Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo 29. sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospod Stanislav Brenčič, Franc [[Feri]] Horvat, Ivan Jelen, Aurelio Juri, Matej Lahovnik, Marko Pavliha, Maria Pozsonec, Vili Rezman, Bojan Starman in mag. Franc Žnidaršič. Prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O VARNOSTI V ŽELEZNIŠKEM PROMETU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem gospodu mag. Božiču, ministru za promet, za dopolnilno obrazložitev. Gospod minister, izvolite!
Spoštovane poslanke in poslanci! Lep dober dan želim vsem skupaj! Pri oblikovanju predloga zakona je predlagatelj izhajal iz osnovnih predpostavk, da je treba implementirati evropski pravni red v našo zakonodajo in izboljšati pravno ureditev železniškega prometa na področjih, kjer se je do sedaj pokazalo, da ureditev ni bila najboljša. S sprejetjem zakona bosta tako v celoti uvedeni v pravni red Republike Slovenije direktivi 2004/49-ES in 2004/50-ES. Prva le v delu, ki ni uveden že z Zakonom o železniškem prometu. Vsebina predloga zakona prinaša naslednje rešitve. Zagotavlja interoperabilnost železniškega sistema, in sicer ta zajema opredelitev železniškega sistema in njegovih podsistemov, ki se delijo na strukturne in operativne. Natančno je opredeljen vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, ki obsega glavne proge in železniška vozila, namenjena za mednarodni promet. Jasno je določen pomen in uveljavitev tehničnih specifikacij interoperabilnosti, zlasti njihove obvezne neposredne uporabe. Pri uporabi tehničnih specifikacij je bistvena vloga varnostnega organa. Pri nas Agencije za železniški promet, ki izvede vse potrebne ukrepe za njihovo izvajanje v skladu s predpisom Evropske komisije, s katerim se uveljavljajo. Natančno so določeni postopki za vključitev v obratovanje posameznih podsistemov, pridobitev uporabnega dovoljenja oziroma dovoljenja za obratovanje in pridobitev izjave o verifikaciji podsistema. In natančno so določeni pogoji, ki jih morajo izpolnjevati priglašeni organi, ter njihove pristojnosti. Na drugi strani zagotavlja varen železniški promet. In sicer, da so jasno določene obveznosti posameznih subjektov na področju razvoja in zagotavljanja varnosti ter njihova medsebojna razmerja in instrumenti, preko katerih se le-ta izboljšuje. Določeni so pogoji za posamezne podsisteme, s katerimi se zagotavlja varnost in urejenost železniškega prometa, vključno s sistemom inšpekcijskega nadzora. Ohranjene so tiste rešitve, ki so se pokazale kot potrebne in učinkovite z vidika zagotavljanja varnosti železniškega prometa v sedaj veljavnih predpisih. Po dodatno opravljenih usklajevanjih z Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora je Odbor za promet Državnega zbora sprejel amandmaje, ki so pravno izboljšali besedilo zakona. Ker je uskladitev navedenih direktiv z našim pravnim redom nujna, saj je rok za uvedbo potekel že konec aprila 2006, vložena pa je tudi tožba na sodišču Evropskih skupnosti in ker je bilo besedilo zakona z amandmaji dodatno izboljšano, predlagamo Državnemu zboru, da zakon na današnji seji sprejme. Hvala lepa za ta uvodni del.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za promet kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora gospoda Josipa Bajca, da predstavi poročilo odbora.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani minister s sodelavkama in sodelavci, spoštovani kolegi in kolegice, ki ste si uspeli vzeti čas, da ste prišli na nadaljevanje seje tega Državnega zbora, ne glede na to, da obravnavamo zelo pomembno točko dnevnega reda kot nadaljevanje že dveh sprejetih zakonov na področju urejanja železniškega prometa. Odbor Državnega zbora za promet je na svoji 20. nujni seji dne, 14.6., in nadaljevanju 21.6. opravil drugo obravnavo predloga Zakona o varnosti v železniškem prometu. Vlada je predlagala, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji 100. seji dne, 8.6., sprejel sklep, da se predlagani zakon obravnava po nujnem postopku. K predloženemu zakonu je pisno mnenje podala Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora dne, 14.6.2007. Skupnost občin Slovenije je podala pripombe k predlogu zakona dne, 20.6.2007. V imenu predlagatelja zakona je minister mag. Janez Božič v uvodni predstavitvi poudaril poglavitne cilje in predloge rešitev, ki jih predlog zakona ponuja in se nanašajo na usklajenost s pravnim redom Evropske skupnosti in Zakonom o železniškem prometu na dveh bistvenih področjih: na področju urejanja interoperabilnosti in na področju varnosti v železniškem prometu. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je v svojem mnenju opozorila na določbe 1. člena predloga zakona, kjer je podana vsebinska predstavitev predmeta zakonskega urejanja in ki so po mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora nejasne, in na konkretne pripombe k posameznim členom predloga zakona, da jih ne bi našteval - imate jih v pisnem poročilu. V razpravi so člani odbora menili, da je sprejem predloga zakona nujen, vendar so menili, vsaj večina, da je obravnava in sprejem tako pomembne materije pod časovno presijo vprašljiva. Nekateri člani odbora so predlagali, da bi se obravnava predloga zakona preložila na julijsko sejo Državnega zbora, vendar večina tega predloga ni podprla. Nekateri člani odbora so tudi menili, da je predstavitev stanja na področju varnosti v železniškem prometu skromno predstavljena. Še posebej glede na zelo kratke roke, ki se nanašajo na izvedbo potrebnih aktivnosti in investicij za odpravljanje pomanjkljivosti na področju varnosti v železniškem prometu. Razen splošnih ugotovitev so člani odbora razpravljali tudi o posameznih predlogih rešitev, ki jih predlog zakona prinaša. Odbor Državnega zbora za promet je svojo sejo dne, 14.6., prekinil in je kot rečeno nadaljeval 21.6. Odbor Državnega zbora za promet je skladno s 126. členom in 131. členom Poslovnika Državnega zbora opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih predloga zakona in o vseh vloženih amandmajih predloga zakona. Pri tem je sprejel tudi svoje amandmaje na amandma poslancev koalicije k 27. členu. Amandmaji so bili vloženi s strani poslanca gospoda Milana Petka k 16., 19. in 119. členu, poslanca Janka Vebra k 85. in 117. členu, ter koalicijskih poslanskih skupin k 1., 2., 3., 4., 6., 8., 9., 11., 14., 16., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 25., 26., 27., 28., 29., 30., 31., 33., 36., 39., 40., 41., 43., 45., 48., 49., 53., 56., 76., 79., 85., 92., 107., 108., 114., 119. in 121. členu. Odbor Državnega zbora za promet je sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin in amandma poslanca gospoda Janka Vebra k 117. členu. Odbor Državnega zbora za promet ni sprejel amandmajev poslanca Milana Petka k 116. in 119. členu, ter amandma poslanca Janka Vebra k 85. členu. Odbor Državnega zbora za promet je po končani razpravi o členih, ter razpravi in glasovanju o vloženih amandmajih in amandmajih odbora v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Ob upoštevanju sprejetih amandmajev in v skladu s prvim odstavkom 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljen dopolnjeni predlog Zakona o varnosti v železniškem prometu in je sestavni del tega poročila, ki ste ga dobili tudi za nadaljevanje današnje seje Državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu poslanske skupine SNS. Prosim!
Spoštovani minister, spoštovani podpredsednik! Spoštovane sodelavke in sodelavci železnic, kolegice in kolegi! Ta zakon je na nek način nujen. Pa ne zaradi tega, ker Evropa čaka na njega ali pa zaradi tega, ker imamo številne tožbe, ker nismo omogočili svobodnega pristopa do železniške infrastrukture. To je manj pomembno. Ta zakon je nujen preprosto zaradi tega čeprav ima vrsto amandmajev in skoraj ni člena, ki ne bi bil dopolnjen nujen je zaradi tega, ker pogojuje s stališča varnosti in urejenosti prometa tiste osnovne pogoje, ki nudijo v bistvu tudi uporabnikom železniških storitev varnost. Zakaj tega zakona nismo imeli prej? Tudi sam sem se spraševal. Vendar, če ni bilo denarja, tudi tega zakona v bistvu brezpredmetno, da bi imeli prej. Danes imamo denar. Imamo v bistvu poroštveni zakon, ki nam omogoča globalne posege v železniško infrastrukturo. Imamo možnost, da posežemo tudi v tiste segmente, ki danes ogrožajo normalno eksploatacijo. Naj povem, da smo edina država v Evropi, ki nima 22,5 tonskega osnega pritiska. In da takoimenovani interoperabilni vlaki kot to besedo radi uporabljate sami danes pri nas ne morejo voziti. Vesel sem, da je Vlada in minister našel toliko poguma, da je tak zakon o poroštvu sploh dal v Državni zbor. Kajti ta sredstva močno presegajo skupna sredstva za celotni avtocestni program. In mnogo kvazi strokovnjakov se bo danes še javilo. Verjamem, da boste modrovali tu kar dolgo časa. Dejstvo je eno samo: Ta zakon Slovenske železnice potrebujejo preprosto zaradi tega, ker lahko začnemo graditi dvotirnost proge Koper-Divača, odpravimo vsa ozka grla. To lahko naredimo takoj po tem zakonu. Torej, vključno z obnovo Dravskega mostu, štajerski lobi, gospod Petek. In kar je najbolj pomembno, zagotovili bomo 22,5 tonski osni pritisk. Če se spomnite, ste v tem Državnem zboru odobrili nakup 20 lokomotiv. Te lokomotive stanejo 1 milijardo tolarjev. Danes vozijo z dvo-tretjinsko močjo zato, ker so vozne mreže preslabe, ker je presek tako majhen. Če obremenimo lokomotivo maksimalno dobimo izpad vozne mreže. Ta zakon bo tudi omogočal dejansko to, kar želimo. Obnovo naprav, se pravi signalno-varnostnih tehnik in predpisoval bo evropske norme. Tiste norme, ki so v Evropi normalne za izmenjavo vlakov v mednarodnem prometu. To pa pomeni, da ena lokomotiva lahko vozi cel vlak od točke A do točke B. Zelo preprosto želim povedati vsem zaradi tega, ker verjamem, da se nekateri lovite na pike in vejice. In tisti, ki boste danes govorili tudi o tem, da ta zakon ni usklajen s socialnimi partnerji, vam lahko povem: Ta zakon je usklajen s socialnimi partnerji. Jaz sam sem se pogovarjal z vsemi sindikati in komaj čakajo, da ta zakon pride v veljavo, da je pravnomočen zardi tega, ker po tem zakonu bo lahko železnica postala eno samo gradbišče. V Slovenski nacionalni stranki bomo ta zakon z veseljem podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Branko Marinič v imenu poslanske skupine SDS.
Spoštovani minister s sodelavci! Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Ko govorimo o varnosti železniškega prometa, je nedvomno najprej potrebno pogledati malo širše. Kar zadeva predlog sprememb in dopolnitev predloga Zakona o varnosti železniškega prometa, ki ga sprejemamo po nujnem postopku, je potrebno upoštevati, da direktive Evropske skupnosti, ki smo jih že obravnavali in jih tudi sprejeli v Zakonu o železniškem prometu, dodajamo danes še Zakon o varnosti v železniškem prometu, ki prav tako povzema dve evropski direktivi in jih implementira skozi zakonodajo. V Slovenski demokratski stranki se zavedamo pomembnosti javnega prevoznika, železnice, in v zvezi s tem potrebno zakonodajo, ki jo sprejemamo. Ko govorimo o Zakonu o varnosti železniškega prometa, pa moramo upoštevati neko celoto. Celota pa se prav gotovo nanaša na Zakon o železniškem prometu in pa poroštveni zakon za vlaganje v javno železniško infrastrukturo. Pogoji za varen železniški promet so urejena infrastruktura in pa tehnično brezhibna vlečena in vlečna železniška vozila. Prav tukaj smo si v SDS-u prizadevali, da bi čimprej ustvarili osnovne pogoje in da bi varnost železniškega prometa skozi predlog zakona sprememb in dopolnitev Zakona o varnosti v železniškem prometu čimprej kompletirali in tako dali možnost železničarje in slovenskim železničarjem kot nacionalnemu prevozniku, da čimprej ustvarijo pogoje za normalno delovanje. Če bi pogledali malce nazaj, lahko ugotovimo, da je v preteklosti vsaj po pregledu dogodkov na železnici bilo prejšnjim vladam skorajda vseeno, kako in kaj počenjajo Slovenske železnice. Ko so pa železničarji začeli tarnati, da jim je zmanjkalo denarja za plače, jim je država namenila toliko, kolikor je bilo potrebno. Mi smo prepričani, da je potrebno spremeniti politiko načina reševanja Slovenskih železnic in železničarjev in da je najprej potrebno posodobiti tako kot sem že povedal javno železniško infrastrukturo. Nič nam ne pomaga še tako sodoben lepo urejen tekstovno in po členih Zakon o varnosti železniškega prometa, če železnice in železničarji ne bodo imeli ustvarjenih osnovnih pogojev za varno vožnjo po tirih Slovenskih železnic. Številni amandmaji, ki so bili posredovani iz različnih poslanskih skupin. Pa tudi od posameznikov, narekujejo zavzemanje za to, da bi nekatera področja v tem zakonu uredili morda boljše, pa vendarle smo se tako na Odboru za promet kot tudi v naši poslanski skupini soočali s številnimi težavami in sledili predlagatelju, da sprejmemo tiste amandmaje, ki resnično prinašajo in izboljšujejo stanje, kar zadeva Zakon o varnosti v železniškem prometu. V Slovenski demokratski stranki bomo zakon, ki teče po nujnem postopku, sprejeli. Sprejeli bomo pa vse tiste predloge amandmajev, ki smo jih na odboru skupaj potrdili in tiste, za katere je predlagatelj dal ustrezna poročila oziroma utemeljitve. Železničarji dobivajo z današnjo potrditvijo tega zakona svojo železniško ustavo. Paket železniške zakonodaje je torej zaključen in prepričani smo, da smo s tem omogočili nacionalnemu prevozniku in številnim zaposlenim na železnici, predvsem pa Vladi Republike Slovenije, da bodo železnice vozile vlake v novo boljšo smer.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala za besedo. Lep pozdrav v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov! Pri obravnavi predloga Zakona o varnosti v železniškem prometu želimo predvsem opozoriti na dejstvo in skrb, ker sam zakon ne vsebuje opisa obstoječega stanja, na podlagi katerega bi potem lahko tudi spremljali in ocenjevali sprejemljivost vsebine zakona oziroma posameznih členov. Še posebej pa nas skrbi, ker je v zakonu zelo jasno zapisano, da zakon ne bo imel finančnih posledic. Če je res vse tako enostavno, zakaj potem danes zaostajamo s sprejemom zakona in zakaj nam grozi kazen Evropske unije zaradi prepozne ureditve oziroma uvedbe direktive? In zakaj danes sprejemamo ta zakon po nujnem postopku, z obrazložitvijo, da bodo sicer nastale za državo težko popravljive posledice? To je nekaj ključnih vprašanj, s katerimi se ukvarjamo pri obravnavi tega zakona. In tudi ob zelo kratkem času in predvsem skromni in pomanjkljivi obrazložitvi lahko tudi trdimo, da gre za nedodelan zakon. Kar pa je posebej zaskrbljujoče. Ker gre za zakon, ki mora določiti pogoje za varen, urejen in neoviran javni železniški promet. Glede financ želimo vendarle zelo enostavno opozoriti na nekatera dejstva. In to so tudi tisti argumenti, ko govorimo, da so napačne trditve, da zakon ne bo imel finančnih posledic. V petih letih na podlagi tega zakona bomo v Sloveniji zgradili vsa izven nivojska križanja s cestami, tako državnimi kot tudi lokalnimi. Pri tem bodo sodelovali tako upravljalci cest. Torej, država, kot tudi lokalne skupnosti, kar pomeni, da bodo za to morale zagotavljati dodatna sredstva v naslednjih petih letih, da sledijo tej dinamiki. Postavlja se vprašanje: Od kod bomo vzeli sredstva za urejanje prostorov za potnike, za opremo lokomotiv, za izgradnjo ustreznih signalnih naprav, dodatnih ugodnosti izvršilnim delavcem in nenazadnje, kako bomo in od kod bomo izboljšali železniško infrastrukturo? Na podlagi teh pomislekov smo vložili tudi nekaj amandmajev, s katerimi želimo izboljšati vsebino zakona. Na odboru je bil sprejet amandma, s katerim določamo, da bo na predlog Vlade Državni zbor sprejel Nacionalni program razvoja in vzdrževanja železniške infrastrukture. Pričakujemo, da bo nacionalni program vseboval opis stanja, potrebne ukrepe in tudi finančne posledice. S tem menimo, da je možno nekako nadoknaditi trenutno pomanjkljivost tega zakona. Da preden bomo prišli v fazo izvajanja, da bomo tudi v Državnem zboru imeli natančne podatke o tem, kaj bomo počeli na železnicah in kakšne bodo finančne posledice. Na odboru sicer ni bil sprejet amandma, s katerim odpravljamo nejasnost, kaj je čas režijskega potovanja. To je nova postavka v tem. V dosedanjih besedilih zakona tega pojma ni bilo. Dejstvo pa je, da režijsko potovanje lahko traja celo 12 ur, kolikor tudi sicer traja izmena izvršilnega delavca. Torej, se bomo lahko srečevali z dejstvom, da bo nekdo upravljal režijsko potovanje in hkrati tudi opravil svoj delovni čas. Zakon uvaja tudi odmor, nujen 30 minutni odmor. To lahko tudi obvezni odmor, kar lahko pomeni, da bomo v Sloveniji vsak dan pol ure imeli zastoj v železniškem sistemu, da enostavno lokomotive in vsi delavci odložijo delo in čakajo, da pol ure mine in potem nadaljujejo z izvajanjem prometa. To zagotovo ni primerljivo. Predvsem mogoče, če vzamemo za primerjavo nemške železnice. In kako bomo tako postali konkurenčni, uspešni in hitri tako, da menimo, da ta zakon prinaša resnično veliko novih vprašanj in tudi postavlja pod velik vprašaj izjave generalnega direktorja Holdinga Slovenskih železnic, da se bo izguba na Slovenskih železnicah zmanjševala in da bo poslovanje podjetja uspešnejše. Žal, iz tega [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]zakona tega ni mogoče razbrati [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milan Petek v imenu Poslanske skupine LDS. Prosim!
Pozdravljeni vsi! Preden se javijo k besedi takoimenovani kvazi strokovnjaki, kot pravi gospod Prijatelj, želim v imenu Liberalne demokracije predstaviti naše stališče. Materija Zakona o varnosti v železniškem prometu ureja izredno pomembno področje zagotavljanja varnosti v slovenskem železniškem sistemu in njegovo interoperabilnost. Spoštovani, gre za zahteven strokovno-tehnični zakon in zato v Poslanskem klubu LDS menimo, da mora kot tak biti predvsem predmet kompetentne strokovne javnosti in priprave. Koliko je ta strokovna javnost sodelovala pri njegovi pripravi, ne vemo. Vemo pa, da je pri njegovem popravljanju že znotraj zakonodajnega postopka sodelovala tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki ima bogate izkušnje s popravljanjem slabih zakonskih besedil, ki jih predlaga Vlada. V Poslanskem klubu LDS zaupamo naši Zakonodajno-pravni službi, saj je slabe vladne zakone doslej še vedno uspela popraviti do takšne mere, da jih je bilo možno celo sprejeti. V zvezi s predlaganim zakonom želimo v Poslanskem klubu LDS opozoriti predvsem na dve pomembni dejstvi. Prvič, kot sem že omenil, zakon v slovenski pravni red uvaja evropski direktivi, vendar 14 mesecev prepozno. Rok za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo je bil 30. april 2006. Zaradi tega je Evropska komisija 5. junija letos vložila prvo tožbo proti Sloveniji na luksemburškem sodišču. Tožba je epilog resnih opozoril Evropske komisije, da Slovenija zamuja z uvedbo direktiv na področju železniškega sistema. Sama opozorila je Ministrstvo za promet spregledalo in Vladi kar 29 mesecev ni uspelo opraviti te naloge. Zato je Slovenija žal prvič tožena pred luksemburškim sodiščem. Drugič. Da gre tokrat zares, to pomeni za denarno kazen, je očitno spoznala tudi Vlada. Sprejemanje zakona po nujnem postopku je namreč utemeljevala z dejstvom, da bi v primeru neuskladitve z zahtevami iz obeh direktiv lahko prišlo do težko popravljivih posledic. Beri: "da Slovenijo pred luksemburškim sodiščem doleti visoka denarna kazen." Žal pa se posledice takšnih nujnih postopkov vedno odražajo predvsem na slabši kvaliteti in v napakah zakonskega besedila. Da nujni postopek ni sprejemljiv za tako pomembne, obsežne in strokovno zahtevne zakone, kot je predlagani Zakon o varnosti v železniškem prometu, so na nadaljevanju seje matičnega odbora spoznali celo nekateri koalicijski poslanci. Kljub naši ugotovitvi, da ni moč obravnavati in odločati o amandmajih, ker so jih poslanci dobili v roke šele na začetku same seje, je vladna večina predloge opozicije zavrnila in zgolj v 35-ih minutah brez razprave sprejela 44 amandmajev k predlogu zakona. V Poslanskem klubu LDS lahko ob takem ravnanju vladne večine zgolj protestiramo in si želimo, da takšen način sprejemanja zakonskega besedila ne bo imel večjih posledic na njegovo kvaliteto in s tem na samo varnost železniškega sistema. Za konec želimo v Poslanskem klubu LDS pokazati na krivca za nastalo situacijo. In to je nesporno prvi človek ministrstva gospod minister mag. Janez Božič. Na področju železniškega sistema se je pokazal namreč kot izrazito nekompetenten in predvsem nesamostojen. Kot edini cilj si je skupaj s sodelavci zadal ponovno reorganizacijo še ne dokončno reorganiziranega železniškega sistema ter zato dokaj nespretno izrabil prenos sprememb evropskega pravnega reda v domačo zakonodajo. Železniški sistem se tako ukvarja sam s seboj, namesto da bi razreševal ključna in usodna razvojna vprašanja. Žal, gospod minister deluje predvsem kot minister za avtoceste. In to mu tudi priznavamo. Slabo stanje železniškega sistema, mrtvilo na področju investicij v železniško infrastrukturo, hirajoči javni potniški promet, šibka prometna politika, ki v obliki sprejete resolucije ostaja mrtva črka na papirju, neodzivanje na prometno-okoljske probleme, ki jih povzroča skokovita rast cestnega tovornega prometa, prva tožba pred luksemburškim sodiščem so značilnosti, ki zaznamujejo mandat sedanjega ministra. Ne vemo, če je sploh smotrno predsedniku Janši predlagati, da naredi zamenjavo. Posebej zaradi tega, ker je na ključne pozicije v železniškem sistemu imenoval ljudi iz svoje stranke. Vendar kljub temu predlagamo gospodu Janši, da na mesto prvega ministra na prometnem ministrstvu imenuje strokovno širšega človeka. Takšnega, ki ne bo dojemljiv za pritiske znotraj železniškega sistema. Zaradi tega, stori to, gospod premier!
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Horvat v imenu Poslanske skupine NSi.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Lep pozdrav v mojem imenu in v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije! Govorimo o varnosti v prometu, o kateri nikoli ne bomo izrekli ali zapisali zadnje besede. Včasih se zdi celo, da več, ko govorimo ali pišemo o varnosti v prometu na splošno, več prometnih nesreč in žrtev beležimo. Kot, da se ne znamo lotiti stvari na pravem mestu in pri ključnih vzrokih, predvsem pri ključnih vzrokih. Seveda se promet ne konča na državni meji, zato varnost v prometu ni samo stvar neke države, ampak širše skupnosti. Pravila za obnašanje udeležencev v prometu niso vezana zgolj na eno državo. Prav zaradi tega, predlog novega Zakona o varnosti v železniškem prometu v pravni red Republike Slovenije uvaja dve direktivi Evropske skupnosti. Prva zahteva ustanovitev varnostnega in preiskovalnega organa, druga posega v ureditev interoperabilnosti na progah za konvencionalne hitrosti. Obe pa posegata na področje varnosti železniškega prometa. Zakon se usklajuje z rešitvami, ki jih na področju varnosti železniškega prometa prinaša Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o železniškem prometu. Poglavitne rešitve in načela na področju interoperabilnosti so zlasti: Prvič, določena je opredelitev železniškega sistema in njegovih podsistemov, ki se delijo na strukturne in operativne. Drugič, natančno je opredeljen vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, ki obsega glavne proge in železniška vozila, namenjena za mednarodni promet. Tretjič, jasno je določen pomen in uveljavitev tehniških specifikacij za interoperabilnost. Zlasti njihove obveze, obvezne neposredne uporabe, kar posledično pomeni tudi prenehanje veljavnosti nacionalnih varnostnih predpisov v celoti ali v delu, ki ga posamezna tehnična specifikacija za interoperabilnost zadeva. In četrtič, natančno so določeni postopki za vključitev v obratovanje posameznih podsistemov. Pridobitev uporabnega dovoljenja oziroma dovoljenja za obratovanje in pridobivanje izjave o verifikaciji podsistema. Poglavitne rešitve na področju varnosti pa so naslednje. Prvič, jasno so določene obveznosti posameznih subjektov na področju razvoja in zagotavljanja varnosti. Ministrstvo za promet, upravljalec, prevozniki, varnostni organ preiskovalni organ, ter njihova medsebojna razmerja in instrumenti, preko katerih se le ta izboljšuje. Drugič, določeni so pogoji za posamezne podsisteme, s katerimi se zagotavlja varnost in urejenost železniškega prometa vključno s sistemom inšpekcijskega nadzora. Tretjič, v zakonu je opredeljena tudi zaščita prog. In četrtič, v zakonu je opredeljeno tudi križanje proge in ceste. Kar zadeva varnost v železniškem prometu, želim dodati in spomniti, da je ta vlada namenila 99 milijard nekdanjih slovenskih tolarjev za investicije. Tudi v smeri in predvsem v smeri višje varnosti na slovenskih železnicah. Poslanska skupina Nove Slovenije ni nasprotovala nujnemu postopku sprejemanja Zakona o varnosti v železniškem prometu. Mi smo tudi na matičnem delovnem telesu podprli vse amandmaje, ki so sledili Zakonodajno-pravni službi Državnega zbora in pomenijo izboljšanje predlaganega besedila. Rok za uskladitev in uvedbo zahtev v naš pravni red je potekel konec meseca aprila 2006. Predpogoj sploh za pisanje Zakona o varnosti v železniškem prometu pa je bila v februarju sprejeta novela Zakona o železniškem prometu. Toliko morda nekaj drobtinic o genezi samega zakona in v informacijo tistim, ki očitajo velike zamude pri sprejemanju tega zakona. Če pa smo že pri zamudah, potem bi rad spomnil še na eno drobtinico. To je v začetku leta 2003 v Sloveniji izveden referendum, ki je ponovno pokazal na to, da prejšnja oblast volje, izražene na tem referendumu, ni bila sposobna realizirati polni dve leti. O tej zamudi danes nihče več ne govori. Vendar nekatere nas spomin ne zapušča. V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo Zakon o varnosti v železniškem prometu podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Josip Bajc v imenu Poslanske skupine SLS. Prosim!
