za konec še čestitke vsem izvoljenim poslankam in poslancem tega Državnega zbora. Nadejam se dobrega sodelovanja. V Novi Sloveniji bomo konstruktivno sodelovali, naš fokus pa bo vedno na problemih s katerimi se dejansko sooča Slovenija. Najlepša hvala.
Hvala lepa. S tem smo zaključili razpravo poslank in poslancev. Želi morda zaključno besedo še predstavnik predlagatelja predloga kandidature, gospod Miro Cerar? Ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. V skladu s tretjim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora o izvolitvi predsednika Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor na predlog predsedujočega. Začasni vodje poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za članici in člana komisije, ki vodi glasovanje. To so: dr. Mitja Horvat (PS SMC), Matjaž Nemec (PS SD), Miha Kordiš (PS Koalicija Združena levica) in Iva Dimic (NSi). Kot predsedujoča sem tudi sama članica te komisije. Pri delu komisije bo sodelovala tudi namestnica generalne sekretarke Državnega zbora gospa Jerneja Bergoč. Sprašujem, če kdo temu predlogu za sestavo komisije nasprotuje? Če ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za predlog sklepa je glasovalo 66 poslank in poslancev, proti ni bil nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži besedica za ali proti. V skladu s 5. odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s 84. členom Ustave Republike Slovenije bo predsednik izvoljen, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 poslancev ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki je v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanke in poslanca, ki mi bosta pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, ker bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 14.10 in bo trajalo do 14.25. Po končanem glasovanju prosim poslanko in poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zberete v sobi 217. Prekinjam 3. točko dnevnega reda in sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14.40. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke in poslanci. Nadaljujemo s prekinjeno sejo Državnega zbora. Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo 3. točke, to so volitve predsednika Državnega zbora. Sedaj bom prebrala zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev dr. Milana Brgleza za predsednika Državnega zbora. Glasovanje je potekalo v prostorih Državnega zbora dne 1. avgusta 2014. Razdeljenih je bilo 86 glasovnic, oddanih je bilo 86 glasovnic. Neveljavnih je bilo 19 glasovnic, veljavnih je bilo 67 glasovnic. Za je glasovalo 66 poslancev, proti je glasoval en poslanec. (Za je glasovalo 66.)(Proti 1.) Na podlagi izida glasovanja je bil dr. Milan Brglez z večino glasov vseh poslancev izvoljen za predsednika Državnega zbora. Čestitam! / aplavz/
Gospodu predsedniku Državnega zbora čestitam za izvolitev. Predsednika Državnega zbora gospoda dr. Milana Brgleza prosim, da nagovori Državni zbor. Izvolite, prosim, gospod predsednik.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zahvaljujem se vam za čast, ki ste mi jo izkazali, ko ste glasovali kot ste glasovali. Hkrati bi rad ob tej priložnosti čestital vsem poslankam in poslancem, ki so bili izvoljeni v sedmi sklic Državnega zbora ob tem, da so danes uspešno prevzeli svoje funkcije. Izražam željo in voljo o iskrenem sodelovanju z vsemi, tako s tistimi, ki bodo v poziciji, kot še zlasti s tistimi, ki bodo v opoziciji in hkrati z vsemi službami, ki Državnemu zboru omogočajo njegovo nemoteno delovanje. Prav z vsemi. Obenem bi se rad zahvalil predsedujoči za korektno in dobro vodenje državnega zbora do tega trenutka. Zavedam se, da je pred menoj precej večja odgovornost, čeprav to odgovornost delimo vsi, saj to mesto simbolno predstavlja tisto najpomembnejšo točko vladavine ljudstva. In to točko vladavine ljudstva je potrebno izvajati na ustrezen način, s sodelovanjem in dialogom. Kar lahko obljubim je, kar sem v svojem dosedanjem delovanju nekako uspel izkazovati, čeprav ne vedno povsem, in to je neka odprtost za dialog ter spoštovanje do vseh. Ne bom poučeval, kako se je treba ravnati, vsaj ne toliko z besedami, kot se bom trudil z dejanji. Hvala. / aplavz/
Hvala lepa predsedniku za izgovorjene besede in še enkrat čestitke za izvolitev. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in novoizvoljenega predsednika prosim, da zasede svoje mesto.
Poslanke in poslanci, preostane mi le še, da zaključim prvo sejo Državnega zbora. Poslanke in poslance obveščam, da bomo čez 5 minut najprej v dvorani, nato pa še na stopnišču opravili skupinsko fotografiranje. Poslanke in poslance, ki trenutno niso v dvorani, prosim, da se nam pridružijo. Po skupinskem fotografiranju pa poslanke in poslance vabim na sprejem v preddverje velike dvorane. Hvala.