Spoštovani kolegi poslanci, kolegice poslanke, gospe in gospodje, lep dober dan vam želim! Pričenjam nadaljevanje 21. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Alojz Peterle, Janez Janša, Mihael Brejc, Pavel Rupar, Franc Sušnik, Cveta Zalokar Oražem, Bogomir Zamernik, Andrej Vizjak, Ljubo Germič, Marko Diaci, Zoran Gračner, Franc Kangler, gospod Kangler je med nami, Danica Simšič, Aurelio Juri za pričetek seje in od 12.30 ure dalje Feri Horvat, Peter Levič, Bojan Kontič, Matjaž Švagan za pričetek seje, Anton Parljič za pričetek seje, Milan Kopušar za pričetek seje, Jelko Kacin do 12. ure, Anton Butolen, Richard Beuermann od 12. ure dalje. Ker bomo ugotavljali navzočnost v dvorani, vas lepo prosim za pozornost. Prosim vas, da vstavimo kartice. Številka na zaslonu je skromna, v dvorani nas je več. Kolege in kolegice, ki ste v bližini, lepo prosim, da pridete v dvorano, ker je veliko število naših kolegov in kolegic odsotnih. Opravičeno odsotnih, zato bomo morali ostali, ki smo tu, s potrebno zbranostjo spremljati sejo, da bomo uspeli dokončati vse točke izredne seje dnevnega reda. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani. Vsi ki odhajate, lepo prosim, da se nam vendarle pridružite, da bomo lahko začeli delo. Ugotavljamo navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost! Prvo ugotavljanje navzočnosti ni bilo uspešno. Kar nekaj poslank in poslancev je ta trenutek zapustilo dvorano, zato jih lepo prosim, da se nam pridružijo, da bomo lahko začeli delo. Drugič bomo ugotavljali navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je 47, državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Na današnje nadaljevanje seje smo povabili tudi predstavnika sodnega sveta in predstavnike vlade Republike Slovenije. Med nami jih prav lepo pozdravljam. Na današnjem nadaljevanju 21. izredne seje državnega zbora bomo najprej opravili 20. točko, to so volitve in imenovanja, in nato prešli na obravnavo točk, ki so nam še preostale, to je od 12. do vključno 16. točke dnevnega reda. Prehajamo torej na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA VOLITVE IN IMENOVANJA. Zbor bo pod to točko dnevnega reda obravnaval dva predloga sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo ter pet predlogov komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Prehajamo torej na obravnavo in odločanje o posameznih predlogih. Najprej na predloga sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo. Sodni svet je državnemu zboru predložil dva predloga o izvolitvi v sodniško funkcijo na sodniški mesti okrožne sodnice na okrožnem sodišču v Kopru in sodnika za prekrške na senatu za prekrške Republike Slovenije. Želi predstavnik sodnega sveta besedo? [[Ne.]] Predlog je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve in zboru predložila poročilo ter predloga odlokov. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Poslanke in poslanci? [[Ne želijo.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o posameznih predlogih odlokov. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Aleksandre Kanalec Ivančič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na okrožnem sodišču v Kopru. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 37, proti 1. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospoda Vladimirja Prezlja v sodniško funkcijo na sodniško mesto sodnika za prekrške na senatu za prekrške Republike Slovenije. Glasujemo. Prvo glasovanje o predlogu odloka ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti. Res je veliko število naših kolegov in kolegic opravičeno odsotnih, zato prosim za pozornost nas, ki smo v tej dvorani, za potrebno pozornost in seveda tudi odločanje. Drugič glasujemo o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga odloka o razrešitvi in imenovanju člana nadzornega odbora agencije Republike Slovenije za prestrukturiranje in privatizacijo. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Poslanke in poslanci? [[Ne želijo.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o razrešitvi in imenovanju člana nadzornega odbora agencije Republike Slovenije za prestrukturiranje in privatizacijo. Glasujemo. Navzočih 49, za 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga odloka o sestavi in izvolitvi mandatno-volilne komisije državnega zbora Republike Slovenije. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Poslanke in poslanci? Gospod Pucko, izvolite.
Hvala lepa. S tem aktom bo državni zbor začel delati po novem poslovniku, pa me zanima, glede na to, da tam v enem členu piše, da naj imajo delovna telesa praviloma enega podpredsednika, kako to, da že v startu kršimo ali gremo v neko širitev teh podpredsedniških mest, še posebej pri tej komisiji, kjer ne vidim nobenega pametnega razloga za to, da bi imelo delovno telo dva podpredsednika. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa. To, kar lahko odgovorim, seveda lahko ve tudi gospod Ciril Pucko, ki je član istih delovnih teles kot sem sam. Gre za to, da je ta komisija imenovana po sedaj veljavnem poslovniku in po sedaj veljavnem poslovniku so imenovane tudi vse druge komisije in delovna telesa, ki imajo praviloma, bom rekel, več kot enega podpredsednika. Če pa bi bilo imenovanje opravljeno po poslovniku, ki bo začel veljati, če se ne motim, v ponedeljek, potem bi bila njegova pripomba umestna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem glasovanje in prehajamo na odločanje o predlogu odloka o sestavi in izvolitvi mandatno - volilne komisije Državnega zbora Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 39, proti 5. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga odloka o spremembi odloka o sestavi in izvolitvi komisije Državnega zbora Republike Slovenije za poslovnik. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Poslanke, poslanci? [[Tudi ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga odloka o spremembi odloka o sestavi in imenovanju predsednika, namestnika predsednika in članov preiskovalne komisije Državnega zbora Republike Slovenije za ugotovitev odgovornosti odgovornih oseb in nosilcev javnih pooblastil glede nakupa in prodaje električne energije, zaradi česar je bila domnevno povzročena gospodarska škoda v sistemu slovenskega elektrogospodarstva. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi besedo poročevalec komisije? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Poslanke, poslanci? Tudi ne, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o spremembi odloka. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga odloka o spremembi in dopolnitvi odloka o organizaciji in delu služb državnega zbora. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne.]] Predstavniki poslanskih skupin? Poslanke, poslanci? Tudi ne. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog odloka sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O VODAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Pisnih prijav k razpravi nisem prejela. Besedo dajem poslankam in poslancem o predlogu zakona v celoti. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 10.7.2002. Na mizi pa je tudi amandma k 181. členu skupine poslancev s prvopodpisanim gospodom Jancem. V razpravo dajem amandma vlade k 15. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. Res bomo v nadaljevanju rabili potrebno zbranost, da bomo uspešno glasovali o amandmajih. Zato res lepo prosim, da z neuspelimi glasovanji po nepotrebnem ne podaljšujemo dragocenega časa, ki ga ni veliko več pred nami. Drugič glasujemo o predlogu amandmaja. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 16. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi Kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je povezan z amandmajem odbora k 32. členu, bomo opravili razpravo in glasovanje o tem amandmaju odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato odločamo o amandmaju odbora k 32. členu. Glasujemo. Navzočih 49, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. K 17. členu je vlada vložila amandma, vendar obravnava tega ni možna, ker v drugi obravnavi ni bil sprejet amandma k temu členu. Smo pri 24. členu in amandmaju vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 46, za 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 28. členu in amandmaju poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za 16, proti 28. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Smo pri 48. členu in amandmaju poslanske skupine združene liste k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. Prosim za pozornost. Drugič bomo glasovali o amandmaju. Glasujemo. Navzočih 48, za 17, proti 22. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Smo pri 57. členu in amandmaju poslanske skupine združene liste k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Veber, izvolite.
Hvala za besedo. No, glede na to, da je bilo nekoliko težje slediti prejšnjim amandmajem, bi se vseeno želel pri tem oglasiti. Gre za ukrepe za zagotavljanje novih vodnih virov. S tem amandmajem smo želeli še posebej poudariti, da v razmerah, v kakršnih smo v zadnjem času, ko se srečujemo z vse bolj izrednimi vremenskimi razmerami, v tem smislu, da je pač v nekem obdobju suša, v drugem spet izredno velika količina padavin, bo potrebno posvetiti v prihodnje zelo veliko pozornost ukrepom za zagotavljanje novih vodnih virov. Sicer v samem poglavju, ki govori o tem, se da razbrati, da to ni popolnoma zapostavljeno, vendar mislim, da ravno zaradi vse bolj zahtevnih razmer, ki nastajajo, je dobro, da tudi v zakonu o vodah bolj jasno zapišemo, da je treba skrbeti tudi za ukrepe za zagotavljanje novih vodnih virov, in namen tega amandmaja je ravno v tem. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kopač, izvolite.
Mi smo predlagali, da ta amandma ne bi bil sprejet, zato, ker menimo, da že v tem istem tretjem odstavku točka 2.1, ki pravi "ukrepi, ki se nanašajo na urejanje voda, so tudi ukrepi, ki se nanašajo na ohranjanje in uravnavanje vodnih količin", da pravzaprav po vsebini povzemajo že točno to, kar je predlagano v tem amandmaju. Zato smo predlagali, da tega amandmaja ne bi podprli.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih 49, za 23, proti 25. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Smo pri 71. členu in dveh amandmajih, pod 1 je amandma odbora, pod 2 vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih 46, za 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 77. členu in amandmaju vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma odbora k 97. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 46, za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem dva amandmaja k 111. členu. Pod 1 amandma na amandma odbora, pod 2 amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod amandma pod 1. Glasujemo. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. In še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 ni bilo uspešno. Prosim za pozornost. V dvorani nas je zadosti. Drugič odločamo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih 50, za 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma vlade k 122. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri amandmaju vlade k 124. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 138. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 149. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma vlade k 151. členu. Želi kdo razpravljati? Ne, zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 48, za 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem dva amandmaja k 158. členu. Pod 1 amandma na amandma, katerega predlagatelj je odbor, in pod 2 amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujemo. Navzočih 49, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. In še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 50, za 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker sta amandmaja vsebinsko povezana z amandmajema k 203. členu, bomo opravili glasovanje in razpravo tudi o teh dveh amandmajih k 203. členu. Pod 1 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, in pod 2 amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujemo. Navzočih 49, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. In še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih 48, za 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Vračamo se na stran 9 pregleda. V razpravo dajem amandma vlade k 160. členu. Želi kdo razpravljati? Ne, zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47, za 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma odbora k 161. členu. Želi kdo razpravljati? Ne, zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem dva amandmaja k 162. členu. Pod 1 je amandma na amandma vlade, pod 2 amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujemo. Navzočih 48, za 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. In še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih 48, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem dva amandmaja k 175. členu, z opombo, če bo sprejet amandma odbora pod 1, postane amandma vlade pod 2 brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih 48, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, zato je postal amandma vlade brezpredmeten. Amandma vlade k 176. členu je brezpredmeten, ker je nepravilno vložen. Smo pri 181. členu. K temu členu je vložen amandma vlade, ki je v pregledu na posebnem papirju, na klopi pa imate tudi amandma k 181. členu, katerega predlagateljica je skupina poslancev s prvopodpisanim [[...]]Gospod minister pravi, da vlada umika svoj amandma. V razpravo dajem torej amandma skupine poslancev. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju skupine poslancev. Glasujemo. Navzočih 48, za 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem dva amandmaja k 182. členu, pod 1 je amandma na amandma vlade, predlagatelj je odbor, pod 2 je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju pod 1. Navzočih 47, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. In še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih 48, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 186. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 49, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 187. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 52, za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma poslanske skupine Nove Slovenije k 188. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice poslanke in poslanci, spoštovani minister! Prav neverjetno je, s kakšno hitrostjo se sprejema tako pomemben zakon v državnem zboru. Sicer se je zakon zelo dolgo pripravljal, ampak nedvomno bo imel velike posledice za to področje, kajti s povsem novim konceptualnim pristopom ureja področje voda v Republiki Sloveniji. Poglejte, v državnem zboru je bila opravljena raziskovalna naloga, ki jo je opravil raziskovalni sektor državnega zbora. V svojem zaključku pišejo, da so na podlagi raziskav v državah Anglija, Italija, Nemčija, Avstralija, Švica in tako naprej ugotovili, da se vse obravnavane države zavedajo posebnega pomena obvodnih zemljišč, ki so zato večinoma v javni lasti oziroma pripadajo javnemu dobru. To pomeni, da se, tako kot nadaljujejo v tem zaključku te raziskovalne naloge, zavedajo potrebe po zagotovitvi prostega pristopa do obale in pa plaž. Prostega dostopa do obale in pa plaž. Torej, naš zakon temu seveda sledi, ampak amandma, ki smo ga vložili v poslanski skupini Nove Slovenije že v drugi obravnavi, pa ni bil sprejet in sedaj, v tretji obravnavi ponovno poskušamo, ker se nam to zdi izredno pomembno. Predlagamo da se tretji odstavek 188. člena črta. To pa zato, ker tretji odstavek 188. člena daje možnost ministru, da na predlog lastnika zemljišča ukine status javnega dobra. Jaz vem, da bo minister rekel, da je proti temu amandmaju, ampak ga sprašujem, če se pravzaprav s tem ne postavlja v preveliko odgovornost, da bo nekako pod prisilo lastnikov moral presojati, kdaj bo status javnega dobra ukinjal in kdaj ne. Predvsem gre tu za vprašanje morske obale. Jaz bom prosil, gospa predsedujoča, če lahko poveste poslancem, ki se pogovarjajo, naj vendar gredo ven, ker me motijo. Torej, če že nočete poslušati, bi prosil, da me ne motite, da lahko razložim to zadevo. Torej, v Sloveniji imamo toliko morske obale, kot jo imamo. Torej, zelo malo je je. Preračunano na posameznega Slovenca nekaj cm. Že zadnjič smo lahko videli v neki televizijski oddaji, da je na naši obali postavljenih približno 50 ograj, 50 preprek, ki omejujejo oziroma preprečujejo prost dostop do obale. Če mi sprejmemo 188. člen, s tem tretjim odstavkom tako, kot je napisan, potem bo seveda to pomenilo, da bodo posamezniki verjetno bogatejši Slovenci, tisti ki imajo dovolj denarja, ki si lahko dosti privoščijo, enostavno želeli, da minister na njihovo zahtevo ukine status javnega dobra na delu obale. Jaz ne vem, če se zavedamo, kakšne posledice bo to imelo za to državo. Moram reči, da se nam zdi to izredno pomembna zadeva in da je ta zadeva tudi bila v sredstvih javnega obveščanja kot takšna prikazana. Zato vas prosimo, mogoče da se ob tej zadevi malo dalj zadržimo, da o tem razpravljamo in da na koncu vendarle ta naš amandma, ki nič drugega ne govori kot to, da se pač to onemogoči, da bi minister lahko o tem, ne vem, z nekimi odločbami odločal, da se to dejansko prepreči. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Razpravo o tem smo res imeli v drugi obravnavi, ampak rad bi samo še enkrat ponovil tisto, kar sem rekel že takrat. Kar se tiče morskega naravnega javnega dobra, je v tem zakonu predvideno, da se po sili zakona podržavi, podržavi za zmeraj vse, kar prekriva črta morja do najvišje plime. To postane državna last. Minister tu ne more nič narediti na podlagi tretjega odstavka 188. člena, kot je bilo razumeti iz vašega očitka. Tretji odstavek 188. člena govori samo to, da lahko na zahtevo lastnika minister nekaj, kar evidentno - ker tu govori o kriterijih - kar evidentno ni več vodno zemljišče, razglasi za to, da ni več vodno zemljišče. Takih primerov je v praksi, lahko rečem,desetine ali pa stotine. Franciskejski kataster je bil narisan leta 1826 tja do leta 1830. Takrat so bile meje voda - govorimo o rekah, morje je tu sploh nepomembno, ker to nima zveze z morjem, predvsem so tu pomembne reke - reke so pač tekle nekje, danestečejo malenkost drugje. Nekatera od tistih zemljišč, ki so še vedno opredeljena kot reka, kot voda, že zdavnaj niso več voda, ampak so kmetijsko zemljišče, v posameznih primerih celo stavbno zemljišče. In vodotoki so bili regulirani, tak primer je na primer v Vipavi. Vodotok teče par sto metrov drugje, kot je tekel takrat. Ampak ker stvari v zemljiški knjigi niso urejali, je tisto še zmeraj opredeljeno kot vodno zemljišče. In tretji odstavek 188. člena daje samo to možnost, da se nekaj, kar po kriterijih evidentno ni več vodno zemljišče, razglasi za to, da ni več vodno zemljišče. To je vse. Lastnik ostane isti; če je to bivša družbena lastnina v upravljanju države, je pač lastnik država, če je to bivša družbena lastnina v upravljanju občine, je lastnik občina, če je to bivša in sedanja privatna lastnina, že od nekoga, je pač naprej njegova lastnina. To govori samo o tem, da se nekaj, kar je v naravi evidentno, razglasi tudi formalno. To je vse.
Hvala lepa. Replika, gospod Sok, izvolite.
To, kar govori gospod minister, bi seveda tudi dejansko držalo, če ne bi imel ta zakon še drugih členov. Ampak v 28. členu, na katerega se tudi navezuje ta 188. člen, tam piše, da podrobnejši način določanja meje obale določi minister s predpisom iz sedmega odstavka 11. člena tega zakona. To pomeni, da v tem zakonu podrobnejši način določanja meje obale ni določen. Če bi v tem zakonu to bilo določeno, potem bi to, kar ste vi sedaj obrazložili, tudi dejansko tako obveljalo. Ker pa boste vi šele to z nekim podzakonskim aktom naredili, je seveda vprašanje, kakšen ta podzakonski akt na koncu bo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Samo še, čisto kratek bom. 28. člen govori o stanju v naravi. In pravi, meja ali pa tisto, kar se šteje za morje, je črta do najvišje plime. To, o čemer pa govori 188. člen, je pa zemljiškoknjižno stanje. Zemljiškoknjižno stanje je dostikrat drugačno, kot je stanje v naravi. In 188. člen omogoča prilagoditev zemljiškoknjižnega stanja stanju v naravi. To je vse.