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Verjetno nič novega ne bom povedal, če rečem, da bomo predlog Zakona o varnosti v železniškem prometu v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podprli. Nisem strokovnjak, še manj pa kvazi strokovnjak, ko sem pa enega od kolegov. Ko je predstavljal stališče poslanske skupine, poslušal, sem ugotovil, da nisem pri pravi točki dnevnega reda. Nanašalo se je, vsaj vsebina razprave je bila interpelacija zoper ministra za promet. Predlagam, da to na neki drugi točki dnevnega reda ali pa na neki drugi seji Državnega zbora. Naslednje, kar bi rad rekel, prav zaradi slabega stanja v Slovenskih železnicah je nujno bilo, da se obravnava ta zakon in da se tudi sprejme. Razlog za eventualno pa ne opravičujem tukaj ne strokovnih služb ministrstva, ne samega ministrstva, da je prišlo šele sedaj do sprejema tega zakona ta zakon je nadaljevanje nekaterih drugih zakonov. Vemo pa, kako je nastajal Zakon o železniškem prometu in potem tudi Zakon o garancijah za investicije na področju železniškega prometa. Jaz bi ob tej priliki moral reči, ne samo Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki je sicer in prej sem v poročilu odbora povedal imela pripombe. Nekatere so sicer lepotne ali samo lektorirajo besedilo. Nekatere so bile tudi vsebinske. Tudi strokovna služba odbora kot tudi strokovna služba Ministrstva za promet sta pripravili takšne amandmaje, ki celoviteje bolj jasno opredeljujejo zadeve in jih dejansko postavljajo v kontekst Zakona o varnosti v železniškem prometu. Veljavni Zakon o železniškem prometu, ki sedaj velja, je bil sprejet v letu 2000 in potem noveliran v letu 2003. Že prej sem omenil, da smo pred časom sprejeli tudi Zakon o železniškem prometu in nadaljevanje le-tega je dejansko sprejemanje današnjega zakona, ki ob drugem tudi dejansko vnaša določbe evropskih direktiv s področja varnosti v železniškem prometu. In s tem bomo na področju urejanja ter operabilnosti, kot tudi na področju varnosti lahko bili primerljivi oziroma izpolnjevali to, kar zahtevajo že v Evropski uniji sprejete direktive. Ne bi govoril o poglavitnih rešitvah. Glede na to, da je sicer v nepreobsežni obrazložitvi k samemu zakonu vse to zapisano. Rad bi spomnil le tiste, ki pravijo, da je obrazložitev v prvem delu skromna, da je pa v drugem delu več kot 20 strani obrazložitev posameznih členov predloga zakona. Kot rečeno, zaradi potreb za sprejetje tega zakona in da bo lahko Zakon o železniškem prometu zaživel, kot tudi Zakon o garancijah, ki smo jih sprejeli za investicije na področju izboljšanja železniškega sistema, bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke dopolnjeni predlog zakona podprli, kot tudi amandmaje, ki so jih tako strokovne službe, predvsem pa strokovna služba Državnega zbora, Zakonodajno-pravna služba pripravili. Da še nekatere stvari mislim, da sta dve, tri samo redakcijske narave. Eden pa, mislim, da k 92. členu zakona pa tudi vsebinske, še izboljšajo ta zakon. Pričakujem, da bomo lahko v najkrajšem času pričeli na izvajanju Zakona o varnosti o železniškem prometu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Alojz Posedel v imenu skupine Nepovezanih poslancev.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem v dvorani! V skupini Nepovezanih poslancev se zares zavedamo pomembnosti in nujnosti sprejetja Zakona o varnosti v železniškem prometu. Zares se zavedamo, da je varnost vrednota, ki ne samo v Sloveniji, ampak povsod po svetu pri vseh narodih zavzema mesto tik ali celo prvo mesto v lestvici vrednot. Zato je tako pomembno urediti področje prometa v tistem segmentu, ki se dotika varnosti. In zato ne razumemo in je skoraj nedopustno, da s takšno zamudo sprejemamo ta zakon. Mogoče je razlog samo to, da je to, kar je povezano z železnico, vedno zamuda, običajen in zelo pogost pojav. Pa vendar če že je takšna nuja, je pa nerazumljivo, zakaj se je Vlada oziroma da je padla odločitev o nujnem postopku. Tako pomembni zakoni se ne sprejemajo na takšen način, kot smo bili priča pri sprejemanju tega zakona. Edina sreča, da je vodja oziroma predsednik Odbora za promet spoštovani gospod Bajc, ki izredno hitro govori, ker, če ne bi tako hitro govoril, bi mu v razpoložljivem času niti ne uspelo našteti vse členov, ki so bili amandmirani. To kaže na to, da zakon ni bil dobro pripravljen. V tistem, delu ko pa se je sprejela odločitev, da se razprava in sprejemanje pelje v skrajšanem nujnem postopku, pa pomeni, da je bil izločen velik del stroke. Predvsem pa so bile izločene vse lokalne skupnosti, ki so še kako povezane in pomembne pri zagotavljanju varnosti. To poznajo vsi župani, županje in predvsem ljudje, ki živijo na terenu. In če kaj, potem je varnost v železniškem prometu še kako povezana z življenjem v vseh občinah, v vseh krajih. In če, tako kot je bilo opozorjeno, ni iz tega zakona izhajajočih finančnih obveznosti, se sprašujemo oziroma nas skrbi: Kako bodo rešeni vsi tisti problemi, ki se bodo pojavili in so že prisotni na terenu ravno pri zagotavljanju varnosti v tistem segmentu, ko se srečujejo železnice z drugimi prometnimi tokovi in s prebivalstvom? Zato je ponavljam za nas nesprejemljivo, da se je ta zakon peljal na takšen način. Predvsem ni bilo odgovorov na obeh sejah odbora na vprašanja, postavljena ministru oziroma vladajočim predstavnikom, ki so nas dvakrat gladko preglasovali, da bi si vzeli vsaj 14 dni in bi ta zakon obravnavali na julijski seji. Vemo, da je skoraj takoj po koncu junijske že na vrsti julijska seja. In trikrat postavljeno zelo jasno in glasno vprašanje, kaj je tisto tako nujno, da to sprejemamo na današnji dan, na junijski seji. Tega odgovora ni bilo. Upam, da bo danes spoštovani gospod minister odgovoril, kaj je tista nuja glede na to, da vemo, da je bil rok za sprejem april 2006. Kar je že davno in da je bila vložena tožba v februarju in da verjetno mesec ali pa 14 dni ne pomenijo nič napram tem rokom, ki so že zamujeni. Zato upam, da bo gospod minister odgovoril, kaj je pa res tisti glavni razlog, da smo tako hiteli in da smo to kopico očitno slabo pripravljenega ali pa vsaj nerazumljivo pripravljenega zakona sprejemali na takšen način. In zaradi tega ponavljam kljub temu, da se v naši poslanski skupini zares zavedamo pomembnosti sprejetja tega zakona ali celo tako kot je rekel kolega iz SDS da je to železniška ali železničarska ustava. Ustave se verjetno nikjer in nikoli ne sprejema po nujnem postopku, temveč si za to vzamemo čas in predvsem odpremo širšo razpravo, kot je bilo to možno. Kljub temu bomo veseli, da bo ta zakon sprejet, saj bo prinesel več varnosti, kot jo je danes. Vendar na takšen način sprejemanja pri tem ne želimo sodelovati. Ker tisti, ki so nas preglasovali na odborih, ko smo želeli širšo razpravo, ko smo želeli sprejemati to na julijski seji sem prepričan bodo danes kot glasovalni stroj odigrali enako vlogo in bo ta zakon tudi sprejet. Zato naša skupina tega zakona ne bo podprla.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 22.6.2007, ki ste ga dobili ravnokar tudi na klopi. V razpravo dajem amandma k 6. členu predlagateljev SDS, SLS in Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. V razpravo dajem amandma k 14. členu poslanskih skupin SDS, NSi in SLS. Želi kdo razpravljati? Ja gospod Veber, izvolite!
Hvala za besedo. No, k temu členu vlagamo amandma z namenom, da nekoliko razjasnimo ali pa vsaj določimo pogoje, ki jih mora imeti osebje v izjemno pomembnem organu. Kajti, gre za neodvisen organ, ki spremlja izvajanje interoperabilnosti in usklajevanje vsega sistema in funkcioniranja vsega sistema. Ne sme biti povezan niti v fazi projektiranja s tem sistemom, še manj bi rekel v fazi gradnje, spremljanja, nadzorovanja. Skratka gre za neodvisen organ, ki pa vsaj po tem, kar je zapisano v sedanjem besedilu zakona, nima določenih kriterijev, kdo pa naj bi ta visoko strokovni organ pravzaprav sploh sestavljal. Člen govori samo o tem, da naj bi imel ustrezno strokovno in poklicno izobrazbo. Ne govori pa o tem, kaj je to ustrezna strokovna in poklicna izobrazba. In govori o tem, da naj bi imel dovolj prakse na tem področju. Kaj je to - dovolj prakse? Ali je to eno leto, dve leti delovnih izkušenj ali je mogoče pripravništvo? Skratka, glede na izjemno velik pomen priglašenega organa je vendarle potrebno v tem zakonu zapisati določneje, kdo je lahko v tem priglašenem organu pooblaščen za upravljanje posameznih del. Povedali smo že, da je zelo malo informacij in razlage o tem zakonu. Tudi sam člen je izjemno skopo obrazložen, da bi lahko oblikovali neke jasnejše kriterije o sestavi priglašenega organa. Vendar menimo, da bi člani oziroma osebje v priglašenem organu moralo imeti vsaj opravljen strokovni izpit o usposobljenosti za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti in seveda tudi njihove primernosti za uporabo in izvedbo postopka overjanja podsistemov ter njihovih sestavnih delov, katere sicer vsebino predpiše minister. Menimo tudi, da bi za dosego posebnega znanja o predpisih, povezanih s pregledi, ki jih opravljajo, morali imeti vsaj pet let delovnih izkušenj na posameznem področju, za katerega bo tudi ta ekspert imenovan v ta priglašeni organ. To je tistih nekaj minimalnih pogojev po našem mnenju, s katerimi želimo doreči sestavo priglašenega organa. Sicer pa menimo, da bi tudi sicer že sam predlagatelj moral podati več informacij o sestavi tega priglašenega organa in seveda tudi o delovnih izkušnjah, strokovnosti in podobnem. Tako, da ob tem bi mogoče opozoril tudi na dejstvo, da mogoče, če dobimo tudi informacijo, če bo ta priglašeni organ, v Sloveniji državni organ ali pa bo če ga lahko tako imenujem civilni organ. Oboje je možno. Tako, da mogoče tudi vsaj razlago v tem smislu, kako razmišljamo v Sloveniji, ali bo to delo priglašenega organa opravljal državni organ ali pa bo to prepuščeno, bom rekel, oblikovanju civilne iniciative oziroma podjetniške iniciative. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marinič. Izvolite!
Hvala lepa za besedo. Mi smo skozi obravnavo izrednega zahtevnega, kar zadeva strokovnosti Zakona o varnosti v železniškem prometu, vseskozi ugotavljati, da gre resnično za zelo strokovno terminologijo in da je potrebno pri skoraj vsakem členu nekako pogledati tudi podrobnejše obrazložitve, ki jih je v predlogu zakona prav tako mogoče najti. Seveda gre za zahtevnost tudi tega člena, za razumevanje besedila. Potrebno je povedati in poudariti, da bo po sprejemu Zakona o varnosti v železniškem prometu še vedno veljalo 107 odredb, navodil, pravilnikov, ki so podzakonski akti. In v teh navodilih, odredbah, pravilnikih so definirane te specifičnosti in ta bom rekel strokovno zahtevna terminologija, ki natanko opredeljuje oziroma pojasnjuje določeno področje. Kar zadeva predlog amandmaja k 19. členu pa moram povedati ki ga predlaga SD, da smo na Odboru za promet sprejeli amandma in nekatere spremembe oziroma dopolnitve. Pa tudi poenostavljeno besedilo je bilo usklajeno z Zakonodajno-pravno službo. Tako, da bolj natanko definira. Seveda v SDS-u tega predloga amandmaja, ki ga predlaga SD ne bomo potrdili.
Besedo ima še gospod Milan Petek.
Hvala, podpredsednik, za besedo. Torej, moram priznati, da je že sam 19. člen, tako kot je bil amandmiran na Odboru za promet, bistveno popravil in izboljšal prejšnji tekst o teh nalogah priglašenega organa in o poziciji priglašenega organa. Tako, da je tukaj Zakonodajno-pravna služba seveda skupaj s predstavniki ministrstva naredila bistven korak pri določitvi organa, ki pa opravlja tako pomembne naloge. Ocenjujem, da tekst, ki ga je predlagala SD, pravzaprav še dodatno izboljšuje tisti del člena, ki pač govori o teh pogojih, ki bi jih morali izpolnjevati strokovnjaki ali pa tisti, ki bi naj delovali v priglašenem organu. Tako, da mislim, da bi ta tekst moral biti sprejemljiv tudi za predstavnike ministrstva in mislim, da je na mestu, da se mu da zelena luč. Gre za to, da je ta korak od prvega dela ali pa prvega predloga zakona narejen v pravi smeri. Torej kazalo je v prvem predlogu zakona, posebej, če ga povezujemo s 119. členom, da bi prišlo do dvojnosti nalog tega priglašenega organa, do katerih pa ne sme priti. S tem členom smo pravzaprav tisto, kar je v 119. členu bilo nakazano, eliminirali. Zaradi tega mislim, da je ta 19. člen boljši, kot je bil, ampak da bi lahko bil torej tudi ustrezno dopolnjen s temi pogoji, ki jih predlaga SD. Posebej bi pa rad povedal in to verjetno nekateri veste da pravzaprav pogoje za priglašeni organ že izpolnjujejo nekateri, ki so pravzaprav vloge in to podlago ali pa to kandidaturo za priglašeni organ že izrazili. Minister pač mora poseči po teh vlogah. Pregledati te vloge in se odločiti relativno hitro za tiste organe oziroma institucije, ki bodo to opravljali. So pa to lahko tako kot je rekel že gospod Veber tako osebe civilnega prava ali pa osebe iz javnih služb. Zaradi tega mislim, da tukaj zagat več ni, in da so te zagate za tem 19. členom odpravljene. Mislim pa, da ta amandma dopolnjuje in še nekoliko izboljšuje ta 19. člen.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Cvikl. Prosim!
Hvala lepa. Glede na to, da je zakon po nujnem postopku in da so te razprave tekle na nujnih sejah Odbora za promet celo v času, ko je potekal Državni zbor, je izredno težko spremljati razpravo ob Zakonu o varnosti v železniškem prometu. Vendar ne razumem stališč kolegov iz vladajoče koalicije, da nasprotujejo amandmaju, ki pravzaprav samo bolj natančno določa, kateri so pogoji, s katerimi bodo osebe lahko ugotavljale to takoimenovano skladnosti komponent interoperabilnosti. Ocenjujem, da imamo zakon, ki je priletel vsebinsko tako na brzino v Državni zbor. Zanimivo je, da je minister podpisal, da je zakon usklajen z evropskim pravnim redom 27. marca 2007. Šele dva meseca kasneje je Vlada to sprejela. Državni zbor pa ima manj kot tri tedne, da zelo pomemben zakon sprejme. Vprašanje, ki ga imam v zvezi s tem amandmajem za gospoda ministra, je dvojne narave. Prvo: kaj si ministrstvo predstavlja? Vprašali smo že prej v imenu poslanske skupine, kdo bo, katera institucija bo ta priglašeni organ, kdo bo pooblaščen za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti? In drugo. Kakšni bodo s tem povezani stroški. Zakaj to sprašujem? To sprašujem zato, ker zakon ima na osmi strani napisano, predlog zakona nima finančnih posledic za državni proračun in druga javno finančna sredstva. Najmanj, kar bi bilo potrebno napisati, da v kolikor ne bi zakon bil sprejet, bi seveda zaradi tožbe Slovenije pred evropskimi sodišči prišlo do neke kazni. Ampak jaz mislim, da seveda to ni res. Jaz mislim, da ta zakon ima posledice. Posledice ima povezane z vsemi investicijami, ki jih bo potrebno narediti, da bodo pogoji iz Zakona o varnosti v železniškem prometu izpolnjeni. In v povezavi s tem členom je nedvomno seveda tudi strošek tega organa, kakršenkoli in kjerkoli ta organ že bo. Zato bi seveda prosil, če nam Vlada natančneje predstavi, kot je to uspela do sedaj na matičnem delovnem telesu, natančneje kot je bilo to povedano v uvodnih predstavitvah in natančneje kot je to zapisano na strani 8 kakšne so finančne posledice. Jaz ocenjujem, da so lahko finančne posledice od 0 pa do 8 milijard evrov. Zato, ker je Vlada v nekem dokumentu sprejela predlog investicij na področju železnic, ki bi do leta 2023 znašale 8, milijard evrov ali skoraj 2.000 milijard tolarjev. Ne vem, ministrstvo pripravili ste zakon, pravite, da zakon nima finančnih posledic. Vendar pri tem odprtem členu z amandmajem vidimo, da neke finančne posledice bodo. Zato bi prosil, danes, ko smo veliki dvorani, ko pred slovensko javnostjo razpravljamo o tako pomembnem zakonu: "Kakšni bodo ti učinki, eventualno kakšni bodo ti učinki, ki bodo vplivali na potrebne investicije na ravni bodisi posameznih "lokalnih skupnosti", če so kakšni pogoji? Predvsem pa, kakšne bodo investicije v to novo ali v izboljšano železniško infrastrukturo, ki bo izpolnjevala pogoje iz zakona o varnosti? In da ne bi šel izven tega člena: Neposredno, kakšni so stroški za ta organ? Kasneje, če bo minister bolj natančno pojasnil, pa bomo z veseljem povprašali o nekaterih drugih odprtih, členih in stroških povezanih s členi, ki so odprti oziroma členi in zakonom v celoti. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Josip Bajc.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Pri 19. členu smo in amandmaju k 19. členu, ki delno spreminja šesti odstavek tega člena. Najprej bi rad komentiral, da način obravnave te točke dnevnega reda je popolnoma enak, kot vse obravnave, ki se obravnavajo po nujnem postopku, tako na matičnem delovnem telesu, kot tudi na plenarnem zasedanju Državnega zbora, odkar velja Poslovnik tega Državnega zbora. Vlada je predlagala hitri postopek. Na Kolegiju predsednika Državnega zbora je ta postopek bil potrjen in tako sem tudi kot predsednik odbora ravnal. Tako ravnamo tudi danes. Glede na postopek je možno vlagati amandmaje. Videli smo, da so strokovne službe odbora pregled amandmajev pripravile tik prej, ko smo začeli obravnavati to točko dnevnega reda, za kar gre moja pohvala. Na koncu, kar bi pa rad rekel, prosil pa bi dejansko res predstavnike ministrstva ali samega ministra, da komentira ta amandma. Tudi po moje nekoliko bolj definira dejansko, kdo je tisti oziroma oseba, pristojna za opravljanje nalog iz prejšnjega odstavka. Se pravi, priglašen organ in katere pogoje mora izpolnjevati ta priglašeni organ, da lahko opravlja te naloge. Prosil bi za komentar, ali je ta amandma, ki dejansko dodaja samo en odstavek, in bolj natančno, ostala dva sta pa praktično na odboru z amandmajem popravljeno to točko oziroma tem odstavkom še izboljšuje. Vsaj po mojem mnenju.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marinič.
Hvala lepa za besedo. Jaz ugotavljam, da vendarle takrat, ko govorimo o posameznih amandmajih in o posameznih členih, ki so v predlogu zakona, da vendarle pogledamo tudi poročilo k predlogu Zakona o varnosti v železniškem prometu, kjer natanko definira posamezen člen in medtem tudi 19. člen. Natanko piše: Priglašeni organ je subjekt in tako dalje da tega ne berem. Bi pa še enkrat spomnil tisto, kar sem rekel že prej. Mi vendarle moramo vedeti, da na osnovi tega Zakona o varnosti v železniškem prometu 107 podzakonskih aktov natančneje definira. In se mi zdi nepotrebno karkoli dodajati, ker tisto, kar je Zakonodajno-pravna služba prav pri tem in številnih drugih amandmajih pomagala definirati besedilo, ga poenostaviti oziroma bolje razumeti, tako da jaz ne vidim nobene potrebe, da bi morali širiti ali pa sprejemati še kakšen drugi amandma. Da tisto, kar smo na odboru sprejeli, kar je bilo usklajeno z Zakonodajno-pravno službo, dovolj dobro definira te zadeve. No, morda pa ob tem poglejte ko obravnavamo amandmaje, dajmo obravnavati amandmaje. Kajti, vedno posegati vmes mi imamo številne amandmaje in če bomo posegali vedno o tem, ali je minister za promet samo minister za ceste ali je tudi za železnice. Pa vendarle moram poudariti, da toliko kolikor se sedanji minister zavzema tudi skupaj s svojo ekipo storiti napredek in popraviti tisto, kar je v preteklosti bilo zamujeno, nadoknaditi sedaj, mu je pa treba priznati. In na vseh pomembnih dogodkih in tudi pri njegovih nastopih vedno poudari tudi železnico kot pomembnega nacionalnega prevoznika in se mi zdi to milo rečeno, podtikanje, da je minister za ceste in ne za železnice. Tako da, kolegice in kolegi, dajmo se izogibati tem besedam. Kar zadeva finančne posledice. Poglejte, jaz verjamem, da je kolega Cvikl bolj strokoven na tem področju kot jaz. Jaz pa verjetno bolj na železniškem področju. Pa vendar, ko govorimo o finančnih posledicah, ja, seveda, vsak zakon ima finančne posledice in je to zavajanje javnosti, da govorimo, da zakon nima finančnih posledic. Dajmo potem definirat v skladu z zakonodajo oziroma tistim, kar Vlada ima, ko opredeljuje, ali zakon ima finančne posledice ali ne. Seveda jih ima, ampak je kljub vsemu določen nek limit, ko govorimo o tem. Zakon ima finančne posledice. Take in take in jih lahko tudi definiramo v detajlih. Zato mislim, da tudi to, ali zakon ima finančne posledice ali ne, dajmo se izogniti tem definicijam in dajmo se resnično poglobiti v predloge sprememb in dopolnitev ter vseh amandmajev, ki jih obravnavamo, pa bomo verjetno bolj racionalno izkoristili ta čas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tudi jaz sem tega mnenja, da bi se držali vsebine tistega člena oziroma amandmaja, o katerem razpravljamo. Repliko naj bi imel gospod mag. Cvikl.
Zelo na kratko. Glede na to, da me je gospod Marinič nekako okaral, zakaj govorim o finančnih posledicah. Nekateri pravijo Mârinič, drugi Marínič, Marinič. Gospod Marinič, problem finančnih posledic je ravno v tem, da se jaz z vami strinjam - zakon ima finančne posledice. Vendar Vlada na strani 8 piše: "Predlog zakona nima finančnih posledic". In če bi bili zelo korektni, bi predsednik Državnega zbora ta zakon Vladi vrnil, ker niso opredeljene nam vsem znane finančne posledice, gospod Marinič. In samo na to sem opozoril. Kakšne so torej te finančne posledice, kakšni bodo stroški v povezavi z odprtim členom, kakšni bodo celotni stroški? Ker Vlada ve, da so finančne posledice. Vendar jih skriva pred slovensko javnostjo. Tako se pa v skladu s poslovnikom zakoni ne sprejemajo. Zakoni morajo imeti opredeljene finančne posledice. Naj vas spomnim, včeraj smo obravnavali Zakon o štipendiranju z zelo jasnimi finančnimi posledicami, sicer za obdobje mandata naslednje vlade. Tu bodo finančne posledice takoj, ampak o njih niti besede. Zato sem rekel: "Lahko so od 0 tolarjev do 8 milijard evrov," kot je Vlada zapisala v nekem drugem, ravno tako na Vladi sprejetem dokumentu. Zato mislim, da se strinjava, kolega poslanec, naj nam Vlada odgovori, zakaj je tu napisala, da ni finančnih posledic, in kakšne so finančne posledice. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Prijatelj. Prosim!
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Jaz želim še enkrat poudariti, da je ta zakon resnično nujen. Zdaj če želite - razumite, če ne, lahko tudi demagoško odvijate debato naprej. Samo dve vprašanji, posredno ali neposredno. Odgovor na te trditve. Podzakonski akti, ki so v povezavi s tem zakonom, so res številčni, ampak to je zanemarljivo. Ta zakon omogoča sprostitev investicij v železniško infrastrukturo. To je pomembno. Kar se tiče finančnih posledic, gospod Cvikl, ja saj ste vi pustili 70 milijardno luknjo, smo jo "flikali" ne vem koliko časa. Zaradi tega so železnice stopicale na meji, so stopicale na mestu! Jaz sem že prej povedal, da se dela iz dneva v dan velika gospodarska škoda. Mi smo kupili 20 lokomotiv, milijardo tolarjev je ena vredna, koristimo jo.
Lahko opomnim, da govorimo o amandmaju k temu in temu členu.
Ja, takoj se bom vrnil na to. Kar se pa tega amandmaja tiče, pa bi lepo prosil. Verjamem, da to ni možno v tem zakonu narediti, da kasneje, ko se bodo odločale pomembne zadeve, kdo bo še vse vozil po tej slovenski železniški infrastrukturi, da se ima v obziru nacionalni interes. Hitro se lahko zgodi, da v bistvu Holding slovenskih železnic zgubi vse profitabilne tovore, v kolikor ne bomo upoštevali zgornje meje v varnostnem spričevalu. Veste, pritisk mednarodne javnosti ni zaradi tega, ker Slovenija ni sprejela zakona. Ne se slepiti s tem. Pa tudi tožbe niso zaradi tega, ker je Slovenija v bistvu toliko časa čakala. Pritisk mednarodne javnosti je zaradi tega, ker bi želeli nekateri priti k nam v našo železniško infrastrukturo, voziti se s svojimi voznimi in vlečnimi sredstvi in seveda vleči ekstra profite na svoje žiro račune. To je to. Seveda, to je evropski princip svobodnega pristopa enakih možnosti pretoka ljudi in storitev. To je res. Vendar, če Slovenija ne bo znala pri tem zakonu upoštevati kasneje, ko se bodo izdajala licenčna dovoljenja, nacionalnega interesa, tako kot so to storile druge države, potem smo mi na tem izpitu zopet padli. Zame je zelo pomemben dan, 3.7., ko se bomo skupaj z Odborom za promet in Odborom za gospodarstvo seznanili, dejansko, z vsemi temi problemi, ki so na železniški infrastrukturi, z luškimi odprtimi vprašanji, in poskušali upam v konstruktivni debati skupaj z ministrom, enim in drugim, najti rešitve, imenovati mogoče tudi ekspertne skupine, ki bodo pospešile delovanje na tem. Danes ni več problem denar. Danes je problem čas, katerega Slovenija izgublja. Bitko s časom izgubljamo. Ne smemo zgubiti vojne. Če zgubimo tudi vojno s časom govorim v železniškem pomenu potem bo slovenska železniška infrastruktura ostala otok sredi Evrope. Obvozne poti se že dogajajo, se v bistvu že izvajajo in se že tudi komercialno tržijo. Hrvaška napoveduje znatno prodorno investicijo v povezavi Reka - Budimpešta. In če mi ne bomo znali tudi s tem zakonom, zaščititi slovenskega interesa, ko bomo izdajali licenčna dovoljenja o tem pa govori ta člen potem bomo dejansko dali kokoši, ki nesejo zlata jajca, iz kurnika. In to se ne sme zgoditi. Na to sem opozoril tudi na Odboru. Ta člen je zame zelo pomemben. Jaz upam, da bomo kasneje v pripravah strokovnih aktov, ki bodo določali kriterije za izdajo licenčnih dovoljenj, znali najti toliko modrosti, da v bistvu to tudi vkomponiramo v postopke za pridobitev licence. Hvala lepa.
Besedo ima gospod minister.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Zelo na kratko. V 19. členu smo povzeli besedilo direktive 2001/16. Za imenovanje priglašenega organa je pristojno Ministrstvo za gospodarstvo v skladu s postopki in pogoji določenimi v predpisih, ki urejajo akreditacijo in tehnične zahteve za proizvode in ugotavljanje skladnosti. Res je, da smo prejeli že vloge, ki jih bo obravnaval pristojni minister za trg. Kar se tiče vprašanja neposrednih finančnih posledic, je pa moj komentar naslednji. Definitivno gre za enega izmed ključnih zakonov, ki se dopolnjuje poleg Zakona o železniškem prometu, ki generalno ureja področje ureditve železniškega sistema v Republiki Sloveniji. In seveda, da je nastal kot za realizacijo načrtovanih projektov, ki so bili že vdelani v okviru Resolucije o razvojnih projektih Republike Slovenije, kjer smo pripravili načrt modernizacije železniškega omrežja v Republiki Sloveniji. Torej, gre za dejansko usposabljanje pogojev za to kar je tudi gospod poslanec Prijatelj zelo jasno povedal, tudi gospod Marinič, za vzpostavljanje pogojev za vlaganja v modernizacijo in obnovo v železniški sistem. Tudi iz vseh zornih kotov zaradi povečanja hitrosti, zaradi vzpostavljanja večje varnosti v železniškem sistemu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Veber.
Hvala. Glede priglašenega organa in pogojev, ki jih naj bi izpolnjeval jaz sem sicer pričakoval odgovor ali pa pojasnilo predlagatelja nekoliko širši. Povedano je bilo, da gre za povzetek besedila direktive. Torej za zelo široko in nedefinirano dikcije. Direktiva sicer ne predpisuje detajlno vseh pogojev. Pričakuje pa, da bo tudi zakonodaja, nacionalna zakonodaja pa zagotovo tukaj bolj precizna. Tudi, če sicer gledamo obrazložitev tega člena, priglašeni organ mora izpolnjevati pogoje, ki jih določa zakon o akreditaciji. Kaj določa ta zakon o akreditaciji? Ali določa delovno dobo? Tisti, ki bodo morali opravljati to strokovno dela, ali določa njihovo strokovno usposobljenost? Ne vemo. Potem se sklicuje na Zakon o tehničnih zahtevah za proizvode. Torej, govorimo o proizvodih. Ne govorimo o osebju. V obrazložitvi tega zakona pa piše, da mora priglašeni organ izpolnjevati tudi pogoje, določene s tem zakonom, ki ga danes sprejemamo in se nanaša na osebje in sredstva, ki se zahtevajo za opravljanje dejavnosti. In če pogledamo te pogoje, ki jih mora izpolnjevati osebje, niso definirani v tem zakonu, ker povzemajo praktično samo direktivo, ki je zelo zelo splošna. Če pa kateri od podzakonskih predpisov govori tudi o tem, potem bi vsaj po mojem mnenju, v obrazložitvi tega člena ti podzakonski akti morali biti navedeni. Žal jih ni navedenih. Teh je baje 107, kot pravite. Ampak tudi eden ni omenjen, da se nanaša na priglašeni organ. Tako, da ali je res prevelika bom rekel obremenitev ali pa strokovni pogoj, ko govorimo o tem, da gre za opravljen strokovni izpit, za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti in ali gre za pet let delovnih izkušenj na posameznem področju, za katerega bo imenovan ekspert, je tisto, kar želimo definirati. Če je to preveč, premalo, naj nekdo pove. Ampak trenutno tega odgovora moram reči nismo dobili.
Besedo ima gospod mag. Cvikl.