Hvala lepa. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Torej to, kar je povedal gospod minister, to je dobro. Mislim, se strinjamo s tem, ampak vrag je običajno v podrobnostih. In ta 188. člen v prvem odstavku govori res to, kar je minister povedal, ampak potem v tretjem pa reče, ne glede na določbe tega, da postane javno dobro, pa lahko minister odloči tudi drugače, da ne berem tega besedila. In to je tisto, kar nas skrbi. Če je to tako, kot pravi minister, ja, ampak potem so tu tudi izjeme. Ne glede na vse tisto, kar je napisano prej, lahko minister odloči drugače. In to je tisto, kar ustvarja dvom. Jaz ne trdim, da to ni tako, kot minister pravi. Ampak to poraja dvom. In glede na izkušnje, ki jih imamo v Sloveniji, kako se lahko takšne zadeve, ki so dvoumno napisane ali pa ki so izjeme, izigrajo, potem je točno to, kar je kolega Sok povedal v prehodnem razmišljanju. In ne vem, kako nas bo zdaj minister lahko prepričal, da to drži, če pa veljajo izjeme. Res je, da mu verjamemo tisto, kar je povedal. Ampak drugi del pa nam tega ni zagotovil in nam ne zagotavlja, kako izjem ne bo. Ker pri nas v Sloveniji je običajno problem ravno v izjemah. In to je taka izjema. In jaz ne vidim garancije, da bo to tudi ostalo tako, kot nam je minister zagotovil. To je zdaj problem. Tisto nadaljevanje in tiste izjeme. Tega pa jaz ne vidim. In se opravičujem, če mogoče nisem bil dovolj pazljiv pri tem zakonu, da me pa opozori, kje pa je tisto, ki daje večjo garancijo, da ne bo izjem. Samo to bi še zdaj rad. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bernik, izvolite.
Ja, hvala.
Gospod Bernik se je javil prej. Gospod Kelemina, takoj za njim ste.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Gospod minister in spremstvo, dame in gospodje. Sicer ne vem dosti o vodah, vendar vem, da jih je treba zaščititi. In tale člen me zelo preseneča. Mi imamo 45 kilometrov obale. Gospodarski interesi so grozno veliki in pa pohlepni. In če se kakršnakoli izjema da narediti, bo ta izjema izrabljena. V državi, kjer sem živel, imajo neprimerno več obale, kot je imamo mi, so nekateri pred mnogimi desetletji nespametno začeli graditi in delati razne komercialne objekte, na drugi strani so pa potem po pol stoletja ali pa celem stoletju spoznali, kljub vsej obali, ki jo imajo, da je potrebno to zadevo spremeniti. In z velikimi stroški so morali to narediti. Sprašujem se, kdo ima še tako ureditev, recimo v naši bližini, kot jo vi predlagate. In na koncu koncev mislim, da bi mi z vsemi silami morali zaščititi tisto, kar imamo, ker imamo tako malo. In če tega ne bomo naredili, nas bodo prihodnje generacije gotovo enkrat poklicale na zagovor. Plačevati bodo morale vse tisto, kar se je naredilo, da bi porušili in spremenili nazaj v naravno stanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa. Poglejte, tu ne gre zdaj samo za morsko obalo in morsko javno dobro, ampak gre za vsa vodna zemljišča, tudi okrog jezer in tudi mogoče nekaterih pomembnih vodotokov v Sloveniji. Mislim, da nekaj takih zelo pomembnih vodotokov imamo. In dejansko si tudi ne predstavljam in ne želim, čeprav priznam, da se ne gibljem veliko v teh prostorih, da bi kdorkoli, fizične osebe recimo ali pa tudi pravne osebe, če ni resnično nujno potrebno zaradi že obstoječih razmer nekega takega javnega dobra nekako izločiti iz tega zakona, da se to ne zgodi. Dejstvo je, da imamo, tako kot je gospod dr. Bernik povedal, na naši morski obali, recimo, nekje določena območja, kjer so bili zaradi posegov v preteklosti zgrajeni objekti tako rekoč - industrijski objektiali pa kakršnikoli drugi - že dejansko v morje in tam enostavno ne moreš omogočiti tudi prehoda in tako naprej. In tam so nekje tudi postavljene ograje in enostavno se ne da, kar je velika škoda, velika škoda se je zgodila v preteklosti. To se ne bi smelozgoditi. Ampak vseeno sem tudi tega mnenja, da - zdaj, če je mišljeno to, da bo minister za te objekte, recimo kot je tam Droga v Portorožu, če se ne motim, ali kje že, ko ima dejansko svoje objekte v morsko obalo potisnjene oziroma v morje tako rekoč skoraj, če je za te objekte mišljeno, da bodo dali neka posebna soglasja ali kakorkoli že oziroma naknadne odločbe v zvezi s tem, potem to razumem, da mogoče verjetno tistih objektov zdajle ne bomo šli podirat. Ampak vsepovsod drugje, kjer nekateri lastniki hočejo kupiti zemljišče tako rekoč z morjem vred, da se to ne zgodi. In bi moral biti omogočen prehod ob obali, tistih 15, 20 ali 25 metrov, kolikor smo zapisali v tem zakonu, prost prehod. To bi se moralo zgoditi. Zdaj, kaj to pomeni, bo v bistvu zelo težko, ker nimamo teh zakonskih aktov in tudi ne vemo, kaj je mišljeno s tem, kakšno odločbo o ugotovitvi prenehanja vodnega zemljišča bo lahko minister na podlagi tega zakona izdal. Če to pomeni to, sem absolutno za to, da se to črta in da se ne dovoli izdajanje odločb za tiste predele, kjer je možen še prehod zdaj v tem obdobju, kjer je še možen; tam, kjer ni možno, se pač tega ne da uveljavljati. Jaz bi prosil, če mogoče to razložite, na katere zadeve se to nanaša. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa še enkrat. Poglejte, kar se tiče lastninjenja priobalnih zemljišč, je treba povedati, da so se priobalna zemljišča lahko lastninila že v času socializma, torej še v prejšnji državi. Zato seveda imamo celo vrsto zemljišč, ki so privatna zemljišča dandanes in segajo prav do meje morja. Tega za nazaj ne moremo popraviti. Smo pa v ta zakon, prav na sugestijo treh priobalnih občin, vnesli določbo, po kateri lahko občina sama, če se ji zdi, da je nek del obale tako zelo pomemben, razglasi tisti delček obale ali del obale za naravno javno dobro in ga ona, ta zakon ji to omogoča, razlasti in omogoča prost pretok in tako naprej. Prost pretok je predviden sicer tudi v zakonu kot splošen režim. Ampak to je režim ravnanja z zemljišči. Lastninjenje zemljišč se je pa že zgodilo in ta zakon tega ne ureja na novo. To se je zgodilo že v zakonu o lastninjenju zemljišč v družbeni lastnini iz leta 1997, malo daljši naslov ima tisti zakon. Tako, da tega niti ne moremo popraviti. Ta člen ponovno govori, glede na kriterije iz 11. in 28. člena, kriterij pa je stanje v naravi, saj minister si ne more izmišljevati stanja v naravi, skratka ta kriterij omogoča ureditev katastrskega stanja glede na stanje v naravi. To je vse. O lastništvu tu ne govori nič, ali o lastninjenju ali o prehodu in tako naprej. To nima veze s 188. členom. Poglejte, sem že v drugi obravnavi rekel. Če se tako zelo bojite, da bi prihajalo do ne vem kakšnih zlorab, ki jih jaz sicer sploh ne vidim kot možne v tem členu, potem bi črtali tisto morsko javno dobro. Vi ste pa šli črtat kompleten tretji odstavek. To je stotine primerov širom po Sloveniji pri teh rekah. Veste, kako so se reke premikale skozi zadnjih 180 let, odkar je bil kataster narejen. Skratka, mislim, da poskušate narediti problematično nekaj, kar se na ta način problematično niti ne da narediti.
Hvala lepa. Trije ste se prijavili k besedi. Lepo prosim, da govorimo o vsebini 188. člena. Ta člen ne govori o možnosti ali nezmožnosti prostega prehoda na obalnem zemljišču. Zakon ureja popolnoma drugo materijo in prosim, da se osredotočite na dovoljevanja ali nedovoljevanja ureditve dejanskega stanja z odločbo ministra, kot je predvideno v tem členu. Gospod Sok, gospod Bernik, potem gospod Petan.
Hvala lepa, gospa predsedujoča, ampak to je pač vaša interpretacija tega člena. Očitno jo nekateri razumemo drugače. Jaz vam bom, gospod minister, še enkrat prečital oziroma predstavil ta zaključek raziskovalne naloge, kjer pravijo, da se vse obravnavane države zavedajo posebnega pomena obvodnih zemljišč, ki so zato večinoma v javni lasti oziroma pripadajo javnemu dobru. Zavedajo se potrebe po zagotovitvi prostega pristopa do obale in plaž, ki jonekateri pravni sistemi tudi dokaj dosledno, drugi pa le v manjši meri uveljavljajo. Zato je povsod opazna skrb države, bodisi na centralni ali lokalni ravni, da z opredelitvijo javnega interesa na obvodnih zemljiščih zagotovi prost dostop do voda, ki nudijo številne možnosti za oddih prebivalstva. Vi ste govorili o lastnini. Saj tudi v teh državah so obale v lasti posameznih lastnikov. Saj to mi vemo. Tako kot je pri nas. Ampak tudi nad tem država uveljavlja javno dobro, se pravi prost dostop za prebivalstvo, za državljane. Če bi vi imeli zapisane kriterije obmorske obale v zakonu, bi ta zadeva, kot jo vi interpretirate, držala. Ampak vi imate v 28. členu zapisano, da boste podrobnejše pogoje in kriterije za določitev obale šele na podlagi 11. člena predpisali s podzakonskim aktom. Se pravi, ta zakon vam daje možnost, da s podzakonskimi akti naredite to ali pa ono. Strinjam se pa, kar se tiče tega, ker smo v glavnem opozarjali zaradi morske obale, da ta amandma spremenimo, tako kot ste predlagali, in se v tem tretjem odstavku črtajo "ali morskega javnega dobra". Bomo potem vložili oziroma lahko, ker smo v hitrem postopku, spremenimo pač ta amandma že sedaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bernik, replika. Izvolite.
Hvala lepa. Gospoda ministra bi vprašal to. Ni pojasnil, kako imajo te stvari urejene druge države v naši bližini. In druga stvar me zanima, če bi nam lahko dal malo zgodovine o tem. Kako je bilo to urejeno v kraljevini Jugoslaviji? Kako je bilo urejeno pod italijansko okupacijo? Kako je bilo urejeno v Titovi Jugoslaviji? In tako dalje. Človek sicer ne pričakuje, da bi bile te uredbe tako stroge, kot bi morale biti, zaradi tega, ker ni bilo zavesti o naravi in skupnem dobru, tako kot je danes. In človek bi rad vedel malo ozadja. Drugače, brez tega bi človek skoraj rekel, če smem banalno, pa nočem v žaljivem pomenu reči, da država dela z nekaterimi stvarmi kot svinja z mehom. In dejansko bi se morali tukaj malo zamisliti in resnično pogledati tole splošno dobro. Ker to dobro je za vsakega od nas. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Petan.
Hvala za besedo. Torej zdaj sem se prepričal, da sem imel prav. In gospod minister, bojim se, da ste to svojo, znamenito misel o Štajercih razširili na cel parlament. Poglejte, v 188. členu piše, katere so izjeme, kjer minister nikoli ne more dati soglasja, da se na zahtevo lastnika to zapre. Če se osredotočim samo na morje, o tem govori 28. člen. In tu piše, to ne more biti dno notranjih morskih voda in teritorialnega morja. To je jasno. O tem se nihče ne pogovarja, o dnu. In pa do zunanje meje obale. Če sem vas prav poslušal prej, ste vi rekli, da zunanjo mejo obale določa plimovanje. Če sem vas narobe razumel, me, prosim, popravite. Ampak če je to, je prav, če ne, no me boste pa potem popravili. Ampak potem morate pa paziti, kaj govorite. Ker na začetku ste tako rekli. Kaj zdaj to pomeni? Namreč v drugih državah imajo to določeno z nekimi metri. Ali je to 10, 20 metrov, ne vem. Karkoli, vendar je to točno določeno. In vse ostalo, kar je pa izven tega, pa minister na zahtevo lastnika lahko zadevo zapre. To se pravi, vse ostalo - tisto je pa ravno bistveno, za dno se nihče ne sekira. Če jaz seveda pravilno razumem to tolmačenje, če ne, pa napišite tako, da bomo pravilno razumeli, da bo za neumne Štajerce bolj razumljivo. In do zdaj mi še vedno niste odgovorili, da mi nimamo prav. Tu tako piše, 28., 11. člen pa govori o notranjih vodah, to so pa rečne patiste. O tistem jaz ne razpravljam, govorim samo o morski obali, kar se lahko na zahtevo lastnika zapre. Tako tu piše in jaz tako razumem, sem pač "nor Štajer'c".
Hvala lepa. Gospod Bernik, spet replika, na izvajanje koga?
Opravičujem se, da ponovno motim, ampak rad bi prebral iz mnenja našega sekretariata, kaj pravi k temu členu: "Ni povsem jasno, čemu služi ta določba, saj po našem mnenju ni povezana s tem zakonom in presega njen okvir." Morda bi lahko tudi to razjasnili.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o spremenjenem amandmaju poslanske skupine - če dovolite, bi spremembo, ki jo je prej predstavil že gospod Sok, predstavila, in sicer se je prej amandma glasil "črta se tretji odstavek", zdaj pa "v tretjem odstavku 188. člena se črtajo besede 'ali morskega'". Se pravi, namesto "črta se tretji odstavek", mislim, da "v tretjem odstavku 188. člena se črtajo besede 'ali morskega'". Predstavnica sekretariata opozarja, da če bi bil sprejet amandma, bi bilo potrebno zaradi konsistentnosti črtanje tudi drugega odstavka 28. člena tega zakona, v tretjem odstavku. Predstavnike vlade sprašujem, kaj to pomeni za drugi odstavek 188. člena. Ker v primeru, da poslanska skupina, ki predlaga črtanje "ali morskega", meni, da je tudi kriterije, ki jih navaja v nadaljevanju predlagatelj, to je 28. člen, za morsko javno dobro, potrebno črtati [[...]]Gospod Sok, izvolite.
Torej, jaz mislim, da [[...]]Ne vem, od kod sekretariatu ta ugotovitev. Ker gre v tretjem odstavku za to, da minister lahko z odločbo na zahtevo lastnika spreminja status javnega dobra. Ne vem, zakaj bi morali črtati drugi odstavek 28. člena. Če je temu tako, bomo mi [[...]]
Ne, ne. Drugi odstavek 28. člena je povezan z morskim javnim dobrom.
Ampak ta odstavek nima vpliva na [[....]]
V tem odstavku, v istem odstavku. Tretji odstavek 188. člena se glasi: »Ne glede na določbe prvega odstavka tega člena ministrstvo z odločbo ugotovi prenehanje vodnega zemljišča in ukine status naravnega vodnega«. bi se potem člen naprej glasil, »vodnega javnega dobra na zahtevo lastnika obstoječega vodnega zemljišča, če zemljišče ne izpolnjuje kriterijev iz prvega odstavka 11. člena tega zakona«. Ker 11. člen govori o kriterijih za javno dobro, 28. pa morsko javno dobro. In v kolikor vi črtate »morsko«, potem so tudi kriteriji za morsko javno dobro [[...]]
To ni tako. Jaz ne razumem tega tolmačenja. Sicer pa bomo predlagali odmor, če je to tako.
Prav. Tako, kot ste predlagali, neupoštevaje pripombo sekretariata, bom dala amandma na glasovanje. V kolikor bo sprejet, bo vlada pripravila uskladitveni amandma, v kolikor bo to potrebno. Želite razpravljati o čem, spoštovani? Proceduralni predlog. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, da to stvar prečistimo, predlagam 10 minut odmora, pa se bomo s sekretariatom pogovorili, tudi s predlagateljem, pa bomo imeli čisto zadevo, da bomo vedeli tisto, kar hočemo, da ne bomo glasovali samo zato, da bomo glasovali. Tega mi ne želimo, ampak želimo vsebinsko. Prosim za 10 minut odmora.
Hvala lepa. Ob 11.19 bomo odločali o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije.
Amandma poslanske skupine, ki se glasi tako, kot sem ga skušala sama popraviti, in sicer, v tretjem odstavku 188. člena se črtajo besede "ali morskega in drugega odstavka 28. člena tega zakona". Ker je predlog amandmaja poslanske skupine, naj bi bil usklajen. Gospod minister, sprašujem. Gospod minister, tu je [[...]]Hvala lepa, še enkrat. V tretjem odstavku 188. člena se črtajo besede "ali morskega in drugega odstavka 28. člena tega zakona". O tem spremenjenem amandmaju poslanske skupine k 188. členu glasujemo. Obrazložitev glasu. Gospod Petan, izvolite. Prekinjam glasovanje.
Hvala, gospa predsednica. Jaz se malo opravičujem. Samo zaprosil bi, upam, da mi ne boste prehudo očitali ministra, če je to tisto, kar bi motilo ali ne. Ali lahko to potrdimo? Ker to je pomembno. Ne držim ga za besedo, ampak naj samo pove svoje mnenje. Saj navsezadnje je vseeno kakšno je. Ampak če bi to res motilo zakon, naj pač pove, če pa ne, pa lahko to potrdimo. Mi mislimo, da to ne bo vplivalo, ampak je samo kot ena varovalka. Se opravičujem, če sem mogoče izkoristil. Hvala.
Gospod Petan, se opravičujem. Res se vam lahko dala besedo za obrazložitev glasu. Bili smo že v tej fazi. Mislim, da je znak, ki ga je dal minister prej, ko je pokimal, da je to sprejemljivo, zadosti tudi za ostale poslanke in poslance. Torej o tako spremenjenem amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije, glasujemo. Glasujemo. Navzočih 54. Za 50, proti 4. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 195. členu. Želi kdo razpravljati? Ne, zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 48. Za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem dva amandmaja k 196. členu. Predlagateljica obeh je vlada. Želi kdo razpravljati? Ne, zato prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih 51. Za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. In še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih 46. Za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. K 197. členu je amandma brezpredmeten, zato dajem v razpravo amandma vlade k 199. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 48, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 202. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 52, za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. K 203. členu smo glasovanje že opravili. V razpravo dajem dva amandmaja k 211. členu, pod 1 je amandma odbora, z opombo, če bo ta sprejet, je amandma pod 2, katerega predlagateljica je vlada, brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih 52, za 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, zato je postal amandma pod 2 brezpredmeten. In še štirje amandmaji k prilogi 1, predlagateljica prvega je vlada, drugega poslanska Skupina slovenske nacionalne stranke, predlagateljica tretjega poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov in četrtega odbor za infrastrukturo. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih 46, za 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih 49, za 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 3. Glasujemo. Prvo glasovanje je bilo neuspešno. Samo trenutek, prosim. Se opravičujem, zaradi prehitrega dela sem spregledala opombo pri amandmaju, da v primeru sprejetja amandmaja pod zaporedno številko 1, katerega predlagatelj je vlada, ki je bil sprejet, k predlogi 1 je vsebovan tudi amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, ki govori o reki Meži z Mislinjo, zato je bilo glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 brezpredmetno, ker je vsebina že v amandmaju pod 1. Drugič glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujmo! Navzočih 47. Za 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o amandmaju pod 4. Glasujmo! Prvo glasovanje o amandmaju res ni bilo uspešno. Res prosim za pozornost. Drugič glasujmo o amandmaju odbora pod zaporedno številko 4. Glasujmo! Glasujmo! Navzočih 49. Za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo torej glasovanje o amandmajih. Sprašujem predstavnico sekretariata, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona? Ker je medsebojna skladnost določb, ker je zakon torej medsebojno neusklajen, prekinjam to točko dnevnega reda za pripravo uskladitvenih amandmajev. Ko jih bomo imeli na klopi, bomo nadaljevali z glasovanjem o uskladitvenem amandmaju. Besedo dajem predstavnici sekretariata, da pove, v čem je zakon neusklajen.
Hvala lepa za besedo. Sekretariat je ugotovil, da je predmet zakona neusklajen v 7 točkah, in sicer, v 17. členu je prišlo do neskladnosti zaradi sprejetega amandmaja k 15. členu glede povezanosti vodnega zemljišča s površinskim vodam, pri 26. členu do neskladnosti z določbam 23. in 24. člena glede vzpostavitve v prejšnje stanje. Tretjič, pri 62. členu je prišlo do neskladja med prvim in tretjim odstavkom. Pri 172. členu do neskladja z določbami 165. člena glede številčne sestave sveta za vode. Nadalje, pri 176. členu do neskladja z določbami 40. člena glede ravnanja, na katerega se nanaša ustna odločba inšpektorja. Šestič, v določbah 197. člena neskladje z določbami prejšnjih členov glede ravnanjavlade pri prilagoditvi vodne pravice in končno še v določbah 200. člena, ki je postal neskladen z določbami 38. in 181. člena glede urejanja prostega prehoda ob morskem dobrem. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnike vlade Republike Slovenije prosim, da pripravijo uskladitvene amandmaje. Ko jih bomo imeli na klopeh, bomo prešli na obravnavo in odločanje o teh. Prekinjam torej 12. točko dnevnega reda za pripravo uskladitvenih amandmajev. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OBVEZNIH ZAVAROVANJIH V PROMETU. Predlog zakona je zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnike vlade vabim v dvorano. Medtem še obvestilo. Predsednik državnega zbora se je z vodji poslanskih skupin dogovoril, da bomo danes delali do dokončanja vseh točk, predvidoma do 15.00 ure oziroma če bomo prej uspeli končati z delom, bomo končali prej. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Proceduralni predlog? Samo trenutek.
Gospo podpredsednico naprošam, da od gospoda, ki želi nastopiti, zahtevate pooblastilo, ker v Poročevalcu, kjer je ta zakon objavljen, predvidevam, njegovega imena ni. Hvala.
Hvala lepa. Pooblaščene osebe za nastopanje pri 13. točki so mag. Anton Rop, mag. Matej More in Vinko Berginc, svetovalec vlade. Mag. Sibil Svilan, državni sekretar v ministrstvu za finance [[dodatno pooblastilo je bilo posredovano]] . Izvolite, gospod Svilan, imate besedo.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana predsedujoča! Državni zbor Republike Slovenije je po opravljeni drugi obravnavi predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obveznih zavarovanjih v prometu predlagatelju naložil, da za tretjo obravnavo pripravi celovito besedilo predloga zakona in vanj vključi vse v drugi obravnavi sprejete amandmaje. Pripravili smo čistopis predloga zakona in pri tem opravili tudi nekaj redakcijskih popravkov, ki so bili posledica amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi. Po ponovnem posvetu s sekretariatom za zakonodajo in pravne zadeve državnega zbora se je pokazala potreba po oblikovanju dodatnih amandmajev. Tako vlada predlaga sprejem amandmaja k 11. členu predloga zakona, prejšnji 19. člen, ki razširja obveznost sklenitve zavarovalne pogodbe na prevzemnike vseh vrst prometnih sredstev, namenjenih za javni prevoz potnikov, in ne le na prevoznike zrakoplovov in drugih letalskih naprav. Drugi amandma se predlaga k sedanjemu 14. členu, prejšnji 24. člen. Gre za amandma na amandma, ki ga je državni zbor sprejel na predlog poslanske skupine LDS. Predlog amandmaja upošteva veljavno ureditev po zakonu o varnosti cestnega prometa, ki je ukinil vsakoletno podaljševanje registracije. Če bi obveljala ureditev, ki jo predvideva sprejeti amandma, ki veže predložitev dokaza za sklenjeni zavarovalno pogodbo in registracijo oziroma podaljšano registracijo, bi v naslednjih letih po registraciji vozil odpadla uspešna kontrola sklenjenih obveznih zavarovanj. Predlagamo tudi amandma k 33. členu, prej 43. člen, ki ureja pooblaščenca za obravnavanje odškodninskih zahtevkov, odškodninski urad, informacijski center. Glede na to, da gre za nove in specifične institute, se predlaga dodatek krovnega naslova, ki naj jasno pove, da gre za posebnosti v izvajanju avtomobilske odgovornosti. Poleg tega se predlaga tudi premestitev posebne vrste pooblaščenca, to je pooblaščenca, ki ga mora imenovati zavarovalnica države članice, ki namerava v Republiki Sloveniji neposredno opravljati zavarovalne posle, v poglavje o zavarovanju avtomobilske odgovornosti in ga tako jasno ločiti od pooblaščenca, ki je namenjen reševanju zahtevkov iz naslova škod, ki so nastale izven države stalnega prebivališča oškodovanca. Predlaga se tudi ustreznejša ureditev določb o jeziku, ki ga morata obvladati oba omenjena pooblaščenca. Predlog zakona torej uvaja nove institute in spremembe, ki bodo pripomogle v večjemu varstvu oškodovancev in uspešnejšemu uveljavljanju novih odškodninskih zahtevkov. Poleg tega bo s sprejetjem zakona dosežena uskladitev z zahtevami evropskih smernic s področja obveznih zavarovanj v prometu. Predlagatelj državnemu zboru predlaga, naj predlog zakona sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbora za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? Predsednik, gospod Ciril Pucko. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi, predstavniki vlade. Odbor je obravnaval navedeni predlog zakona, zaradi določenih pripomb sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je moral svojo razpravo tudi vmes prekinjati in potem pripraviti določene amandmaje na besedilo zakona. Zato predlagam, da državni zbor podpre vse amandmaje odbora in vladne amandmaje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 9.7.2002. Na klopi pa imate tudi amandma k 14. členu skupine poslancev s prvopodpisanim Dušanom Vučkom. V razpravo dajem amandma odbora k 1. členu. Vabim poslanke in poslance, ki se nahajate v bližini, ker bomo odločali o amandmajih v okviru tretje obravnave, da se nam pridružite. V razpravo dajem torej amandma odbora k 1. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. Res prosim poslanke in poslance, da pridejo v dvorano. Pred nami so tretje obravnave, ki terjajo od nas nekaj odločanj še o amandmajih. Drugič glasujemo o amandmaju odbora k 1. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma odbora k 4. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih 48. Za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 11. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih 48. Za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma odbora k 12. členu. Želi kdo razpravljati? Ne, zato prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih 46. Za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. K 14. členu imamo dva amandmaja. V pregledu je amandma vlade, na klopi pa imate amandma skupine poslancev. Najprej bomo odločali o amandmaju vlade po opravljeni razpravi in potem o amandmaju skupine poslancev. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Gospod Sibil Svilan, izvolite. Gospod državni sekretar, izvolite. Lahko z mesta in setam priključite. Navada je, da vstanemo, ko govorimo. Gospod Sibil, izvolite.
Amandmaju k 14. členu nasprotujemo, saj je vsebina amandmaja po naši oceni že urejena v 5. členu predloga zakona, ne glede na navedeno vsebino predlaganega amandmaja vsebuje tudi veljavni zakon o varnosti cestnega prometa, ki to ureja v 167. členu. Poleg tega menimo, da so te zadeve urejene tudi po pravilniku o tehničnih pregledih, motornih in priklopnih vozil. Namreč, glede podatkov o zavarovalnici, pri kateri je sklenjeno obvezno zavarovanje, trajanju zavarovanja in številki police, ki se ob vsakokratnem tehničnem pregledu, ki se opravlja vsako leto, razen za nova vozila, in izdaja nalepke vpiše v evidenco, pa je treba pregledati po pravilniku o tehničnih pregledih motornih in priklopnih vozil, ki to ureja v svojem 81. členu, ki določa, da se veljavno nalepko za tehnični pregled nalepi na vozilo, če je poleg ostalih pogojev izpolnjen tudi naslednji pogoj, citiram, »da stranka predloži dokazilo, da je lastnik vozila zavarovan za avtomobilsko odgovornost, za čas katerega velja nalepka, to je eno leto«, to je 82. člen. Nadalje, po zgoraj citiranem pravilniku v 97. členu tudi določa, da veljavna nalepka za tehnični pregled, nalepljena na vozilo, poleg ostalega označuje tudi čas, za katerega ima lastnik vozila sklenjeno zavarovalno pogodbo za avtomobilsko odgovornost. Glede vodenja evidence o izdanih nalepkah pa je pomemben tudi 83. člen citiranega pravilnika, ki določa naslednje: "Javno nalepko za tehnični pregled vozila namesti na vozilo delavec, pooblaščena organizacija ali stranka, če tako želi, ko referent oziroma uradna oseba upravne enote ugotovi, da so izpolnjeni pogoji za izdajo nalepk, in določi ter označi rok veljavnosti nalepke. V zapisniku o tehničnem pregledu vozila se vpiše podatke o novi nalepki in o odstranjeni nalepki za tehnični pregled vozila. Ti podatki se takoj vpišejo v računalniško evidenco registriranih vozil. Na ta način je z računalniško evidenco pokrit tudi datum sklenitve in tudi datum prenehanja veljavnosti pogodbe." Iz teh razlogov menimo, da lahko amandmaju nasprotujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dovolite, da vam repliciram, gospod Sibil. Prav bi bilo, če bi korektno prebrali amandma poslank in poslancev, ker govori ravno v delu o dolžnosti, dolžnost prenaša na zavarovalnice, ne na občane, da predlagajo dokumente v postopkih. Gre za obveščanje organov, ki po uradni dolžnosti vodijo tovrstne evidence, in vaša obrazložitev pravzaprav ni sledila temu. Besedo ima gospod Vučko. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Seveda, na prvi pogled bi veljalo in bi lahko pritrdili navedbam državnega sekretarja, da tovrstne problematike ni treba ponovno urejati. Res je, kar je državni sekretar prebral, res je tudi to, kar je predsedujoča opozorila. Gre pa za to, da se pojavljajo problemi. Namen predlagateljev tega amandmaja je predvsem v tem, pravzaprav so trije: prvič, dopolniti sedanjo evidenco registrskih motornih vozil s podatki o sklenjenih zavarovalnih pogodbah in pogodbah o zavarovanjih, ki jim je pretekla veljavnost, predvsem pa preprečiti nepotrebne upravne izvršbe, in tisto, kar se nam zdi najbolj pomembno, v prihodnosti omogočiti poenostavitev postopka registracije pri upravnem organu. Zakaj? Dogaja se, ker je to obveznost tako posameznika in ker zavarovalnice oziroma zavarovalniško združenje vse od leta 1995 ni vzpostavilo enotne računalniške evidence - nimajo evidenc, imajo v fasciklih te zavarovalne pogodbe in se prilagajajo, potrebujejo ne nazadnje celo storitve ministrstva za notranje zadeve, ki skozi postopek, skozi akte, ki ste jih navedli, ima te podatke - vendar, kaj se dogaja? Zavarovalnica obvesti, da je osebi xy pretekla registracija oziroma da je poteklo zavarovanje, in upravna enota gre po uradni dolžnosti v postopek upravne izvršbe odvzema registrskih tablic. Zadeva se začne odvijati, vendar je ta oseba zato, ker je na trgu dobila boljšo zavarovalnico, z ugodnejšimi pogoji, sklenila zavarovanje zato vozilo pri drugi zavarovalnici. In kaj se zgodi: da policija prek upravne izvršbe pride na dom, želi odvzeti registrske tablice, medtem ko stranka pokaže, da ima sklenjeno zavarovalno pogodbo. Seveda, obstajajo določene dileme o tem, ali je pravnotehnično, nomotehnično dopolnitev na ustreznem mestu. Mi sodimo: da, zato ker govorimo v obstoječem odstavku o postopku registracije, ki se ne nazadnje nanaša v povezavi s pravilnikom o registraciji na nalepko. Če bo ta amandma sprejet in če bomo tej težnji sledili tudi pri noveli zakona o varnosti cestnega prometa ter določbo zakona dopolnili v tistem delu, ki govori tudi o plačanih oziroma neplačanih povračilih za uporabo cest, bomo dosegli v prihodnosti sledeče: vsi tisti lastniki vozil, ki jim po zakonu ni treba iti na tehnični pregled tri leta, bodo dobili nalepko po pošti, ker bo upravni organ v skladu z dopolnitvami zakona o upravi, ki jih je ta državni zbor potrdil, po uradni dolžnosti ugotovil, da oseba izpolnjuje pogoje za izdajo nalepke, da ima sklenjeno zavarovanje in da je plačala cestnino. Zato ni nobenega razloga, da bi človek, oseba, posameznik, letal od okenca do okenčka in prosil državo, da mu to izda. In dokazoval. Prav je, da ga sledimo, da dosežemo to, da če so evidence enotne, seveda predpostavljamo računalniške, ne na kamnu in kje na vpisu, da se to da storiti. Ker pa imamo ta zakon danes v obravnavi, je prav, da to določbo zapišemo sedaj, še posebej, če upoštevamo določbo zadnjega odstavka, ki govori kdo predpiše način obveščanja, je padolžnost zavarovalnic po novem. Način obveščanja bo predpisal minister za notranje zadeve v soglasju z ministrstvom za finance. Ker menimo, da je bolj v pristojnosti ministra za notranje zadeve, ker gre za povezave postopka registracije. Upam, da sem bil nekoliko jasnejši, predvsem pa sem želel poudariti ta tretji namen. Poenostavitev postopka registracije. Ne danes, jutri pa sigurno.
Hvala lepa. Gospa, predstavnica sekretariata, gospa Ogrinc, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. No v zvezi s predlaganim amandmajem moram opozoriti na sledeče. Predlagana dopolnitev se nanaša na 14. člen predlagane novele, s katero se dopolnjuje 16. člen veljanega zakona, ki sodi v poglavje o zavarovanju avtomobilske odgovornosti. Nanaša se predlagana rešitev tako na sklenitev kot tudi na prenehanje zavarovanja oziroma zavarovalne pogodbe. S predlagano novelo zakona pa imamo v 5. členu, s katerim se spremeni 4. člen veljavnega zakona, tudi že urejeno oziroma predvideno obveznost zavarovalnic, da obveščajo o prenehanju zavarovalnih pogodb. Ta določba je umeščena med splošne določbe in velja za vse lastnike prometnih sredstev. In opozarjam na sledeče. Torej, če se želi za področje zavarovanja avtomobilske odgovornosti nekaj bolj natančno urediti, seveda v odnosu na zakon o varnosti cestnega prometa, je treba to določbo vendar oceniti v odnosu na predlagano dopolnitev v 5. členu, kot sem omenila, ki pa velja za zavarovanje vseh lastnikov prometnih sredstev oziroma uporabnikov, na katere so prometna sredstva registrirana. Torej, če naj bi veljala neka posebnost še za lastnike vozil v cestnem prometu glede zavarovanja odgovornosti, potem je treba to rešitev utesniti na ta način, da bo dejansko samo dopolnitev, ki velja specifično za to področje, vgrajena v 16. člen. In skratka, na ta način bi bilo treba po naši oceni vsebino izčistiti, seveda ob skrbni oceni tudi veljavnega zakona o varnosti cestnega prometa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod More, ste želeli besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Torej kljub vsemu bi rad še enkrat poudaril, da kljub tej začetni nejasnosti, vseeno menimo, da predlagani amandma ni potreben. Namreč, kot je bilo že rečeno s strani sekretariata predlagani amandma ureja dve zadevi. Prvič, napajanje evidence v trenutku sklenitve zavarovalne pogodbe. To je urejeno v pravilniku o tehnični nalepki. V 83. členu, kjer jasno piše, da v trenutku, ko se izda tehnična nalepka, se napolni register, evidenca.Torej, v bistvu amandma v tem smislu postavlja dvojno polnjenje evidence, kar bo v bistvu povzročilo povečanje stroškov, manjšo transparentnost in tudi možnost napake. Kar se tiče drugega, na kar je gospod Vučko opozarjal, neprijetne situacije v primeru prenehanja, torej ko je pogodba prenehala veljati zaradi enega razloga sredi leta in na tej osnovi preneha zavarovalno kritje, pa bi želel poudariti, da je ta zadeva urejena v 5. členu zakona, ki ga danes obravnavamo, ki že zavezujejo zavarovalnico, da vtem primeru takoj obvesti organ, upravno enoto. In ta upravna enota bo seveda šla v izvršbo, če bo tisti, ki je sredi leta zaradi kakršnega koli razloga - vemo pa iz prakse, da teh primerov praktično ni - pristopil k drugi zavarovalnici, da mu bo vzela registrske tablice, če ne bo mogel dokazati drugega zavarovanja. Torej skratka, menimo, da ni poanta v tem, da se tukaj razbremenjuje občana, ker v vsakem primeru po zakonu o obveznih zavarovanjih občan ni zavezan k kakršnemu koli poročanju, ampak je to poročanje po veljavni ureditvi že, ponavljam, ob sklenitvi urejeno s pravilnikom o tehnični nalepki, ob eventualnem prenehanju pa je urejeno s 5. členom zakona o obveznih zavarovanjih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Vučko. Izvolite.