Hvala lepa. Ne bom ponavljal to, kar je kolega Veber povedal. Ampak na nek način imam občutek, da v zadnjem času se zakoni, ki jih dobivamo v Državni zbor preprosto vsebinsko nanašajo na prepis direktive. Ne upoštevajo pa lokalne specifike. Ali če hočete, ni nobene volje. Tudi amandma, ki je vsebinsko korektnejši, ki samo natančneje, po našem mnenju zagotavlja pogoje, ni te pripravljenosti sprejema. Ker, kako že pravite, to ne piše v direktivi. Naj še enkrat povem, direktiva postavlja robne pogoje. Vendar vsaka država lahko zadeve uredi po svoje. In če se vrnem še na drugo, kar je gospod minister povedal. Glejte, gospod minister, rekli ste, da ta zakon skupaj z Zakonom o železniškem prometu omogoča izpolnitev resolucije o nacionalnih projektih. Veste, mene Resolucija do leta 2023 ne zanima. Zanima me pa, koliko boste namenili v letu 2007 in 2008 po sprejemu tega zakona za izpolnitev pogoja iz 51. člena tega zakona v povezavi s 119. členom. Poenostavljeno. V petih letih je potrebno obstoječa nivojska križanja proge s cesto prvega reda avtoceste so že tako danes izvennivojske narediti kot izvennivojska v petih letih. Koliko je to denarja in koliko boste investirali v letih 2007 in 2008 v dodatna izvennivojska križišča? Zakaj to pravim? Ker vi tukaj lahkotno zapišete, da se bo to naredilo. Ne poveste pa, koliko bo to stalo. Jaz mislim, da je prav, da se to naredi. Vendar morate tudi povedati jasno, koliko boste na podlagi tega zakona opredelili že in to je temeljno vprašanje ocene finančnih posledic v proračunu za leto 2007 in 2008. In, gospod minister, v proračunu za leto 2007, 2008, 2009 in 2010, 2007, 2008 in 2009 ni niti tolarja. Minister, tukaj piše, niti tolarja ni predvidenega. Glede Zakona o poroštvu, gospod minister, pa dobro veva, da ga je potrebno v določeni meri povezano z Zakonom o železniškem prometu, s katerim smo potegnili Zakon o poroštvu v če hočete državni proračun, šele narediti in v realizacijo spraviti z rebalansom proračuna 2007. Ampak na vaši Vladi ste rekli vi, da v naslednjih štirih letih, 2007, 2008, 2009, 2010, ta zakon nima finančnih posledic. Ali to pomeni, da se bodo izvennivojska križanja začela graditi šele leta 2011? To je potrebno jasno povedati pred slovensko javnostjo. Tako kot tukaj piše, sedaj vi pravite, da nobenih dodatnih izven nivojskih križanj v naslednjih treh letih. Drugače pa morate tukaj zapisati neke številke ali pa nam povejte koliko bo teh investicij. Hvala lepa!
Hvala lepa. Ugotavljam, da ni več razpravljalcev. Lahko zaključimo to splošno razpravo, katera ni bila predvidena. In bi vas prosil pri nadaljnjih amandmajih, da se držite res točke dnevnega reda, drugače vas bom prekinil. Ker to je res mimo tega, kar vodi predsedujoči in čemur je namenjena tudi razprava. Zaključujem razpravo k 19. členu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prehajamo k 31. členu in amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo razpravljati? Gospod Veber, izvolite!
Hvala. Če govorimo o varnosti v železniškem prometu, je gotovo 31. člen eden od tistih, ki je zelo pomemben za izvajanje tega zakona. Namreč, nanaša se na preiskovalni organ, ki je stalni organ za preiskavo nesreč in je pristojen opravljati preiskavo v skladu z določili tega zakona in zakona, ki ureja železniški promet. To, kar je po našem mnenju slabo zapisno v tem zakonu, je, da preiskovalni organ sicer ima dostop do vseh podatkov, do vseh informacij. Na koncu pa ne sme podati domneve o krivdi oziroma o odgovornosti za nesrečo. Eksplicitno se s tem zakonom prepoveduje preiskovalnemu organu, da da domnevo o krivdi in odgovornosti za nesrečo. Postavlja se nam vprašanje o smiselnosti takšnega preiskovalnega organa, ki bo sicer zbiral neke podatke za to, da bo potem neka statistika lahko govorila čez leta, ja, to in to se je zbralo, ta in ta težava se je pojavljala na želenici in zgodila se je nesreča. Kdo pa je odgovoren, da nekaj ni bilo izpolnjeno, in zakaj je do nesreče prišlo, pa ta komisija ne sme podati niti domneve. To se nam zdi zelo neprimerno. Kajti, bežati od odgovornosti, pomeni, da bežimo predvsem od varnosti v železniškem prometu. To pa predmet tega zakona nikakor ne sme biti. Prej obratno. Zato predlagano črtanje dela besedila, ki govori o tem, da tak preiskovalni organ ne sme vzpostavljati domneve o krivdi oziroma odgovornosti za nesrečo. In če k temu dodamo samo še dejstvo iz 34. člena, ki pa žal ni odprt, vendar govori o tem, da preiskovalni organ lahko odda poročilo v 12-tih mesecih po nastanku nesreče. Torej, eno leto lahko mine, preden lahko preiskovalni organ sploh odda neko končno poročilo. Kar pomeni, da tudi ta člen ne govori o tem, da bi bila skrb za večjo varnost in učinkovito odpravljanje težav, ampak pušča pravzaprav predolgo obdobje za to, da se nekaj odpravi. Žal ta člen ni odprt. Po našem mnenju je ta rok lahko dovolj tri, štiri mesece, ne 12 mesecev. Ampak tega ni več mogoče popravljati, ker ni člen odprt. Menimo pa, da ta organ mora imeti možnosti, da vsaj pove mnenje o tem kdo je odgovoren za nastalo nesrečo.
Nadaljnjih razpravljalcev k temu amandmaju ni. Zato zaključujem razpravo. Prehajamo na obravnavo amandmaja k 79. členu Poslanske skupine SDS, NSi, SLS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo k amandmaju k 85. členu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo besedo? Gospod Veber, izvolite!
Hvala za besedo. Ta člen govori o izmeni izvršilnih železniških delavcev in dodaja dodatno možnost v času trajanja izmene, da nekdo opravi svojo izmeno že na podlagi režijskega potovanja. Naj opozorim, da ta pojem režijskega potovanja v zakonu sploh ni obrazložen. In ne vemo za kaj gre. Menimo, da je to tudi ena od ključnih pomanjkljivosti tega zakona, ker odpira režijske stroške. Povečuje stroške poslovanja Slovenskih železnic. Hkrati pa niti ne vemo, kaj to potovanje sploh je in zakaj nastaja. In zakaj celo po mnenju predlagatelja režijsko potovanje lahko traja celo 12 ur, toliko kolikor traja izmena, lahko traja režijsko potovanje. Zdi se nam nesprejemljivo, da bi nekdo opravil delo v 12-tih urah samo za to, da je potoval v železniškem vagonu iz enega kraja v drug. Pa tudi sicer, Slovenija je pač manjša država v primerjavi z drugimi. Ali res moramo računati na to, da bo nekdo od doma recimo, predpostavljam prišel na delovno mesto šele v 12 urah? Zato želimo pač z amandmajem vsaj deloma dati možnost, da delodajalec, torej Slovenske železnice ocenijo in organizirajo svoje delo, da režijsko potovanje ni daljše od 1 ure. Če pa že je daljše potem v redu. Dopuščamo oceno, da se potem to celo všteva v delovni čas, te izmene. Čeprav, ponovno opozarjam, da sploh ne vemo, kaj pomeni ta pojem režijskega potovanja. Ni obrazložen v zakonu. Je pa nov pojem, ki pa ga v sedanji zakonodaji na tem področju ni bilo uzakonjenega. Ker gre pa za dejstvo, da ko je zakon sprejet, ko enkrat nekaj uzakoniš, potem je to težko spreminjati, še posebej, če vemo, da Slovenske železnice upravljajo sindikati, ne uprava, ne ministrstvo itn. Skratka menimo, da je ta pojem nedorečen in preveč ohlapen, kot je zapisan v zakonu.
Hvala lepa. Gospod mag. Cvikl, imate besedo!
Jaz bi predlagal, da nam Vlada pojasni pojem in pa stališče do tega amandmaja. Mislim minimalno. Drugače tukaj govorimo v prazno. Naj nam Vlada razloži argumente, razloge za in kaj to je in ali je amandma, s katerim to zadevo na nek način opredeljujemo na čas, ki je daljši kot eno uro, s predpostavko, da je ena ura potovanja do službe danes nekaj normalnega. Ali je to normalno, povezano z zahtevami časa? Kaj to pomeni v tem konkretnem primeru. Tako da, minimalno, gospod predsedujoči, če nam Vlada odgovori na postavljeno vprašanje in stališče do amandmaja, ki smo ga predlagali in za katerega menim, da je korekten in predvsem vpliva na to, da testiramo, ali kdo res obvladuje železnico.
Gospod minister, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Na kratko odgovor. Vsebina tega amandmaja je že upoštevana bila v predhodnem postopku amandmajev poslanskih skupin.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marinič.
Hvala lepa za besedo. Jaz se resnično oglašam že tretjič, da bi skušal kolegom predvsem pomagati, ko se znajdejo resnično v zagati, kaj posamezni strokovni izrazi pomenijo. Pa vendarle, na Odboru za promet smo prav z Zakonodajno-pravno službo usklajevali prav to terminologijo, jo skušali pojasniti in skozi to proceduro tudi dobiti odgovor, ki lahko pojasni določene poglede recimo ali pa nejasnosti. In jaz se strinjam, da je težko poslankam in poslancem sedaj razumeti, kaj je to "režijski čas" oziroma kot ga železničarji imenujejo. To je čas, ko se pelje strojevodja - recimo - iz kraja A v kraj B, da bo tam prevzel lokomotivo in vlak in potem iz kraja B pripeljal nazaj na kraj A. Pa vendarle, kar zadeva zahtevno terminologijo. Povem še enkrat, da na osnovi posameznih členov zakona, ki ga obravnavamo, natanko definira teh 107 ali koliko navodil, pravilnikov in vsega tega. V obrazložitvi, gospod Veber, v obrazložitvi pa piše natanko v tem zajetnem gradivu tudi o tem, kaj je režijsko potovanje itd. Tako da, tudi to je treba malo pogledati.
Hvala. Gospod Veber, imate besedo.
Razumemo, da gre. Lahko razumemo, za potovanje iz točke A v B. Težko pa razumem, da v Sloveniji nekdo opravi izmeno na ta način, da potuje iz Maribora recimo v Koper. Potuje 12 ur in opravi svojo delovno dolžnost. Potem, ko ne more prevzeti lokomotive v Kopru, se vrača domov, naslednjih 12 ur. In tako potuje neprestano. V tem je težava, organiziranost slovenskih železnic. In zdaj bomo uzakonjali, da se bo nekdo lahko iz Maribora v Koper peljal dnevno. Tam ne bo sploh prevzel lokomotive. In bomo ta problem lahko rešili samo, če bomo zaposlili dodatnega strojevodjo, dodatnega izvršilnega delavca, da bo en lahko potoval, drugi bo lahko nekaj peljal in potem se bosta pač zamenjala. V tem je problem. In to uzakonjamo. In tudi, če je bilo to prej v podzakonskem predpisu, še razumem. Ampak, ko pa to enkrat v zakon zapišemo, je pa to povsem druga dimenzija. In sindikati bodo to s pridom izkoriščali za tiste, ki bodo pač podpirali njihove dodatne ugodnosti, ki jih sindikat zahteva, in bodo potem poplačali te njihove služnosti s tem, da ne bo opravljal dela, ampak bo samo potoval iz ene točke v drugo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Cvikl. Minimalni čas, par sekund. Ne boste. Besedo ima gospod Bajc.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Berem osnovno besedilo, ki smo ga imeli na odboru. Kot smo rekli prej, tri službe so pomagale izboljšati besedilo tega člena. Sprejet je bil amandma prav k tej alineji 85. člena k točki e. V osnovnem besedilu se je govorilo, da izmena izvršilnega železniškega delavca ne sme trajati več kot 12 ur. Potem je točka 2. V času trajanja izmene se šteje. V osnovnemu besedilu smo zapisali v točki oziroma bilo je zapisano v točki e: čas režijskega potovanja do 12 ur. Amandma, ki je bil sprejet in ki ga kolega Veber sedaj delno spreminja, pa pravi in besedilo, mi obravnavamo besedilo, pa pravi, čas režijskega potovanja v teku izmene. In jaz mislim, da je temu zadoščeno. Se pravi, izmena je pa vemo koliko v sklopu delovnega časa.
Hvala. Besedo ima gospod Prijatelj. Izvolite!
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik za besedo. Ko govorimo o tem, kaj režijski čas je, to ni samo prihod na cilj, veste. Za tiste, ki ne veste, bom povedal malo bolj operativno. Prihod na delo je lahko točen in je praviloma tudi stalen. Zato, ker je usklajen s krajem bivanja. Zelo malokrat se zgodi, da nastopi režijski čas ob nastopu službe. Režijski čas pa se šteje tudi takrat, ko v bistvu se delavec bodisi pelje na drug kraj, kjer je pripravljen vlak. Konkretno govorim za območje Koper-Divača-Sežana in prevzame vlak, ki je aranžiran in pripravljen v Divači. Iz Kopra v režiji gre v Divačo, v Divači prevzame vlak in nadaljuje izmeno. To je treba upoštevati, če ne veste. Zakaj taka raztegljivost v tem členu? Zato, ker so vse prejšnje oblasti tako zanemarjale železniško infrastrukturo. Mi imamo danes v tovornem prometu tega ne veste pa nihče o tem ne govori milijon minut zamud! Več kot milijon. Infrastruktura je v absolutno nezadovoljivem stanju in nalogi za počasno vožnjo se iz dneva v dan povečujejo. S tem nastajajo tudi stroški pri normalnem prevozu netotonskega kilometra. In za te zadeve v tako zapuščenem stanju, za tako veliko gospodarsko škodo so krivi tudi prejšnji skrbniki. Železnice so nekonkurenčne v eksploatacijskem smislu. Danes je komercialna hitrost za tovorne vlake spoštovane gospe in gospodje 35 kilometrov na uro, da si boste nalili čistega vina. Vi filozofirate in demagoško razpravljate o tem, medtem ko so dejstva jasna. Tu so strokovnjaki, pa naj to ovržejo, kar sem zdaj rekel. In dokler boste tako govorili, se z investicijami in dejanskimi globalnimi remonti na slovenskih železnicah ne bo začelo. Mi imamo 9.000 zaposlenih. Jaz govorim "mi" načrtno, zato ker imam podpisano, da po tem mandatu pridem nazaj na isto delovno mesto, kot tudi verjetno dr. Peter Verlič, če ne bo dobil ustreznega mandata za naprej. Zato pa tako govorim. Tebi, gospod Petek, pa ni mar, kaj se dogaja v Mariboru. In niti mar, da lokomotive od Zidanega mosta naprej v Maribor nove ne morejo, ker ni 22,5-tonskega osnega pritiska. To ti ni mar. Mar ti je edino za svoje demagoške debate. Jaz bi prosil, da prekinemo s temi neumnimi in skoraj brezpredmetnimi debatami in da se zavedate odgovornosti, da ste pustili 70 milijard veliko luknjo v proračunu. Pometali ste pod preprogo dejstva, prirejali poslovna poročila, šolali svoje kadre na račun Slovenskih železnic, ki nikoli niso bili tam zaposleni. In danes si upate moralizirati o tem, kaj je prav in kaj ni prav za železnice! Pustite, da začnejo delati strokovno, da se začnejo pristopi, izvajati projekti, ki imajo podprte finančne aranžmaje in so uvrščeni na evropske lestvice med prvih 30 projektov. Bil sem kritičen do ministra. Dokler ni smelo narejen s strani Vlade ta korak, da se resnično pristopi k izvajanju celovitega reševanja železniškega problema - in to danes je. Tako da vse, kar bo ostalo rečeno, je v bistvu zelo, zelo neodgovorno od vas.
Hvala lepa. Lepo bi prosil, da se držimo vsebine in ne nadaljujemo splošne debate. Bi lepo prosil! Besedo ima gospod Marinič. Govorimo o 85. členu in amandmaju: V drugem odstavku se besedilo zadnje točke spremeni tako, da se glasi: "Čas režijskega potovanja v teku izmene, ki je daljši od ene ure." Kaj je bilo vse tu povedano! Malo o tem. Izvolite, prosim!
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod podpredsednik! Veste, jaz bom ostal v okviru amandmaja k 85. členu, ki ga obravnavamo. Ostal bom v okviru tistih kolegov, ki danes pri posameznih amandmajih nastopajo populistično. Gospod Veber, vaš nastop v konkretnem primeru izgleda bolj populistično. Če bi prebrali kompletne materiale, ki smo jih obravnavali na Odboru za promet, lahko ugotovite, da prav pri 85. členu smo na Odboru za promet tako, kot je gospod kolega Josip Bajc dejal, dodali čas režijskega potovanja v teku izmene in zapisali v peti točki: "merilo za delo v izmenah izvršilnih železniških delavcev ter druge pogoje, ki se nanašajo na počitek in druga vprašanja dela v izmenah, predpiše minister v soglasju z ministrom pristojnim za delo". In ne sedaj "a priori" vnaprej govoriti, da mi sprejemamo zakon in vsebino zakona, ki daje železniškim sindikatom moč upravljanja. Ne drži. Kajti natanko je definirano, kako in kakšen postopek je naprej, kdo je tisti, ki nadalje predpiše. Se pravi, pristojen minister z ministrom za delo. In če si to preberete jaz ne vem stvari so kristalno jasne. Če pa se tukaj ne poglobiš resnično, kaj to pomeni, je pa glede razumevanja - to se pa strinjam - zelo težko razumeti. Ampak žal, poglejte železnica kljub modernem času še vedno zahteva morda nek drugačen tehnološki proces, kot bi ga želeli, ampak to ni krivda sedanje Vlade in sedanjega ministra, ki skuša z ekipo na tem področju vzpostaviti nek red. To ste imeli priložnost narediti. Pa se železnice niste dotikali, drugače kot takrat, ko je manjkal denar. To imate za sanacijo in bodite tiho!
Besedo ima gospod Milan Petek.
Hvala, podpredsednik. Težko, kot zgleda, opazite kakšno dvignjeno roko ali pa vaša sodelavka, ki kot zgleda, sploh ne gleda po dvorani. Zakaj sem se oglasil k besedi? Ne zato, da polemiziram na način, kot mogoče res ni mesto tukaj, ampak zaradi tega, ker me čudi, na kakšen način je minister odgovoril na vprašanje obeh poslancev SD. Naj skuša pojasniti, zakaj ta E točka oziroma ta člen ima takšno razlago oziroma zakaj ne bi bilo za sprejeti razlage oziroma predloga gospoda Vebra. Torej, razlaga je bila zaradi tega, ker je to bilo že obrazloženo na seji komisije oziroma na seji, ko smo sprejemali ali ko ste sprejemali amandmaje. Jaz bi vas rad opozoril, da je seja komisije trajala približno eno uro in pol, oziroma odbora, na katerem smo najprej posredovali splošna stališča. Amandmaji so se obravnavali 35 minut v času, ko je ta Državni zbor sejal tukaj. Tisti, ki ste morebiti obravnavali ta 85. člen, ste to obravnavali med seboj. Jaz pa mislim, tega niti niste obravnavali in da je to podcenjevanje tega organa, torej Državnega zbora, ki mu je potrebno dati razlago, če želite, da torej sodelujemo v sprejemanju tega akta. To je tisto, kar moti. Ta način sprejemanja tega zakona je simptomatičen. Saj ni važno vaše mnenje, mnenje opozicijskih poslancev. Mi smo se s svojimi koalicijskimi dogovorili. K temu sodijo nekateri bivši železničarji, kot je gospod Prijatelj. Stvar je rešena. In mi smo tu lutke, ki moramo poslušati razlage tistih, ki so tako o tem prepričani. Mi bi pa radi sodelovali pri sprejemanju tako, da vemo, zakaj pravzaprav tudi pri tem 85. členu gre. In to se mi zdi, da ste dolžni in je potrebno pojasniti.
Gospod Veber, imate besedo.
Hvala. Bom kratek. Gospod Marinič, nikjer v tem členu režijsko potovanje ni obrazloženo. Ne govorim populistično, govorim realno. V sedanjih zakonih teh določb ni bilo. Nimam odgovora, zakaj to prihaja v zakon. Če je za vas jasno, da bo merila določil minister brez kriterijev iz tega zakona, govorimo o tem, da je ta člen neustaven. Merila morajo biti. Osnovna merila morajo biti v zakonu, da je potem lahko podzakonski akt sprejet. Tega pa ni.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod Bajc.
Gospod podpredsednik, kolega Petek je korektno povzel včerajšnje trajanje seje. Vendar to je bilo nadaljevanje prekinjene seje. In dejansko res smo imeli približno eno uro splošne razprave. Potem pa smo izglasovali tako kot ste rekel vse amandmaje. Pozabili ste pa povedati to, kar sem rekel včeraj na odboru, da tri dni skoraj od jutra pa do večera so strokovne službe ministrstva, naša Zakonodajno-pravna služba in strokovne službe odbora ena je sicer zraven bila pripravljala te amandmaje in obrazložitve k tem amandmajem. In jaz ne bi zanemaril tega dela. Mislim, da so pripravljeni taki amandmaji, ki so bili lahko v takšnem času, kot ste pravilno ugotovili, tudi obravnavani oziroma sprejeti. In osebno ocenjujem, tako kot je kolega Marinič obrazložil, da kadar beremo nek člen, ga je treba po vseh odstavkih oziroma po vseh točkah brati in da je dorečenost s sprejetim amandmajem tako k točki e, kot tudi k petemu odstavku zajeto in opredeljeno, kaj je to režijsko potovanje oziroma čas trajanja izmene. Hvala.
Ugotavljam, da razpravljalcev več ni. Zato zaključujem razpravo o amandmaju k temu členu. Prehajamo na amandma k 92.a členu poslanskih skupin SDS, NSi in SLS. Bi želel kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem razpravo o tem členu. Prehajamo na amandma k 107. členu poslanskih skupin SDS, NSi in SLS. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo o tem členu in tudi razpravo o amandmajih. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj po ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 21.21. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POGOJIH ZA STATUSNO PREOBLIKOVANJE VZAJEMNE ZDRAVSTVENE ZAVAROVALNICE, NUJNI POSTOPEK. V zvezi s to točko dnevnega reda sta bila v zakonodajni postopek vložena dva predloga zakona, in sicer predlog Zakona o preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice, d.v.z., v delniško družbo, druga obravnava, EPA 1385 /IV, ki sta ga 11. aprila 2007 v obravnavo Državnemu zboru Republike Slovenije predložila poslanca gospod Zmago Jelinčič Plemeniti in gospod Bogdan Barovič, ter predlog Zakona o pogojih za statusno preoblikovanje Vzajemne zdravstvene zavarovalnice po nujnem postopku EPA 1417, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije 26. aprila 2007 predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor za zdravstvo je v razpravi o navedenih predlogih zakona odločil, da ju bo obravnaval v skladu s tretjim odstavkom 117. člena Poslovnika zbora. Hkrati je tudi sklenil, da bo nadaljnji postopek v skladu s 127. členom Poslovnika zbora vodil na podlagi predloga zakona, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije po nujnem postopku. V skladu s četrtim odstavkom 117. člena Poslovnika dajem besedo obema predlagateljema za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo dajem predstavniku drugega predlagatelja zakona gospodu Zmagu Jelinčiču Plemenitemu. Prosim!
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem skupaj! Zakon, ki ga imamo pred seboj je pravzaprav nekakšen hibrid. Hibrid po sili razmer, ki ne rešuje tistega, kar bi moral reševati. Dejstvo je, da je zakon, ki sva ga vložila skupaj z gospodom Barovičem, dosti bolj eksakten, točen, dodelan in sledi tistim usmeritvam, ki bi jim moral slediti tudi zakon, ki ga je pripravilo ministrstvo. Vendar, gospod minister si je nabavil svoje takoimenovane neodvisne strokovnjake, ki so mu pripravili zakon, ki pa je v veliki meri ne samo, da je nesmiseln in slab, celo protiustaven. Dejstvo je, da je ministrstvo pripravilo predlog zakona, ki ureja položaj zgolj ene same zavarovalnice. To se pravi, gre za poseg, ki meri le na en povsem določen subjekt. Tak vidik je v modernem evropskem pravu deležen posebne obravnave, v okviru katere se posebej presoja, ali je zakonodaja splošna ali pa meri le na en posebej subjekt. Država ne sme sprejemati pravil, ki neupravičeno poslabšajo položaj zgolj enega od subjektov. Tukaj imamo zdaj v Republiki Sloveniji zelo čudno situacijo. Ta situacija je takšna, da se z različnimi vatli merijo različne zavarovalnice. Pa ker časa ni ravno dovolj, bi pojasnil samo to, kaj je namen zakona, ki ga je pripravilo ministrstvo. Namen zakona ni nič drugega kot enostavno najprej nacionalizirati zavarovalnico Vzajemna, potem pa jo lastniniti. To je recept, ki je poznan. Vendar pa ne bi smel biti možen v današnjem demokratičnem sistemu. Vendar dezavuiranje zakonov je pravzaprav tu mogoče. Požegnali bodo takoimenovani neodvisni pravni strokovnjaki. Tamle sedi gospod Juhart in bo verjetno dobil še dodatnih 6.000 evrov, da bo še kaj popravil in zagovarjal. Ne glede na to, da smo lahko prepričani, da bo Ustavno sodišče čez čas, ko bomo vložili zakon v ustavno presojo, presodilo drugače. Dejstvo je, da je kar nekaj zadev, ki jih ne bi smel ta zakon dovoljevati. Pa vendar dovoljuje oziroma izriva lastnike. To so tisti, s čigar denarjem je bil ustanovljen ta zavod. To se pravi, Zavarovalnica Vzajemna. To so vsi tisti, ki so preveč vplačali v zavarovalne fonde in so iz tega denarja pravzaprav naredili Vzajemno. Tistemu denarju, kar je zraven dodal Zavod za zdravstveno varstvo, se je v osnovnem zakonu o ustanovitvi te zavarovalnice ta zavod odpovedal. To se pravi, nima več pravice do lastninjenja oziroma do lastnega deleža. Pa vendar ministrstvo naredi po svoje in nekako vrača vse skupaj v neko čudno začetno stvar. Dejstvo je, da je kršenih kar nekaj členov slovenske ustave. V prvi vrsti člen številka 2, ki pravi, da je Slovenija pravna in socialna država. V tem primeru ni ne pravna ne socialna. V členu številka 14 govorimo o enakosti pred zakonom. Tudi te enakosti so kršene tukaj. Gre za specifičen zakon, ki preferira oziroma določa samo enega, en subjekt in preferira druge pravne subjekte nad le-tem. 33. člen, ki govori o pravici do zasebne lastnine in do dedovanja. Tudi tu je kršeno ustavno pravo. Kajti, če je nekdo lastnik, mu te lastnine nihče ne more odvzeti. In vendar bo ta zakon tem lastnikom odvzel njihov delež v Zavarovalnici Vzajemna. In 74. člen ustave, ki govori o podjetništvu, da je gospodarska pobuda svobodna. Tudi tu ni nobene gospodarske pobude več. Gre za navadno kruto nacionalizacijo in potem privatizacijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku Vlade. Gospod Dorjan Marušič, državni sekretar!
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, cenjene poslanke in poslanci! Zelo na hitro. Pred vami je predlog Zakona o pogojih za statusno preoblikovanje Vzajemne zdravstvene zavarovalnice. Bi na hitro orisal glavne spremembe oziroma novosti, ki jih zakon vpeljuje. Zakon predpisuje pogoje, kriterije in postopke preoblikovanja ter omogoča pregledno in nadzorovano statusno spremembo Vzajemne. Hkrati pa onemogoča oškodovanje članov, pri čemer predvideva kot predpogoj preoblikovanja predhodno soglasje Agencije za zavarovalni nadzor in določitev deleža ustanovitelja, torej Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije in izločitev tega deleža iz kapitala v primeru preoblikovanja. Predvideva dva možna načina preoblikovanja, bodisi oddaljitev ali pa preoblikovanje v delniško družbo. Osnovni namen zakona je zaščita. Torej preprečitev oškodovanja vseh zavarovancev, torej članov Vzajemne. Tudi tistih, ki so bili sami zavarovanci že na dan, 31.8.2005. Nato preoblikovani v delniško družbo, kar pomeni vpliv določanja opredeljen s premijskim količnikom. Ta količnik je tudi podlaga za določitev nominalnega deleža upravičenca v delniško družbo. Na to oddelitev, bodisi na novo ustanovljeno bodisi na obstoječo zavarovalnico. Vzajemna v tem primeru ne preneha. Agencija za zavarovalni nadzor preveri, ali po oddelitvi Vzajemna lahko nemoteno opravlja zavarovalniške posle. Zavarovanec je z Vzajemno v dvojnem razmerju, po zavarovalni pogodbi in v kapitalskem razmerju: skladno s premijskim količnikom. Zakon namreč obe razmerji ločuje. V primeru delitve Vzajemna poizve, koliko zavarovancev bi bilo v primeru uspešno izglasovane oddelitve pripravljeno svoje pogodbe prenesti na novo ali prevzemno družbo. Zavarovalne pogodbe in deleži zavarovancev, ki soglasje za prenos podajo, se vnesejo v delitveni načrt. Nadalje. Podeljevanje soglasja za delitve je ločeno od glasovanja o oddelitvi. Posameznik morda o oddelitvi nasprotuje. A v primeru, da se izglasuje, bil pripravljen pogodbo prenesti. Sestava delitvenega načrta je kompleksna. Najprej je treba ugotoviti, koliko izmed vseh članov želi prenesti pogodbe. Šele nato se sestavi delitveni načrt, tako imenovano, kolikšen del celotnega premoženja se bo prenesel. V kratkem sem izpostavil glavne spremembe, ki jih zakon vpeljuje. Upam, da bo dosegel soglasje in pa podporo v parlamentu in tudi tak sprejet. Hvala.
Hvala lepa. Proceduralno vprašanje. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti!
Hvala lepa, gospod predsedujoči! Ena zadeva me zanima. V tistih klopeh morajo sedeti predstavniki oziroma uslužbenci Vlade oziroma ustreznih ministrstev. Pa me zanima: Od kdaj je gospod Juhart zaposlen na Ministrstvu za zdravje Republike Slovenije? In ne vem, kaj počne tam. Kajti, drugič bom jaz pripeljal kakšnega svojega osebnega prijatelja, pa bom rekel, usedi se tam v vladne prostore, pa počni tam, kar hočeš. Mislim, da je to zelo čuden način izigravanja Poslovnika Državnega zbora. In pa bi rekel čuden odnos Ministrstva za zdravje do tega najvišjega parlamentarnega telesa v vsaki demokratični državi, ne zgolj in samo v Republiki Sloveniji. Zato bi, gospod predsedujoči, prosil, če lahko zaprosite gospode, da zapustijo tiste prostore. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Dorjan Marušič, želite pojasnilo?
Spoštovani gospod podpredsednik, cenjeni poslanec! Bomo upoštevali to usmeritev oziroma pobudo in bom zaprosil svetovalce, če lahko zapustijo parlamentarno dvorano. Hvala.
Hvala lepa. Nadaljujemo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Ivan Grill v imenu Poslanske skupine SDS. Izvolite, prosim! Pardon, oprostite, nekoliko sem. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zdravstvo, kot matično delovno telo. Zato prosim podpredsednika odbora gospoda Ivana Grilla, da predstavi poročilo odbora.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani državni sekretar s sodelavci, spoštovane poslanke in poslanci! Odbor za zdravstvo je dobil v svojo proceduro dva zakona, ki obravnavata enako družbeno vsebino, in sicer je bil to predlog Zakona o preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice v delniško družbo - druga obravnava, predlagatelja gospoda Zmaga Jelinčiča Plemenitega in Bogdana Baroviča. In kot drugi predlog Zakona o pogojih za statusno preoblikovanje Vzajemne zdravstvene zavarovalnice predlagatelja Vlade Republike Slovenije. V skladu z določbo prvega odstavka 117. člena Poslovnika Državnega zbora lahko Državni zbor v primeru, da je vloženih več predlogov zakonov, ki urejajo isto družbeno razmerje, najprej obravnava predlog zakona, ki je bil posredovan kot prvi, nato pa po vrstnem redu posredovanja naprej. V tem primeru je bil prvi zakon posredovan s strani predlagatelja Zmaga Jelinčiča Plemenitega in Bogdana Baroviča. In kot drugi predlog zakona pa je bil vložen predlog zakona Vlade Republike Slovenije, in sicer po nujnem postopku. Na podlagi tretjega odstavka 117. člena Poslovnika pa lahko matično delovno telo v primeru, da Vlada predloži zakon po nujnem postopku, na svojem odboru sklene, da bo v okviru dnevnega reda obravnaval oba predloga zakona, ki urejata enako družbeno razmerje po določbah Poslovnika Državnega zbora po nujnem postopku. Na ta način se lahko omogoči obravnava predloga zakona na prvi naslednji seji Državnega zbora. Na podlagi teh določil je Odbor za zdravstvo sprejel sklep, da bo na isti seji, v okviru iste točke dnevnega reda, po določbah Poslovnika Državnega zbora po nujnem postopku za sprejem zakona obravnaval oba predloga zakona, ki urejata isto družbeno razmerje. Glede na to, da je odbor sprejel odločitev, da obravnava oba zakona v okviru iste točke dnevnega reda, je potem v nadaljevanju, v skladu s 127. členom Poslovnika Državnega zbora na tej seji odločal tudi o tem, kateri predlog zakona bo v nadaljevanju podlaga za pripravo dopolnjenega predloga zakona. V skladu z dosedanjo prakso delovnih teles pri hkratni obravnavi predlogov zakonov, ki urejajo isto družbeno razmerje, je bil na odboru predlagan in sprejet sklep, da je nosilni zakon predlog vladnega zakona, ki je bil vložen po nujnem postopku. Na podlagi iste določbe Poslovnika Državnega zbora je potem na tej seji odbor odločil še o tem, katera vsebina iz drugega predloga zakona se bo lahko vključila v nosilni predlog zakona. Glede na to, da se je ugotovilo, da je predlog zakona predlagateljev poslancev gospoda Zmaga Jelinčiče Plemenitega in gospoda Bogdana Baroviča vseboval povsem diametralne predloge besedila členov, smo na odboru sprejeli sklep, da se iz tega predloga zakona v drugi predlog zakona ne vključi nobenega izmed členov. V nadaljevanju je po sprejetju sklepov Odbor za zdravstvo obravnaval tako imenovani zakonski hibrid, vendar se je kljub temu ohranjalo predlagateljstvo obeh zakonov in v nadaljevanju postopka sta lahko oba predlagatelja sodelovala v tej vlogi. Na tej seji je nato odbor obravnaval oziroma opravil obravnavo dopolnjenega predloga zakona po določbah poslovnika o obravnavi na matičnem delovnem telesu in določbah 144. člena Poslovnika Državnega zbora, to je člena, ki govori o obravnavi zakona po nujnem postopku. Ker je bilo v nadaljevanju postopka možno vladni predlog zakona spreminjati s strani obeh predlagateljev samo z amandmaji, je odbor sklenil, da v tem delu prekine obravnavo te točke in jo nadaljuje naslednji dan. Na ta način je bila dana možnost, da so imeli predlagatelji dovolj časa za dodatno pripravo amandmajev. Naslednji dan je predlagatelj Zmago Jelinčič Plemeniti predstavil odločitev, da kot sopredlagatelji niso pripravili amandmajev, zato smo na odboru sprejeli samo amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Po sprejemu vsega tega smo sprejeli zakon kot primeren za nadaljnjo obravnavo in predlagali, da se ga sprejme na junijski seji. Na koncu je odbor še odločal o primernosti nadaljnje obravnave zakona predlagateljev Zmaga Jelinčiča in Bogdana Baroviča in izglasoval sklep, da ta zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima ponovno gospod Ivan Grill, v imenu poslanske skupine SDS. Izvolite, prosim.
Še enkrat, hvala za besedo. Slovenija ima sistem prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja urejen na edinstven način, ki mu ga ni možno najti primerjave v nobeni evropski državi. Temelji na vzajemnosti in zato je bila tudi ustanovljena Vzajemna zdravstvena zavarovalnica s statusom vzajemnosti. Osnovni cilj ustanovitve Vzajemne v letu 1999 je bil namreč ta, da se zavarovancem na področju dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja omogoči znosno in stabilno financiranje potrebnih zdravstvenih storitev in tako zagotovi kvalitetno zavarovanje, ne da bi premija vključevala tudi vsoto za dividendo. Takšno storitev ponuja zgolj zavarovalnica v obliki družbe za vzajemno zavarovanje. Iz tega razloga Vzajemna ni bila ustanovljena po določilih Zakona o zavarovalništvu, niti po določbah Zakona o gospodarskih družbah, temveč po povsem posebnem zakonu. Ker pa v teh določbah zakona ni v zadostni meri ščiten javni interes in predvsem interes zavarovancev, to je v svoji odločbi ugotovilo tudi Ustavno sodišče, je bil z zakonom v marcu 2006 Vladi Republike Slovenije naloženo, da pripravi poseben zakon. Še posebej pa je bila izpostavljena posebna določba za varstvo pravic zavarovancem, ki so bili člani Vzajemne na zadnji dan pred začetkom veljavnosti Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, torej na dan 31.8.2005. Takšen zakon imamo sedaj tudi v tej obravnavi. Predlog zakona zasleduje predvsem tri cilje. In to, da zagotovi zaščito pravic zavarovancem, da se maksimalno zaščiti javni interes in da se zaščiti tudi pravice ustanovitelja. Zakon omogoča transparentno ureditev možnosti statusnega pravnega preoblikovanja Vzajemne kot družbe za vzajemno zavarovanje, ustanovljene s posebnim zakonom na način, da določi kriterije, pogoje in postopek statusnega preoblikovanja ter pravice ustanovitelja in upravičencev v primeru takšnega preoblikovanja. Zakon kot načine statusnega preoblikovanja določa zgolj preoblikovanje v delniško družbo in drugo možnost oddelitev posameznih delov premoženja drugi zavarovalnici, s tem da pa mora preostanek Vzajemne še vedno ohranjati poslovno sposobnost delovanja. Zaradi posebnosti preoblikovanja, v katerega je vključena zavarovalna družba, zakon predvideva soglasje nadzornega odbora oziroma organa, to je Agencije za zavarovalni nadzor. Dokler Vzajemna posluje kot družba za vzajemno zavarovanje, zakon predvideva, da se delež ustanovitelju ne vrača. V kolikor pa pride do preoblikovanja Vzajemne v delniški družbo, je potrebno ustanovitelju izplačati njegov delež, in sicer tako, da se tak znesek, predpisan v sodni register, deponira pri sodišču, izplača pa šele po vpisu preoblikovanja v sodni register. Upoštevajoč javni interes pri vzpostavitvi in ohraniti prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja po načelu vzajemnosti, ni mogoče dovoliti demutualizacije družbe brez soglasja velike večine upravičencev pri preoblikovanju ali oddelitve, zato zakon predvideva 75% kvorum prisotnosti upravičencev in 90% podporo sprejemanju sklepa o preoblikovanju. Pri tem v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ocenjujemo to kot dobro rešitev za vse tiste upravičence, ki se ne strinjajo s preoblikovanjem in ne želijo ostati zavarovanci, saj v tem primeru zakon obvezuje Vzajemno, da takšnim upravičencem ponudi prevzem njihovih delnic za primerno denarno odškodnino, ki jo potrdi revizor. Kar prihaja pri oddelitvi do zmanjšanja premoženja Vzajemne, zakon izrecno zahteva, da Agencija za zavarovalni nadzor pred izdajo soglasja k oddelitvi [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]preveri, ali bo Vzajemna kot prenosna družba tudi po oddelitvi zmožna izpolnjevati obveznosti iz zavarovalnih pogodb ter zagotavljati obvladovanja tveganja, pri čemer ne bi smel biti prizadet javni interes dopolnilnega zavarovanja. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ocenjujemo, da je predlagani zakon dober, da ščiti interes zavarovancev in da ima v svojih določbah dovolj varovalk, ki ščitijo zavarovance [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]pred možnostjo netransparentnega preoblikovanja ali kakšnih drugih zlorab. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Marko Pavliha v imenu Poslanske skupine SD. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Gospod državni sekretar Marušič s sodelavko in sodelavcem, drage kolegice in kolegi. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlog zakona, vendar smo dolžni opozoriti na nekatere slabosti in nevarnosti. Prvič, ta zakon je intervencijski in intervencijski zakoni se sprejemajo samo v izjemnih primerih in to je izjemen primer, saj gre za varstvo skorajda milijon zavarovank in zavarovancev. Na drugi strani pa moramo povedati, da poleg javnega interesa, za katerega mora poskrbeti Vlada, za varstvo zavarovancev skrbi Agencija za zavarovalni nadzor. In Agencija do zdaj ni uporabila vseh sredstev, ki jih ima na voljo na podlagi Zakona o zavarovalništvu, in končno se je zbudila iz zimskega spanja in nekaj počne in upajmo, da bo to vlogo opravljala tudi naprej. Drugo, kar je treba opozoriti, da v tem mandatu prevečkrat vidimo neznosno lahkost nujnega postopka. Po eni strani bi seveda morala Vlada v roku enega leta sprejeti takšen predpis, potem ta rok zamudi in zdaj se ji s sprejemanjem tega predpisa mudi. To je približno tako, kot če bi se prijavili z zamudo na javni razpis, potem pa bi zahtevali, da se naša vloga prednostno obravnava ali če lahko parafraziram ameriški pregovor - pomanjkljivo delovanje na primer enega od upravnih organov nikakor ne opravičuje nujnosti v parlamentu. Tretje, na kar bi radi opozorili, je, da zakon sicer precej ostro in precej strogo predvideva pogoje za tako imenovano demutualizacijo ampak vseeno se lahko ta demutualizacija sprevrže v mutacijo. Zakaj? Namreč, če bi se Vzajemna preoblikovala v delniško družbo, bi izgubila svoje bistveno poslanstvo, da je neprofitabilna organizacija, ki zagotavlja nižjo premijo in boljše pogoje za svoje zavarovance. Prav tako obstaja nevarnost sovražnega prevzema, obstaja možnost, da bodo agencijski stroški višji, in še kar nekaj teh pomanjkljivosti bi lahko omenili. Tako da upajmo, da bo ta zakon enkrat za vselej to možnost preoblikovanja vsaj demotiviral, če že ne preprečil. No, naslednja slabost, na katero bomo opozorili tudi s svojim amandmajem, je institut tako imenovane oddelitve posameznega dela premoženja. Če to že dovolimo [[o tem bom povedal več pri amandmajih]] , potem moramo zagotovo omogočiti varstvo ustanovitelja in takšno oddelitev dovoliti samo, če bo tudi ustanovitelj dobil svoj ustrezen delež. In na koncu: ali obstaja kakšna druga možnost, če se želi Vzajemna pojavljati na trgu zavarovalnih storitev tako kot druge konkurenčne zavarovalnice? Da! Stroka pravi, da bi bilo povsem sprejemljivo, če bi vzajemna zavarovalnica z večinskim deležem ustanovila hčerinsko zavarovalnico, ki bi se, na primer, ukvarjala s premoženjskimi zavarovanji, ali pa še eno, ki bi se ukvarjala z življenjskimi zavarovanji, ta bi delovala po principu profita, torej kot delniška družba, profit bi se pa v obliki dividend odlival nazaj v Vzajemno, torej zavarovancem Vzajemne, ki bi zaradi tega lahko dobili nižjo premijo in boljše pogoje. Kot rečeno, zakon podpiramo s temi pridržki. Bi vas pa prosil, da že v tem času razmislite o tem, da bi vseeno podprli naš amandma, ki je namenjen samo temu, da zagotovimo varstvo ustanovitelja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aleš Gulič v imenu Poslanske skupine LDS.
Cenjene kolegice in kolegi, spoštovani predsedujoči, predstavniki ministrstva! Z amaterskimi predstavami je ponavadi tako, da so sicer narejene na isti tekst, ampak vedno potekajo malce drugače, pač, ker ljudje ne znajo. In tako je tudi s to nameravano divjo privatizacijo Vzajemne, ki se odigrava pred našimi očmi in pušča državljane v negotovosti že kar nekaj časa. V tem mandatu je pravzaprav Vlada vseskozi prenašala odgovornost na Ustavno sodišče pa na Državni zbor in kot je videti, se pravzaprav vsi drugi namesto nje same ukvarjamo z vprašanjem Vzajemne. Obravnavali smo že novelo zakona, pa avtentično razlago, zaplete z referendumskimi pobudami, pa je morala reševati potem Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Ob vsem tem je bilo pa seveda popolnoma jasno, kaj bi moralo storiti ministrstvo in druge pristojne institucije, da bi se preprečil tako imenovani poskus privatizacije Vzajemne. Takrat, ko smo interpelirali ministra Bručana, smo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije opozarjali na ministrovo napovedano politiko pospešene privatizacije tudi na področju zavarovalništva. Ampak njegova neaktivnost, njegovo ždenje in strmljenjev ta ogenj, je kazalo, da je očitno prepuščal Vzajemno divji privatizaciji. S tem si je dobil še nekaj interpelacijskih točk ali pa že kar tiste prave točke za odpoklic. Ampak tudi tam ni reakcije. V luči sprejemanja tega zakona moramo v ospredje postaviti predvsem javni interes na področju dopolnilnega zavarovanja. Vprašanje ogrožanja vzajemnosti ob preoblikovanju zavarovalnice, prav tako pa ob teh zadnjih dogodkih, in sicer odpovedani združitvi dveh zavarovalnic, vprašati sebe in tudi druge, kako braniti interese zavarovancev. Namreč, v tej deželi se dogaja še nekaj. Ob vseh teh dogodkih naenkrat dobivajo besede nove pomene: sproščenost je nesproščena, vzajemnost je nevzajemna. To se dogaja. To zavarovanje, ki ga prinaša Vzajemna, za razliko od drugih privatnih zdravstvenih zavarovanj, ne sme biti profitno ali vsaj ne prevladujoče profitno, če tako rečemo, saj bi to pomenilo, da nekaj posameznikov kuje dobiček iz že zagotovljenih zdravstvenih pravic. Vemo tudi to, da je vodstvo Vzajemne v zadnjih petih letih pogosto vznemirjalo zavarovalnice, konkurence, nadzorne institucije s poskusom različnih selektivnih zavarovalnih premij, dražjih za starejše zavarovance pred uvedbo izravnalnih shem, potem sporne spremembe statusa smo doživljali, uvedbo, zaprtje osebnih računov, različna preoblikovanja, združitve, razdružitve - v glavnem veliko nekega migetanja, ki bi zameglilo resnični cilj. Težave na tem področju niso od danes. Že v prejšnjem mandatu so se nakazovale, zato je bil pripravljen predlog zdravstvene reforme, s katerim bi solidarnost okrepili z uvedbo premij. Ampak minister Bručan ni sledil tej usmeritvi, pač pa je začel izvajati politiko sorazmerno pospešene privatizacije tudi na področju zavarovalništva. Sedanji dogodki, ko v bistvu uprava Vzajemne pravim lastnikom, zavarovancem želi odvzeti njihovo zavarovalnico, so posledica ali neznanja, ali dvoličnosti, ali pa pasivnosti oblasti oziroma ministra Bručana, ki bi se ukvarjal z vsem drugim, razen s tistim, kar bi bilo najpomembnejše. Po slovenski ustavi, pa tudi po evropskem in mednarodnem pravu, ima sleherni človek pravico do zdravstvenega varstva pod pogoji, ki jih določa zakon, ne pa finančna elita, ki jo zanimajo predvsem bogastvo pa množenje tega bogastva. Ob obravnavi današnjega zakona, se zavedamo, da mora biti predlog zakona ob pogojih za statusno preoblikovanje Vzajemne zdravstvene zavarovalnice sprejet, predvsem zato, da se zavaruje osnovni interesi zavarovancev in zavoda za zdravstveno zavarovanje. To je, po mojem, zadnji poskus Vlade in ministrstva, da omilita nastalo škodo, ki jo je doslej že veliko. Ampak, kljub temu zakona v Liberalni demokraciji Slovenije ne sprejemamo ravno z veseljem, ne bomo mu pa nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Mojca Kucler Dolinar v imenu Poslanske skupine NSi. Prosim.
Lep pozdrav, predsedujoči, predstavnikom ministrstva in kolegom in kolegicam v Državnem zboru! V Novi Sloveniji podpiramo namen predlagatelja, da se mora potrebne pogoje za statusno preoblikovanje Vzajemne, zdravstvene zavarovalnice, urediti s posebnim zakonom, ki tudi celovito ureja morebitno statusno preoblikovanje, vključno z vnaprej znanimi pogoji, postopki in določenimi kriteriji. Glede na število zavarovancev, ki so danes vključeni v sistem pri Vzajemni zdravstveni zavarovalnici, teh je okrog 900.000, je za nas v ospredju predvsem zaščita javnega interesa in ohranitev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja po načelu vzajemnosti. Zavarovance je treba zaščiti pred ozkimi interesnimi skupinami, katerih cilj bi bil le ustvarjanje dobička na račun zavarovancev. V Novi Sloveniji menimo, da bi lahko samovolja pri preoblikovanju v delniško družbo, le-ta zmanjšala zaupanje zavarovancev v načelo solidarnosti in v sistem vzajemnosti ter tako morebiti celo ogrozilo varnost zdravstvenega zavarovanja, zato podpiramo in je bilo nujno z zakonom določiti pogoje ter zaščito lastninske pravice tako zavarovance kot tudi pravice ustanovitelja Vzajemne, to je Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Ker je zavod poleg ustanovnega kapitala, s katerim je bila ustanovljena Vzajemna, prenesel na družbo tudi druga sredstva iz prostovoljnih zavarovanj, je vsekakor upravičen do tega ustanovitvenega deleža, kar je bilo treba upoštevati v zakonu, ki ureja statusno preoblikovanje. Pred začetkom morebitnega postopka preoblikovanja Vzajemne v delniško družbo, če bodo za to določeni in izpolnjeni kriteriji, ki so navedeni v zakonu, seveda s tem tudi ob pomembni vlogi Agencije za zavarovalni nadzor, se bo po rešitvi predloga zakona na podlagi cenitve vrednosti kapitala Vzajemne določil delež vrednosti kapitala, ki pripada ustanovitelju. Treba je namreč poudariti, da je bil ta nepovratni ustanovitveni kapital izključno namenjen Vzajemni s ciljem čim nižje premije pri organiziranju zdravstvenega zavarovanja, med drugim pa je tudi Ustavno sodišče ugotovilo in potrdilo, da je ključno načelo varovanja interesov ustanovitelja Vzajemne načelo vzajemnosti. Pri družbah, ki se ukvarjajo z vzajemnim zavarovanjem namreč mora biti prvovrstna skrb kakovost in skrb za čim širše množice zavarovancev, njihovo najvišjo stopnjo socialne varnosti in nikakor ne interes po dobičku. Celo nasprotno. V javnem interesu mora biti zagotovljena čim nižja premija za dosego čim višje socialne varnosti, do katere so upravičeni zavarovanci. Ko govorimo o zagotavljanju pravic zavarovancev, imamo v mislih tudi pravice tistih zavarovancev, ki so bili člani Vzajemne na zadnji dan pred začetkom veljavnosti Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, kakor drugih zavarovancev, ki na isti dan niso imeli članskih pravic. V Novi Sloveniji smo mnenja, da je treba vse morebitne delničarje Vzajemne v postopku preoblikovanja družbe obravnavati enako, brez kakršnekoli diskriminacije in glede na podano vsebino in zagotovila, ki nam jih je podal predlagatelj, bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mihael Prevc v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani minister, državni sekretar in sodelavci! Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli Predlog zakona o statusnem preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice po nujnem postopku, ki ga je v Državni zbor Republike Slovenije v obravnavo in sprejem predložila Vlada Republike Slovenije, iz preprostega razloga, da se s tem prepreči morebitna divja privatizacija tako pomembne vzajemne zavarovalnice. Prepričani smo, da se s tem zakonom sledi osnovnemu cilju, in sicer da je transparentna ureditev možnosti statusno pravnega preoblikovanja Vzajemne kot družbe za vzajemno zavarovanje, ustanovljene s posebnim zakonom na način, da določi kriterije, pogoje in postopek statusnega preoblikovanja ter pravice ustanovitelja in upravičencev v primeru takšnega preoblikovanja. Vzajemna zdravstvena zavarovalnica, ki je po obsegu portfelja največji ponudnik dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, je specializirana zavarovalnica, ki je bila ustanovljena z Zakonom o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju iz leta 1998 kot družba za vzajemno zavarovanju in bi po našem mnenju morala ostati to tudi v prihodnje. V Slovenski ljudski stranki smo namreč prepričani, da je vzajemnost in medgeneracijska solidarnost na področju zdravstvenega varstva, pa tudi pokojninskega varstva, nuja in prihodnja usoda v Sloveniji glede na alarmantne demografske podatke. Zato je treba, da se pravočasno postavijo določeni pogoji in načela za nadaljnje delovanje te vzajemne zdravstvene zavarovalnice. Prepričani smo, da v tem trenutku zakon, ki je pred nami, to prinaša, zato kot že rečeno, ga bomo v Slovenski ljudski stranki tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem v imenu skupine nepovezanih poslancev.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Ministrstva za zdravje, spoštovani kolegi in kolegice! V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Združenja Zares smo zaskrbljeni, na nek način pa tudi ogorčeni, ker je zadeva v zvezi s preoblikovanjem Vzajemne postala stalnica v delu Državnega zbora, in to na način ponavljajoče se obravnave, ki je stalno pod časovnimi presijami, z neverjetnimi proceduralnimi in poslovniškimi telovadbami in ob stalni grožnji, da se bo zgodilo oškodovanje skoraj milijona vključenih zavarovance. Tako je bilo že v lanskem letu, ko smo po velikih mukah v marcu sprejeli Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu, ki je zgolj na nek način podaljšal čas za ureditev preoblikovanja Vzajemne. 3. člen v tem zakonu govori o pogojih za preoblikovanje Vzajemne in določa, da se morebitno preoblikovanje mora urediti s posebnim zakonom. Drugi odstavek pa določa, kako urediti to, s kakšnimi kriteriji, pogoji in postopki ter kako se opredelijo pravice zavarovancev ki so bili člani družbe, ter zagotovi enake pravice zavarovancem, ter določi pravice ustanovitelja družbe za vzajemno zavarovanje. Iz te določbe je jasno razvidno, da je ta zakon terjal obstoj posebnega zakona, ki bi naj uredil preoblikovanje Vzajemne. Takšen zakon bi moralo Ministrstvo za zdravje oziroma Vlada predložiti in pripraviti v roku enega leta. Minister Bručan, žal, ni uspel v enem letu pripraviti teh sprememb, zato ga je prehitela skupina poslancev in pred Vlado vložila v proceduro zakon, ki bi naj stvari urejal na popolnoma drugačen način. S to zamudo je Vlada ponovno povzročila nemalo težav in proceduralnih zapletov. S tem je Vlada naredila hudo napako v smislu neizpolnjevanja obveznosti in zamujanja rokov, ki si jih je določila sama. In seveda, prav nič ne preseneča in ni čudno, da se vsakodnevno pojavljajo zahteve po odstopu ministra Bručana, saj je tudi ta napaka samo ena v številu mnogih, ki se dogajajo, in ni čudno, da se to pravzaprav ponavlja kot jara kača. In Vlada je potem vložila v proceduro zakon šele konec meseca aprila - po nujnem postopku. Kolega, ki je predstavljal stališče odbora, je v stališču govoril samo o "proceduralni telovadbi", če tako rečem, ne pa o vsebini, kajti odbor se je znašel v precej težki situaciji. Vlada je sicer predložila svoj zakon po nujnem postopku, bil je še drug zakon in neminovno smo bili ponovno priče neverjetnim pravnim manevrom, da smo vendarle prišli do tega, da bomo lahko zaščitili skoraj milijon zavarovancev. Vladni predlog zakona tako ureja možnost statusnega preoblikovanja Vzajemne. Določeni so kriteriji, pogoji, postopki ter pravice ustanovitelja in upravičencev v primeru preoblikovanja. Zakon naj bi upošteval tudi določbe drugih zakonov, kot je Zakon o zavarovalništvu, Zakon o gospodarskih družbah, Zakon o zdravstvenem varstvu in zavarovanju. Vzajemna, ki je bila ustanovljena na podlagi posebnega zakona kot vzajemna družba, v tem trenutku nudi poceni zavarovanja in ne stremi k donosnosti, kapitalu in dobičku, ampak predvsem k temu, čemur je vzajemnost namenjena: nizki ceni storitve. V tujini je vzajemna oblika povsem običajna pravna oblika, ki se obnese tudi v tržnih mehanizmih. Podatki Mednarodnega združenja vzajemnih zavarovalnic kažejo, da je v Evropi od 1.847 življenjskih zavarovalnic kar 68% organiziranih kot vzajemnih. In seveda odstotek je zlasti visok v Skandinaviji, Franciji in Nemčiji. Slovenija pa je z 19% premij zbranih vzajemnih zavarovalnic nekje v evropskem povprečju. Zato želim izpostaviti, da bi bilo morebitno preoblikovanje Vzajemne po sprejetju tega zakona, ki bi odpravilo njen vzajemnostni značaj, v nasprotju z javnim interesom. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Zares bomo v sili razmer ta zakon podprli. Bomo pa opazovali, kaj se bo dogajalo naprej, in seveda upamo, da bo Vlada ustrezno zavarovala interese zavarovancev v smislu vzajemnosti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Imam žogico, kjer piše "sprostite se!", v tem tednu to prav pride. Ne bom ponavljal vsega povedanega, ne bom modroval. V tem tednu imamo tri vsebine, ki govorijo v prid oziroma v neprid ministru oziroma Ministrstvu za zdravje: govorimo o kadilskem zakonu, govorimo o celicah, celičnih tkivih in govorimo, ne nazadnje, o Predlogu zakona o pogojih za statusno preoblikovanje Vzajemne. Pa še enega bomo imeli takoj zatem, ampak vsi gredo v eno smer. In nihče nam ne verjame, ker ste sveto prepričani, da gre v smer volje, želje posameznikov in privatizacij. Veste, te dvoličnosti v tem tednu, pa sem jo včeraj povedal, pa jo bom danes povedal, pa sem jo predvčerajšnjim povedal, imam pa res dovolj. Res jo imam dovolj! Toliko dvoličnosti, kot slišimo v tem tednu, je pa preveč. Mene samo zanima, zakaj ima ena zavarovalnica popolnoma druge pravice kot druga. Prav zanima me! Pol leta že govorimo o tem, nihče nam ni povedal. Ena je sveta krava, drugo je pa treba ukiniti. Saj nisva s kolegom Plemenitim in Barovič, podpisnika, najbolj pametna na tem svetu, ampak včasih pa imava tudi prav, najbrž že največkrat imava prav. Najbrž že! In ne gre za drugo kot to: tisti, ki so člani Vzajemne, so člani Vzajemne in imajo pravico do lastninjenja in so lahko - ne vem, ali je to milijon ali je to milijon 200 ljudi - lastniki. Zakaj ne bi smeli biti? Neke druge zavarovalnice, ki pa je sveta, najbrž že s kakšnimi interesi, tam so pa lahko, tam pa lahko počnejo, kar hočejo. Razen ena ne sme. To je dvoličnost. Priznajte ali pa ne, saj ne boste nikoli priznali, to je dvoličnost! In ne nazadnje brez zveze! Prevedel bom izraz hibrid, tujek, neko skrpucalo, ki je ponovno nastalo, tako kot je nastalo že včeraj in predvčerajšnjim, in ne nazadnje, saj ni čudno, saj ni čudno, da bomo sprožili v tem tednu na vse zakone, ki jih je predlagalo Ministrstvo za zdravje, ustavno presojo! In ni čudno, ne se čuditi, da bomo seveda predlagali tudi interpelacijo. Ker ne nazadnje, ali veste, če po avtocesti vozi 2 tisoč vozil proti Portorožu, eden pa nasproti, ne more tisti, ki pri nasproti, reči, da tistih 2 tisoč, ki vozijo kontra, da so idioti. Ne, tisti eden je malo čuden.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi vloženega amandmaja, ki ste ga prejeli dne 19.6.2007. V razpravo dajem amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k 10. členu. Kdo želi razpravljati? Gospod dr. Marko Pavliha, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, ponovno za besedo. Ko smo v poslanski skupini preučevali zakon in seveda razmišljali o tem, kako bi ga bilo mogoče še izboljšati, smo prvotno nameravali pač odstraniti tisto možnost, ki je predvidena v drugem odstavku 3. člena, konkretno v drugi alineji - namreč, oddelitev posameznih delov premoženja. Ampak to bi nam bilo tehnično težko, kajti poseči bi morali tudi v 10. do 12. člen, v 13. člen in pravzaprav v celotni zakon, zato smo predlagali kompromisno rešitev - tako po hitrem razgovoru z nekaterimi drugimi kolegi ugotavljam, da ni slaba. Namreč, v trinajstem odstavku 10. člena bi dodali naslednjo varovalko, dodatno zaščito ustanovitelja. V postopku oddelitve se ustanovitelju od oddeljenega premoženja vrne sorazmerni delež. Za kaj gre? Prostovoljna zdravstvena zavarovanja so nedvomno javni interes. To je napisano tudi v Zakonu o zdravstvenem zavarovanju in zdravstvenem varstvu, za javni interes mora skrbeti država oziroma Vlada in obe pristojni ministrstvi. Za varstvo zavarovancev pa naj bi tako ali tako po Zakonu o zavarovalništvu skrbela Agencija za zavarovalni nadzor. Javni interes pomeni zagotavljati maksimalno socialno in tudi zdravstveno varnost brez kakršnekoli diskriminacije. In kakšna nevarnost obstaja ob oddelitvi posameznega dela premoženja? Ker bi bil ta del oddeljen bržkone delniški družbi, Vzajemna je zaenkrat samo ena, je seveda logično, zardi profitabilne naravnosti delniške družbe, da bi Vzajemna oddelila samo boljši del portfelja. Preprosto povedano, mlajši del zavarovane populacije in bolj zdravi del. Ostal bi pa težji oziroma bolj obremenilni del, kar bi pomenilo nujno že v kratkem obdobju dvig premij. Seveda, zaradi dviga premij še večji beg tistih, ki bi bili v obliki oddeljenega premoženja prestavljeni, če lahko tako rečem, h kakšni drugi zavarovalnici, in na koncu bi dobili lahko, po domače povedano, prazno Vzajemno oziroma vrsto nezavarovanih starejših zavarovancev. Problem je tudi v tem, da izravnalne sheme ne omogočajo diskriminiranje glede na bolezensko strukturo, hkrati pa je predvidena enotna premija. Zato predlagam kolegicam in kolegom, da razmislite o tem, seveda tudi predlagatelju, mislim, da gre za dobro namerno izboljšavo, ki bi še dodatno zaščitila pravice ustanovitelja, potem pa lahko seveda samo upamo, da do te demutualizacije ne bo prišlo - kot sem že rekel v uvodnih predstavitvah, velika nevarnost je, da se lahko demutualizacija, kot se uporablja tujka, sprevrže v mutacijo. V tem delu pa mislim, da je predlagatelj postavil dovolj veliko število varovalk, da do tega ne bo prišlo in da bo Vzajemna še vedno opravljala svojo temeljno misijo - na neprofitabilen način veliki večini Slovenk in Slovencev oziroma prebivalkam, prebivalcem Slovenije nuditi najboljšo možno in hkrati najcenejše zdravstveno varstvo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Ivan Grill. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister s sodelavci. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tudi ocenjujemo, da je predlog amandmaja s strani Poslanske skupine Socialne demokratske stranke primeren, da se ga podpre. Kajti ravno v tem delu praktično zadevo še nekoliko bolj izrazito dopolnjuje, zato ga bomo tudi v naši poslanski skupini in tudi v koaliciji podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo o tem amandmaju in o amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU IN ZDRAVSTVENEM ZAVAROVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev, s prvopodpisanim gospodom Sašom Pečetom. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za zdravstvo predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Ker Vlada ni predlagateljica zakona, v zvezi s to točko nima besede, prav tako nima besede tudi matično delovno telo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Ivan Grill, v imenu poslanske skupine SDS. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani gospod minister, državni sekretar s sodelavci, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli predlog sklepa, ki je bil izglasovan na odboru za zdravstvo, saj tudi sami sledimo mnenju Zakonodajno-pravne službe in pa tudi Ministrstva za zdravje, ki v svoji obrazložitvi navajata, da je vsebina tega zakona praktično identična zakonu, ki že ureja, veljavni - oziroma to materijo, in to je zakon, ki smo ga sprejeli v letu 2006 in je bil tudi objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije, št. 38. Tako bomo mi sami ta sklep tudi podprli, ker ni potrebno, da imamo ta zakon v proceduri. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Drago Koren v imenu NSi. Ga ni. Gospod Miha Prevc, v imenu SLS. Prosim.