Se opravičujem, ampak ne drži. Mi se razlikujemo v eni točki. Čas, v katerem pridemo do podatka o zavarovanju, vi in tako kot je sedaj določeno, se to zgodi - veste kje, ko oseba že pride na tehnični pregled in mora dokazovati. Mi pa želimo nekaj drugega. Večina zavarovanj ali pa, upam si trditi, nimam teh podatkov, ena tretjina, bom zelo skromen, ljudi, občanov, državljanov že zavaruje svoja vozila prek nekih svojih zavarovalnih agentov, ki trkajo vsak dan na vrata in od tega živijo in imajo za to plačane provizije. Pravilno. In jaz osebno lahko sklenem zavarovanje, ne na dan poteka veljavnosti registracije, ampak en mesec prej uredim to zadevo, ker on pride k meni, ker gre po načelu - in pav je tako - ne jasli h kravi, ampak krava k jaslim. In v tej točki se mi razlikujemo. Zakaj ne bi omogočili, da če jaz sklenem zavarovanje ali kdorkoli en mesec prej in se on line s to določbo, obveznostjo zavarovalnic, to vnese, in ko upravni organ - ne bi razlagal, da je to možno tehnično izpeljati, da mu na določen datum vrže v posamezni upravni enoti vsa vozila, ki jim bo potekla registracija čez štirinajst dni, - ugotovi, da ima zavarovanje sklenjeno, ugotovi, da je cestnina plačana, in pošljejo nalepko. Ali ni to prijazno? Ne bi vamrazlagal, da to velja v nekaterih skandinavskih državah, kjer so to tako opevano nalepko uvedli, ampak ravno ta sistem tako funkcionira na Švedskem in ljudje seveda ne bentijo, niso se obrnili proti nalepki. Dajmo jo narediti, to nalepko, tudi skozi ta zakon prijazno. Seveda pa zahteva nekaj več časa, nekaj več volje in ne nazadnje tudi logičnega razuma, da bomo - ne govorim o jutri, čez štiri mesece, čez pol leta, do konca leta - bi pa lahko ta sistem imeli tako urejen, kot sem ga prej razložil. In vi veste, da se tako sklepajo zavarovalne pogodbe.
Hvala lepa. Preden odgovorite, dovolite, gospod More, da vam repliciram tudi sama, samo v tem delu. Nesporno je dolžnost zavarovalnic za obveščanje državnih organov urejena v primeru prenehanja zavarovalnice ob nepodaljšanju registracije. In o tem predlagatelji amandmaja morajo pripraviti konsistenten amandma, ker ponovno tudi za prenehanje urejajo tovrstno obveznost, in slediti napotilom sekretariata. Želja predlagateljev amandmaja pa je, da ta dolžnost obveščanja državnega organa obstaja ob sklenitvi zavarovalne police, da ni dolžan občan sam dokazovati tega dejstva, s tem da predlaga listine državnim organom, in s tem pridobi končni akt, to je podaljšanje registracije motornega vozila v obliki nalepke, ampak da je dolžnost zavarovalnic, da to z medsebojno povezavo z državnim organom uredijo prek računalniške povezave. To je vizija predlagateljev in s to navedbo, da torej velja ob sklenitvi dolžnost zavarovalnice o tem obvestiti organ, pristojen za evidenco registriranih vozil. Hvala lepa. Gospod More, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Hvala za vaše pojasnilo. Natančno to sem hotel tudi sam poudariti. Strinjamo se s prednostjo amandmaja, vendar želim povedati, da ta prednost amandmaja, in v tem delu mu tudi ne bi nasprotovali, bo praktična samo v prvih treh letih lastništva vozila. V redu, ne nasprotujemo, vendar poudarjamo pa to, kar je bilo ravnokar zdaj rečeno, da situacija prenehanja je že urejena v 5. členu in ni treba, da jo v bistvu v tem členu še ponovno dodatno urejamo.
Hvala lepa. Svetujem predlagateljem, da pravnotehnično skupaj s sekretariatom uredijo vsebino amandmaja, da bo konsistenten. Za deset minut prekinjam sejo, da predlagatelji pripravijo predlog amandmaja, ki bo sledil napotilom sekretariata. Ob 12.13 uri nadaljujemo. Hvala lepa.
Kolegice in kolegi, nadaljujemo z delom. Sprašujem predlagatelje, ali so uskladili vsebino amandmaja s predstavnico sekretariata? Gospod Vučko, izvolite.
Smo uskladili s sekretariatom, in sicer v imenu predlagateljev predlagam, da se upošteva naslednja sprememba: v prvem odstavku se črtata besedici "ali prenehanju", ker je to urejeno s 5. členom obstoječega zakona, v zadnjem odstavku, tretjem, pa se črtajo besede "v soglasju z ministrom, pristojnim za finance". Tako da se tretji odstavek pravilno glasi: "Način obveščanja iz tretjega odstavka tega člena predpiše minister, pristojen za notranje zadeve."
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o tako spremenjenem - najprej bomo glasovali o amandmaju vlade k 14. členu, ki je v pregledu amandmajev. Glasujemo. Navzočih 48, za 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma vlade sprejet. Zdaj odločamo še o amandmaju skupine poslancev, popravljenemu, tako kot ga je predstavil gospod Vučko, k 14. členu. Glasujemo. [[Oglašanje iz klopi.]] Prekinjam glasovanje. Ne more biti mnenja vlade več, ker smo v postopku glasovanja. Vseeno prekinjam glasovanje. Mislim, da je vlada pri spremembi sodelovala.
Potem naj pove, da to podpira.
V postopku razprave bi bilo to lahko narejeno, zdaj smo v fazi glasovanja. Glasujemo o amandmaju skupine poslancev k 14. členu. Glasujemo. Navzočih 50, za 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma skupine poslancev k 14. členu sprejet. Smo pri 26. členu. V razpravo dajem amandma odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 49, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 33. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju pod 1 k 33. členu ni bilo uspešno, zato prosim za pozornost. Drugič glasujemo. Glasujemo. Navzočih 46, za 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Še o amandmaju pod 2 k 33. členu. Glasujemo. Ponovno prvo glasovanje ni bilo uspešno. Res prosim za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih 50, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 35. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 49, za 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še zadnji amandma odbora k 38. členu. Želi kdo razpravljati? Ne, zato prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih 49. Za 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih. Sprašujem predstavnico sekretariata, ali je morebiti porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Hvala lepa. Zato lahko preidemo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Glasujmo! Navzočih 51. Za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Imamo tudi predlog naslednjega sklepa, ki ga dajem razpravo, nahaja se kot dodatni sklep v poročilu. In sicer gre za pooblastilo sekretariatu, da združi vsebino 37. in 39. člena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlogu dodatnega sklepa. Glasujmo! Navzočih 46. Za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog dodatnega sklepa sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade in predstavnici sekretariata najlepša hvala za sodelovanje. Mi pa se vračamo k obravnavi in sprejemu uskladitvenih amandmajev k 12. TOČKI DNEVNEGA REDA. Prejeli ste jih na klop. Predlagateljica je vlada Republike Slovenije. Prehajamo torej na obravnavo uskladitvenih amandmajev K PREDLOGU ZAKONA O VODAH. Želi predlagatelj besedo? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Razprava poslank in poslancev o uskladitvenih amandmajih ni možna. [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje o uskladitvenih amandmajih. Prehajamo na glasovanje o uskladitvenem amandmaju k 17. členu. Glasujmo! Navzočih 48. Za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Odločamo o uskladitvenem amandmaju k 26. členu. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Ponovno prosim za pozornost. Drugič glasujemo o uskladitvenem amandmaju k 26. členu. Glasujemo. Navzočih 52, za 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o uskladitvenem amandmaju k 62. členu. Glasujemo. Navzočih 48, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o uskladitvenem amandmaju k 172. členu. Glasujemo. Prvo glasovanje ponovno ni bilo uspešno. Res lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih 52, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o uskladitvenem amandmaju k 176. členu. Glasujemo. Navzočih 50, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o uskladitvenem amandmaju k 197. členu. Glasujemo. Navzočih 47, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o zadnjem uskladitvenem amandmaju k 200. členu. Glasujemo. Navzočih 47, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Zdaj lahko preidemo na glasovanje o zakonskem predlogu v celoti. Glasujemo. Navzočih 50, za 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. V razpravo dajem še predlog dodatnega sklepa, ki pooblašča sekretariat, imate ga v pregledu amandmajev. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o predlogu dodatnega sklepa. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dodatni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnici in predstavnikom vlade in sekretariata se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod Bernik. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Gospod državni sekretar! O tem smo že večkrat govorili, zato bom zelo kratek in bom rekel to, da ne bom razlagal teh amandmajev, ki smo jih vložili, ker se bom poslužil latinskega izreka, da je vsebina sama po sebi razumljiva. Rekel bom to, da [[...]]
Prosim za mir v dvorani!
Rekel bom to, da so ti amandmaju v dosegu 6. direktive, tako da ima vlada možnosti, da te direktive sprejme, če jih želi. Tako bom tukaj končal. Prosim, da te amandmaje pogledate in boste videli, da so nekateri taki, ki bi bili v dobro celotni slovenski skupnosti, ne pa toliko dobri za državo, razen neposredno, ker k sreči državljani so dobri državljani. Hvala.
Hvala lepa. Slišali smo mnenje predstavnika poslanske skupine Nove Slovenije. Besedo dajem poslankam in poslancem o predlogu zakona v celoti. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 10.7.2002. V razpravo dajem 15 amandmajev k 15. členu. To so amandmaji, ki jih predlagata poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke in, če pogledate v pregled, amandma Slovenske ljudske stranke pod številko 8 k 15. členu. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje o vseh 15 amandmajih k 15. členu, in sicer po vrstnem redu, kot so zapisani v pregledu amandmajev. Poslanke in poslance prosim, da se nam pridružijo, ker smo v fazi odločanja. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 v pregledu k 15. členu. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Res vljudno vabim poslanke in poslance, da pridejo v dvorano, da uspemo opraviti potrebna glasovanja. Drugič glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 15. členu. Glasujmo! Glasujmo! Navzočih 52. Za 13, proti 34. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih 49. Za 17, proti 26. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 3. Glasujmo! Navzočih 46. Za 13, proti 28. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 4. Glasujmo! Navzočih 52. Za 16, proti 31. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 5 z opombo, da če bo ta sprejet, je glasovanje o amandmaju pod 6 brezpredmetno. Glasujmo! Navzočih 53. Za 15, proti 30. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zato odločamo tudi o amandmaju pod 6. Glasujmo! Navzočih 51. Za 15, proti 27. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 7. Glasujmo! Navzočih 49. Za 16, proti 16. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 8. Glasujmo! Navzočih 50. Za 20, proti 24. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 9. Obrazložitev glasu. Izvolite. Prekinjam glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 9. Smo v fazi odločanja, gospod Kelemina.
Spoštovana podpredsednica, niste rekli: "Odpiram razpravo zdajle o tem amandmaju."
Gospod Kelemina, dovolite za pojasnilo. V razpravo sem dala 15 amandmajev k 15. členu. Se opravičujem, [[...]]
Dobro. Okej.
[[...]], ker smo že vsi malo utrujeni [[...]]
Okej. V redu. Hvala. Bom pa obrazložil samo glas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Kelemina, izvolite.
V redu. Hvala lepa. Poglejte, ta deveti amandma k 15. členu je zadnji poskus še, da se poskuša v ta zakon uvesti nekako olajšave za izdelke domače umetnostne obrti, ki dobijo pozitivno oceno od posebne strokovne komisije. O tem smo sicer veliko razpravljali. Do zdaj je bilo vse ignorirano in zavrženo. Trdno sem prepričan, da si Slovenija kot specifična majhna dežela, kjer je izredno - mislim, pač še količkaj razvito območje nekih izdelkov domače in umetnostne obrti, da se to zaščiti s tem zakonom in da se omogoči tem ljudem, da bodo ceneje lahko proizvajali te svoje izdelke. Poglejte, ne vem, če poznate, ampak imam določene dokumente, kjer piše, kako se Evropska skupnost zavzema za majhna podjetja. Na primer samo en stavek bom prebral, v Nemčiji, kjer malim podjetjem ni treba plačevati davkov od prihodkov. Celo to piše. Mi pa hočemo obdavčiti popolnoma vsako stvar, celo take zadeve, kot so izdelki domače in umetnostne obrti, kar je nekaj specifičnega za Slovenijo oziroma glede na našo velikost je tako ali tako tega izredno malo. In sem trdno prepričan, da teh izdelkov, katerim bo posebna strokovna komisija dala soglasje, da bodo lahko proizvajali svoje izdelke, da bojo po nižji stopnji, se pravi po 8,5 stopnji, da jih ne bo veliko. In da bi si zaslužili ti ljudje, ki vlagajo toliko naporov in svojega dela in svojega časa in svojega življenja v take stvari, da promovirajo Slovenijo, da si zaslužijo to olajšavo. To je zadnji poskus, seveda če ne boste tega storili, je pač vaša stvar, spoštovana koalicija, vendar jaz sem svojo obveznost naredil. Poskušal sem pač še enkrat nazadnje doseči to, da bi se tem skupinam omogočilo neko lažje delo v tem prostoru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo obrazložitev glasu. Zdaj prehajamo na glasovanje o devetem amandmaju k 15. členu. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih 48. Za 19, proti 20. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 10. Glasujemo. Navzočih [[49]] . Za 15, proti 30. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 11. Glasujemo. Navzočih 50, za 17, proti 30. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 12. Glasujemo. Navzočih 47, za 14, proti 31. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 13. Glasujemo. Navzočih 48, za 16, proti 29. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 14. Glasujemo. Navzočih 51, za 19, proti 27. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. In še o amandmaju pod zaporedno številko 15 k 15. členu. Glasujemo. Navzočih 50, za 16, proti 30. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo dajem amandma poslanske skupine Nove Slovenije k 16. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 48, za 15, proti 24. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. In še razprava o zadnjem amandmaju iste poslanske skupine k 17. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 50, za 15, proti 30. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Proceduralni predlog, gospod Barovič, izvolite.
Hvala, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Na osnovi 72. člena veljavnega poslovnika državnega zbora Republike Slovenije poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke zaradi posvetovanja v skupini zahteva prekinitev dela državnega zbora za 30 minut. Hvala.
Hvala lepa. Pred odločanjem o predlogu zakona v celoti odrejam 30 minut odmora za posvetovanje v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke. Nadaljujemo ob 13.11 uri, ko bomo odločali o predlogu zakona v celoti.