Še enkrat hvala za besedo, gospod predsedujoči. Tudi poslanci Slovenske ljudske stranke predloga zakona ne bomo podprli iz preprostega razloga, ker se predlog prekriva z materijo, ki jo je že uredil sprejeti in tudi objavljeni Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. In ne nazadnje, na kar je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju. Na nesmiselnost obravnavanja navedenega predloga zakona pa je opozoril tudi predstavnik Ministrstva za zdravje, tako da v Slovenski ljudski stranki, kot že rečeno, predloga zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O PRENEHANJU VELJAVNOSTI ZAKONA O PREDHODNIH SESTAVINAH ZA PREPOVEDANE DROGE, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev. Izvolite, gospod minister Bručan.
Spoštovani gospod podpredsednik Državnega zbora, gospe poslanke in poslanci! Rad bi prebral samo obrazložitev tega Predloga zakona o prenehanju in veljavnosti zakona o predhodnih sestavinah za prepovedane droge. Zakon je na nacionalni ravni sledil določbam direktive in uredb EU iz let 1990 in 1992 in direktive Sveta 1992 in uredbe Komisije št. 36769/92. V letih 2004-2005 je bila na podlagi pridobljenih izkušenj držav članic sprejeta nova evropska zakonodaja, na podlagi katere je bila potrebna nacionalna zakonodaja o predhodnih sestavinah za prepovedane droge in pravilnik o obrazcih vlog za izvajanje uredb o predhodnih sestavinah za prepovedane droge, ki je določila pristojni organ v Republiki Sloveniji, kazenske sankcije ter predpisala tudi potrebne obrazce. Z uveljavitvijo te nove zakonodaje s področja predhodnih sestavin za prepovedane droge je obstoječi zakon o predhodnih sestavinah za prepovedane droge postal nepotreben v določenih delih pa je z novo evropsko zakonodajo v nasprotju, zaradi česar ga je potrebno razveljaviti. In prosim pri tem za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Prosim podpredsednika tega odbora, gospoda Grilla, da predstavi poročilo odbora.
Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj. Tudi ta predlog zakona smo obravnavali na matičnem delovnem odboru. In glede na to, da pravni red v Sloveniji to področje praktično povzema po odredbah oziroma uredbah iz EU, smo tudi na odboru ocenili, da je smiselno, da se dosedanji zakon tudi ukinja. Zato smo na Odboru za zdravstvo sprejeli sklep in predlagamo Državnemu zboru Republike Slovenije, da Predlog zakona o prenehanju veljavnosti zakona o predhodnih sestavinah za prepovedane droge obravnava v predloženem besedilu in ga tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Mojca Kucler Dolinar v imenu Poslanske skupine NSi.
Hvala lepa. Lep pozdrav še enkrat! V Novi Sloveniji podpiramo zakon o prenehanju veljavnosti Zakona o predhodnih sestavinah za prepovedane droge, saj na nivoju EU prišlo do temeljite prenove sistema nadzora notranjega prometa v EU in prometa s tretjimi državami. Nova zakonodaja namreč v celoti nadomešča predpise iz obdobja od leta 1990 do 2004, ki so po novem urejeni v treh uredba Evropske skupnosti in posebej določajo pravila za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med skupnostjo in tretjimi državami. Do sprememb je prišlo na podlagi izkušenj, ki so se oblikovale, in tudi izmenjave mnenje v Evropski komisiji in držav članic Evropske unije pri izvajanju nadzora nad temi sestavinami. Nov zakonodajni paket tako v celoti velja neposredno v vseh državah članicah Evropske unije, pa tudi v nacionalnem pravnem sistemu in ni več potrebe za tako obsežno ureditev tovrstnega področja, zato predlagani zakon podpiramo.
Hvala lepa. Gospod Mihael Prevc v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa. Tudi v Slovenski ljudski stranki podpiramo predloženi zakon, kajti nov zakonodajni sveženj Evropske unije za nadzor prometa za prepovedane droge velja neposredno v vseh državah članicah Evropske unije, zaradi česar je logično, da ni več potreben prenos v nacionalni pravni sistem, seveda razen določitve kazenskih sankcij in pristojnih organov. Ker bo s predlagano razveljavitvijo zakona Republike Slovenije izvedla še zadnji potrebni ukrep za ukinitev dvojne ureditve tega področja in s tem za nemoteno izvajanje skupnega pravnega reda Evropske unije, bomo tudi poslanci Slovenske ljudske stranke podprli zakon in skrajšani postopek obravnave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še gospod Ivan Grill v imenu Poslanske skupine SDS.
Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj. Tudi v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo ta predlog zakona, kajti, kot sem že omenil pri predstavitvi stališča matičnega delovnega telesa, to področje sedaj ureja nova zakonodaja in je povsem nepotrebno, da obstoječi zakon še velja v Sloveniji. Zato bomo ta predlog zakona o njegovem prenehanju tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker h predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, v drugi obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Tretjo obravnavo, to je odločanje o predlogu zakona, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O URESNIČEVANJU NAČELA ENAKEGA OBRAVNAVANJA, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilo obrazložitev predloga zakona. Gospa mag. Tanja Salecl, direktorica Urada za enake možnosti. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o uresničevanju načela enakega obravnavanja, s katerim usklajujemo slovenski pravni red s pravnim redom Evropske unije na področju nediskriminacije. In sicer tako, da bo zakonodaja v Sloveniji še bolj jasna in natančna in bodo posameznice in posamezniki nedvomno razumeli, katere pravice jim pripadajo. Predlog zakona je v skladu z opozorilom Evropske komisije natančnejši glede opredelitve osebne okoliščine in področij, na katerih pravo Evropske unije zagotavlja načelo enakega obravnavanja, razširja varstvo pred povračilnimi ukrepi in opredeljuje posredne diskriminacije ter ustrezneje opredeli začasne ukrepe. Predlagamo pa tudi spremembe v zvezi z zagovornico oziroma zagovornikom. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Mihael Prevc v imenu Poslanske skupine SLS. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani gostje, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo zakon podprli, skupaj z amandmaji štirih poslanskih skupin in matičnega odbora. V Slovenski ljudski stranki pri sprejemanju predpisov vedno sledimo našemu načelnemu zavzemanju, da morajo v demokratični družbi vsi imeti enake možnosti. Socialna država, kar je zapisano v Ustavi Republike Slovenije, pa mora nezmožnim pomagati in jim zagotoviti pogoje za enake možnosti. Vedno tudi poudarjamo, da je osnova za uresničevanje socialne države trdno gospodarstvo in trajnostni razvoj. Država mora z zakonodajo ustvariti pogoje za konkurenčnost gospodarstva. Trdno stojimo tudi za stališčem, da mora biti v humani in demokratični družbi državna zakonodaja naravnana tako, da šibkih ne pušča ob strani ali jih celo prepušča svoji usodi. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo mnenja, da s spremembami in dopolnitvami zakona sledimo ciljem in načelom, ki so opredeljena ne nazadnje tudi v 14. členu Ustave Republike Slovenije, ki govori o enakosti pred zakonom, ter v številnih direktivah Evropske unije. Jasno in natančno pa je treba opredeliti tudi področja in izjeme, ki odstopajo od načela enakega obravnavanja, ko v skladu s pravnim redom Evropske unije ne gre za kršitev načela enakega obravnavanja. Še posebej pomembno pa se nam v Slovenski ljudski stranki zdi, da s spremembami odgovorimo na nekatere pripombe iz obrazloženega mnenja Evropske komisije, ki jih je Slovenija prejela julija 2006, kot na primer, opredeliti je treba ne samo dejanski slabši položaj, temveč tudi možni slabši položaj. Prepoved diskriminacije se mora nanašati tudi na dostop do samozaposlitve in poklicnega usposabljanja. Zagotoviti je treba zaščito pred povračilnimi ukrepi ne le diskriminirani osebi, temveč tudi pričam ali drugim ljudem, ki pomagajo žrtvi diskriminacije. Prav je, da se lahko obravnava diskriminacije prične tudi na anonimno pobudo. Opozorili bi še na to, da je v zakonu potrebno razširiti možnost in ga dopolniti z določbami, da tudi drugi lahko sprejemajo pozitivne ukrepe z namenom preprečevanja manj ugodnega položaja oseb z določeno osebno okoliščino, kot to določa pravni red Evropske unije. Ne nazadnje v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo tudi rešitve, ki sledijo zahtevi Evropske unije, da mora v vsaki državi članici delovati poseben organ, ki nudi neodvisno pomoč žrtvam diskriminacije. Takšen organ mora biti pri svojem delu samostojen in neodvisen ter loče od organov, ki politiko oblikujejo. Zagotavljanje enakih možnosti in zaščita človekovih pravic in temeljnih svoboščin je za Poslansko skupino Slovenske ljudske stranke utemeljen razlog za skrajšani postopek obravnave zakona. Prepričani smo, da je v Sloveniji vsakdo varovan pred diskriminacijo, vsaj glede po deklarativnih določbah v ustavi in zakonih, imamo varuhinjo človekovih pravic, številne civilne organizacije, Urad za enake možnosti, na vseh področjih družbenega življenja, tudi na omenjenih v poročilu Komisije, zaradi večje jasnosti in natančnosti zakonodaje. Da bo vsak posameznik nedvoumno razumel, katere pravice mu pripadajo v okviru direktiv Evropske unije, pa je prav, da upoštevamo navedbe Komisije ter Državni zbor sprejme spremembe in dopolnitve Zakona o uresničevanju načela enakega obravnavanja, tudi po skrajšanem postopku, kot je to obljubila Vlada v svojem odgovoru. Kot že rečeno, v Slovenski ljudski stranki bomo predlog podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Majda Širca v imenu Skupine Nepovezanih poslancev. Prosim.
Lep pozdrav. Seveda ni dvomov, da bi zavirali sprejem teh dopolnitev, spremembe bomo podprli, ampak ne smemo pa spregledati neke zelo pomembne stvari, ki se na žalost ob teh spremembah niso zgodile in ki jih bo enkrat potrebno doreči. Dvomim, da se niso zgodile zaradi tega, ker bi bila Vlada tako skrbna in bi rekla, da zaradi denarja to počne, kar počne. Ampak bojim se, da so bili še kakšni drugi razlogi, razlogi, da se vprašanje instituta zagovornice oziroma zagovornika enakih možnosti ni rešilo drugače, kot se je. In tu imamo ključno pripombo, premisleke, ki smo jih konec koncev povedali že večkrat. Skratka, ostalo je odprto - in menimo, da bi bilo lahko bolje urejeno, če bi bilo več volje - vprašanje statusa zagovornika ali bo dejansko imel, imela dovolj avtonomije in neodvisnosti, v kolikor bo ostala v tej organizaciji, kot je; skratka v kolikor bo zagovornik, zagovornica del vladne službe oziroma javna uslužbenka, javni uslužbenec. Mogoče se lahko tukaj izkazujejo pravzaprav upravičeni naši dvomi, še posebej v okviru razumevanja lojalnosti vladnih uslužbencev, kot jih dojema ta vlada. Nedavno oziroma dogodek iz tega tedna pri razrešitvi uslužbenke finančnega ministrstva, ki te lojalnosti ni izkazovala, potrjujejo te naše dvome. Skratka, ali je primerno, da institut zagovorništva znotraj vladnih služb - da ali ne. Jaz poudarjam, da dosedanje delo zagovornice, kolikor jo spremljamo v Državnem zboru znotraj poročil, je bilo zgledno. Ni pa nujno, da ne bo enkrat v prihodnosti naletelo na več ovir. Več ovir bo pa že s tem, ko bo imela ta služba več nalog. In ker bo imela več nalog, še posebej s tem, ko bo nudila pravno pomoč in svetovanje, bo imela tudi več dela, bo imela najbrž tudi več odgovornosti in od Vlade je odvisno, ali bo dalo možnosti, da bi se razrasla, da bi bila kos, recimo, tem problemom. Ampak ne gre zgolj za to. Gre tudi za možnost invalidnosti, ki se lahko zgodi - in en primer v preteklosti je zelo tipičen. Spomnite se vsi, da v primeru vprašanj nadlegovanja v Slovenski vojski pripadnic Slovenske vojske, je pravzaprav zgolj zagovornica znotraj urada enakih možnostih si upala ali bom rekla izrekla drugačna stališča, kot jih je izrekel minister, kot jih je izrekel Generalštab in kot jih je izrekla tista preiskovalna komisija, ki jo je ustanovil minister. Zagovornica je znotraj svojih raziskav ugotovila in nam tudi poročala, da do neprimernega obnašanja, nadlegovanja in nekorektnega poseganja v integriteto posameznic, pripadnic Slovenske vojske, je prišlo. Ampak jaz sem se spraševala, zakaj znotraj odbora, ki je to obravnaval, pripadnice ni bilo, zakaj, bom rekla, ni uveljavljala svojih napisanih stališč in zakaj tudi ta stališča niso doživela nadaljnje evalvacije in razmišljanj znotraj parlamenta. Tukaj lahko sklepam, ni pa nujno, da je tudi tako bilo, ampak sklepam, da je morebiti ta zagovornica bila v tisti invalidni poziciji, ko zaradi tega, ker ni bila povšeči tistim ugotovitvam, ki so se zgodile znotraj Generalštaba ministra Erjavca oziroma preiskovalne komisije - niso bile povšeči, skratka, te ugotovitve. Tako, da to je tipičen primer, recimo, drugačnega raziskovanja primera z drugačnim izplenom [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]], ampak vendarle z invalidnostjo nadaljnjih odločitev in posledic. In če se bo to zgodilo znotraj, recimo, prihajajoče inštitucije oziroma te inštitucije, ki ni spremenila statusa in ostaja vladna služba, ne, pa recimo, samostojen organ, čeprav samostojno odloča - je napisano, da samostojno odloča -, lahko privede do tega, da ne bo izvajala teh funkcij, ki bi jih lahko, če bi bila, recimo, v povsem samostojni službi, kot je, recimo, pooblaščenka za informacije javnega značaja, ki ima večjo moč. O tem bo veljalo še premisliti in zagotovo bomo vsi na tem, če bomo še v tem Državnem zboru, morali misliti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Eva Irgl. Predstavila bo stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Najlepša hvala, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Pred nami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o uresničevanju načela enakega obravnavanja. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo vse te predlagane spremembe seveda podprli, saj menimo, da je v prvi vrsti potrebno čim prej zagotoviti na tem področju v okviru zakonske podlage takšno stanje, ki bo v skladu s pravnim redom EU. To smo dolžni storiti oziroma zagotoviti in tudi uskladiti. Seveda pa se v Slovenski demokratski stranki jasno zavedamo, kako pomembno je biti dosleden pri izvajanju načela enakega obravnavanja, ne samo na papirju, ampak predvsem v vsakdanjem dogajanju v življenju, skratka v praksi. Slovenija ima tako kot ostale članice EU možnost, da v nekaterih segmentih, kot je na primer določanje področij varstva pred diskriminacijo osebnih okoliščinah možnost, da sama izoblikuje pristop, kako se bo odzivala in kako bo reševala omenjeno problematiko. In danes Svet Vlade Republike Slovenije za uresničevanje načela enakega obravnavanja to izvaja na način, da spremlja, ugotavlja, pa tudi ocenjuje položaj posameznih družbenih skupin z vidika uresničevanja enakega obravnavanja, daje Vladi predloge, pobude, priporočila, daje pa tisto, kar se zdi še posebej pomembno, predloge za pospeševanje izobraževanja, predvsem pa osveščanja na tem področju. Poleg že omenjene uskladitve slovenskega pravnega reda z EU oziroma evropskim pravnim redom, pa zakon o načelih enakega obravnavanja v prvi vrsti širi varstvo pred povračilnimi ukrepi z diskriminirane osebe tudi na pričo ali druge ljudi, ki pomagajo žrtvi dirksiminacije, kar je vsekakor dobrodošla sprememba. Tiso, kar pa je pravzaprav povzročilo največ razprave znotraj obeh delovnih teles, tako Komisije za peticije ter človekove pravice in enake možnosti kot tudi Odbora za delo, družino in socialne zadeve, pa je bilo predvsem vprašanje katerega se je dotaknila tudi predgovornica, vprašanje, statusa zagovornice oziroma zagovornika, ki obravnava primere diskriminacijskega obnašanja. Tisto, kar je po našem mnenju pozitiven premik na tem področju, je vsekakor povečanje neodvisnosti in samostojnosti zagovornice oziroma zagovornika. Ljudje, ki se v stiski odločajo, da se bodo obrnili s svojimi težavami na zgovornico, morajo biti prepričani, da bo mnenje, ki ga bo zagovornica na podlagi določenih primerov podala, seveda, podano neodvisno in samostojno. Vendar pa se nam v poslanski skupini postavlja predvsem vprašanje, ki sem ga tudi sama postavila varuhinji človekovih pravic Zdenki Čebašek Travnik, in sicer koliko je pravzaprav sama naklonjena ideji, da bi zagovornica prešla pod okrilje morda Urada varuha človekovih pravic. Že ko je bil na čelu tega urada predhodni varuh Matjaž Hanžek, so se pristojni z Urada za enake možnosti že pogovarjali o tem, takrat varuh ni bil naklonjen tej ideji. Tudi zdajšnja varuhinja se zaenkrat do takšnega predloga ni opredelila. Zagotovo bi bilo pa zelo dobro, da bi se o tem vprašanju v prihodnje še pogovarjali, predvsem pa pretehtali vse možnosti in našli najboljše rešitve glede statusa zagovornice, seveda v prid državljank in državljanov. Ne smemo namreč pozabiti, da je institut zagovornice tako enakih možnosti žensk in moških kot načela enakosti pomembna pridobitev demokratičnega družbenega prostora, pri čemer sta bila oba instituta ustanovljena z namenom poznavanja in osveščanja pravic na tem področju ter z namenom odkrivanja diskriminacije glede na okoliščino. V Slovenski demokratski stranki bomo Zakon o načelu uresničevanja enakega obravnavanja podprli. Hvala.