Prosim, pridite v dvorano!Kolegice in kolegi, prosim, da pridete v dvorano. Prosim poslance iz vrst DeSUS-a, ker nikogar še ni tukaj, iz Stranke mladih - še nikogar ni tukaj, če bi lahko prišli v dvorano. Vljudno bi prosil kolegice in kolege, ki so zdaj v preddverju ali v pisarnah, da spoštujejo kolegice in kolege, ki so tu, v dvorani, in čakajo, da jih pride dovolj, da bi lahko nadaljevali. Prosim. Vem, da je to zadnji dan, za vse je zadnji dan dela državnega zbora. Prihodnji teden so druga dela, potem gremo na dopust. Prosim. Zdaj so tudi poslanci iz vrst DeSUS-a med nami, počakamo torej še poslance iz vrst Stranke mladih. Kolegice in kolegi, ali lahko ugotovim navzočnost v dvorani, prosim? Kolegice in kolegi, ugotavljam navzočnost, da bomo ocenili, koliko nas je v dvorani. Prosim! Ugotavljam navzočnost! Še malo počakati. Prosim. Smo sicer blizu sklepčnosti, vendar nas ni dovolj, da bi lahko opravili razprave in glasovanja, zato prosim. Stranka mladih [[...]]Prosim kolegice in kolegi! Še enkrat bom ugotavljal navzočnost v dvorani! Najprej bom počakal, da se malo umirimo. Ugotovimo navzočnost! Prosim, pritisnite tipko »kvorum«. 50 navzočih. Državni zbor je sklepčen. Smo pred glasovanjem o zakonskem predlogu v celoti. Nihče ne želi besede. Torej, ali lahko o zakonu glasujemo? [[Lahko.]] Kolegice in kolegi! Glasujmo o zakonu v celoti! Smo sredi glasovanja. 51 navzočih. 37 za, 10 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. Kolegice in kolegi! Ker so predstavniki vlade, ki so odgovorni tudi za točko o zakonu o davku na promet in ker ta po predvidevanjih ne bi bila dolga, ali lahko opravimo to točko pred sukcesijo? Ali kdo nasprotuje? Prav, potem prehajam na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O DAVKU NA PROMET NEPREMIČNIN. Zakon je predlagala vlada. Želi predlagatelj besedo? [[Ne želi.]] Predsednik odbora za finance? [[Ne želite.]] Besedo dajem sekretariatu, če tako želi. Predstavnikom poslanskih skupin. [[Tudi ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo in odločanje o posameznih členih in vloženih amandmajih. Amandmaji niso vloženi. Predlagam postopkovni predlog, da odločamo o vseh členih skupaj. Ta predlog dajem na glasovanje. 52 navzočih, 40 za in 9 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zato dajem vse člene na glasovanje. Želi pred tem kdo besedo? [[Nihče.]] To dajem na glasovanje. Prosim za mir. 51 navzočih, 37 za in 7 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da smo to sprejeli. V razpravo in odločanje dajem naslov. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. 51 navzočih, 41 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ni amandmajev. Želi kdo razpravljati o zakonu v celoti? [[Nihče.]] Sprašujem glede skladnosti? [[Ni problemov.]] Predlog zakona v celoti dajem na glasovanje. Želi pred tem kdo besedo? [[Ne.]] Ta predlog je v glasovanju. Prosim, glasujte. 48 navzočih, 37 za in 6 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da smo zakon v celoti sprejeli. Preden bomo prešli na naslednjo točko dnevnega reda, bi vas rad obvestil, da je na povabilo našega predsednika odbora za zunanjo politiko naš gost predsednik zunanjepolitičnega odbora italijanske zbornice, gospod Selva, ki ga v našem skupnem imenu prav lepo pozdravljam med nami. [[Aplavz.]] Hvala lepa predstavnikom vlade. Tiste predstavnike vlade pa, ki bodo sodelovali pri 14.a točki, pri predlogu zakona o ratifikaciji sporazuma o vprašanjih nasledstva, vabim v dvorano, gospod Golob, državni sekretar. Zdaj se vračamo na 14.A TOČKO DNEVNEGA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O VPRAŠANJIH NASLEDSTVA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želite, gospod državni sekretar, besedo? Prosim, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospe in gospodje! Pred vami je predlog zakona o ratifikaciji sporazuma o nasledstvu. Ta sporazum je podpisan 29. junija lansko leto na Dunaju. Sporazum opredeljuje in določa razdelitev pravic ter obveznosti nekdanje SFRJ in skupaj z vsemi kasnejšimi sporazumi dokončno ureja, dokončno ureja vzajemne pravice in obveznosti držav naslednic glede vprašanja nasledstva, vključenih v ta sporazum. Sporazum tudi potrjuje odločitev sestanka naslednic 10. aprila 2001 v zvezi z razdelitvijo premoženja nekdanje SFRJ pri Banki za mednarodne poravnave. V sporazumu ni nasledstva mednarodnih pogodb, ker je to področje že urejeno, bodisi bilateralno bodisi multilateralno, z ratifikacijo pri depozitarju, in prav tako ne zajema vprašanja državljanstva, saj so to področje naslednice že uredile unilateralno z notranjo zakonodajo. Dogovor naslednic je bil, da sporazum zaradi obsežnosti in kompleksnosti materije vsebuje splošna določila, podrobnejše materialno izvajanje pa je določeno v posameznih prilogah, in v prilogah se obravnavajo naslednja področja nasledstva nekdanje SFRJ. Eno področje je premično in nepremično premoženje nekdanje SFRJ, drugo je premoženje diplomatskih in konzularnih predstavništev, tretje je finančno premoženje in obveznosti SFRJ, razen tistih, ki so v dodatku tega sporazuma. Četrto so arhivi, peto so pokojnine,šesto so druge pravice pravne koristi in finančne obveznosti ter sedmo zasebno premoženje in pridobljene pravice. V skladu s sporazumom naslednice ustanovijo stalni skupni odbor visokih predstavnikov vsake od držav naslednic in seveda njim tudi pomagajo strokovnjaki. Glavna naloga stalnega skupnega odbora je nadzor nad učinkovitem uresničevanju sporazuma in hkrati ta stalni skupni odbor služi tudi kot forum, na katerem bi se lahko razpravljalo o vprašanjih in o njegovem izvajanju, ki se lahko pojavijo v prihodnosti. Morebitna nesoglasja, ki bi lahko nastala v praksi pri razlagi izrazov in terminov, ki se uporabljajo v sporazumu ali v kasnejših sporazumih, ki so potrebni za izvajanje posameznih prilog, se lahko na pobudo katerekoli prizadete države predloži v strokovno razrešitev izvedencu razsodniku, ki pa ne sme biti državljan naslednic oziroma pogodbenic. Vlada je v Republiki Sloveniji za uresničitev sporazuma vzpostavila organizacijsko strukturo. To so visoki predstavnik za nasledstvena vprašanja, ki koordinira, svet za vprašanja nasledstva, odbor za prevzem garancije za devizne hranilne vloge, pooblaščenec za pogajanja v prevzemu garancije za devizne hranilne vloge, odbor za premično in nepremično premoženje, odbor za premoženje diplomatsko-konzularnih predstavništev, odbor za finančna sredstva in obveznosti, odbor za arhive, odbor za pokojnine, odbor za druge pravice, odbor za zasebno premoženje. Tako je vlada s to izpostavo organizacijske strukture pokrila praktično vse področje, vse območje, ki ga sporazum zajema. In vlada je seveda sprejela tudi amandma, ki natančneje določa neposredne izvajalce, ki so zadolženi za implementacijo sporazuma. Cenjeni zbor vabim, da sprejme predlagani predlog zakona. Hvala lepa, gospod predsednik.
Hvala lepa vam, gospod državni sekretar. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko. Njegovega predsednika vabim, da državni zbor seznani s stališčem. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zunanjo politiko je na svoji 32. izredni seji, ta je bila 9. julija letos, obravnaval amandma vlade Republike Slovenije k predlogu zakona o ratifikaciji sporazuma o vprašanjih nasledstva. Odbor za zunanjo politiko je že na svoji 28. seji, ki je bila 5. septembra leta 2001, obravnaval predlog omenjenega zakona in ga tudi podprl. Vlada Republike Slovenije pa je nato 5. julija v proceduro v državni zbor vložila amandma k 3. členu predloga zakona. Predsednik odbora je ob razpravi uvodoma člane odbora na kratko seznanil s potekom sprejemanja omenjenega predloga zakona v odboru za zunanjo politiko, hkrati pa je menil, da je ta seja odbora, ki je sicer namenjena opredelitvi odbora do vloženega amandmaja vlade Republike Slovenije, priložnost, da sečlani odbora seznanijo tudi z nadaljevanjem pogajanj o nasledstvu, predvsem glede razdelitve premoženja nekdanje SFRJ pri Banki za mednarodne poravnave. Pojasnil je, da je seja odbora prav zaradi omenjenega razloga tudi zaprta za javnost. Ministrski svetnik Rudolf Gabrovec pa je v imenu vlade Republike Slovenije pojasnil razloge za vložitev amandmaja k 3. členu predloga zakona. Dejal je, da navedba v navedenem členu, da za izvajanje sporazuma skrbi ministrstvo za zunanje zadeve, ni ustrezna, saj države naslednice v skladu s sporazumom ustanovijo stalni skupni odbor visokih predstavnikov vsake države naslednice, ki ga sestavljajo strokovnjaki z vseh področij, na katera se sporazum nanaša. Zato bi po mnenju vlade Republike Slovenije bilo treba pristojnosti za izvajanje sporazuma razširiti na vsa resorna ministrstva, v pristojnosti katerih sodijo zadeve, opredeljene v sporazumu. Jožef Jerovšek je v razpravi menil, da bo predlagani amandma razpršil pristojnosti za izvajanje sporazuma, hkrati pa po njegovem mnenju ne bo povsem jasno, kdo bo odgovoren za morebitno neuspešno izvajanje sporazuma. Generalni sekretar v ministrstvu za zunanje zadeve Borut Trekman pa je pojasnil, da bi v skladu s predlaganim amandmajem visoki predstavnik Republike Slovenije za nasledstvo v celoti koordiniral izvajanje sporazuma, pri čemer bo prevzel tudi odgovornost v zvezi s tem. Po končani razpravi se je odbor opredelil do amandmaja vlade Republike Slovenije k 3. členu predloga zakona in ga podprl. V zvezi s predlogom zakona o ratifikaciji sporazuma o vprašanjih nasledstva pa ostajajo v veljavi sklepi, ki jih je sprejel odbor na svoji 28. seji, 5. septembra lani, in se v osnovi glasijo takole: "Odbor je pri obravnavi upošteval mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki na predlog zakona ni imel pripomb. Odbor je soglašal z navedenim predlogom zakona in zato predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, naj predlog obravnava na svoji seji in ga sprejme." Predlagam, kolegice in kolegi, da podpremo predlog zakona in amandma k temu zakonu in na ta način tudi preprečimo, da bi Republika Slovenija bila zadnja naslednica Jugoslavije, ki bi ta sporazum ratificirala. Čas je, da to storimo zdaj. Hvala lepa.
Hvala, gospod predsednik odbora. Ima stališče sekretariat? [[Ne.]] Zdaj bom dal v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke najprej besedo kolegu Pečetu za predstavitev njihovih stališč. Želi potem za njim še katera od poslanskih skupin besedo? [[Ne.]] Kolega Peče, imate besedo v imenu poslanske skupine. Kolega Jerovšek, v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke za njim. Prosim, kolega Peče.
Spoštovani prisotni. Omenjen predlog zakona, ki je danes pred nami, mislim, da bi si na vsak način zaslužil obravnavo na lastni seji, predvsem zaradi pomembnosti in pa zaradi dolgoročnosti, ki jih bodo naše današnje odločitve vezale za sabo. Decembra lanskega leta se je med osnovnimi akterji okoli te zgodbe, vsaj tistimi, ki se ukvarjajo z notranjo politiko, ki je še kako povezana s tem vprašanjem, odvijal umik in pa iskanje avtorja umika. Na koncu se je gospod Drnovšek odločil, da bo prevzel oziroma podpisal pismo, ki je bilo naslovljeno na predsednika državnega zbora, za umik pa s tem za spremembo omenjenega zakona. To govorim iz enostavnega razloga, ker hočem povedati, kako pomemben akt je pred nami. Ravno zaradi tega, ker mislim, da bi bil greh, da v ta zakona vmešavamo dnevno politiko, dnevna nesoglasja med nami in da še enkrat razmislimo o smiselnosti tega zakona, ki je danes pred nami. Dotaknil se bom samo priloge C, finančnih sredstev in obveznosti, za katero v Slovenski nacionalni stranki menimo, da za našo državo, za Republiko Slovenijo, ni kvaliteten in bo pripeljal do velikih velikih odškodnin z naše strani, ki jih bomo dolžni mi. Prva pomanjkljivost tega zakona, predloga zakona o ratifikaciji sporazuma o vprašanjih nasledstva, leti na neenakost 5. in 7. člena priloge C finančnih sredstev in obveznosti, kjer se izbirata dva različna kriterija. V 7. členu, ki govori o prevzemu jamstev SFRJ in Narodne banke Jugoslavije, je kriterijev časovnosti trenutek pred osamosvojitvijo. Torej 10 let nazaj postavljamo kot tisti kriterij. V 5. členu, ki pa govori o finančnih sredstvih tujine in pod rimskimi številkami, pa vidimo, da se kot ta kriterij pojavlja 31. marec 2001. Ocenjujemo, da bo to ta izvirni greh, ki bo našo državo stal kar nekaj milijard nemških mark. Sami vidimo, da v nadaljevanju 5. člena postavljamo kriterije odgovornosti posameznih nekdanjih republik in spreminjamo vprašanje solidarnosti oziroma enakopravnega, enakovrednega, se popravljam, enakovrednega deleža. Decembra tistega leta 2001 je bil kot razlog za umik predvsem ta, da se ni znalo ovrednotiti vrednost 7. člena, ki pa je danes ovrednotena na 16 milijard 910 milijonov nemških mark. In Slovenija bo iz tega, Slovenijo bo iz tega naslova bremenilo - izračunano lahko po dveh ključih - po prvem, 2,5 milijarde nemških mark, po drugem ključu 3,2 milijarde nemških mark. Mislim, da so to dovolj dobri argumenti z dovolj dobro težo, da bi bilo smiselno o tem predlogu zakona še enkrat razmisliti in da bi se z njim srečali v septembrskem delu. Da bi bilo smiselno, kadar govorimo o tako visokih količinah finančnih sredstev in pa kadar nastopajo v zakonu očitne pomanjkljivosti, predvsem primerjava 5. in pa 7. člena priloge C, ki v bistvu za sabo vsebinsko povežeta celotni dokument. In v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je ravno priloga C oziroma, boljše rečeno, finančna sredstva in obveznosti najpomembnejši del tega zakona, bi bilo smiselno, da ne sprejemamo pavšalno oziroma ali pa konkretno obveznosti Republike Slovenije, ki jih bo morala izplačati v teh zneskih. To so zneski, ki nas bodo obremenili, to so zneski, o kakršnih se nam zaenkrat, vsaj v tej državi in parlamentu, niti ne sanja. Predlagam, da če točke več ne moremo umakniti, da poslanci ne podprete tega predloga zakona, ampak da se z njim poskusimo še enkrat srečati septembra. V Slovenski nacionalni stranki predloga zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala, kolega Peče. Kolega Jerovšek bo predstavil stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Na mojem seznamu je zadnji izmed predstavnikov poslanskih skupin. Za njim bom dal besedo poslankam in poslancem. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani predstavniki vlade! Danes, ko stojimo pred ratifikacijo sporazuma o vprašanjih nasledstva, ko je ta sporazum že ratificiralo nekaj držav z ozemlja bivše Jugoslavije, smo tukaj v Sloveniji kljub temu pred težjim vprašanjem, kot smo bili, ko je odbor za zunanjo politiko prvič obravnaval ta zakon 3. septembra 2001. Zato moram tudi v imenu naše stranke izraziti, da obrazložitve in vse to sprejemamo z izredno izredno mešanimi občutki. Moram poudariti, da je bila skrb - in mešani občutki - prisotna tudi na dodatni obravnavi te točke, ki smo jo opravili ta teden s strani predstavnikov vlade. Mislim, da je izraz stiske tudi predlagani amandma s strani vlade, ki na nek način skuša delegirati pristojnosti in odgovornosti na posamezna resorna ministrstva, čeprav bi po našem mnenju moral biti oblikovan drugače, da bi bila pač dikcija, da za izvajanje sporazuma o vprašanjih nasledstva skrbi vlada, ki potem delegira pristojnost za izvajanje zadev posameznim resornim ministrstvom. Bojim se, da je na vladi dozorelo prepričanje in spoznanje, da se je vlada o sukcesiji pogajala slabo in da se boji posledic, ki bodo prišle po ratifikaciji tega sporazuma o vprašanjih nasledstva. Ta občutek se iz dneva v dan krepi. Res pa je, da je država Slovenija v nezavidljivem položaju. Na tej točki se strinjam s predstavniki vlade - ne vem, kaj so izjavili danes, ker sem zamudil, ker sem bil na tiskovni konferenci - ampak to, kar so pojasnili na odboru, da bi vsako odlaganje oziroma siljenje v nov krog pogajanj in neratifikacija tega sporazuma najbrž ne prinesla boljšega izida. Kajti, po mojem mnenju in tudi po mnenju moje stranke, se je v zadnjih pogledih vlade izrazilo skozi "špranje", skozi ovinke pač mnenje, da se Slovenija na tem področju ni pogajala dobro in da se lahko zgodi, da bodo posledice drugačne, kajti v tem sporazumu dejansko ni bilo natančno ugotovljeno dejansko stanje, in da bo problem interpretacije nekaterih točk sporazuma. Če se na vladi že pred ratifikacijo govori o zornem kotu interpretacije posameznih točk sporazuma, je to jasen znak, da se vlada zaveda vseh možnih posledic, vendar s predlaganim amandmajem, kot sem omenil, beži od generalne odgovornosti. Vlada naj prevzame generalno odgovornost in delegira svoje pristojnosti posameznim resornim ministrstvom. Nam je jasno, da se bodo o številnih področjih, katerih predmet je ta sporazum o nasledstvu, pogajala resorna ministrstva, vendar neka koordinacija tega mora obstojati, če je bilo prej predvideno, da bo to zunanje ministrstvo, je po našem mnenju bistveno bolj primerno in pravilno, da se o tem zadolži vlado kot kolektivni organ, ki je pač odgovoren temu državnemu zboru in seveda tudi državljanom Slovenije. Kot sem že omenil, bomo prepustili našim poslancem, da se individualno odločijo. Občutki so izredno mešani, pričakujem pa, da bodo predstavniki vlade podali bistveno bolj podrobna pojasnila in da tudi tu spregovorijo o delu tega, o čemer so spregovorili na zaprti seji odbora za zunanjo politiko, o vseh teh problemih in stiskah, ki so bile na njihovih obrazih in tudi v njihovem izvajanju jasno prisotne. Hvala lepa.