Hvala. Mag. Majda Potrata bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospa direktorica s sodelavcema, spoštovane poslanke in poslanci! Za Socialne demokrate je uresničevanje načela enake obravnave temelj civilizacijskih norm, ki smo ga s sprejetjem ustrezne zakonodaje pred vstopom Slovenije v Evropsko unijo tudi dosegli ob dveh pravnih aktih, ob Zakonu o uresničevanju načela enake obravnave in ob Zakonu o enakih možnostih žensk in moških. Dobršen del razprave je v prejšnjem mandatu tekel tudi o tem, kako naj bo organizacijsko postavljen Urad za enake možnosti, ki mora biti po evropskih predstavah in standardih povsem samostojna institucija. V Sloveniji smo se odločili za vladni urad za enake možnosti, ki je umeščen v kontekst vladnih organov. To ni popolnoma uresničeno in to bodi tudi izhodišče za stališče Socialnih demokratov do predlagane novele zakona. Rečeno je že bilo, da je zdajšnja novela pravzaprav reakcija na opomin Evropske komisije na to, kako so bile posamezne direktive prenesene v obstoječo slovensko zakonodajo. Ker se v Državnem zboru pogosto srečujemo z utemeljitvami, da je kakšen zakon treba zelo hitro sprejeti ali sprejeti po skrajšanem postopku zato, da bi uresničili neko zahtevo, se taista stvar dogaja tudi s tem zakonom. Zaradi opomina smo časovno vezani na sprejem novele, Socialni demokrati pa menimo, da bi bilo treba vzeti več časa, in če smo že zakon odprli, ga odpreti tako, da bi imeli tudi večje učinke. Gre namreč za to, da zakon v dveh temeljnih rečeh, v dveh temeljnih zahtevah, na katere je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba, ni ponudil ustreznih rešitev. Res smo na obravnavi na matičnem delovnem telesu sprejeli nekatere amandmaje, s katerimi smo sledili pripombam Zakonodajno-pravne službe, ampak ti so bili več ali manj redakcijske narave. Tisti pa, ki bi morali v resnici prinesti vsebinske spremembe, takih amandmajev pa nismo dočakali. Res je bil na delovnem telesu sprejet tudi amandma Socialnih demokratov, ki je sledil priporočilom nevladne organizacije, Pica konkretno, in ki je natančneje definiral glede na pristojnosti, kaj lahko zagovornica načela enake obravnave pri nudenju pravne pomoči pravzaprav sploh stori, res je bilo to sprejeto, tudi dobro, da je bilo sprejeto, ampak ne odpravlja pa dveh bistvenih stvari - še vedno ne. Na to je posebej opozorila tudi predstavnica Zakonodajno-pravne službe na seji delovnega telesa. Gre za pripombe, navezujoče se na 7., 8. in 9. člen novele, ki govori o posebnih ukrepih, ki jih lahko sprejemajo tudi delodajalci, in gre za relacijo oziroma ureditev, kdo je tisti organ, ki bi ugotovil, da ne bi v nekem okolju prišlo do kršitve načela enakega obravnavanja. Vendarle bi bilo treba definirati organ. Poseben problem pa je 11. člen, ki se ga Socialni demokrati nismo odločili predlagati v amandmajski obliki ali ga poskusiti spremeniti v amandmajski obliki zaradi tega, ker nam je bilo že v pogovorih vnaprej pojasnjeno, da predlagatelj na naše predloge ne bo pristal. Gre za problem ureditve položaja zagovornice načela enake obravnave na način, kot je to pooblaščenka za dostop do informacij javnega značaja. Menimo namreč, da je treba zagotoviti tudi institucionalno neodvisnost, seveda pa ne pristajamo na možnost ureditve zagovornice načela enake obravnave znotraj Urada varuha človekovih pravic, ker varuh nima pristojnosti v relaciji do pravnih oseb zasebnega sektorja, in to je težava, zaradi katere menimo, da zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala. Gospa Marjetka Uhan bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi skupaj! V Novi Sloveniji smo se in se bomo zavzemali za enake možnosti za vse ljudi in na vseh področjih. Politično kulturo razumemo kot priznavanje pravice vsakega posameznika do enakih življenjskih priložnosti. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o uresničevanju načela enakih možnosti prinaša, poleg tega, da se v zakon dosledno vnašajo direktive Evropske unije, tudi več samostojnosti in neodvisnosti zagovornice. Kljub temu da zagovornica deluje pod okriljem vladnega urada za enake možnosti, je znotraj tega samostojna in neodvisna. V razpravah tako na matičnem delovnem telesu kot na Komisiji za peticije smo se večkrat ustavili ob dejstvu, da bi bilo potrebno razmisliti, da bi bil zagovornik oziroma zagovornica popolnoma samostojen organ, vendar pa se pri tem pojavlja problem celotne institucije in dodatne birokracije, to pa je v nasprotju s cilji Vlade, ki peljejo pot racionalizacije in k zmanjševanju birokracije. V Novi Sloveniji menimo, da so rešitve, ki so predvidene v Zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o uresničevanju načela enakega obravnavanja, dobre in peljejo po poti, ki daje zagovorniku oziroma zagovornico večjo svobodo in samostojnost pri odločanju, jo veže na 5-letni mandata, hkrati pa ne povečujejo števila zaposlenih. Zakon se popravlja tudi v tej smeri, da bo omogočal, da posameznice in posamezniki nedvoumno razumejo, katere pravice jim pripadajo, da se v zakonu bolj jasno določi, kdaj gre za diskriminacijo in kdaj ne, ter da se zaščiti tako žrtve diskriminacije kot tiste osebe, ki žrtvam pomagajo. V Novi Sloveniji se zavzemamo za pravičnost in kot tako razumemo ureditev, ki ponuja enake možnosti in enake pravice za vse, brez privilegijev, podkupljivosti, klientelizma. Le v takšnem sistemu je lahko več blaginje in varnosti za vse. Novela zakona o uresničevanju načela enakega obravnavanja gre v smeri večje jasnosti, nedvoumnosti zakona, večje neodvisnosti in samostojnosti zagovornice in dosledno prenašanje direktive Evropske unije. Zavedamo se, da bi na področju diskriminacije bilo treba storiti še več - predvsem na področju preprečevanja diskriminacije. V okvirih, ki jih imamo, pa je predlagana rešitev dobra in jo bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije podprli.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Tretjo obravnavo, to je odločanje o predlogu zakona, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O NACIONALNI STANOVANJSKI VARČEVALNI SHEMI IN SUBVENCIJAH MLADIM DRUŽINAM ZA PRVO REŠEVANJE STANOVANJSKEGA VPRAŠANJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod mag. Bricelj, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani poslanci! Dovolite, da k uvodu Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nacionalni stanovanjski varčevalni shemi in subvencijah mladim družinam za prvo reševanje stanovanjskega vprašana povem naslednje poudarke, za katere sodimo, da so pomembni. Zakon o nacionalni stanovanjski varčevalni shemi in subvencijah mladim družinam, o katerih danes odločate, je bi prvič dopolnjen v letu 2004, ko se je v zakonu vgradilo posebno poglavje, ki ureja subvencioniranje pravnega prvega reševanja stanovanjskega vprašaja mladim družinam. V lanskem letu je bil prvič izpeljan javni poziv za dodelitev teh subvencij. Izkušnje iz tega poziva so zahtevale takojšen poseg v zakon, saj se je izkazalo, da je bil dohodkovni prag za pridobitev subvencije postavljen preostro. To je 50% povprečne plače, tako da so v krog upravičencev prišle le družine z zelo nizkimi dohodki. Izmed teh družin pa so si le redke lahko kupile ali zgradile stanovanje, tako da je le 176 družin izpolnjevalo vse zahtevane pogoje za pridobitev subvencije. Glavni cilj, ki se želi s predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona doseči, je razširitev kroga mladih družin, ki bi bile upravičene do subvencije. Predlog širše definira mlado družino, saj so v definicijo vključene tudi enoroditeljske družine, za mlado družino pa se šteje družina, ki ima v času razpisa vsaj enega predšolskega otroka, starost staršev pa ni omejena. Dohodkovni prag za pridobitev subvencije je bistveno višji kot v veljavnem zakonu in se meja za pridobitev subvencije progresivno veže na število otrok. Dohodkovni prag je omejen na višino, ki sicer velja za pridobitev neprofitnega stanovanja v najem. Po veljavnem zakonu je tako tričlanska družina lahko dobila subvencijo, če njeni dohodki niso presegali meje 1104 evrov neto mesečnih dohodkov, predlagana sprememba pa postavlja mejo na 2318 evrov neto mesečno. Razširja se tudi namen, za katerega so družine upravičene do subvencije, in sicer lahko družina rešuje svoje prvo stanovanjsko vprašanje tako z nakupom ali gradnjo kot tudi z rekonstrukcijo ali spremembo namembnosti, kar do sedaj ni bilo subvencionirano. S tem se bo posredno spodbujala tudi racionalnejša izraba obstoječih kapacitet in prostora. Višina subvencije, ki pripada mladi družini na družinskega člana, po predlogu ne bo več določena v zakonu, pač pa jo bo določila Vlada s sklepom. Tako bo Vlada lahko bolj odzivna na to problematiko. Novost je novo podpoglavje o subvencioniranju najema, ki je namenjeno subvencioniranju tržnih najemnin za mlade družine, v katerih je vsaj eden od staršev uspešno zaključil šolanje na višji ali visoki šoli, univerzi oziroma je dosegel naziv doktor znanosti. Na ta način sE sledi tudi ciljem demografske politike države, ki spodbuja zgodnejše nastajanje novih družin in dvig natalitete. Te rešitve so namenjene mladim, ki si že v času študija oziroma takoj po zaključku študija ustvarijo družino. Subvencija bi tako pripadala mladi družini, v kateri je vsaj eden od staršev uspešno zaključil študij, in sicer v višini razlike med priznano tržno najemnino in neprofitno najemnino za enakovredno stanovanje. Na ta način bi mladim študentskim družinam, ki praviloma še nimajo zaposlitve in prihrankov ter te možnosti za nakup ali gradnjo stanovanja, omogočili lažje plačevanje tržnih najemnin. Kadri - [[..]] [[Znak za konec razprave.]] [[..]]- če lahko še, z visokošolsko, višješolsko in univerzitetno izobrazbo so za razvoj družbe gotovo velikega pomena, zato je še posebej pomembno, da se jim zagotovi pomoč pri prvem reševanju stanovanjskega vprašanja. Subvencije najema bi tako lahko družini na začetku poklicne kariere roditeljem na eni strani pomenila pomoč ob prvem reševanju stanovanjskega, [[...]] [[Znak za konec razprave]] [[...]]Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za okolje in prostor kot matično delovno telo in posredoval pisno poročilo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr. Pavel Gantar bo predstavil stališča Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod državni sekretar! S predlaganim spremembam in dopolnitvi zakona o nacionalni stanovanjsko-varčevalni shemi in subvencijam mladim družinam za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja naj bi mladim družinam olajšali prvo reševanje stanovanjskega problema. Razširi se krog mladih družin, ki bi bile upravičene za subvencije, zajete so tudi enoroditeljske družine, poveča se višji dohodkovni prag za pridobitev subvencije in širi se tudi namene, za katere je mogoče pridobiti subvencijo. Subvencionira se tudi najem stanovanja mladim študentskim družinam, ki po koncu študija začasno rešujejo stanovanjsko vprašanje z najemom stanovanja na trgu. Kolegice in kolegi, ki smo bili prisotni pri prejšnjih dopolnitvah tega zakona, se boste spomnili, da so predvsem poslanske in poslanci opozicije prav pri teh temah, ki se danes ponovno urejajo, opozarjali na previsok prag, da je treba razširiti starševstvo, da je treba posebno pozornost posvetiti prvemu reševanju in predvsem študentskim družinam. Nas veseli, tedaj je bi bilo večino teh zadev nekako preslišanih, ne bom ravno rekel zavrnjenih, ampak preslišanih, in nas v tem pogledu jasno veseli, da gredo predlogi Vlade v tej smeri, da so ugotovili to in da so tudi primerno hitro reagirali. S tega vidika te spremembe pozdravljamo in jih bomo podprli in menimo, da neka korist gotovo bo, verjetno pa manjša od pričakovanih. Predvsem je seveda problem ta, da Vlada vse do sedaj je, tako kot tudi prejšnje vlade, nekaj naredila na povpraševalni strani stanovanjskega trga, zelo malo pa na ponudbeni strani. Prav to dejstvo je, da ker ni ponudbena stran razvita, ker ni ustreznih mehanizmov za povečevanje števila stanovanj, nove izgradnje stanovanj ali pa za stimulacijo stanovanjskega trga, s katerim bi omogočili večjo prodajo, zamenljivost stanovanj in podobno, da se utegne zgoditi, da se bo subvencija na nek način hote ali nehote prelila v čedalje višje cene stanovanj. Imamo čedalje več ljudi, ki ob vseh svojih mukah in odrekanju so sposobni vstopiti na stanovanjski trg, ker jih je več, stanovanja pa se ne gradijo, se dvigujejo cene, tudi zaradi nekaterih drugih razlogov, in to seveda te dobre namene Vlade devalvira. Jaz bi rad posebej opozoril, da stanovanjska politika, predvsem ponudbena stran, mora biti sestavni del neke širše razvojne prostorske politike; da v nekaterih predelih Slovenije ali pa mestih stanovanja nikoli ne bodo poceni, da bodo vedno draga in da moramo računati in razvijati neka območja, kjer lahko zagotovimo večjo ponudbo stanovanj, predvsem pa zagotoviti prehod od prvega stanovanja k večjemu drugemu stanovanju in mogoče ustaviti se ponovno na manjših, stanovanjih ali objektih. To je mali korak mogoče za nekatere upravičence velik - to moram reči -, vendar za reševanje stanovanjske politike, ker ne regulira, ker se ne vtika v ponudbeno stran, seveda, premajhen. Tudi stanovanjski sklad očitno svojih zavez tu ne bo izpolnil. Sam bi še rekel tole ob nacionalni stanovanjski varčevalni shemi, naj mi bo dovoljena ta pripombe, ker sem jo pač sam predlagal Vladi pred skoraj 10 leti, da je takrat veljalo razmerje na trgu stanovanjskih posojil, da je bilo zelo slabo, da tako rekoč ljudje niso mogli priti do posojil, da je prav ta shema reševanja posojil spodbudila konkurenco tudi drugih bank in da je največji uspeh nacionalne stanovanjske varčevalne sheme v tem, da ukine samo sebe, da so vzpostavljeni takšni pogoji na trgu bančnih stanovanjskih posojil, da posebna intervencija države ni potrebna. Sam menim, da bi to shemo morali počasi postopoma opustiti in jo nadomestiti z bolj ciljnimi, bolj neposrednimi ukrepi na posameznih kritičnih momentih in segmentih stanovanjske ponudbe in povpraševanja. Vendar bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegi, kolegice iz izvršne in zakonodajne veje oblasti. Splošno znano dejstvo je, da se naša populacija stara, da je naravni prirast že kar nekaj let negativen, da je rodnost na relativno nizki ravni, da se je dvignila povprečna starost ženske ob rojstvu otroka. Dejstvo je, da sta se spremenila tudi kvaliteta in način življenja, zaradi česar je danes povprečnemu mlademu paru zelo otežen dostop do stanovanja. Verjamem, da je nerešeno stanovanjsko vprašanje eden izmed pomembnih elementov, ki govori v prid poznemu ustvarjanju družine, in to je dejstvo. Vlada s koalicijsko pogodbo obljublja celovito medresorsko usklajeno družinsko politiko, kjer ima posebno mesto in skrb področje stanovanjske politike, kar je prav. In to ni nič novega. Tudi prejšnje vlade so se na različne načine lotevale reševanja tega vprašanja, kar pa mislim, da je lahko skupna ugotovitev - ni dalo želenih rezultatov. Če se vprašamo, zakaj, ocenjujemo v Slovenski nacionalni stranki, da predvsem zaradi tako imenovanega "per partes" ali delnega pristopa. Bojim se, ko poskušam povezati zakonodajo z različnih področji, da tudi ta vlada želi peljati enako, sicer dobronamerno, politiko ampak spet smo pri dejstvu "per partes". Nedvomno, govorim v imenu Slovenske nacionalne stranke, je pohvale vredna odločitev, zajeta v tem zakonu. Glavni cilj, kot ga razumemo, je zagotoviti subvencijo čim širšemu krogu mladih družin pod določenimi pogoji, kot so: starostna omejitev in ne nazadnje tudi cenzus omejitev. Kar pa se cenzusa omejitve tiče je ta določen glede na dohodek družine, subvencioniranje tržne najemnine pa naj bi bilo v osnovi v višini 4 evre na kvadratni meter ob predpostavki, da tričlanski družini pripada 35 kvadratnih metrov stanovanjske površine. Kar se tiče naslednje omejitve, želim poudariti togost naše zakonodaje, na žalost. Mlada družina je definirana kot življenjska skupnost obeh ali enega od staršev z vsaj enim otrokom, ki še ni, poudarjam, šoloobvezen. Postavljen je starostni pogoj 28 let. To pomeni, mati je stara 26 let, oče 28, otrok 4 leta, družina je definirana kot mlada družina in uveljavlja pravice po tem zakonu. Življenje je pač življenje, predvidevamo, da je mati stara 25 let, oče 26, njun otrok pa je star že 6 let in je šoloobvezen. Ta družina ni več omenjena, označena kot mlada družina, pa čeprav je mati rodila otroka že pri 19. letih, torej bistveno prej kot v prvem primeru, in je starostno povprečje te druge družine seveda dosti nižje. Vlada je nadalje predvidela subvencije za nakup prvega stanovanja, za leto 2007, konkretno, za tričlansko družino v višini 480 evrov letno. Nedvomno je spodbuda, temu ne gre oporekati. Poudarjam pa, da je treba to politiko gledati in reševati ne "per partes", temveč v celoti. Še vedno se cene za stanovanje gibljejo okrog 120 tisoč evrov in je v osnovi povprečni mladi družini skorajda nemogoče [[opozorilni znak za konec]] priti do najetja kredita. In če upoštevamo politiko zaposlovanja za določen čas - minister Turk je nekajkrat govoril o tem problemu in potrebi po reformiranju te politike, in verjamem, da bo tudi minister Podobnik prikimal in se strinjal s to trditvijo -, mladi zelo težko pridejo do kredita za nakup stanovanja, ker nimajo redne zaposlitve in tako naprej. Toda, ali bo [[opozorilni znak za konec]] ob vsem tem tudi vnovič ugotoviti, da je vse ostalo nespremenjeno. Dovolite mi samo še deset sekund. Razumemo, da so določene vsebine predmet drugega ministrstva, drugega ministra, drugega zakona, ampak teh projektov bi se morala Vlada lotiti v sodelovanju z njimi [[...]]
Gospod Barovič, [[...]]
Hvala lepa, končujem. Poudarjam, ne "per partes", v sodelovanju. Prav pa je, da se zgodbe odvijajo tako, kot se. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Zvonko Černač bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, cenjeni vsi ostali prisotni! Zakon o nacionalni stanovanjski varčevalni shemi, ki je v letu 1999 uvedel shemo kot enega od načinov spodbujanja samostojnega reševanja stanovanjskih vprašanj, je bil, kot smo slišali, v lanskem letu noveliran, in sicer na področju subvencij mladim družinam za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja. Praksa je pokazala, da so bili kriteriji postavljeni preostro, zato je bilo na podlagi javnega razpisa, ki je bil objavljen v lanskem letu, do subvenciji upravičenih samo 172 družin. Novela, ki jo imamo v obravnavi danes, je pomembna predvsem iz treh razlogov. Prvič, zaradi tega, ker širi krog upravičencev do subvencij, še vedno so to mlade družine, vendar bodo do subvencij upravičene pod ugodnejšimi pogoji, ocene od Ministrstva za okolje in prostor, kot smo slišali, kažejo, da bi bilo lahko teh upravičencev več kot 2000. Drugič je ta novela pomembna zaradi tega, ker se širijo nameni, za katere je mogoče pridobiti subvencijo, in tretjič, ker se subvencionira najem stanovanja mladim družinam. V Slovenski demokratski stranki novelo pozdravljamo in menimo, da bo pripomogla k hitrejšemu reševanju stanovanjskih vprašanj, predvsem tistih, ki to rešitev najbolj potrebujejo, se pravi, mladim družinam. Pri tem pa poudarjamo, da gre za enega od ukrepov na stanovanjskem področju, ki ga je potrebno kombinirati z vsemi ostalimi. Predvsem s tistimi ukrepi, ki bodo zagotovili gradnjo ustreznega števila cenovno dostopnih stanovanj. Iz tega razloga menimo, da je treba storiti vse, da pride do operacionalizacije sklepa Vlade Republike Slovenije, ki govori o prenosu milijona kvadratnih metrov zemljišč z različnih državnih organov na Stanovanjski sklad Republike Slovenije kot del dodatnega namenskega premoženja in da je treba zagotoviti, da bodo vzporedno s formalnostmi, ki jih prenos zemlje zahteva, tekli tudi vsi ostali postopki. Od sprejema prostorskih načrtov oziroma njihovih sprememb po občinah, kjer ta zemljišča ležijo - tukaj gre predvsem za mestno občino Ljubljana, kjer so bile te stvari v preteklem mandatu prejšnje županje zelo slabe, statične, praktično se ni nič dogajalo, zdaj, kot slišimo, postopki tečejo hitreje - do priprave projektnih dokumentacij, ki lahko tečejo vzporedno s temi spremembami. To se nam zdi zelo pomembno, zaradi tega, ker je kar nekaj mesecev že od takrat, ko je bil ta sklep sprejet in nekako se čaka na te formalnosti. Menimo, da lahko vse te stvari tečejo vzporedno, pomenijo pa pomemben impulz za gradnjo cenovno dostopnejših stanovanj, tam, kjer so najbolj potrebna, se pravi, v Ljubljani, in kjer so ti razkoraki med tržno ceno in med ceno, ki jo nekako zagotavlja stanovanjski sklad v tej gradnji, največji. Ob tem tudi smatramo, da so časovne spremembe od leta 1999 storile svoje, o tem smo danes že nekaj slišali, povečala se je ponudba bank in ostalih finančnih institucij, in da je trenutek za redefinicijo nacionalne sheme primeren. Shema se vedno bolj uveljavlja kot instrument dolgoročnega varčevanja, kar sicer z narodno gospodarskega vidika ni slabo, je dobro, vendar je vedno manj to instrument reševanja stanovanjskih vprašanj. Iz tega razloga je primerna nadgradnja nujna in menimo, da jo je mogoče nadgraditi, ne odpraviti na takšen način, da bo pomenila dodaten impulz za reševanje stanovanjskih vprašanj, predvsem tistih, ki si tega najbolj zaslužijo. Ob obravnavi te novele na pristojnem matičnem odboru smo slišali tudi določene špekulacije o tem, češ, saj ta subvencije ne bo praktično nič rešila, če jo seštejemo skupaj, pomeni nekaj kvadratnih metrov stanovanjskih površin. Zdaj, mi se v te špekulacije ne bi spuščali. Dejstvo je, da je stanovanjska gradnja v zadnjem obdobju intenzivna kot ni bila še nikoli. Dejstvo je, da prihaja postopoma tudi do zniževanja cen stanovanj. Predvsem pa je najbolj pomembno to, da se je ta intenziteta, povečala v tistih okoljih, ki niso v strogem centru Slovenije, Ljubljane in tistih lokacij, ki dosegajo enormne cene zaradi takšnih ali drugačnih špekulantskih zaslužkov, pač pa se je povečala na območju, ki je dostopno v roku pol ure do Ljubljane. Mi imamo že danes primere, ko na trgu stanovanja ne presegajo 1400 evrov po kvadratnem metru, in primere, ko na takih območjih sklad zagotavlja gradnjo stanovanj za mlade družine po še bolj ugodnih pogojih, se pravi, tam okrog 1200 evrov. To menimo, da je pravilna pot in jo podpiramo in menimo, da jo je potrebno podpirati tudi v naprej. Tudi menimo, da pripombe, ki smo jih poslušali o tem, da bi morali ohraniti davčne olajšave, ki naj bi reševale ta problem intenzivneje kot ta novela, menimo, da niso primerne, ker bi davčne olajšave reševale predvsem problem bogatih, problem tisti, [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]ki nimajo stanovanjskih vprašanj, ki problema z reševanjem stanovanjskih vprašanje nimajo, se pravi, ki imajo stanovanjska vprašanja rešena, in menimo, da je primernejši tak način, kot smo mu priča v tej noveli danes. Iz tega razloga, kot sem že povedal, novelo podpiramo in jo bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo in še enkrat lep pozdrav vsem. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nacionalni stanovanji varčevalni shemi in subvencijah mladih družinah v Poslanski skupini socialnih demokratov podpiramo. Želimo pa opozoriti, da je minilo dve leti, odkar smo opozarjali, da je bil takratni predlog Vlade za subvencije neučinkovit, saj se je pokazalo, da so pogoji za pridobitev subvencij preostri. Poleg tega smo tudi že takrat pri spremembi zakona o nacionalni stanovanjski varčevalni shemi opozarjali, da subvencije zagotavljajo vsega en kvadratni meter stanovanjske površine, naš amandma k takratnemu predlogu je bil, da bi zagotavljali subvencije vsaj do pet do šest kvadratnih metrov stanovanjskih površin. S tem bi, mislim, da res tako govorili, da spodbujamo stanovanjsko gradnjo in subvencioniramo mlade družine. Ne glede na to, da ta amandma ni bil sprejet, se je vmes zgodilo, na kar želimo še posebej opozoriti, tudi sprememba davčne zakonodaje. Davčna zakonodaja je ukinila olajšave pri dohodnini za stanovanjsko izgradnjo, torej mnogi, ki že imajo najete kredite, stanovanjske kredite in želijo reševati svoj stanovanjski problem, ne bodo več upravičeni do olajšav pri dohodnini. Na ta način bo država pobrala v svoj proračun nekje od 20 ali celo do 40 milijard evrov. In če naredimo primerjavo z današnjim predlogom zakona, ko govorimo, da se predvidevajo subvencije in sredstva za te subvencije v višini 2 milijard, potem zelo težko govorimo o tem, da gre za učinkovito reševanje stanovanjskega problema mladih družin ali pa tudi sicer reševanje tega problema v Sloveniji. Vzameš 20 milijard in vrneš 2 milijardi. To nikakor ni sprejemljivo in govori o tem, da se pravzaprav ne pristopa resno k reševanju stanovanjskega problema predvsem mladih. Poleg tega želimo opozoriti, da se vendar v zadnjem obdobju srečujemo z velikimi vlaganji, tako v posodobitev vladne palače kot tudi sicer palač za predsedovanje Evropski uniji. Zavedamo se, da oboje potrebujemo, vendar težko sprejemamo dejstvo, da pa sredstva za urejanje tega vprašanja pobiramo ravno pri davčnih olajšavah za reševanje stanovanjskega problema - vir se nam zdi resnično neprimeren, še posebej zato, ker želimo v tem istem zakonu opredeliti cilje, da bomo povečevali rodnost in s tem demografsko sliko v Sloveniji in da se bodo družine prej odločale za rojstvo otrok in podobno. Skratka, gre za premalo učinkovit sistem pomoči in tudi same subvencije za mlade družine, ki bodo rekonstruirale ali pa spremenile namembnost površin, je primeren ukrep in ga pozdravljamo. Vendar želimo opozoriti, da se s tem zakonom uvaja še subvencija najemnin, toda te najemnine subvencioniramo samo tistim družinam, ki študirajo. V Sloveniji naj bi bilo, po ocenah predlagatelja, 500 takih družin, pri Socialnih demokratih pa se sprašujemo, zakaj samo tistim mladim družinam subvencioniramo najemnine, ki študirajo. Kaj pa je z ostalimi mladimi družinami, ki so končale, recimo, ali pa so starši končali poklicno šolo, srednjo šolo? Ali ti ne živijo v stanovanjih, za katera plačujejo profitne najemnine? Zagotovo so tudi takšni. In verjamemo, da jih je celo več kot pa tistih, ki študirajo, in da celo težje plačujejo te profitne najemnine. Torej, ta zakon ima eno veliko pomanjkljivost, da ne sledi vsem mladim, ampak v tem primeru samo nekaterim. Tako si želimo, da bi v prihodnje resnično dobivali celovitejše zakone za to področje. Kljub vsemu pa se zavedamo, da ta zakon nekaj le rešuje, in ga bomo zato tudi podprli.
Hvala. Mag. Borut Sajovic bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani strokovni sodelavci z ministrstva, kolegice in kolegi! V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije zakon ocenjujemo kot korak v pozitivno smer in ga bomo tudi podprli. Vendar nas pa skrbi, ker se nam zdi, da je ta korak prekratek. Seveda, takšna politika, ki bazira samo na subvencijah, ni pa dovolj vzporednih ukrepov na dolgi rok, tako kot smo opozarjali že pred časom, ni, ne more biti in ne bo učinkovita. Enostavno regulacija ni dovolj, treba bo poseči na trg, in to tako, da bo ponudba ustrezno večja in takrat bodo tudi cene padle in takrat bodo mlade družine lahko bistveno hitreje in enostavneje prišle do stanovanj. Stanovanjska politika tako te kot prejšnjih vlad okorno in nedomišljeno, predvsem pa prepočasi odpravlja razloge za visoke cene, zato razne obljube in novele zakonov na realni trg seveda ne vplivajo več, niti psihološko ne. Edina prava pot za umirjanje cen je povečana ponudba, zato zagotavljanje večjega deleža najemnih stanovanj nekako ni več primarni cilj, kakor da smo se vsi skupaj sprijaznili, da pač naši državi preferirajo tisti, ki želijo imeti lastniško stanovanje, ne pa najemno in temu se je treba prilagoditi. Predvsem pa se zdi, da vsi čakajo na že napovedano temeljito preobrazbo Stanovanjskega sklada Republike Slovenije, za katerega so v zadnjih letih značilne predvsem velike obljube o prijaznejših časih za kupce stanovanj, preredke prodaje tržnih stanovanj mladim družinam ter številne kritike in graje zaradi kvalitete stanovanj, ki jih je Sklad prodajal. Predlog zakona, ki ga obravnavamo danes, je seveda ukrep stanovanjske politike na drugi strani, na strani povpraševanja. Predlog zakona prinaša popravljen sistem subvencioniranja mladih družin, ki prvič rešujejo stanovanjsko vprašanje. Predlog zakona bomo, kot sem že omenil, v Poslanskem klubu LDS podprli, vseeno pa želimo opozoriti, da strokovna javnost in poznavalci nepremičninskega trga kritično ocenjujejo tudi tak popravljen sistem subvencioniranja. Za kaj gre? Strokovnjaki so prepričani, da četudi se z višanjem dohodkovnega cenzusa in širitvijo namenov, za katere posamezniku pripada subvencija, poveča število upravičencev, pomoči še vedno ne bodo dobili tisti, ki jo najbolj potrebujejo, ampak se bo denar razpršil in pa porazgubil. In seveda tista ugotovitev, s katero se vsi strinjamo, da gre za te namene vedno premalo. Več razumevanja ima strokovna javnost za subvencioniranje tržne najemnine za študentske družine. Recimo, dr. Andreja Cimerman iz Ekonomske fakultete tak način pomoči še vedno zavrača kot nedomišljen, medtem ko po veljavnem zakonu velja dohodkovni prag, pri katerem tako rekoč nikjer v Sloveniji ni prav velikih možnosti za nakup stanovanja, po novem pa bo ta prag seveda še višji. Vendar pa je, kar je slabo, po vsej državi enak in to je bistvena napaka, ki ne odpravlja predloga zakona. V regijah, na primer, kje so nepremičnine najbolj poceni, bo država mladim družinam sicer olajšala pridobitev stanovanja, absurd pa je, da v teh regija mogoče sploh ni hudih stanovanjskih problemov oziroma bi jih državljani lahko rešili tudi brez te subvencije. Stanovanjske težave pa so nakopičene predvsem v večjih središčih, zlasti v naši prestolnici Ljubljani, kjer niti z dohodekom, ki ga še prenese novoodmerjeni prag, mlada družina ne more kupiti primernega stanovanja. Kar pomeni, da predlog zakona večjega vpliva na razreševanje stanovanjske problematike, vsaj v našem glavnem mestu, ne bo imel. Strokovna javnost tudi opozarja, da bomo s predlogom zakona še dodatno spodbudili povpraševanje pri dani ponudbi stanovanj, kar se bo neizbežno odražalo tudi v dodatnih cenovnih pritiskih, to pa je tisto, kar si seveda vsi skupaj najmanj želimo. Kje pa mi vidimo rešitve? V Poslanskem klubu LDS tako, kot strokovna javnost, menimo, da zgolj v večji ponudbi ustreznih stavbnih zemljišč in stanovanj. Za začetek naj na primer Vlada čim prej dokonča prenos zemljišč na Stanovanjski sklad Republike Slovenije, na kar jo pozivajo celo lastni poslanci, ali pa, da pristavimo svoj lonček tudi župani, v občinah bi župani lahko storili več na tem področju, če bi iz sklada kmetijskih zemljišč in gozdov bile na občine že zdavnaj prenesene marsikatere od površin, ki lahko služijo tudi stanovanjski gradnji. Ne glede na vse povedano, Poslanski klub LDS ta korak v pravo smer, kljub temu da je droben, brez dvoma podpiramo. Naj dodamo še nekaj za na koncu: naša želja je, da bi popravljen sistem subvencioniranja kljub vsemu čim večjemu številu mladih družin olajšal nakup lastnega stanovanja. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Drago Koren bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Lep dober dan predstavnikom Vlade, poslankam in poslancem! Predlog sprememb in dopolnitev zakona o nacionalni stanovanjski varčevalni shemi in subvencijah mladim družinam za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije podprli, in to iz več razlogov. V Novi Sloveniji dajem poseben poudarek tistim ukrepom, ki zagotavljajo pogoje za ustvarjanje mladih družin. Menimo, da je reševanje stanovanjskega problema zadeva, za katero je treba imeti poseben posluh. Zavedamo se, da je današnji zakon zgolj eden od korakov, ki blaži stisko mladih. Zato v predlogu sprememb najprej pozdravljamo uvedbo subvencij za študentske družine. Gre za tiste mlade družine, ki si po koncu študija vsaj enega od staršev svoje stanovanjsko vprašanje rešujejo z najemom stanovanja na trgu. Tem družinam bo z razpisom dana možnost pridobitve subvencije za najemnino. Druga novost, zaradi katere bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije predlog sprememb podprli, je zvišanje dohodkovne meje za pridobitev subvencije in širitev namenov, za katere je subvencijo mogoče dobiti. Lanskoletne spremembe zakona so uvedle novost, to je subvencije mladim družinam. Odziv je glede na to, da gre za novost, sicer relativno majhen. Na razpis se je prijavilo komaj 321 družin, pa še te niso vse izpolnjevale pogojev. Gotovo je vzrok za takšen odziv tudi v strogih pogojih tako glede dohodkovnega cenzusa kot glede namena porabe. V lanskem letu je bilo družinam izplačanih 15 milijonov tolarjev subvencij. Predlog sprememb sedaj določa dohodkovno mejo v višini, ki velja za pridobitev neprofitnega stanovanja v najem, kar bo pripomoglo k večji dostopnosti razpisanih sredstev. Iz lastnih izkušenj vemo, da veliko mladih stanovanjski problem rešuje z rekonstrukcijo ali spremembo namembnosti objektov. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo predlogu sprememb naklonjeni tudi zaradi tega, ker se nam zdi dodelitev subvencije širiti z nakupa na gradnje in pa na rekonstrukcije in pa na spremembe namembnosti objektov. Menimo, da bodo subvencije tako dosegle večje število družin. V Poslanski skupini Nove Slovenije se zavedamo demografskih trendov, ki kažejo, da je obstoj slovenskega naroda dolgoročno ogrožen. Prednostna naloga je ravno zaradi tega zavzemanje za takšno usklajenost vseh področij življenja, da bodo demografski kazalci naše družbe dolgoročno kazali na ravnovesje vseh generacij. Jaz mislim, da je treba tu poudariti naše zavzemanje na vseh področjih, da bi mladim dali oziroma zagotovili tiste osnoven pogoje. Mi bi želeli, da bi bilo čim več mladih družin, tudi čim več študentskih družin, tudi morda za ceno daljšega študija. Kajti vemo, da je starostna doba, ko se mladi odločajo za prvo rojstvo, vse večja. V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nacionalni stanovanjski varčevalni shemi in subvencijah mladim družinam za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja vsaj deloma pripomogel k prijaznejšemu okolju za družinsko življenje, ki je eden od temeljev naše družbe. Je pa res, da moramo narediti tudi na drugih področjih. Morda bi bilo prav, da potegnemo na plano ali pa pripravimo ponovno strategijo rodnosti, ki je v Sloveniji prav gotovo zelo potrebna.
Hvala. Gospod Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Spoštovani predsednik, spoštovani predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! Zadnjo novelo Zakona o nacionalni stanovanjski shemi smo v Državnem zboru potrdili na začetku lanskega leta. Novela je prinesla kar nekaj sprememb, jasno je določila namenskost porabe privarčevanih sredstev oziroma premij, spremenile so se obrestne mere in kot novost uvedle subvencije mladim družinam za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja. Slednja novost je bila seveda za mlade družine pomembna in dobrodošla, čeprav gre pri tako pomembni in dragi investiciji, kot je nakup stanovanja, zgolj za simbolično pomoč. Kljub temu smo po obravnavi novele v letu 2006 poudarili, da gre za pomemben prvi korak države, s katerim se vendarle nakazuje ena od možnih pomoči, predvsem mladim družinam pri reševanju stanovanjskega problema. Zadnja novela je določila mladim družinam subvencijo za največ osem let in sicer prve štiri leta v višini 160 evrov in druge 4 leta v višini 100 evrov. Na razpisu, ki je sledil noveli zakona pa je bilo 319 prijavljenih družin, do subvencij pa upravičenih le 176, kar je očitno posledica preostro postavljenega dohodkovnega praga. To je tudi razlog za pripravljen spremembe zakona. Druga pomembna novost, pa je tudi širitev subvencije za primer rekonstrukcije ali spremembe namembnosti objektov ter posebna subvencija za študentske mlade družine. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pozdravljamo širitev subvencije za več namenov in seveda tudi manj stroge dohodkovne pogoje za pridobitev subvencije. Verjetno ni treba posebej poudarjati, da je nerešeno stanovanjske vprašanje eden od pomembnih dejavnikov za odločanje za lastno družino. S tega vidika so seveda vsi ukrepi v smeri pomoči mladim pri reševanju stanovanjskega vprašanja več kot dobrodošli. Moram pa ob obravnavi tega zakona opozoriti na nujnost, da tudi druga pristojna ministrstva oziroma tudi vlada kot celota sprejme nekatere ukrepe za spodbujanje ustvarjanja družin. Ne nazadnje obstajajo celo situacije, ko mladi zaradi poroke izgubijo marsikatero boniteto, naj omenim konkretni primer izpred nekaj let. Dva redno šolajoča se študenta, ki skleneta zakonsko zvezo, sta izgubila pravico do otroškega dodatka, ki bi ga sicer prejemala do konca svojega študija. Po zakonu sta namreč zakonca dolžna preživljati drug drugega. Takšne situacije mladih gotovo ne spodbujajo k zakonskemu in družinskemu življenju. Možnost subvencije za rekonstrukcijo ali spremembo namembnosti je zelo pomembna, vedeti je namreč treba, da si večina mladih nakupa stanovanja ali stanovanjske hiše niti pod razno ne more privoščiti. S predlagano razširitvijo se bo krog potencialnih upravičencev do subvencije gotovo povečal. Vsebinska novost predlagane novele zakona, pa je subvencija najema mladim študentskim družinam, ko je eden od staršev zaključil šolanje. Dejstvo je, da vedno več mladih študira, po študiju pa vsaj nekaj mesecev porabijo za iskanje prve zaposlitve. Logično je, da v tem času zaradi negotovosti mladi ne razmišljajo o družini in otrocih. Ukrepi, ki olajšujejo situacijo mladim, ki imajo otroka že v času študija, so vsekakor zelo dobrodošli. Ne nazadnje je dejstvo, da so študentje, starši, zaradi odgovornosti, ki jo prevzemajo ob rojstvu otroka, v času študija pogosto uspešni študentje, ki študij kmalu zaključijo, saj se želijo čim prej zaposliti. V najbolj občutljivem obdobju po zaključku študija in iskanja prve zaposlitve pa se lahko srečajo z velikimi socialnimi, saj morajo preživljati tudi svojega otroka, kar pogosto pomeni, da morajo imeti rešeno stanovanjsko vprašanje. Ponavadi so podnajemniki. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagani zakon podprli. Iskreno upamo, da se bo ministrstvo kmalu znašlo v težavah, zaradi pomanjkanja sredstev za namene subvencioniranega najema in ostala upravičenja po tem zakonu. To bo namreč pomenilo, da se število družin in otrok povečuje, in da je pred Slovenijo svetla prihodnost. Hvala.
Hvala. S tem smo končali predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Tretjo obravnavo, to je odločanje o predlogu zakona, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DETEKTIVSKI DEJAVNOSTI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Mag. Zvonko Zinrajh, državni sekretar Ministrstva za notranje zadeve izvolite, imate besedo.
Dober dan. Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o detektivski dejavnosti detektivom izrecno prepoveduje opravljati detektivsko dejavnost za domače in tuje varnostne službe, države organe ter politične stranke. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih uslužbencih, ki je začel veljati 14. aprila letos, je določil, da detektivi lahko ne glede na določbo 13. člena Zakona o detektivski dejavnosti za državne organe opravlja nadzor nad morebitnimi zlorabami odsotnosti z dela zaradi bolezni ali poškodbe ter nadzor nad zlorabami poplačila stroškov prevoza na delo in dela. Spremembe in dopolnitve zakona o detektivski dejavnosti so torej namenjeni uskladitvi z zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih uslužbencih, zato spremembe tega zakon zgolj zaradi tega, da v praksi ne bo prihajalo do dvomov, ali so ugotovitve detektiva verodostojen dokaz za nadaljnje postopke. Pri tem mislimo tako na disciplinske kot tudi morebitni kazenski postopek. Spremembe in dopolnitve detektivskega zakona niso namenjene šikaniranju uslužbencev, temveč uresničevanju načela dobrega gospodarjenja in smotrne porabe proračunskih sredstev. Bolj pomemben od uvedbe nadzora z detektivi pa je preventivni učinek, ki bo po naši oceni odvračal uslužbence od zlorab. Glede pripomb, izpostavljene na odboru, da niso bile predvidene in prikazane finančne posledice sprejema tega zakona - že Zakon o javnih uslužbencih v tretjem odstavku 33.a člena predstojniku nalaga, da oceni, ali je najetje detektiva smotrnejša rešitev od same notranje kontrole. Ker ne moremo torej vnaprej predvideti števila zlorab, tudi ne moremo predvideti finančnih posledic, so pa poznani primeri zlorab, in sicer predvsem pri povračilu stroškov prevoza. Zakon o detektivski dejavnosti se v spremenjeni določbi ne omejuje na 30-dnevno zadržanost z dela zaradi bolezni oziroma zaradi poškodb, Zakon o javnih uslužbencih pa lahko določa, da detektivi izvajajo nadzor tudi za Zavod za zdravstveno zavarovanje, ki ga po 30-dnevnem roku bremeni strošek izplačila nadomestila. Po evropski raziskavi o delovnih razmerah leta 2007 preživi zaposleni Slovenec povprečno kar 8,6 dneva na leto na bolniškem dopustu, kar nas uvršča na vrh 31 evropskih držav. Povprečje 27 članic Evropske unije so 4 dnevi na leto. V lanskem letu je Zavod za zdravstveno zavarovanje opravil pri zavarovancih 1.685 tako imenovanih laičnih nadzorov. Na podlagi navedenih je bilo kar 210 primerov, kjer so bile ugotovljene kršitve navodil za ravnanje v času bolniškega staleža. Od tega je bila pri 158 osebah ugotovljena neupravičena odsotnost, pri 52 zavarovanih osebah pa neupravičeno opravljanje pridobitne dejavnosti. Zakon o detektivski dejavnosti detektivom izrecno prepoveduje uporabo metod in sredstev, ki jih skladno z zakonom uporabljajo službe državnih organov. Spremembe in dopolnitve to prepoved še precizirajo, saj določajo, da detektivi ne smejo uporabljati prikritih preiskovalnih ukrepov, metod in sredstev, ki jih v skladu z zakonom uporabljajo službe državnih organov, zaradi česar so morebitni očitki o sledenju uslužbencev neutemeljeni. Namreč, za ugotavljanje morebitnih zlorab pravic pravice do povračila stroškov prevoza, bo pomembno dejstvo, ali javni uslužbenec prihaja na delo z naslova, ki ga je navedel v izjavi. Ugotavljanje kraja oziroma preverjanje resničnosti podatkov v navedeni izjavi pa se po naši oceni ne more šteti za sledenje. Toliko. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora.
Hvala, predsednik. Lep pozdrav v tem popoldanskem delu naše seje! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji 34. seji obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o detektivski dejavnosti. Odboru je bilo predloženo tudi mnenje Komisije Državnega sveta za politični sistem, ki predlog zakona podpira. Na seji je sodelovala tudi predstavnica Zakonodajno-pravne službe, ki je povedala, da z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom k samemu predlogu zakona nima pripomb. V uvodni dopolnitvi členov in obrazložitvi je predstavnik predlagatelja podal uvodno obrazložitev ter poudaril bistvene razloge, zakaj je treba zakon spremeniti. V razpravi o členih predloženega zakona so člani odbora večino pozornosti namenili predlaganim določbam 1. in 2. člena ter vloženima amandmajema Poslanske skupine Socialnih demokratov k tema členoma. Predstavnik poslanske skupine je pojasnim, da z vloženim amandmaje želijo le slediti razlogom, zaradi katerih je bila predložena novela zakona v zakonodajni postopek. V nadaljevanju razprave so bile izrečene še nekatere druge pripombe glede predlaganih rešitev. Minister je tudi tekom seje odgovarjal na pripombe in podana vprašanja in ponovno obrazložil, da predlog zakona razširja že podeljeno pravico detektivom, že doslej so namreč lahko vsa podjetja najemala detektive, torej vsa podjetja so lahko najemala detektive za nadzor bolniških izostankov in stroškov prevozov na delo in z dela, niso pa smeli opravljati teh nalog detektivi za državne organe. Po novem pa bodo za javne uslužbence torej veljali enaki kriteriji kot za ostale delavce, je še poudaril ter pri tem posebej poudaril, da nikakor ni pričakovati, da bo v državni upravi v bodoče prihajalo do masovnih tovrstnih nadzorov. Zavrnil je tudi bojazen, da bi lahko detektivi pri opravljanju nadzora uporabljali prikrite preiskovalne metode. O tem je bilo izpostavljeno tudi vprašanje na sami seji odbora in minister je poudaril, da detektiv ne sme uporabljati posebnih prikritih ukrepov, ki jih v skladu z zakonom lahko uporabljajo le službe državnih organov. Po končani razpravi je odbor zavrnil predloge vloženih amandmajev Poslanske skupine SD ter sprejel predlog zakona, torej člene zakona in jih predlagal v sprejem tudi temu zboru. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Boštjan Zagorac bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o detektivski dejavnosti v bistvu, bom rekel, nekako dopolnjuje pravno praznino, ki je nastala s sprejetjem Zakona o zaposlenih v javni upravi. Do zdaj smo imeli v tej državi prazno pravno praznino. S tega vidika bi ta zakon, bom rekel, bilo treba podpreti. Ministrstva za notranje zadeve v nobenem primeru ne morem kriviti za tak zakon, kljub temu da ga mora tukaj zagovarjati in vem, da je zelo nehvaležna naloga zagovarjati tako neumen zakon, ampak kot sem že dejal - je posledica enega drugega zakona, ki ste ga tukaj, koalicijska večina, potrdili. Ko sem spraševal ministra na Odboru za notranjo politiko o finančnih posledicah zakona, mi je rekel, da bi bilo zelo neodgovorno, če bi danes napovedal, kakšne bodo finančne posledice. Minister Virant, ko je zagovarjal en drug zakon, je dejal, da je teh krivovernikov, ki hlinijo bolezen 1,6%; torej bi se dale finančne posledice gladko izračunati. S tem zakonom hkrati detektivom dajemo eno drugo titulo - titulo medicinski izvedencev. Kajti ono bodo tisti, ki bodo hodili po ulicah in "fotkali" ali pa ne "fotkali", ali pa si zapisovali, ali je nekdo s poškodovano levo nogo dejansko stopil na njo ali ne. Zdaj, koliko je to pošteno, realno in pa dobro, verjamem vam, v koaliciji je to v redu, meni se ne zdi ne človeško in pa ne dobro. Res je, privatna podjetja so do zdaj imela to možnost in so to lahko delala, ampak s privatnim denarjem. Zdaj te stroške plačujejo davkoplačevalci, to je pa bistvena razlika. Privatna podjetja mene ne zanimajo. V kolikor si je Damijan Koletnik, zato da je ugotovil, če mu kdo hlini bolezen, najel detektiva, takrat pa me to boli, ker to ni njegovo podjetje. Gre še vedno za podjetje v večinski državni lasti in me bo začelo to boleti, če bo on to počel. V kolikor pa bo šlo za njegovo privatno podjetje, mi je pa vseeno. Ampak, kot že rečeno, tako kot prejšnjega zakona, tudi tega zakona v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ne bomo podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Rudolf Petan bo predstavil stališče poslanke skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Sprememba Zakona o detektivski dejavnosti je posledica spremembe 33a. člena Zakona o javnih uslužbencih, ki omogoča učinkovitejši nadzor nad odsotnostjo z dela zaradi bolniškega staleža javnih uslužbencev in pa seveda stroškov prevoza na delo. In to le v primerih, ko so podani utemeljeni razlogi za sum zlorabe. Takšne rešitve so že možne za ostale zaposlene v državi. S to rešitvijo se v bistvu izenačuje pogoj za vse zaposlene v Republiki Sloveniji. Podobne rešitve poznajo tudi v drugih državah Evropske zveze, toda Slovenija ni nobena izjema, kot bi se želelo prikazati ob sprejemanju te spremembe. Sedaj veljavni zakon opredeljuje, da detektivi ne smejo opravljati nalog za državne organe in politične stranke. To pomeni, da lahko opravljajo določene naloge nadzora zlorab bolniškega staleža za vse delodajalce, razen za državne organe, kar ni smiselno niti logično. Spremembe Zakona o detektivski dejavnosti, skupaj z zakonom o javnih uslužbencih jasno opredeljujejo, kdaj in pod kakšnimi pogoji se lahko opravlja takšen nadzor uslužbencev. Seveda, oseba mora biti o tem tudi predhodno obveščena, da obstaja sum, da zlorablja status bolniškega staleža ali v zvezi povezave s stroški prevoza na delo. Informacije se smejo pridobivati neposredno od osebe ali pa od drugih oseb, pa izključno pod pogoji, ki so opredeljeni v 9. členu, kot na primer informacije se sme pridobivati tudi o pogrešanih osebah, avtorjih anonimk, o pogojih izvajanja konkurenčnih klavzul, o poslovni uspešnosti pravnih oseb in podobno. Pri tem pa je potrebno omeniti, da je detektiv prizadeto osebo dolžan predhodno opozoriti. Zakon pa izrecno prepoveduje opravljanje nalog, za katere so z zakonom določeni policijski in pravosodni organi. Prav tako ne sme uporabljati metod in sredstev, ki jih ti organi uporabljajo pri svojem delu. Zelo pomembno je dejstvo, da detektivi pod nobenimi pogoji ne smejo opravljati nobene dejavnosti za domače in tuje varnostne službe. V Slovenski demokratski stranki podpiramo omenjeno novelo zakona. Hvala.
Hvala. Gospod Miran Potrč bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Gospod predsednik, predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Socialni demokrati Predlog sprememb in dopolnitev zakona o detektivski dejavnosti ne bomo podprli. Večina stvari, ki je bila v zvezi s spremembami in dopolnitvami tega zakona doslej rečena, namreč ne drži. Res je, da je Zakon o javnih uslužbencih koalicijska večina pred kratkim sprejela in da je v tem zakonu uvedla novost, da lahko detektivi spremljajo tudi kršitve javnih uslužbencev, povezane z zadržanostjo z dela zaradi bolezni do 30 delovnih dni in zlorabe v zvezi s povračilom sredstev za prevoz na delo ali z dela, in da ima glede obojega predstojnik ustreznega upravnega organa pooblastilo, da brez jasno določenih pogojev najame detektiva. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo takšni vsebini, novim pooblastilom predstojnikov upravnih organov ugovarjali in menili, da je mogoče vsaj v upravi zagotoviti spoštovanje zakonitosti tudi na drug način in tudi na drug način spremljati eventualne kršitve, vendar nismo uspeli. Ampak to je začetek te zgodbe, na podlagi nje sedaj Vlada trdi in temu pritrjujejo tudi koalicijske poslanske skupine, da se zaradi sprejema tega zakona spreminja Zakon o detektivski dejavnosti. To je pa ponovno samo pol resnice. Pol resnice zato, ker istočasno, ko Vlada zatrjuje, da zagotavlja uskladitev, razširja pravice, kot so v Zakonu o javnih uslužbencih določene. Razširja jih namreč na možnost spremljanja zadržanosti z dela ne samo do 30 dni, ampak tudi dalj, in spremlja in razširja jih na možnost detektiva, da spremlja kršitve za vsako kršitev delovnih dolžnosti, ne pa samo, če je ta povezana z zlorabo zaradi povračila sredstev za prevoz na delo in iz dela. In v poslanski skupini smo želeli zagotoviti uskladitev obeh zakonov, čeprav s spremembami Zakona o javnih uslužbencih nismo soglašali, spraševali smo Vlado, zakaj ne usklajuje, ampak dela te razlike, in nismo dobili odgovora. Odgovora izrecno nismo dobili. Ko smo postavili to vprašanje, je minister odgovarjal samo, da je potrebno opraviti uskladitev, ni pa povedal, zakaj so te razlike. Mi mislimo, da so nepotrebne: ali so storjene namenoma, da se razširjajo pravice direktivov v nasprotju z Zakonom o javnih uslužbencih - pa bo tukaj prišlo do neusklajenosti ali so narejene zaradi površnosti v ministrstvu, ne vem, tudi danes odgovor na to ni bil dan, ker se enostavno presliši resna opozorila, ki so s strani opozicije dana. Ko smo povprašali tudi Zakonodajo-pravno službo, kaj takšna neusklajenost pomeni, tudi tukaj smo dobili priznanje, da za neusklajenost gre. Kakšna bo dejansko možnost odprave teh posledic, z ene strani je bilo rečeno, da bo treba, kar zadeva predstojnika upravnega organa, spoštovati Zakon o javnih uslužbencih, in da to naj ne bi imelo posledice na javne uslužbence, na drugi strani bomo pa imeli Zakon o detektivski dejavnosti, ki bo detektivom dal širša pooblastila tudi za javne uslužbence, ki jih pa ne bodo smeli opravljati, ker predstojniki takšnih nalog in takšnih pogodb z detektivi ne bodo mogli skleniti. Torej, na drobnem problemu skrajna malomarnost in nedoslednost zakonodajnega predlagatelja in mislim, da je škoda, da takšne stvari v zakonodajnem postopku delamo. Samo to je razlog, da bomo proti predlogu sprememb in dopolnitev Zakona o detektivski dejavnosti.
Hvala. Gospa Mojca Kucler Dolinar bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa. Kot danes že omenjeno, se predlagane spremembe Zakona o detektivski dejavnosti navezujejo na marca sprejete spremembe Zakona o javnih uslužbencih in se ta zakon spreminja tudi zaradi uskladitve z omenjeno novelo Zakona o javnih uslužbencih. Detektivi do sedaj namreč niso smeli opravljati detektivske dejavnosti za potrebe državnih organov, novela Zakona o javnih uslužbencih pa je to možnost razširila, omejila pa na možnost nadzora nad bolniškim staležom oziroma upravičenosti do povrnitve stroškov za prevoz na delo. V Poslanski skupini Nove Slovenije bi radi še enkrat poudarili, kar smo tudi že poudarjali pri spremembi Zakona o javnih uslužbencih, da v tem ukrepu ne vidimo potencialne neupravičene prisile oziroma psihoze, seveda ne sme prihajati in priti do kakršnikoli zlorab s strani delodajalca. Gre dejansko le za preverjanje v najbolj kritičnih trenutkih, ko z nobenim drugim sredstvom nekoga, ki zlorablja bolniško odsotnost za neke druge zadeve, namene, tega ni mogoče storiti stvari pa se morajo spraviti v red. Ker se bo s to možnostjo izenačilo obravnavanje uslužbencev v javnem sektorju in zasebnem sektorju v smislu navedenega, bomo v poslanski skupini spremembe zakona podprli.
Hvala. Gospod Mihael Prevc bo predstavil stališča Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Veljavni Zakon o detektivski dejavnosti določa, da detektivi ne smejo opravljati dejavnosti oziroma nalog za državne organe in politične stranke. Jasno je, da gre za omejujočo določbo, ki pa je utemeljena in smiselna. Opravljanje detektivske dejavnosti po naročilu državnih organov na področju pristojnosti državnih organov bi bilo namreč lahko zelo sporno, saj obstaja velika nevarnost zlorabe. V Državnem zboru smo pred kratkim sprejeli novelo Zakona o javnih uslužbencih, s katero smo med drugim državnim organom oziroma predstojnikom omogočili, da v primeru suma lahko kontrolirajo morebitne zlorabe javnih uslužbencev na področju bolniških odsotnosti ter neupravičenih prejemkov pri plačilu stroškov prevoza na delo in z dela. To je tudi razlog, da je treba spremeniti oziroma jasno zapisati, kakšne so na tem področju pristojnosti detektivov. Predlagane rešitve so po našem mnenju ustrezne in sprejemljive. Ne posegajo namreč v sedanja načela zakona. Izjema od siceršnje prepovedi opravljanja detektivske dejavnosti se nanaša le na področje delovnih razmerij oziroma na zlorabe bolniške odsotnosti in prevoznih stroškov. Pri tem pa seveda gre za razmerje med delodajalcem, torej državo in zaposlenim javnim uslužbencem. S tem torej detektivska dejavnost ne posega na področja, ki so v izvirni pristojnosti državnih organov. Pričakujemo, da bodo predlagane spremembe zagotovile učinkovito preprečevanje zlorab bolniškega dopusta in prevoznih stroškov javnih uslužbencev. Posebej pa bo seveda treba preprečiti morebitne zlorabe, ki bi bile možne preko detektivskega nadzora javnih uslužbencev. Kot rečeno, bomo novelo zakona o detektivski dejavnosti v Slovenski ljudski stranki podprli. Hvala lepa.
Hvala. Dr. Pavel Gantar bo predstavil stališča Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Zares Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o detektivski dejavnosti ne bomo podprli, tako kot nismo podprli tudi spremembe Zakona o javnih uslužbencih, ki je predvidel takšen detektivski nadzor za odsotnosti z dela zaradi bolezni do 30 dni in za nadzor stroškov javnega prevoza. Ta zakon naj bi samo uskladil to določila iz Zakona o javnih uslužbencih z določili Zakona o detektivski dejavnosti. Kot pa je bilo že navedeno, gre ta uskladitev dlje in čez okvir teh uskladitev z Zakonom o javnih uslužbencih. In pravzaprav na nek nedoločen ali težko določljiv način ta detektivski nadzor sploh uvaja, kot obliko nadzora v javne uslužbence. Jaz nisem prepričan, da je to dobro, jaz verjamem, da je delo javnih uslužbencev takšne narave, da ni detektiva, ki bi lahko prisilil javnega uslužbenca, da dela, da misli z glavo, da napiše in tako naprej, da proizvede nek rezultat in da če bo za njim, stal detektiv, to gotovo ne bo naredil. Te oblike dela, ki jih imajo javni uslužbenci, so malo drugačne, zato bi bilo dobro skrbeti predvsem za motivacijsko plat teh delavcev, ne pa samo za nadzor in kontrolo, in to v skrajnih oblikah. Ali se absentizem v javnih službah in javni upravi pojavlja? Se pojavlja in treba je tudi poiskati in analizirati razloge zakaj. Zakaj je v nekem organu bolniške odsotnosti bistveno več kot odsotnosti v nekem drugem organu, pa čeprav je starostna, spolna, izobrazbena in druga struktura približno enaka. Če bi si odgovorili na ta vprašanja, kaj ljudi žene k temu, da včasih poiščejo pomoč zdravnika, da jim da oddih za nekaj dni ali celo več dni, da se ne pojavijo na delovnem mestu, bi mogoče lažje in boljše ustvarili več in bolje in bi tudi ti bolje delali. Tako, da klasičen, lahko bi rekli trd, da ne rečem avtoritaren odgovor je - če ne delajo, pošljimo za njimi detektive. In mi se s tem seveda ne bomo strinjali in bomo seveda predlog tega zakona zavrnili. Hvala lepa.
Hvala. S tem smo zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, v drugi obravnavi amandmajev ni možno vlagati zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Tretjo obravnavo, to je odločanje o predlogu zakona, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVLJANSTVU REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil Državni svet. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena Poslovnika Državnega zbora dajem najprej besedo predstavniku Državnega sveta, gospodu Marjanu Maučecu, za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni, gospod predsednik, poslanke in poslanci. Kot je že rečeno, Državni svet je glede na situacijo, ker je prišla z več strani kot pobuda: se pravi, iz Argentine, iz Brazilije, Kanade, Avstralije nekako, ko je bil Državni svet soudeležen pri obisku februarja, pa je prišlo do premika, da je treba probleme rešiti. Kratka, kronologija Zakona o državljanstvu sega v leto 1991, ko smo kot suverena država tudi to področje nekako začeli urejati in je bila mejna doba 23 let. Ker komunikacije takrat - predvsem ni bilo v elektronski obliki Uradnega lista in vse skupaj se je dogajalo hitro in bili so drugi problemi glede osamosvajanja, so potem nekako "izviseli" tisti ljudje, ki so bili v tistem trenutku stari več kot 25 let. In potem je tudi vaš cenjeni zbor zadevo nekako hotel popraviti z naslednjo novelo, to je bilo leta 2002. Vendar je od takrat minilo 11 let in tisti, ki so bili takrat stari 23 let in več, se pravi, nekje 25 let, so dejansko imeli samo eno leto možnosti, da so to napako odpravili, ker pač zakonodajalec ni upošteval. In sedaj ugotavljamo, da tisti, ki ste, in to moram povedati, ker sem bral magnetogram, je na odboru velika večina opozarjala na ta problem, nekako pa je obviselo v zraku na koncu in na žalost ni bilo upoštevano, da sploh ne bi bilo starostne meje, in se sedaj ugotavlja, da bi s to spremembo na 45 let - ker je treba vedeti, od leta 1991 plus 16 let - so pač ti ljudje toliko starejši. Predvsem se je tudi izkazalo, da v istih družinah z istimi osnovnimi podatki za možno pridobitev državljanstva se pojavlja, da nekdo v družini, ki je eno leto starejši od drugega člana v družini, ne more dobiti državljanstva. In tu bi nekako na ta način ta zakon, ta sprememba zakona to rešila. Treba je navesti tudi tisto, kar Zakonodajno-pravna služba omenja, da je 1. člen te spremembe političen, se pravi, na vaših občutkih, na vaših ocenah. 2. členu se nekako očita, da je problematičen z zakonodajnega vidika, da posega v upravni postopek. Ampak ravno tu je treba povedati, da so bile najbolj konkretne pripombe, da se ta upravni postopek ne pelje tako, kot je logično v Murski Soboti, Kopru, Ljubljani, ampak to je Sydney, to je Buenos Aires, zadeve so oddaljene in potem prihaja do komplikacij. Vsi pa vemo, da pa postopek po 13. členu je vsekakor drugačen kot pa po 6. členu, ker se tisti, ki ima pogoje, enostavno prijavi, po 13. členu je pa treba dokazovati in je seveda dobra volja trenutne oblasti, kako potem na to odreagira. Zato bi bilo dobro, da se ta anomalija nekako odpravi. S tem se tudi ne zgodi nič, kar se tiče finančnega stanja. Tudi nobene bojazni ni, da bi nekdo drug, ki sedaj že lahko dobi državljanstvo po 13. členu, dobil državljanstvo. Nihče več ga ne bo mogel dobiti, le zadeva bo elegantnejša. Preprosto povedano, 13. člen je pač tak, kot da ti nekdo da kladivo in orodje za prebiti steno - prideš skozi ali pa ne prideš po 6. členu pa greš skozi vrata. Mislim, da smo to dolžni našim izseljencem. Primerjava z Evropo je vsekakor smiselna. Tukaj ne bo nič ugodnejše, kvečjemu lahko povem, da imajo vse naše države v okolici elegantnejše rešitve, bolj preproste in zakaj mi, ki mislim, da smo demokratična družba, ki spoštujemo naše ljudi po svetu, ne bi jim tega omogočili. In jaz sem prepričan, da se boste pravilno določili in je vsekakor pričakujem, da vam bodo tudi Slovenci po svetu za [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]to hvaležni. Hvala lepa.
Hvala predstavniku Državnega sveta. Sledi predstavite stališč poslanskih skupin. Gospod Rudolf Petan bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! V SDS ne bomo podprli omenjenega predloga zakona o državljanstvu. Pobudnik, predlagatelj zakona omenja, da je pobuda za predlagano spremembo prišla od naših ljudi, torej ljudi slovenskih korenin, ki živijo v tujini. Predlog med drugim tudi dviguje starostno mejo glede priglasitve v državljanstvo na 45 let. Omeniti je treba, da je Slovenija že dvignila mejo za priglasitev v slovensko državljanstvo po rodu s 23 na 36 let. 23 let pa je neka standardna meja tudi v drugih državah. Najustreznejša rešitev za pridobitev slovenskega državljanstva je, ne glede na starostno mejo, že veljavni zakon, ki omogoča, to je 13. člen - olajša način pridobitve državljanstva. Tudi zaradi tega ni potrebno spreminjati zakona. V SDS menimo, da omenjene spremembe ne bi v ničemer olajšale osebam slovenskim korenin pridobitvi slovenskega državljanstva, zato ga tudi ne bomo podprli. V SDS pa se pridružujemo tistim, ki menijo, da bi intenzivno spremljali do pred kratkim uveljavljene spremembe tega zakona, in če ne bi bilo želenih učinkov, bi se pristopilo k prenovi zakona z ustreznimi rešitvami. Torej, kot sem že dejal, v Slovenski demokratski stranki omenjenega predloga zakona ne podpiramo. Hvala.
Hvala. Gospod Anton Kokalj bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Glede na to, da so v Poslanski skupini Nove Slovenije ves čas zavzemamo, da bi se področje reševanja vlog za podelitve državljanstva bolje urejalo, smo lani podprli novelo Zakona o državljanstvu, ki naj bi bistveno pospešila in zmanjšala probleme pridobivanja državljanstva, ki so se pojavljali. Z novelo lansko leto smo bistveno olajšali pridobitev državljanstva o postopku izredne naturalizacije. V tej kategoriji ni potrebno izpolnjevati pogoja znanja slovenskega jezika in pogoja enoletnega bivanja v Republiki Sloveniji, oseba pa v vsakem primeru ohrani tudi izvorno državljanstvo. Pripomb na postavitev zgornje meje let, ki so sedaj predlagane v tem predlogu, nismo zaznali kot problem oziroma do nas ta problem ni pripel. O tem kje postaviti pravo starostno mejo, do katere je še možna priglasitev državljanstva po rodu, so že potekale razprave ob prejšnjih spremembah Zakona o državljanstvu. Meja se je že takrat premaknila s 23 na 36 let. Od te starosti naprej pa je mogoča pridobitev državljanstva po postopku izredne naturalizacije. Menimo, da bo nedavno sprejet zakon odpravil probleme, v zvezi s katerimi so bile podane pripombe, in da je treba počakati vsaj dobro leto, da vidimo učinke tega zakona. Iz navedenih razlogov in tudi iz razlogov, ki jih je na obravnavi na matičnem delovnem telesu navedla Zakonodajno-pravna služba v svojem stališču, tega predloga zakona ne bomo podprli.