Hvala, kolega Jerovšek. S tem smo, če je moj seznam točen, izčrpali predstavitev poslanskih skupin. Za besedo je zaprosil tudi dr. Gabrovec, vendar mu bom dal besedo potem, ko dam besedo najprej dvema poslancema, najprej kolegu Jelinčiču - ne? - potem kolegu Podobniku. Želite besedo? Prosim. In potem bom dal besedo vam, dr. Gabrovec. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Kljub temu, da to ratifikacijo opravljamo tik pred zaključkom našega spomladanskega dela, sem prepričan, da jo moramo opraviti z vso potrebno odgovornostjo in trenutek sprejemanja nas ne odvezuje od odgovornosti. Odločitev, taka ali drugačna, bo kljub vsemu tudi na nas, poslankah in poslancih. Vlada, ko je predlagala razširitev te seje, ki se danes zaključuje, je utemeljila širitev z naslednjim argumentom: "Ker so nastopile ustrezne okoliščine, časovna usklajenost ratifikacijskih postopkov z ostalimipodpisnicami sporazuma o nasledstvu..." In zato se predlaga, da se to zgodi na tej seji. Mislim, da še Hrvaška ni v celoti opravila svoje naloge, druge države so. Ključno vprašanje, ki se mi kot poslancu postavlja je vprašanje, ki bi ga lahko delovno imenoval, katera so tista eventualno odprta tveganja, ki bodo lahko na tak ali drugačen način obremenile slovenske javne finance, če se vse določbe tega sporazuma in predvsem vse priloge ne bodo razrešile, tako kot jih mi danes razumemo. Katera so tista eventualna tveganja? Do poslank in poslancev bi bilo korektno, da jih tukaj slišimo. Zelo pomembno vprašanje je interepretacija nekaterih členov. O tem je govoril že kolega Jerovšek. Zelo pomembna je priloga C, 5. člen in 7. člen. Morda še najbolj pomemben je 7. člen, ki govori o prevzemu jamstev SFRJ ali Narodne banke Jugoslavije za devizne hranilne vloge v poslovnih bankah. Ključno vprašanje je interepretacija tega člena. Med nami so kompetentni predstavniki vlade, tudi pogajalci, in je zelo dobro, da iz vaših ust slišimo jasno stališče in vašo razlago vsebine 7. člena. In seveda, v okviru možnosti, ki jo pač imate, da nas obvestite o zadnji rundi v Baslu in v povezavi tudi s 5. členom, namreč znano je, da vse določbe, ki so zapisane v 5. členu žal ne držijo. Žal ne držijo vse. In seveda, osnovni princip sprejemanja mednarodnih sporazumov je, da ga sprejemaš v dobri veri, da verjameš v njegovo vsebino in zato je tako pomembno vprašanje, o katerem je že govoril državni sekretar gospod Golob, to pa je 5. člen sporazuma, o vprašanjih, ki zelo detajlno na nek način govori, kako se rešujejo nesoglasja. To se pravi, da ste pogajalci vgradili realno možnost, da bo prišlo do zelo realne možnosti nesoglasij. To ste očitno vgradili v vaše pogajalske rešitve. Ker so ti postopki zelo detajlno zapisani, preprosto verjamem, da se bo zgodilo to, da bo možen zaključek, ko se bo zgodilo nesoglasje, da se bo postopek pripeljal do konca, da se ne bi zgodilo to, da bi se postopek pripeljal do takega konca, kot se je zgodil v Baslu, ko je predstavnik oziroma mediator Maier ugotovil, da se je zadeva zablokirala. Kdo tolmači sporazum? Kdo tolmači tak sporazum? Jaz bi rad z vso odgovornostjo, ki jo premorem kot poslanec, ta sporazum podprl. Moja podpora bokonkretizirana s pritiskom na sivo tipko, ko bom dobil odgovore na nekatere vprašanja, ki sem jih postavil. Jaz sem tudi prepričan, da če danes poslanke in poslanci ta sporazum ratificiramo, pa nismo bili obveščeni o vseh eventualnih tveganjih, ki jih nekateri predstavniki slovenske države poznajo, je naše početje nelegitimno. Kajti poslanke in poslanci moramo biti obveščeni o vseh eventualnih tveganji. Če pa predstavniki vlade ocenjujete, da to ni možno storiti na odprti seji, pa predlagajte zaprto sejo in nas o vseh eventualnih možnih tveganjih tukaj seznanite. Gre za milijarde. In o milijardah je treba odločati odgovorno. Hvala lepa.
Hvala, kolega Podobnik. Zdaj dajem besedo kolegu Jelinčiču.
Hvala lepa, gospod predsednik. Danes naj bi ratificirali predlog zakona o ratifikaciji sporazuma o vprašanjih nasledstva. Ratificirali naj bi nesposobnost pogajalcev in jim dali legitimiteto, ko so pa vendar izpogajali za Slovenijo izredno slaba izhodišča. Nesporno dejstvo je, da je že delitev, procentualna delitev, ki jo vidimo v 5. členu v 2. točki, za Slovenijo slaba. Okrog 3 procente več bomo plačali in na račun teh naših približno 3 procentov več bodo manj plačali Bosna in Hercegovina, Hrvaška in pa Makedonija. Sprašujem se, od kod pogajalcu pravica, da razpolaga z denarjem slovenskih državljank in državljanov. Zagotovo ne bo šlo nič iz njegovega žepa in potem mu je tudi vseeno, kako se izpogaja. Izpogajal se je izredno slabo. V kakšni drugi državi bi mu rekli, da je izdal nacionalne interese, da je izdal zaupanje tistega, ki ga je postavil kot pogajalca in da je izdal lastno domovino. In temu mnenju se tudi jaz pridružujem, tako kot se temu mnenju pridružuje Slovenska nacionalna stranka in njena poslanska skupina. Pogajanje je pripeljalo do nekega čudnega neskladja v dveh bližnjih členih, v 5. in v 7. členu. Že ko pogledamo izhodišča, na katera so postavljena tista razmerja oziroma tiste zahteve, ki jih pač bomo morali izvršiti. V 5. členu piše o finančnih sredstvih v tujini, kot so gotovina, zlato in druge drage kovine, hranilne vloge in vrednostni papirji, ki jih je imela SFRJ ali Narodna banka neposredno ali pri tujih bankah in tako naprej in tako naprej, vključujejo monetarno zlato na dan 31. marca 2001. Gospoda, pogajalci, ali vi ne veste, da je marca 2001 poteklo že skoraj 10 let od slovenske samostojnosti? Kdo vas je prepričal, da ste upoštevali porabo teh finančnih sredstev, v tem primeru tem primeru, zlata, kasneje deviznih vlog na računih v tujih komercialnih bankah; še nižje, deviznih [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]v bankah SFRJ z mešanim kapitalom, in še nižje: zlata, ki je bil prej v lastni komisije za zlato Francije, Velike Britanije in pa Anglije? Ali ste tudi vračunali stroške, ki so jih imele določene države z lastnimi vojnami? In solidarnostno bo te vojne plačevala tudi Slovenija. Če bi prišel nekdo domov, pa bi ženi rekel, kupil sem pol kilograma krompirja, za ostali denar sem pa sosedu kupil govedino, peteršilj za juho, še dvajset kilogramov krompirja zraven, da bo imel še za popoldne, pa zaboj paradižnikov, bi mu žena rekla, da je "bedak". In ravno to jaz pravim našim pogajalcem. Glavni pogajalec nosi vso krivdo in ta je "bedak".
Prosim za uporabo primernih izrazov.
V 7. členu smo šli pa na drugo stališče, in sicer, o prevzemu jamstev SFRJ ali NBJ za devizne hranilne vloge v poslovni banki, in kateri koli drugi njeni podružnici, v kateri koli državi naslednici se pa to šteje pred dnem njene razglasitve neodvisnosti. Pa, lepo vas prosim, koliko so vam plačali, da ste to podpisali? Kaj ste dobili? Ali ste dobili vikende tam po Hrvaškem, pa Makedoniji, pa kaj jaz vem, kje vse. To podpisati in ratificirati tak sporazum je zločin. Zločin, ki bo slovenske davkoplačevalce samo s tega izhodišča stal približno 3 milijarde nemških mark ali - če bolje računate oziroma če ne razumete več marke, da ste pozabili - milijardo in pol evrov. Vprašajte gospoda finančnega ministra, kaj pomeni milijarda in pol evrov v državnem proračunu. In vprašajte gospodarstvenike, kaj pomeni to za državo. Vam gospod, pogajalec, je vseeno. Vi niste gospodarstvenik, vas briga vse skupaj, vi ste se šli "gor" sprehajat, smehljat in klanjat. In s tem klanjanjem smo dobili za Slovenijo grozljivsporazum. Grozljiv sporazum. Ne vem, kje bo Slovenija vzela taka finančna sredstva. Od kod nam denar? Vse se že prodaja, vse, kar je vrednega, država že prodaja in tlači tujcem v roke, zato da bomo zapolnili tisto luknjo, ki je nastala. Vi ustvarjate novoluknjo, ki je še bistveno večja od tiste, ki je že tukaj. Ali je pa morda zadaj kakšen interes po ustanovitvi nove Jugoslavije, ki se bo nekako drugače imenovala - ne vem. Ne vem, kaj vam hodi po glavi. Kajti glede na to, kako ste to izpogajali, vam verjetno hodi marsikaj po glavi. Grozljivo je to, kar imamo tukaj pred seboj. Grozljivo! In iz čisto enostavnih računskih razlogov, finančnih razlogov, tistih gospodinjskih razlogov, ki jih Slovenke poznajo dosti bolje kot največji slovenski pogajalci, lahko to tole samo zavržemo. Tega pač ne smemo, ratificirati. Lepo vas prosim, ko je prišel pogajalec Zvezne republike Jugoslavije oziroma srbski pogajalec nazaj v Beograd je imel na televiziji intervju, kjer je povedal, da so dobili toliko, kot si ne bi upali misliti tudi v najbolj drznih sanjah. Posnetki še vedno obstojajo, celo slovenska televizija jih je nekaj ponovila. V Beogradu so praznovali takrat! Poleg tega so se oni izpogajali, da jim bodo odpustili 60% vsega dolga po svetu, poleg raznih bonitet, ki so si jih še izpogajali. In kaj smo si mi izpogajali? Modrost našega pogajalca nam je dala še približno 3% teže več na hrbet in tukaj še približno 3 milijarde nemških mark, ki jih bomo morali še plačati. Minimalna zahteva Slovenske nacionalne stranke je ta, da naj se potem vsaj poenotijo kriteriji iz 7 in 5. člena. Če nič drugega, gospod pogajalec, vemo, da je prek Geneksa ob času osamosvajanja šlo nekaj približno 4 milijarde ameriških dolarjev. In če, gospod pogajalec, tega ne veste, poglejte si kakšne knjige, poglejte si, kaj jaz vem kaj, da vam ne navajam avtorjev, ki so to v Beogradu objavljali. Ampak, to ni važno, tisto bomo črtali, naj so porabili, mi se bomo tukaj obrnili na marec 2001, ko bomo pa zadevo plačevali, bomo šli pa nazaj, bomo šli pa takrat v osamosvajanje. Grozljivo, in ne vem, kako je mogoče, da nekdo zastopa interese vseh drugih, razen lastne dežele. Ali smo Slovenci res narod izdajalcev in propadlih eksistenc ali kaj? Nekateri ljudje so izgubljali življenja za to, tukaj zato, da bodo nekaj "kvazi" pogajalci vse skupaj prodali in "šenkovali" naokrog. Sramotno! Sramotno! In namesto da se takega pogajalca zapre in se ga kaznuje, bomo mi tukaj ratificirali tak, za Slovenijo neskončno škodljiv sporazum. Edina rešitev je, da tega sporazuma ne ratificiramo, da se odprejo nova pogajanja, da se poenotijo kriteriji in da gremo potem naprej. Ko sem začel delati povezavo med Zvezno republiko Jugoslavijo in Slovenijo leta 1995, so se te zadeve začele tudi kmalu dogovarjati in v bistvu so bile te stvari dogovorjene, da se bodo uredile, pa je bil prvi, ki je temu nasprotoval gospod Ernest Petrič, ki mi je rekel, da ne moremo podpisati medsebojnega sporazuma med Slovenijo in Jugoslavijo na nivoju enakopravnega priznavanja zaradi tega, ker so v Badenterjevi komisiji rekli, da tega pač ne moremo narediti, kajpa bodo Hrvatje, pa Makedonci, pa Bosanci! Takrat sem mu rekel: "Gospod Petrič, mene zanima Slovenja, to je moja domovina, ne ostale bivše republike." Pa se ga ni dalo prepričati. Pa je navkljub temu prišel namestnik zunanjega ministra iz Beograda v Ljubljano, da bi vseeno tisti dokument podpisali. Že takrat bi Slovenija profitirala, kajti dogovor je tekel naprej tudi z Rusi. Ruski finančni minister je bil namreč na obisku v Ljubljani, pri meni - nobenega gospoda iz drugih resorjev ni bilo dobiti, da bi gasprejel. In vendar je ta gospod rekel, da so Rusi pripravljeni, če to podpišemo, 300 milijonov dolarjev takrat - se začeti pogovarjati in pogajati -, da bi nam izplačali ta dolg na ta ali oni način. Tudi iz tega ni bilo nič, zato ker imamo take pogajalce,nesposobneže totalne. In ko je prišel ta gospod, namestnik ministra, v Ljubljano, sem jaz prosil gospoda Drnovška, naj določenih ljudi ne pošlje v Trst, da ga sprejmejo na letališču. Ravno tisti ljudje so šli! To je ravno tako kot, če bi srečal nekoga, ki ti je predvčerajšnjim poseksal ženo, potem bi ga pa še na kavo povabil.
Kolega Jelinčič! Prosim za mir v dvorani.
Kaj gospodje iz LDS-a ne seksate več, al kaj?
Prosim za neko kulturo dialoga v hiši. Prosim, kolega Jelinčič izvolite naprej.
Hvala, gospod predsednik. Moram na ta način povedati. Zakaj? Ker večina poslancev, vsak nekateri, dremljejo, klepetajo in spijo in vendar govorimo o zadevah, ki so pomembne za Slovenijo, ki jih bodo tudi oni plačevali, pa ne samo oni, njihovi otroci. Meni bodo moji otroci lahko mirno v obraz pogledali, pa bodo rekli: veš kaj, vsaj boril si se. Če ostali niso razumeli, niso razumeli. Oziroma niso hoteli ali so pa imeli kakšne koristi, kar se bo tudi pokazalo. Sčasoma vse pride na dan. Nobena resnica ni tako skrita, da bi ostala zakrita. [[...]] [[Pripombe iz klopi.]] Upam gospod Jakič [[...]]
[[...]]Ne segati v besedo.
[[...]]upam gospod Jakič, pa da ne bom nesramen, da ne bi povedal kakšnih podatkov.
Prosim, prosim! Mislim, prosim, da ni nobene potrebe, da bi kdo vskočil v besedo, razen, če vas bom dolžan opomniti, da je treba spoštovati neko kulturo dialoga v tem smislu, da se pač držimo in predmeta diskusije in da ne žalimo nikogar. Prosim, kolega Jelinčič, vi imate besedo in nihče drug.
Hvala lepa, gospod predsednik. To, kar imamo danes pred seboj, je izredno slabo, izredno škodljivo. Vem, da bi se dalo dogovoriti vsaj z nekaterimi pogajalci na oni strani, da bi se kriterji poenotili. Vem. Seveda, če bodo na naši strani ljudje, ki se znajo pogajati in ki ne bodo iz bivših struktur še vedno se tresli pred nekaterimi bivšimi nadrejenimi kolegi iz Beograda. Nujno je treba spremeniti pogajalski tim. In še nekaj: parlamentu naliti čistega vina, ne pa mu lagati! Ni prav, da samo štirje ljudje tukaj notri vedo, kaj je resnica tukaj zadaj. Poslanci smo poslanci vse Slovenije in vsi poslanci smo enakopravni in enakovredni. In moramo vedeti. Zaprite vrata, izključite kamere in dajmo se pomeniti. Ne pa na ta način, da nam servirate tukaj iz dneva v dan nove obveznosti, nova bremena na hrbet. Nekateri se bodo izvlekli" ali v Bruselj ali ne vem kaj in z 10.000 ali 15.000 evri jim pač ne bo težko plačevati, recimo, 1000 evrov na mesec za obveznosti, ki so jih Sloveniji na glavo nabili neki "nesposobnjakoviči". Zagotovo bo pa teh 1000 evrov obremenilo slovenske družine tukaj doma do te mere, da bodo umirali od lakote: v samostojni, svobodni Sloveniji. Na glavo prebivalstva se je zadolžitev že dvignila v primerjavi z zadolžitvijo iz časa Jugoslavije za dvanajstkrat, gospoda. O tem nihče nič ne govori. Govorimo o zgodbi o uspehu. Za nekatere morda to res je uspeh. Rad bi videl, kje se bo ta uspeh poznal: ali pri kakšnih vikendih, ali pri kakšnih jahtah, ali pri kakšnih zastonj počitnicah na Hrvaškem ali kaj podobnega. Tudi o tem so podatki, gospodje. Pa o tistem kdaj drugič. Skratka, edina rešitev je, da zavrnemo ratifikacijo, da imamo sejo, ki je namenjena samo tej točki, da pripravimo nova izhodišča, da pripravimo novo pogajalsko ekipo in da se izpogajamo bolje, kot je to. Če nič drugega, vsaj 3% se da tukaj prihraniti. Hvala.
Ali smo izčrpali tiste, ki so bili prijavljeni? Rekel sem že, da [[...]]Seveda, za 5 minut bom dal besedo naprej. Razprava še ni končana. Rekel sem tudi, da je prosil za besedo gospod Gaber. Najprej pa replika, če sem prav razumel, kolega Jelinčiča. Prosim.
Gospod predsednik! To besedovanje, ki smo ga ravnokar poslušali, je neprimerno. Poslušali smo zgodbe o tem, kako naj se pogajamo, ampak pogajanja so končana. Preden so bila zaključena, nas je vlada izčrpno seznanila z vsemi dosežki in vladi smo dali mandat za podpis sporazuma. In sporazum je bil podpisan, z odločitvijo, soglasjem odbora za zunanjo politiko. Zato me seveda žalosti, da tega besedovanja ne prekinete, gospod predsednik. Žalosti me seveda tudi, da ne znate ločiti, kdaj razpravljavec preseže mejo dostojnega in dopustnega. Zato mi dovolite, da se v svojem imenu opravičim vladi za tako vodenje razprave ob tej točki dnevnega reda. Vlade ni mogoče žaliti na tak način in vi, ki ste enak med enakimi, si takega ignorantskega odnosado takega početja ne bi smeli privoščiti. Hvala lepa.
Besedo dajem zdaj za repliko kolegu Jelinčiču. Replika, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Najprej je treba povedati, da nas vlada ni izčrpno seznanila, ampak nas je izčrpno zavajala. In navkljub tistemu zavajanju, če greste gledat magnetograme zaprte seje, boste videli, da sem imel povedati marsikaj točnega, konstruktivnega in resnega. Vendar so pa res gospod Kacin, gospod Rupel in še nekateri drugi povzdigovali glas, da to pa se ne dogaja, to se pa ne sme dogajati. Gospod Kacin, ogromno hodite po tujini in prav je, ker delate za Slovenijo pozitivne zadeve, ampak tam vidite, da v parlamentih so razprave še bistveno bolj burne. In ko bodo v Sloveniji razprave v parlamentu burne in dokler bodo burne v parlamentu, bo še vse v redu. Ko se bodo razprave, te burne, preselile na ulico, na cesto, takrat ne bo v redu. In to je bistvo parlamentarizma, da se razpravlja tu notri in da si tu notri nalijemo čistega vina. Drugače pa glede vlade, gospod Kacin, tu govorimo o enem segmentu vlade. Jaz nisem govoril o ministrstvu za zdravje, nisem govoril o ministrstvu za okolje, ampak o točno določenem segmentu. Če vi sodite, da je cela vlada zanič, se vam pač moram pridružiti, in se vam pridružujem. Po mojem mnenju je tudi cela vlada zanič, več ali manj.
To ni predmet te diskusije.
Odgovarjam na repliko, gospod predsednik. Mislim pa, da, ko je gospod Kacin rekel, da moramo govoriti dostojno in tisto, kar je dopustno. To me je pa zmrazilo, ker v tistem "dopustno" sem začutil tendenco neke politične stranke, vladajoče, da bi rada v Sloveniji dejansko imela policijsko državo, da bi samo tisto, kar je dopustno, smeli govoriti tu notri. In proti temu pa, gospod Kacin, dokler bom poslanec v parlamentu in dokler bo Slovenska nacionalna stranka v parlamentu, ne bomo pristajali na to, da bo neka, tudi najmočnejša politična stranka odločala o zadevah, ki so dopustne ali niso dopustne. Hvala.
Prosim, kolegice in kolegi, da tudi meni omogočite, da izključno v skladu s poslovnikom vodim to razpravo. Namen te razprave je ugotoviti vsa dejstva, na osnovi katerih bo potem državni zbor odločil o predlogu za ratifikacijo. In predlagam, da se tega držimo. Imate repliko, kolega Jerovšek? Prosim.
Hvala lepa. Imam repliko na izvajanje gospoda Kacina, na poseben način, na načelnost njega in tudi njegovih kolegov glede replike gospodu Jelinčiču Namreč, jaz se ograjujem od nekaterih izrazov gospoda Jelinčiča, to ni moj slog, vendar pa sem vam po drugi strani, gospod predsednik, hvaležen, da ste danes z vodenjem pokazali, da je gospod Pohorec zadnjič grobo kršil [[...]]
Prosim, to ni [[...]]
[[...]]poslovnik, ko me je [[...]]
Gospod Jerovšek, to ni predmet te diskusije.
To moram povedati. Gre za način parlamentarne debate. Na to temo je [[...]]
Prosim! Kolega Jerovšek, predlagam, da to zdaj ni predmet diskusije, ker ni, in da se tega ne dotikate.
Samo opozoril sem na razliko in na nenačelnost treh poslancev, ki zadnjič noso na proteste reagirali, da bi gospod Pohorec popravil svojo napako. Hvala lepa.
Hvala, kolega Jerovšek. Zdaj dajem besedo in vračam, upam, razpravo v tiste vode, v katerih bi se morali gibati, to je na diskusijo o vsebini. Prosim, gospod Gabrovec, imate besedo. Proceduralno? Prosim, kolega Kelemina, proceduralno.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Glede na to, da vsi poslanci državnega zbora resnično nismo bili tako celovito seznanjeni s tem dokumentom - tam ste se pač pogovarjali in sprejemali neke odločitve na odboru za zunanjo politiko in velikokrat, ne bom rekel, da niso imeli naši poslanci mandata in tako naprej - vseeno mislim, da so določene stvari nekaterim poslancem pa le onemogočene, da bi jih transparentno in sproti tekoče lahko spremljali. Jaz bi predlagal, da dejansko, glede na to, ker gre za izredno pomembno točko dnevnega reda, za katero mislim, da jo bomo danes težko dokončali, ker imam tudi sam neke obveznosti in bom moral vsak čas zapustiti, predlagam, da to točko enostavno preložimo, da pride v državni zbor tudi predsednik vlade, Drnovšek in da pove on in da se opredeli do vseh teh dokumentov, ker to niso enostavne stvari. Naj prevzame kompletno odgovornost za ta dokument, ki je tukaj, in naj državnemu parlamentu in pa tudi državljanom enostavno zagotovi, da je to vse, kar je bilo mogoče doseči in da ni boljšega ni bilo mogoče doseči. In da za tem on stoji. To je njegova odgovornost in jaz predlagam, da se točka prekine in da pride gospod Drnovšek in da se ta zadeva v državnem zboru v celoti razčisti. Hvala lepa.
Poglejte, dajmo prosim vsi skupaj malo umiriti razpravo, ker bomo imeli vsi od tega največ. Jaz sem dobil obvestilo [[...]]Prosim! Jaz sem dobil obvestilo vlade, kdo je pooblaščen za razpravo. In ti so v skladu s pooblastilom tukaj. To so v skladu s poslovnikom določeni ljudje s strani vlade za razpravo. In mislim, da je treba tudi spoštovati avtonomijo vlade, ki določa svoje reprezentance. Prosim.
V redu. Ni problema. Vi samo dajte moj proceduralni predlog na glasovanje, potem bo pa državni zbor odločil: ali je za to, da se to preloži na naslednjič in da dobimo celovito poročilo in da potem tudi gospod Drnovšek pride in da te stvari razloži tako, kot je treba? Hvala lepa.
Vi predlagate torej preložitev na naslednjo sejo in da pride k tej točki tudi predsednik vlade. Torej vaš - prosim. Torej proceduralni predlog, ki ga daje kolega Kelemina, je, da preložimo to točko dnevnega reda in da pri nadaljevanju obravnave te točke sodeluje tudi predsednik vlade. Pri čemer opozarjam, da je dokončna odločitev v rokah predsednika vlade oziroma vlade, ali bo sodelovala ali ne. Avtonomijo obeh oblasti je treba spoštovati. Samo hipec. Vi predlagate v imenu poslanske skupine? V imenu poslanske skupine.
V imenu poslanske skupine.
Prav. Potem bom v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke dal predlog državnemu zboru, da se točka preloži in da se nadaljuje na naslednji seji ob udeležbi, če bodo tako sklenili na vladi, predsednika vlade. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Potem dajem ta predlog na glasovanje. Glasujemo. 56 navzočih. 19 za, 37 proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 37.]] Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dejstvo je, da mora ta državni zbor odločiti o eni zadevi, o kateri vedo samo kolegi, ki so bili prisotni na zaprti seji odbora za zunanje zadeve. Strinjam se v tem z gospodom kolegom Jelinčičem, da moramo začeti takoj zaprto sejo in da se bomo vsi, ki bomo to odgovornost sprejeli in se bomo morali odločiti, da bomo seznanjeni z vsemi odgovori, ki jih vsi vedo. Očitno, gospod predsednik, je dejstvo, da ima ta ratifikacija zelo dolgoročne posledice za našo državo in ne moremo pričakovati, da bo državni zbor o tem odločal, ne da bi vedel vsega, kar moramo vedeti, preden to naredimo. Torej predlagam proceduralni predlog: zaprta seja vse argumente na dan, da bomo odgovorno odločali. Hvala lepa.
Gre za predlog v skladu z drugim odstavkom 317. člena. Državni zbor lahko sklene, da bosta določena seja ali del seje državnega zbora potekala brez navzočnosti javnosti. Sklep o tem sprejme državni zbor na zaprti seji. V tem smislu moram odrediti 5 minut odmora, da se uredi vse potrebno, da je seja v tem smislu zaprta, v skladu s poslovnikom, potem pa bomo odločali o vašem proceduralnem predlogu. Za 5 minut prekinjam sejo. Za 5 minut. Na zaprti seji moramo glasovati o tem. Tako določa poslovnik.
Zaključili smo splošno razpravo. Najprej bom ugotavljal navzočnost, potem bom dal na glasovanje postopkovni predlog in tako do konca v zvezi s to točko dnevnega reda. Dajte se medtem malo posvetovati v poslanskih skupinah, ali ne bi potem končali še zatočišča. Prosim, če se posvetujete v zvezi s tem med sabo. Seveda mora biti državni zbor sklepčen, da bi odločal o tem, to je pomembno. Prosim, če lahko med sabo izmenjate mnenja, da vidimo, ali - smo seveda krepko čez dogovorjeni čas. Ali lahko ugotavljam navzočnost? Prosim, pritisnite tipko "kvorum". Državni zbor je sklepčen in lahko odloča, navzočih je 54 kolegic in kolegov. Najprej bom dal na glasovanje postopkovni predlog, v skladu z drugo alineo 189. člena poslovnika. Ali pred tem želite dati kakšen drug [[...]]? Aha, gre za obrazložitev glasu. Najprej postopkovni predlog, kolega Jerovšek. Ne, jaz imam postopkovni predlog, sem mislil, da imate vi proceduralnega, druge vrste. Torej, najprej bom dal na glasovanje postopkovni predlog, da po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih zbor razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ta sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala ena tretjina navzočih poslancev. Sklep dajem na glasovanje. Smo sredi glasovanja o postopkovnem predlogu. 55 navzočih, 41 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je postopkovni predlog sprejet. Prehajamo na obravnavo amandmajev oziroma členov. Imamo amandma k 3. členu. Odpiram razpravo. Ne želi nihče besede? Vi, prosim, kolega Jerovšek, potem kolega Jelinčič - amandma k 3. členu.
Ja. Že prej sem v imenu poslanske skupine izrazil nasprotovanje in nelogičnosti takšnega amandmaja. Namreč, gre za disperziranje vodenja in odgovornosti in bistveno slabši potek morebitnih nadaljnjih aktivnosti. Mislim pa, da to kaže na nekredibilnost vlade in tudi predsednika vlade, kajti ministrski svetniki so bili predlagani s strani predsednika vlade ravno z obrazložitvami, da za nekatere zadeve rabi ministrske svetnike, ki bodo koordinirali in vodili take zadeve. Zaradi tega seveda tega ne bom podprl in mislim, da je ta zadeva povezana tudi s predsedniškimi volitvami, kajti če bo danes ratificiran ta sporazum, bodo slabe posledice tega sporazuma in slabih pogajanj prišle na dan ravno v času pred volitvami in takrat bo zelo priročno, da se nekateri znebijo odgovornosti in jo "sfrizirajo" po ministrih, ki jih je mogoče žrtvovati. Igra je prozorna in ostro nasprotujem takšnim igricam v času pred volitvami. Hvala lepa.
Kolega Jelinčič, je želel besedo. Amandma k 3. členu.
Hvala, gospod predsednik. To je amandma k 3. členu. Ta amandma v bistvu popolnoma spreminja 3. člen. In meče iz samega zakona spisek prilog, obenem pa tudi samo opisuje, da za izvajanje sporazuma o vprašanjih nasledstva skrbijo resorna ministrstva, v katerih pristojnost sodijo zadeve, opredeljene s sporazumom v sodelovanju z visokim predstavnikom RS za nasledstvo. In vendar, kje so pa potem, če sprejmemo ta tretji amandma, kje bodo potem naštete vse priloge in kaj določajo te priloge? Mislim, da gre tukaj za nekaj, da se je nekaj poskušalo narediti, da se je nekaj poskušalo delati, vendar pa kaže na popolno nedodelanost. In jaz tega amandmaja ne bom podprl.
Samo hipec, da bomo razumeli o čem govorimo. 3. člen določa: "Za izvajanje sporazuma skrbi ministrstvo za zunanje zadeve. "Ta je obstoječi. Zdaj tukaj je predlog za njegov amandma: "Za izvajanje sporazuma o vprašanjih nasledstva skrbijo resorna ministrstva, v katerih pristojnost sodijo zadeve, opredeljene v sporazumu v sodelovanju z visokim predstavnikom Republike Slovenije za nasledstvo". To je predmet. Prosim, kolega Jelinčič, morda gre za nesporazum.
Predsednik, sporazum o vprašanjih nasledstva v 3. členu pravi: "Naštete priloge določajo pogoje, po katerih se rešuje zadeva iz vsake priloge" in so naštete. Amandma k 3. členu pa pravi, da se 3. člen spremeni tako, da se glasi kot tukaj. Potem naj se pa obrazložitev popravi.
Tukaj gre za amandma k zakonu, ne k ratifikaciji. Prosim, kolega Kacin. Se nismo razumeli.
Kolega Jelinčič ni edini, upam pa, da je zadnji, ki je razmišljal na tak način. Mi sprejemamo amandma k zakonu o ratifikaciji. Ne posegamo v sporazum, ki je podpisan. To, kar piše v 3. členu sporazuma, nima nobene zveze s 3. členom zakona o ratifikaciji. V zakonu o ratifikaciji v 3. členu piše, kdo je odgovoren za izvajanje zakona. In namesto enega samega resorja MZZ bo z amandmajem odgovornost prenešena na resorje, ki jih zadeva vsebina in na koordinatorja ter resorjev. To pa je minister svetnik. In to je vsebina amandmaja. Zato se mi zdi, kolega Jelinčič, da ste, tako kot že mnogi pred vami, udarili mimo in ni potrebna tovrstna razprava. Zato predlagam, da glasujemo o amandmaju in da ga tudi podpremo.
Dobro. Nesporazum je bil. Kolega Jelinčič, gre za amandma k zakonu, ne k besedilu pogodbe. Prosim, kolega Jelinčič, prosim za malo miru. Želite besedo? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Hvala lepa za pojasnilo. Vendar bi vseeno prosil, da drugič - mene ni bilo na tej seji, pa bi prosil, da drugič naj bo napisano koncizno in jasno, ne pa, morda tudi namerno, zavajajoče. In navkljub temu bom glasoval proti temu amandmaju. Zaradi tega, ker imam občutek, da se poskušajo na ta način krivci za nedodelan sporazum skriti za to novo funkcijo in enostavno izplavati iz teh čudnih voda nekaznovani.
V izogib nesporazumom tudi v prihodnjič. Mednarodne pogodbe v času diskusije na državnem zboru ni mogoče spreminjati, tako da prosim, da si to zapomnimo. Imamo torej amandma k 3. členu predloga zakona. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Ga lahko dam na glasovanje? Prosim, glasujemo o predlogu amandmaja k 3. členu. 61 navzočih, 42 za, 11 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da smo ta amandma sprejeli; s tem smo sprejeli tudi člen. Zdaj bomo glasovali o členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o vseh preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Prosim, glasujemo. 58 navzočih, 40 za in 8 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da smo te člene sprejeli. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Nihče ne želi razpravljati o naslovu zakona, zato ga dajem na glasovanje. Glasujemo o naslovu zakona. 61 navzočih, 43 za in 8 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Zdaj smo v tretji obravnavi. Želi kvalificirani predlagatelj vložiti amandma k 3. členu? [[Ne.]] Je besedilo predloga skladno? [[Je.]] Prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Obrazložitev glasu, prosim.
V Slovenski nacionalni stranki nas predlagatelj oziroma poročevalec in s tem zagovornik predlagane zakonske vsebine ni prepričal. Celo več, prišli smo do nekaterih novih zaključkov, ki nam potrjujejo našo odločitev, da predlogu zakona ne moremo dati svojih glasov. Še zmeraj vztrajamo pri podatku, za katerega trdimo, da je točen, da si bomo s tem iz 7. člena nakopali vsi skupaj 16 milijard 910 nemških mark dolga. Koliko ga bo od tega na Slovenijo prešlo - prej smo povedali, da sta oba izračuna in da je to preveč za našo državo. Toliko ne moremo obremeniti naše bodočnosti in javnih financ. Poleg tega pa se je skozi razpravo na zaprti seji po naši oceni dalo razbrati še marsikaj drugega. Ko nas je gospod Gabrovec zaprosil, da poslanci podpremo omenjeni zakon in s tem zaključimo zgodbo, je treba poudariti, da bi z morebitnim sprejemom te zgodbe ta državni zbor zaključil še marsikatero drugo zgodbo, predvsem vezano na kupovanje na sekundarnem trgu, predvsem v povezavi s Proteus Finanz iz Zuericha Micro M.S.r.l., Pro - Invest S.r.l., Saftijem in Inter Finanz. Mislim, da je to početje zelo neodgovorno s strani državnega zbora, ker s tem ne zaključujemo našega parlamentarnega dela samo na področju tega zakona, ampak še vseh tistih obveznosti, zaradi katerih je ta zakon nastal. Mi še enkrat apeliramo na poslanke in poslance, da še enkrat razmislijo o morebitni podpori temu zakonu, o posledicah tega zakona, ki jih bo imel za prihodnje slovenske rodove, za Slovence in Slovenke. In še enkrat poudarjamo oziroma še enkrat izražamo kritiko, da se nam bi zdelo smiselno, da v tistih trenutkih, kadar govorimo o takih finančnih zneskih, ki bodo obremenjevali državljane in pa državljanke Republike Slovenije, so prisotni vsaj vsi tisti kvalificirani predlagatelji katerih beseda ima določeno kredibilnost s strani vlade Republike Slovenije, in ne tisti, ki so v preteklosti sodelovali pri različnih finančnih mahinacijah. Poleg tega moramo še opozoriti na, po naši oceni močno nedoslednost in s tem veliko škodo, ki je povzročena Republiki Sloveniji, to je predvsem v nesoglasju oziroma v nepoenotenju kriterijev iz 5. člena, kjer se datira 2001. leto in pa časovnih kriterijev iz 7. člena. Ta 7. člen pa vse nosi za seboj tiste milijarde nemških mark, ki jih bo ta država morala pokriti. Zakona poslanci Slovenske nacionalne stranke ne bomo podprli. Hvala.
Hvala. Kolega Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ratifikacija tega sporazuma je pravzaprav zaključek zgodbe - slabe, za Slovenijo zelo zelo škodljivo in v veliki meri za velik del slovenskega gospodarstva pogubne zgodbe, ki jo je začel gospod Mejak s svojo nesposobno pogajalsko eskapado z drugimi državami nekdanje Republike Jugoslavije. V prilogi C se kaže vsa nesposobnost, in sicer v 5. in v 7. členu. V 5. členu, ko govori, da bomo mi dobili monetarno zlato, devizne račune oziroma devizni denar, ki je na računih tujih bank, in pa nekaj zlata, ki je bilo prej v lasti Komisije za zlato Francije, Anglije in Amerike.Da bomo dobili tisto, kar je ostalo po 31. marcu oziroma na dan 31. marca leta 2001. Po drugem bomo pa glede na 7. člen morali plačevati oziroma biti dolžni do tujih partnerjev za ves denar, ki je bil napisan oziroma za vso količino denarja, ki jo je biladržava dolžna, dan pred dnevom razglasitve samostojnosti Slovenije. Z drugimi besedami: Slovenija, ki bo edina solventna država na tem področju, bo morala plačati približno 3 milijarde nemških mark dolgov, drugače jo bodo tožniki izterjali. To, kar bi ta pogajalska skupina, ki sem jo že prej imenoval, lahko naredila, bi bilo vsaj to, da bi izposlovala, da bi dolžniško razmerje oziroma terjatve do države s strani Slovenije do držav naslednic nekdanje Jugoslavije, veljale - enako kot v 7. členu - z dnem pred dnevom razglasitve neodvisnosti. Ali pa, da bi mi dolgove poravnavali, tako kot pišev 5. členu, z višino dolgov 31. marca 2001. Ali eno ali drugo. Mislim, da bi bilo smiselno, da finančna sredstva delimo v tisti količini, kot so bila v teh bankah, v zlatu na računih, na dan, ko smo se osamosvojili, ne pa, da bo Slovenija posredno plačevala vso vojaško škodo za vse države, nastale na področju nekdanje Jugoslavije. To se pravi, financirali bomo Zvezno republiko Jugoslavijo, Hrvaško, Bosno in Hercegovino in Makedonijo. In še nekaj. Ta pogajalska skupina se je tako slabo izpogajala, da smo Slovenci dobili še približno 3 odstotke manj glede na delitev in so s tem profitirale še druge države. Skratka, nesposobnost brez premire. Jaz samo upam, da ni kaj drugega kot nesposobnost. Imamo priložnost, da ne ratificiramo tega sporazuma in da sporazum popravimo. Da ga popravimo tako, da ne bo tako strigel in da ne bo Slovenija sama sebi nataknila zanko okoli vratu. Kajti takšna finančna sredstva, taka obremenitev, bi slovensko gospodarstvo zrušila. Hvala.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Gospe in gospodje, kolegice in kolegi, glasovali bomo o zakonu v celoti. Prosim. Glasujemo o zakonu v celoti. Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. 62 navzočih. 39 za, 19 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 19.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prosim za malo posluha. Prekoračili smo čas, ki je bil dogovorjen. Vendar vprašujem državni zbor, ali je pripravljen opraviti še zadnjo točko. To je zatočišče. Čakajte! Predlagam, dam to na glasovanje, pri tem pa prosim, če smo lahko kolegialni, da tisti, ki daste glas "za", tudi s tem seveda date zavezo, da boste do konca sodelovali pri seji, kajti danes jaz izredno sejo moram zaključiti. Do koncate točke. Prosim, dal bom predlog, da obravnavamo še zakon o začasnem zatočišču. To je zadnja točka, ki ni obravnavana. Tisti, ki boste tukaj sodelovali, prosim, prisnite "za", kdor ne more, naj tega ne stori, da ne bi ostal državni zbor nesklepčen. Še enkrat, prišlo do napake pri glasovanju. Pardon. Prosim, še enkrat. Glasujemo. Mislim, da je prekinjeno. Glasujemo. Nekaj je bilo narobe. 60 navzočih. 46 za, 10 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 10.]] No, to nam omogoča, da bi zaključili še zadnjo od točk, to je 16. TOČKO, PREDLOG ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O ZAČASNEM ZATOČIŠČU. Vlada je predlagateljica. Želi besedo? [[Ne.]] Prav. Odbor? Sekretariat? Predstavniki poslanskih skupin? Da, najprej Majda Zupan in kolega Peče. Prosim. Najprej kolegica Zupanova. To je zadnja točka dnevnega reda. Potem bomo izredno sejo zaključili.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani, vem da se mudi, pa bomo zelo hitro končali.
Prosim za mir!
Begunci iz Hrvaške, zlasti pa iz Bosne in Hercegovine, ki so po razpadu Jugoslavije množično prebežali v Slovenijo, so imeli na začetku le zaščito na podlagi mednarodnih priporočil. Pravni položaj pa je bil vsaj nekoliko urejen z akti vlade, vendar pa niso mogli pridobiti pravice do začasnega zatočišča. V letu 1997 je bil sprejet zakon o začasnem zatočišču, po katerem se pravica do začasnega zatočišča ne pridobi za določen čas, saj se ne ve, kdaj bodo prenehale razmere, zaradi katerih je bila ta pravica dodeljena. Od 70.000 oseb, ki so od leta 1992 poiskale začasno zatočišče v Sloveniji, jih ima danes priznan takšen status še 2307 oseb. S predlogom, ki ga imamo pred seboj, vlada podeljuje stalno prebivališče in olajšanje pridobitev slovenskega državljanstva beguncem, ki so še ostali pri nas. Predlog sprememb omogoča, da te osebe pridobijo status tujca z dovoljenjem za stalno bivanje. Po zakonu o tujcih se to dovoljenje izda brez omejitev glede trajanja in namena bivanja v Republiki Sloveniji. Tako bodo begunci pridobili vse pravice iz zdravstvenega zavarovanja, socialnega varstva in zaposlovanja v obsegu, kot je določen za tujce s stalnim bivanjem. Do sedaj so osebe z začasnim zatočiščem lahko zaprosile le za dovoljenja za začasno bivanje, ki je trajalo eno leto in je bilo vezano na določen namen: bodisi na delo, študij ali podobno. Predlog zakona na novo določa, da tem osebam ni treba izpolnjevati pogoja osemletnega neprekinjenega prebivanja v Republiki Sloveniji na podlagi dovoljenja za začasno prebivanje za pridobitev stalnega prebivališča, kot velja za druge tujce. Prav tako zanje velja, da se čas njihovega začasnega zatočišča všteva v čas, ki je po zakonu o državljanstvu potreben za pridobitev državljanstva Republike Slovenije. To je deset let, od tega neprekinjeno pet let. Tem osebam bo sredstva za socialno varnost, zaposlovanje in delo zagotavljalo ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, sredstva za zdravstveno varstvo pa zavod za zdravstveno zavarovanje. Tujci s stalnim bivališčem morajo plačevati šolnino za šolanje na srednjih in visokih šolah ter na fakultetah. Osebam, ki imajo sedaj začasno zatočišče v Republiki Sloveniji, pa bo država dve leti, če bodo sprejeti amandmaji pa mogoče še več, plačevala šolnino. Prav tako bo zagotavljala v prehodnem obdobju enega leta od uveljavitve zakona brezplačno nastanitev v nastanitvenih centrih, ki se še ne bodo zaprli. Občutljive skupine oseb, mladoletne, za invalide velja, starejše osebe, mladoletne brez spremstva, nosečnice, samske ženske, samohranilce z mladoletnimi otroki ter žrtve spolnih zlorab in mučenja ali organiziranega nasilja, pa bodo imele pravico do bivanja več kot eno leto in jim ne bo treba plačevati stroškov nastanitve. Osebe, ki se bodo po zapiranju centrov odločile za zasebno bivanje, bodo imele pravico do denarnega nadomestila za nastanitev. Vlada bo določila višino, dobo in način izplačevanja nadomestila. Predlog v finančnem delu, kakšne bodo torej finančne posledice, ni v celoti ovrednoten. Res ni mogoče natančno predvideti vseh stroškov, vendar nekakšen finančni okvir je le treba predložiti, saj bodo pravice, ki bodo na novo uvedene, s seboj pritegnile tudi nova sredstva. Predlagatelju se z novelo zakona kar precej mudi. Še letos nas bo obiskala misija Evropske unije na področju pravosodja in notranjih zadev, ki bo poseben poudarek posvetila tudi problematiki ureditve statusa oseb z začasnim zatočiščem. Vemo pa, da je treba urediti tudi problem tujcev na Viču in mogoče še kje. Vlada predlaga, da se zakon sprejema po skrajšanem postopku, češ da gre le za manj zahtevne spremembe zakona. Zavedamo se, da je zadnji čas, da se uredi problem ljudi, ki se ne morejo vrniti na svoje domove in že deset let živijo med nami in delajo na črno. Integracija, vključevanje v družbo po desetih letih je težka, zahteva potrebne ukrepe in tudi finančna sredstva. V letu 2001 je bilo porabljeno za begunce 1,1 milijarde, samo za zdravstveno varstvo 400 milijonov. V letošnjem letu pa je bila poraba do junija 500 milijonov. Po ocenah predlagateljev se sredstva ne bodo povečala, čemur pa ne moremo v celoti pritrditi. Pri tem pa želimo izpostaviti še dve zadevi. Ne moremo mimo ugotovitve ankete inštituta Republike Slovenije za socialno varstvo, ki je prav pred kratkim objavil podatke, in sicer, da le 7% Slovencev ne občuti izključenosti iz nobenega življenjsko pomembnega vira. Enak odstotek pa se jih čuti izključene iz vseh virov: iz materialnih, socialnih in medsebojnih. Izključitev običajno sovpada z revščino oziroma je posledica revščine, revnih pa je v Sloveniji po uradnih podatkih skoraj 14% prebivalcev. Ugotovljena slabša dostopnost revnih do najpomembnejših življenjskih virov pomeni tudi slabše možnosti revnih otrok do uspešnega vključevanja v družbo. Podatki kažejo, da je bilo med 270.000 revnimi v letu 1999 v Sloveniji kar 45.000 revnih otrok, kar je skoraj 10.000 več kot leta 1993. Ali pa drug primer. Slovenci po svetu, ki bi se radi vrnili nazaj v domovino, zlasti iz Argentine, ki se je znašla v težkem gospodarskem položaju, želijo, da jim država Slovenija pomaga tako, da jim prizna kot del te države, da jim pomaga do strehe nad glavo in omogoči delo. Ne prosijo za denar, želijo pa, da dobijo možnost. Država Slovenija pa mora najprej skrbeti za svoje ljudi. Prav je, da si ob tem zastavimo vprašanje: ali bomo znali pravilno presoditi in čimbolj pravično dodeliti zakonske možnosti vsem tem skupinam, ki so v nezavidljivem položaju in nas prav v zadnjem času na to še posebej opozarjajo? Skrajšani postopek menimo, da ni ravno pravšen za take pomembne odločitve, in čas ne bi smel biti tisti, ki nam kroji merila. Hvala lepa.
Prav. Hvala lepa. Mislim, da se je kolega Peče prijavil. Ali imam prav? V imenu poslanske skupine, kolega Peče? Prav. Imate besedo za predstavitev stališč poslanske skupine. Želi potem še katera od poslanskih skupin besedo? [[Ne.]] Prosim, kolega Peče, imate besedo.
Spoštovani prisotni, vsi tisti, ki danes še vztrajate! Dovolite za začetek. Včeraj, ob sprejemanju rebalansa je bil govor s strani ene izmed vladnih političnih organizacij o neodgovornosti poslancev, ker skozi posamezne parcialne zakone povečujejo proračunske obveznosti za naslednja leta. Tale zakon, ki je danes med nami v tem trenutku, je eden od teh zakonov - in jaz upam, da se bo vsaj tista poslanska skupina, ki je včeraj tako vehementno govorila o neodgovornosti poslancev, ki to počno - se danes sama držala tega. Rad bi poudaril, da se nam zdi v Slovenski nacionalni stranki zakonov nesprejemljiv in mu ne bomo dali podpore in mu bomo nasprotovali, predvsem zaradi tega, ker se nam zdi, da v našo družbo, torej v državo Republike Slovenije uveljavlja oziroma ustanavlja novo kategorijo privilegirancev. Privilegirani bodo vsi tisti, ki so materija tega zakona, torej vsi tisti, katerih zakon o dopolnitvahzakona o začasnem zatočišču se dotika, kajti država Republike Slovenije jim bo dodelila sredstva za socialno varnost, sredstva za zaposlovanje, sredstva za delo, sredstva za zdravstveno varnost, šolnine, brezplačno namestitev in oskrbo in jih izvzela iz celovitega fiskalnega sistema naše države. A to niso Slovenci. To so tisti državljani, ki jih boste danes - oziroma se opravičujem - to so tisti ljudje, ki jih boste danes uzakonili kot privilegirane državljane. V Slovenski nacionalni stranki se nam zdi to do slovenskih državljanov popolnoma nesprejemljivo. In ker vem, da ni argumenta v tem državnem zboru, ki bi prepričal potrebno večino, da je tak zakon nesmiseln, nepotreben in žaljiv do Slovencev in Slovenk, bom zaključil samo s stavkom, dvema. Ob koncu maja letošnjega leta je bilo registriranih brezposelnih oseb 101.025, za 1% več, kot smo imeli brezposelnih v tej državi lansko leto. Ob upoštevanju javnih financ, ob upoštevanju upadanja gospodarske rasti, inflacije, se lahko zavedamo, da bomo imeli Slovenci v naslednjem letu večjo brezposelnost. Vi, gospodje iz vladnih strank, in vsi, ki podpirate to vladno početje, pa financirate tiste, ki jim je Slovenija dobrodošlico dala pred desetimi leti, in tiste, ki so izkoriščali našo državo oziroma ki izkoriščajo našo državo že deset let. Smiselno bi bilo, da bi vlada Republike Slovenije pristopila k povečevanju zaposlovanja, ne pa k tem stvarem, s katerimi se srečujemo danes. Hvala.
Nobena druga od poslanskih skupin ni zaprosila za besedo, tako da jo dajem poslankam in poslancem. Nihče ne želi besede? Potem bom zaključil razpravo. Še enkrat sprašujem - zaključujem razpravo. Kolega Školč. Prosim za mir v dvorani, samo kolega Školč ima besedo. Prosim.
Bom nadvse kratek, zdi se mi pa smiselno, da se na te besede o tem, da nekdo izkorišča Slovenijo, Slovence in državljane ob tem, ko je pač potisnjen v neko bedo, da se deset let ne more vrniti domov, da je le smiselno odgovoriti. Tiste, ki streljajo z očmi in ki bi jim bilo v tem trenutku ljubše iti na počitnice, tako kot meni, kljub vsemu opozarjam, da velja neka zaveza solidarnosti ne samo ljudem, ki imajo državljanstvo, ampak tudi tistim ljudem, ki so prikrajšani za vse in ne nazadnje tudi za to, da bi imeli kaj od svoje države. Zato se mi zdi škoda, da ne bi bilo še nekega drugega tona v tej razpravi ob sprejemanju tega zakona in ob reševanju tega problema, ki se vleče vse predolgo. Tisto, kar je obžalovati, je, da se tak zakon in te rešitve sprejemajo šele sedaj, kajti tisti, ki so ali pa smo Jugoslavijo in naravo njene krize ter razpleta te krize poznali, smo ves čas vedeli, da del ljudi nikoli ne bo mogel nikamor oditi, ne glede na to, ali jim mi to rešujemo ali ne. In s tega vidika pozdravljam pogum vlade; prejšnje vlade tega poguma - tudi tista, v kateri sem bil sam - niso imele, da bi to razrešile. Hvala lepa.
Zaključujem razpravo. [[Da.]] Zboru predlagam, da skladno s 189. členu po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o členih, h katerim amandmaji niso bili vloženi. Ta predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih kolegic in kolegov. Dajem ga na glasovanje. Postopkovni predlog je na glasovanju. Prosim za pozornost, smosredi glasovanja. 52 navzočih. 40 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 5.]] Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Prosim, če vzamete v roke pregled vloženih amandmajev. K 1. členu je vložen amandma odbora za notranjo politiko. Odpiram razpravo. Amandma dajem na glasovanje. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 1. členu pregleda. Prosim. 53 navzočih. 39 za in 5 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 5.]] Sprejet je. Ta je povezan z amandmajem k 5. členu. Če bo in je bil sprejet. Ta amandma je potrebno sprejeti, tudi amandma k 5. členu. Imamo predlog za novi, zdaj bomo glasovali o členu v celoti. Glasujemo o 1. členu v celoti. 54 navzočih. 43 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Imamo predlog za novi 1.a člen. Daje ga odbor za notranjo politiko. Ne želi nihče razpravljati? Prav. Predlog za novi 1.a člen dajem na glasovanje. Glasujemo. Prosim za pozornost, se opravičujem, če sem nekoliko glasnejši ali sicer opozarjam, da smo sredi glasovanja. 52 navzočih. 39 za in 5 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 5.]] Torej novi 1.a člen smo sprejeli. K 3. členu imamo amandma odbora. Ugotavljam, da ne želi nihče besede. Dajem ga na glasovanje. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju odbora. 55 navzočih. 43 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da smo ga sprejeli. Zdaj glasujemo o členu v celoti. Glasujemo o členu v celoti. 53 navzočih. 42 za in 5 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je 3. člen sprejet. Imamo predlog, da se črta 5. člen. Dajem ga na glasovanje. Smo sredi glasovanja. Predlaga se črtanje 5. člena. Smo sredi glasovanja. 51 navzočih. 41 za in 4 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] In imamo predlog za novi 8.a člen na tretji strani pregleda. Nihče ne želi besede. Potem dajem predlog za novi 8.a člen na glasovanje. Glasujemo. 54 navzočih. 45 za in 4 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je novi 8.a člen sprejet. Prosim še za pozornost. Namreč razpravljali bomo o ostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem dajem te člene na glasovanje. Smo sredi glasovanja. Tudi preostali členi, h katerim niso bili sprejeti amandmaji, so sprejeti: 41 za in 4 proti od 52. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da so členi sprejeti. Smo pri naslovu zakona. Nihče ne želi besede. Dajem ga na glasovanje. Glasujmo o naslovu zakona v drugi obravnavi! 54 navzočih. 41 za, 6 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. Smo v tretji obravnavi. Želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandmaje? [[Ne.]] Potem prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Ali je predlog usklajen? [[Je.]] Želi kdo besedo pred zadnjim odločanjem? [[Nihče.]] Glasujmo o predlogu zakona v celoti. Prosim, če glasujete. 54 navzočih. 42 za, 6 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da smo sprejeli zakon v celoti in s tem zaključili to točko dnevnega reda, s tem pa tudi izčrpali dnevni red v celoti. Mislim, da lepše in uspešnejše ne bi mogli zaključiti spomladanskega dela zasedanja. Vse vabim čez nekaj minut v avlo, da nazdravimo koncu prvega dela in si zaželimo vse dobro v drugem delu, ki bo nesporno bolj zahteven, kot je bil ta. Hvala.