Hvala. Gospod Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovani predstavniki Vlade, Državnega sveta, poslanke, poslanci! Predlog zakona o dopolnitvah zakona o državljanstvu Republike Slovenije je v Državni zbor vložil Državni svet Republike Slovenije. Predlog se nanaša na pridobivanje državljanstva oseb s slovenskim poreklom. Nesporno gre za izjemno občutljivo področje, predvsem zaradi zgodovinskih razlogov; je namreč veliko Slovencev, ki živijo tako rekoč po vsem svetu veliko njihovih potomcev pa nima slovenskega državljanstva. Po našem mnenju je odgovornost Republike Slovenije, da poskrbi za ljudi s slovenskim poreklom na način, ki jim omogoči pridobitev slovenskega državljanstva. Gre za zagotovitev možnosti za manj stroge pogoje pridobitve državljanstva v primerjavi z drugimi osebami, ki niso slovenskega porekla. Dejstvo je, da že sedanji zakon dopušča veliko možnosti za pridobitev slovenskega državljanstva osebam s slovenskim poreklom. Prav tako ni nepomembno, da je Slovenija že več kot 15 let samostojna država in da imajo v tem času osebe s slovenskim poreklom določene možnosti za pridobitev slovenskega državljanstva. Seveda pa je treba za to izkazati določen interes in začeti predvidene postopke. Dejstvo je, da je na nek način težko nasprotovati ciljem predlagane novele, je pa tudi res, da po mnenju Vlade Republike Slovenije že obstoječi zakon zagotavlja dovolj visoko stopnjo ugodnosti za potencialne prosilce državljanstva - osebam s slovenskim poreklom. Poleg tega tudi primerjani pregled kaže na to, da Slovenija predvsem pri starostni meji za pridobitev državljanstva po rodu določa kar starost 36 let, to pa je primerjalno gledano visoka starost, pa tudi sicer je za osebe slovenskega porekla v zakonu v 13. členu določeno manj pogojev za pridobitev državljanstva kot v drugih primerih. Na podlagi vsega povedanega menimo, da sprejetjem novele pravzaprav ni potrebno, ob tem pa velja poudariti, da bi bilo v primeru, če bi se v praksi izkazalo, da sedanja ureditev onemogoča ali po nepotrebnem ovira pridobitev državljanstva zainteresiranim Slovenkam in Slovencem, treba vendarle sprejeti , s katerimi bi postopke še bolj poenostaviti. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlaganega zakona oziroma novele zakona ne bomo podprli. Podprli bomo torej sklep matičnega odbora, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 27. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O PREOBLIKOVANJU UNIVERZE V MARIBORU. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev. [[Ga ni.]] Besedo dajem predsedniku Odbora za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matičnega delovnega telesa, gospodu Rudolfu Mogetu, za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Odbor je obravnaval odlok, s katerim se Univerzi v Mariboru priključi na novo Fakulteta za energetiko s sedežem v Krškem, Hočevarjev trg 1, in z izpostavo v Velenju. Ko bo odlok sprejet, bo tako imela Univerza v Mariboru razširjeno mrežo tako na koroškem kot na dolenjsko-štajerskem območju. Finančne posledice so naslednje: v naslednjem letu - nič, leta 2009-312 tisoč evrov in leta 2009-689 tisoč evrov. Povedati je treba, da v splošni obravnavi tega odloka ni nihče razpravljal, da pa smo skoraj tudi brez besed na odboru sprejeli amandmaje k skoraj vsem členom, ki so bili pa zgolj redakcijske narave. Nato so članice in člani odbora ta odlok soglasno sprejeli, kar želim, da bi naredili tudi poslanci Državnega zbora Republike Slovenije.
Hvala. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Gospa Eva Irgl bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! V Slovenski demokratski stranki bomo podprli spremembe in dopolnitve Odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Nazadnje smo spremembe Odloka o Univerzi v Mariboru upoštevali že približno leto dni nazaj, ko sta se ustanovili dve novi članici, in sicer Fakulteta za narovoslovje in matematiko ter Filozofska fakulteta. Spremembe in dopolnitve odloka pa so bile sprejete tudi zaradi večje avtonomije glede študijskih področij na Univerzi. Danes pa imamo pred sabo dopolnitev odloka z novo članico Univerze v Mariboru, in sicer gre za Fakulteto za energetiko, za ustanovitev katere je dala pobudo občina Krško, rektor Univerze v Mariboru pa je, tako kot je v navadi, imenoval delovno skupino za pripravo elaborata za ustanovitev nove fakultete pod okriljem mariborske univerze. Vsekakor smatramo v Slovenski demokratski stranki, da je to pozitivna odločitev, ki bo po našem mnenju prispevala k večji konkurenčnosti, inovativnosti, pa tudi uspešnosti Slovenije na področju energetike. Dobrodošlo je, da bo fakulteta delovala prav na področju, kjer delujejo največji energetski objekti, tako da lahko mirno rečemo, da bo šla praksa s študijem z roko v roki. Zelo pa bo pomembno tudi sodelovanje z ostalimi nosilci znanj v Sloveniji za doseganje strokovne odličnosti in gospodarske uspešnosti na tem področju. Še posebej danes, ko kot članica EU moramo zasledovati cilje, ki jih narekujeta tako lizbonska strategija, po kateri je treba delati v vse večji smeri konkurenčnosti in dinamičnosti gospodarstva, kot tudi bolonjska deklaracija, ki nas zavezuje k ustvarjanju skupnega visokošolskega prostora do leta 2010. V Slovenski demokratski stranki bomo podprli to spremembo, pa tudi ostale, ki so bolj tehnične narave in dopolnitve odloka Univerze v Mariboru. Hvala.
Hvala. Gospod Bojan Kontič bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Veliko prizadevanj je bilo vloženih v projekt, ki danes postaja dejstvo. V pričakovanju velike podpore v Državnem zboru sporočam, da bomo Socialni demokrati podprli Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Pri tem je nujno opozoriti - ali pa morda je boljši izraz pohvaliti odprtost - in pripravljenost univerze v Mariboru za nove programe; tudi ali predvsem za tiste programe, ki prihajajo iz lokalnih okolij. Iz okolij, kjer se ljudje zavedajo, da je naložba v znanje najboljša naložba in si seveda želijo fakultet, želijo si možnosti za visokošolsko izobraževanje. Sedež Fakultete za energetiko bo v Krškem, kot je bilo že povedano, z izpostavo v Velenju. Gre torej za skupen projekt dveh lokalnih skupnosti. Bilo je tudi nekaj nasprotovanj ali nagajanj v času volilne kampanje v preteklem letu - toda: konec dober, vse dobro. Prepričan sem, da bo sodelovanje med Univerzo v Mariboru lokalnima skupnostima Krško in Velenje ter seveda ali predvsem sodelovanje gospodarstvenikov, gospodarstva, ki bo s pomočjo tudi Fakultete za energetiko lahko črpalo kader, ki jim bo služil pri nadaljnjem razvoju energetike - tako v Krškem kot tudi Šaleški dolini. Zahvala gre torej vsem, ki so bili pripravljeni vložiti napor za to, da ta projekt danes, kot sem dejal, postaja dejstvo. Fakulteti za energetiko znotraj Univerze v Mariboru pa seveda, želim srečno.
Hvala. Gospod Rudolf Moge, bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Liberalna demokracija Slovenije ocenjuje, da je takšen razvoj univerze, kot je v Mariboru, za Slovenijo v tem trenutku primeren. Namesto tega, da bi poskušali univerzo ustanoviti v večjih delih Slovenije in bi tako dobili neke majhne univerze, ki po svojih kapacitetah niti po svojih programih ne bi bile zmožne celovito izobraževati na tem področju, se nam zdi ta razvoj, kjer imamo dve ali pa tri ali štiri močne univerze, hkrati pa v teh krajih, ki so še kako potrebni razvoja, ustrezne fakultete, se nam zdi dober. Zato bomo seveda iz tega ozira ta odlok podprli. Treba je misliti, da se že več kot 50% vpisanih v srednje šole, ko konča, izobražuje na visokošolskem izobraževanju in je zato v Sloveniji nujna potreba po tem, da se ustanavljajo nove fakultete. Zdi se mi, da je to eden izmed svetlih vzorov, namesto da bi se fakulteta v nekem velikem centru, kjer se že tare fakultet, ustanovila, se zdaj te fakultete ustanavljajo v Krškem in tudi s podružnico v Velenju. Mislim, da energetika spada v Velenje, v Krško pa tudi zaradi tega, ker bo ta fakulteta sigurno prinesla v te kraje Slovenije tudi nek določen razvoj. Če malo pretiravam, lahko rečem, celo neko žarišče tega razvoja. Mi želimo na novo ustanovljeni fakulteti in krajem, v katerih je ustanovljena, pri njihovem delu obilo uspeha.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ja, se opravičujem, namesto gospoda Soka, še Martin Mikolič. Izvolite predstaviti stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala , spoštovani predsednik. Prisrčno pozdravljeni. Temeljni cilj visokega šolstva in znanosti v Sloveniji je povečanje konkurenčnosti slovenske družbe, temelječe na znanju. V Republiki Sloveniji smo si zastavili za cilj povečanje števila zaposlenega prebivalstva z višjo, visoko oziroma podiplomsko stopnjo izobrazbe. Nekatere univerze so bolj fleksibilne in se hitreje odzivajo potrebam in trendom razvoja visokošolskega prostora. Kot je na matičnem delovnem telesu povedal prorektor Univerze v Mariboru, gospod Radonič, je nova institucija sestavni del razvojnih ciljev Univerze v Mariboru. Univerze sledijo tem ciljem in s spremembami odloka te odločitve v Poslanski skupini Nove Slovenije tudi podpiramo. V tercialnem izobraževanju se število študentov ne sme zmanjšati, ampak kvečjemu povečati. S spremembo odloka ustanavljamo Fakulteto za energetiko kot članico Univerze v Mariboru, ki bo imela svoj sedež v Krškem. S tem se širi mreža visokošolskih zavodov po Sloveniji in se ne omejuje samo na glavna univerzitetna središča. V tej decentralizaciji vidimo veliko prednost, saj bo s tem pridobilo okolje, v katerem se fakulteta ustanavlja, bližje pa bo tudi študentom iz tistega območja. V Novi Sloveniji smo naklonjeni spremembam, ki mladim omogočajo kar najbolj intenziven razvoj njihovih sposobnosti, hkrati s tem pa se razvijajo tudi prej zapostavljena območja. Predlagano spremembo odloka bomo torej v Poslanski skupini Nove Slovenije z veseljem podprli. Hvala.
Hvala. Zaključujem predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker tistih, ki so prijavljeni k razpravi, ni, zato sprašujem, ali želi kdo razpravljati na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Dražavnega zbora. To pomeni, uporabiti pravico do preostanka časa. Ne. Potem zaključujem razpravo. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, bo zbor odločanje o predlogu odloka v skladu s časovnim potekom seje zbora opravil danes v okviru glasovanj. To je čez pol ure, ob 14.25. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi sej zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14.25.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Prosim vas, da preverite delovanje svojih glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 25. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o varnosti v železniškem prometu. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS k 14. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet oziroma amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine SD k 19. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 35. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine SD k 31. členu. Obrazložitev glasu, gospod Veber v imenu poslanske skupine. Izvolite!
Vsaj pri tem členu in pri tem amandmaju se mi zdi pomembno, da ponovno obrazložim glas, kajti gre vendarle za izjemno pomembno odločitev glede tega, ali bo preiskava o nesreči uspešna ali ne. Predvsem si želim, da bi komisija, ki bo preiskovala te nesreče, imela pristojnost, da bi lahko na koncu podala mnenje o odgovornosti za to nesrečo. Tako, da amandma je resnično smiseln in ga bom podprl. Tako bi s tem resnično veliko prispevali k varnosti v železniškem prometu, kar je tudi sicer osnovni smisel tega zakona.
Hvala. So kašne želje po obrazložitvi? Ne. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 35. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS k 79. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 4. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SD k 85. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, poroti 36. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SLS k 92.a členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 5. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 5.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SLS k 107. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 5. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Ugotavljam, da zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 6., 14., 79., 92.a in 107. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Ne. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam,da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 7. (Za je glasovalo 43.)(Proti 7.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 26. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga Zakona o pogojih za statusno preoblikovanje Vzajemne zdravstvene zavarovalnice d.v.z - nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo. To je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine SD k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 5. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 10. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. [[Ne.]] Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmaja sprejetega v drugi obravnavi predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Odbor za zdravstvo predlaga zboru, da sprejme tudi naslednji sklep: "Predlog Zakona o preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice v delniško družbo, druga obravnava, EPA 1385 , ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o dopolnitvi zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o prenehanju veljavnosti Zakona o predhodnih sestavinah za prepovedane droge Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje o zakonu teče. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o uresničevanju načela enakega obravnavanja Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje o zakonu teče. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 9. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nacionalni stanovanjski varčevalni shemi in subvencijah mladim družinam za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje o zakonu teče. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o detektivski dejavnosti. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. O zakonu glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 21. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o dopolnitvah zakona o državljanstvu Republike Slovenije. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o dopolnitvah zakona o državljanstvu Republike Slovenije ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Odpiram prijave za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Gospod Kramberger, izvolite, v svojem imenu!
Hvala lepa, gospod predsednik. Torej, želim obrazložiti glas v svojem imenu. Namreč, govoril bom tudi kot predsednik Komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu. Vedno, ko se srečamo z našimi rojaki, smo deležni kritike, da Slovenija rešuje problem državljanstva na neprimeren način. Ta neprimeren način je ta, da je določena starostna meja, ki ovira Slovenke in Slovence za pridobitev slovenskega državljanstva. Po drugi strani je tudi nespodobno, da se Slovenke in Slovenci morajo posluževati 13. člena, tako imenovane izredne naturalizacije za pridobitev slovenskega državljanstva. Se pravi, tako kot vsi drugi Zemljani na tej Zemlji, ki želijo pridobiti slovensko državljanstvo. To ni prav. In ta predlog, ki ga je dal v postopek Državni svet, tudi ni celovito rešil tega vprašanja. Vendar tudi s strani Vlade ni bilo tistega vsebinskega pristopa, da bi lahko to celovito rešili. Torej, je problem, s katerim se bomo še morali srečati in to zadevo ustrezno rešiti. Kot rečeno, tega sklepa ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Han? [[Se odpoveduje.]] Še kakšna želja po obrazložitvi glasu? [[Ni.]] Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 5. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 27. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O RATIFIKACIJI EVROPSKE KONVENCIJE O IZROČITVI, DODATNEGA PROTOKOLA K EVROPSKI KONVENCIJI O IZROČITVI IN DRUGEGA DODATNEGA PROTOKOLA K EVROPSKI KONVENCIJI O IZROČITVI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 29. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI IZBIRNEGA PROTOKOLA H KONVENCIJI O VARNOSTI OSEBJA ZDRUŽENIH NARODOV IN SPREMLJEVALNEGA OSEBJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 30. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO RUSKE FEDERACIJE O SODELOVANJU IN MEDSEBOJNI POMOČI PRI CARINSKIH ZADEVAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE BOLGARIJE O MEDSEBOJNI POMOČI PRI CARINSKIH ZADEVAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 32. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O POMOČI V HRANI 1999. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 33. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na potrditev URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL ZAKONOV. Uradna prečiščena besedila je pripravila Zakonodajno-pravna službe in jih zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o zadrugah." Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrjeno. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o javnih uslužbencih." Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih." Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilaZakona o preprečevanju omejevanja konkurence." Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o državnem tožilstvu." Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o zdravstvenem varstvu rastlin." Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - s tretjo obravnavo Predloga zakona o kakovosti in varnosti človeških tkiv in celic, namenjenih za zdravljenje. Državni zbor je v sredo, 20. junija 2007, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti 4. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o omejevanju uporabe tobačnih izdelkov. Državni zbor je v sredo, 20. junija 2007, opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili sprejeti, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato v skladu s 139. členom Poslovnika zbora prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Odpiram prijave za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Barovič!
Hvala lepa! V imenu Slovenske nacionalne stranke javno povem, da zakona ne bomo podprli. Zakon je protiustaven. Vložili bomo zahtevo za ustavno presojo, spoštovani gospod minister, in se bomo s tem še nekaj časa ukvarjali. Razlogov je več. Med njimi naj navedem vaš neposluh, da bi vsaj vzeli eno leto časa, da bi zakon uskladili, da bi se lahko vsi pripravili. Drugič, zaradi tega, ker nočete slišati, da imamo po ustavi - v ustavi piše, da imajo mladoletniki oziroma ljudje, stari od 15 let naprej, pravico zaposliti se, vi jim to prepovedujete. V kateri trgovini pa ne prodajajo cigaret?! In zaradi vas, spoštovani gospod minister, bodo mnogi mladi spet brez dela, ker jih ne bodo zaposlili kot trgovce. Ja, seveda jih ne bodo, ker ne smejo prodajati! Jaz razumem, da ne proda nekomu, ki je star 18 let. Vi se lahko nasmihate, saj se ne boste več dolgo. Pa se bomo mi. Kar dajte se! [[Smeh.]] Kje piše? Zakaj ne sme 16-letnik, ki konča trgovsko šolo, delati kot trgovec? Zakaj ne? Zaradi vašega zakona. Ker ne bo smel škatlice prodati, ne bo smel kupiti trafike, ne bo smel delati. To so neumnosti. Meni prepovedujete, da bom jaz počel v svoji lasti, kar hočem. In kopica neumnosti je v tem zakonu. Zato, ker ste bolj hlapčevski od hlapcev. To je pa najbolj hudo, ker prepisujete iz Evrope nekaj, kar je popolnoma izmišljeno, kar se je v Italiji že spremenilo, pa vi mislite, da je še kar sveto! Ta zakon je protiustaven, zagovarjali pa se bomo seveda na Ustavnem sodišču.
Hvala. Gospod Battelli, verjetno niste mislili obrazložiti glasu? Boste? Izvolite!
Ja, nisem edini, ki se zmoti kdaj. Jaz bom glasoval proti, ker se mi zdi ta zakon preganjalski. Predvsem do starejših kadilcev, tistih, ki kadimo od takrat, ko ni bilo - ne samo, da ni bilo nobene prepovedi, ampak je cel svet kadil povsod. In to je država dovoljevala desetletja. Sedaj pa, ko smo že zasvojeni, se pa postavi te ljudi v nek kako bi rekel v položaj, ko se bodo morali, ko bodo kadili, počutiti ponižane. To se mi ne zdi prav. Poleg tega tudi po mojem mnenju - ne glede na te primere iz Irske in drugih držav gre tukaj za nek poseg v zasebnost, ker lokali so tudi zasebna lastnina. Lokali, klubi in tako naprej in odrasli ljudje, ker ni prepovedi, ker ne obstaja prepoved kajenja oziroma prepoved prodajanja tobačnih izdelkov, generalna prepoved. Odrasli ljudje se lahko odločijo na določeni podlagi, Zakon o društvih ali kakorkoli že pač da se družijo, kot kadilci v lokalih kjer se da tudi jesti in piti. Ni obvezno hoditi v take lokale, ampak to bi moralo biti po mojem omogočeno. Skratka, ta zakon se mi zdi kaznovalni in preganjalski in nedomišljen do konca. Hvala lepa.
Hvala. Je kakšen interes po obrazložitvi v svojem osebnem imenu? Da, je. Odpiram prijavo. Gospod Gulič, izvolite!
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi, gospod minister! Zakon, ki ga zdaj sprejemamo, je zopet eden iz te serije tutorskih zakonov, no, ampak ta je tudi turturski. Usmerjeni so proti človeku, proti kadilcem. Vi sicer govorite o omejevanju uporabe tobaka, ampak z vso to gonijo, ki ste jo zakuhali, ste vendarle stigmatizirali ljudi. Da je to res, vam povem zaradi tega, ker danes sem iskal v Ljubljani v šestih lekarnah tako imenovane rastlinske cigarete. Se pravi, cigarete, ki ne vsebujejo tobaka, pač pa samo neke izvlečke papaje, lešnika, mentola in tako naprej. Že en mesec dni jih ni v prodaji. Pa nihče ne ve, zakaj. Ne znajo povedati. Kar izginili so. Se pravi nadomestek, ki naj bi pomagal pri odvajanju od zasvojenosti z nikotinom, je izginil iz prodaje. To je ena od teh zgodb. Druga zgodba je seveda ta, da niste hoteli pristati na nobenega od amandmajev, češ, da seveda je kajenje tako škodljivo, da razžira tistega, ki kadi, in vso okolico. Gospod minister, tudi "žlehtnoba" razžira tistega, ki je "žleht", in tudi tiste, ki morajo živeti z njim. In to je pravzaprav tisto, kar bi bilo treba prepovedati v tej državi. In tudi kakšno zadevo, ki ste jo seveda sprenevedajoče spremenili, tudi sproščenost, kakor jo vi dojemate, bi bilo treba. Prav živčnega me delate. Mislim, da pač pravico do zadnje cigarete ima vsak človek.
Hvala.
Ni treba zavezati oči, ker potem bi vas ne videl.
Hvala.
Bova šla ven, ker sva malo tako civilizirana.
Hvala, da se bosta poslanca odstranila. Še je interes po obrazložitvi glasu. Odpiram prijavo v svojem osebnem imenu obrazložitve glasu. Gospod Pukšič. Izvolite, imate besedo!
Hvala lepa! Kolegice in kolegi, gospod minister, gospod predsednik! V nasprotju z ostalimi predhodnimi kolegi razpravljalci sem prepričan, da je to eden od boljših zakonov, ki jih je minister za zdravje prinesel. Skrajni čas je bil, da takšen zakon v Sloveniji dobimo. Kolegice in kolegi, na zdravstvenem področju je velika luknja in marsikaj manjka. Mimogrede pojdite in si poglejte bolnišnice, kako zgledajo sobe, v katerih ležijo vaše matere, žene ali kdorkoli že drugi od državljank, ko so po operacijah. Pojdite in si poglejte sobe v katerih ležijo po nevrokirurških operacijah in tako dalje. Danes ob tej vročini skoraj nobena ali pa malo katera bolnica in te sobe imajo klimatizirane prostore. Namesto, da iz zdravstvenega zavarovanja financiramo veliko pacientov, ki so nastali prav in zaradi ali pa izključno zaradi uporabe tobačnih izdelkov verjamem, da bomo lahko ta sredstva namenili za standard za kvaliteto pacientov po bolnišnicah, ne pa uporabili ta sredstva zato, da nekdo namerno zapravlja svoje zdravje. Minister, hvala in končno nekaj dobrega smo dobili v tem parlamentu in v tej državi. Z veseljem bom podprl ta zakon, ker je dober za državljanke in državljane.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Milan M. Cvikl.
Hvala lepa. Jaz ne morem podpreti tega zakona preprosto zato, ker ocenjujem, da bi poleg tega zakona morali v tem Državnem zboru, če že govorimo o škodljivih snovi za ljudi, sprejeti še kakšen zakon. Razprava in vodenje predvsem celotne "kampanje protikadilcev" me pa spominja na neke čase, ko smo v neki bivši kako se je že to imenovalo jugoslovanski ljudski armadi nekadilci bili stigmatizirani in nismo smeli imeti takoimenovane pavze za kadilce. Takrat je bil tudi edini čas, ko sem sam kadil. Mislim, da delamo na način, kot sprejemamo ta zakon. In če to označujemo kot najpomembnejši izdelek ministra za zdravje v tem mandatu sami sebi v veliko škodo, predvsem pa ne skrbimo za tisto, kar bi res moral minister za zdravje skrbeti. Minister za zdravje bi moral bolj kot za skrb za zdravje pasivnih kadilcev, kar na nek način skušamo tukaj narediti, skrbeti za to, da bi zdravstveni sistem ostal tako solidaren kot je bil do sedaj. Sedaj pa smo z neko zgodbo o spremembah in dopolnitvah Zakona o nadaljevanju uporabe tobačnih izdelkov s takoimenovanim neobstoječim tobačnim dimom zameglili prave probleme v zdravstvu. Mislim, da bi se minister moral s sprejemom tega zakona posloviti od stola pod predsedujočim Državnega zbora, mi pa se manj kampanjsko ukvarjati s problemi v zdravstveni blagajni. Zato ne morem podpreti tega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odprli bomo še en krog za obrazložitev glasu. Prosim za prijavo. Izvolite! Besedo ima poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti. Izvolite!
Hvala lepa, gospod predsedujoči! Pri tem zakonu smo zopet priča eni kapitalni neumnosti, ki jo je speljal minister za zdravje, in dvoličnosti večine parlamenta. Tukaj notri je cela vrsta kadilcev. Mnogo jih je, ki kadijo, ki bodo kadili, ampak morajo glasovati za ta zakon. Totalna bedarija. In kaj je še druga zadeva? Ne moti vas, da se pedofili prosto sprehajajo po cestah, da posiljujejo otroke. To vas ne moti. Motijo vas kadilci. Jaz nisem kadilec. Nikoli nisem kadil, ampak vseeno, naj imajo tisti, ki kadijo, eno pravico. Naj bodo enakopravni državljani. Naj se jim dovoli, da imajo na določenih mestih kaj jaz vem gostilno za kadilce. Ne, mi bomo to prepovedali. Minister, ki je bil sam kadilec, samo dokazuje tezo po kateri je tisti, ki se je preobrnil in spreobrnil, da je potem najhujši zagovornik tiste nasprotne strani. To je deviantno. Vemo, da alkoholiki, ki se spreobrnejo, padejo v nasprotni ekstrem. Pri kadilcih je nekaj takega. Pravim, alkoholiki, ki se spreobrnejo, ne tisti, ki se še ne spreobrnejo. Skratka, mislim da takega zakona ne, da ne morem podpreti. Ne smemo ga podpreti. Dajmo ljudem možnost, naj kdor hoče kaditi, naj kadi, ampak naj kadi v omejenih prostorih. In naj bo na tistih gostilnah napisano "za kadilce". In tisti, ki gre notri, gre notri na lastno odgovornost. Avioni padajo dol vedno. Pa vendar ne pričakujem, da bo minister v naslednjem mandatu, če še bo mislim da ga ne bo več ampak da bo takrat prepovedal vožnjo z letali, ker je smrtno nevarno. Mislim, gre za totalne neumnosti. Saj razmislili tako ali take ne boste, ampak mi bomo glasovali proti temu zakonu.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Borut Sajovic. Izvolite!
Hvala lepa, predsedujoči! Rečem kot liberalec, bom ta zakon podprl, vendar ne brez razmisleka. Tu sem na tehtnico dal dve stvari. Dejstvo je znano, da - recimo - 25% koronarnih obolenj je posledica nikotina, 75% kronične obstruktivne pljučne bolezni prav tako. 90% pljučnega raka je posledica kajenja. Vendar, ko daš na tehtnico, kako se boš odločil, za ali pa proti, je pa treba na drugi strani pa upoštevati tudi to, da s tem zakonom brez dvoma posegamo tudi v pravice posameznika in mogoče kar v pravice široke skupine posameznikov. Ko sem sam tehtal, kako naj se odločim nekje vmes biti je, slabo in pa težko, sem pač ocenil, da je tistih, ki jim s prepovedjo prinašamo koristi, brez dvoma več, kot pa tistih, ki jim delamo škodo, in zato bom pač zakon podprl. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 13. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda - to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zasebnem varovanju. Državni zbor je v četrtek, 21. junija, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona je zbor na predlog predlagatelja zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora pa vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih v drugi obravnavi predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 10. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda - to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o nadzoru državne meje. Državni zbor je v četrtek, 21. junija, opravil drugi obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlog zakona amandmaji niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato bomo v skladu s 139. členom Poslovnika zbora prešli na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora pa vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zakon zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu, neusklajen. Odpiram postopek za obrazložitev glasu. Izvolite! Imamo sedem prijavljenih poslancev. Besedo ima poslanec Jožef Školč. [[Se odpoveduje.]] Besedo ima poslanec Aleš Gulič. [[Se odpoveduje.]] Besedo ima poslanec Milan Cvikl.
Danes dopoldne so.
Kolega Pukšič prosim, če dovolite, da nadaljujemo sejo. Hvala.
Danes dopoldne so evropski voditelji sprejeli stališče, da se bo začela uvajati schengenska meja konec tega leta z zaključkom marca tudi z mejo na letališčih. Zakon, ki ga sprejemamo, bo pomembno vplival na obstoječo ureditev naše meje. Predvsem meje s sosednjo Hrvaško. Vlada seveda bo nosila posledice tega. To bo namreč po moji oceni vplivalo na približno pol milijona Slovencev in Slovenk, državljanov Republike Hrvaške na drugi strani in je vsebinsko v nasprotju s sprejetim SOPS-om. Zato zakona ne bom podprl. Četudi je seveda zakon eden od takoimenovanih pogojev za uveljavitev schengenske meje. Vendar graditi na naši južni meji mejo, kot je meja med Teksasom in Mehiko, se mi ne zdi evropsko. Vse pobude, vsi predlogi, ki so šli v nasprotju s tem, so naleteli na gluha ušesa iz zelo enostavnega razloga. S sedanjo vlado je vprašanje urejanja meja prešlo na Ministrstvo za notranje zadeve in se to ureja po policijsko, namesto da bi se urejalo v skladu z dobrososedskimi odnosi. Jaz obžalujem, da bo temu tako. Vendar bo to že v naslednjem letu ustvarilo zelo veliko problemov ljudem v življenju. Zato bom zakonu nasprotoval. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Franc Pukšič.
Hvala lepa, predsedujoči! Kolegice in kolegi! Ta zakon bom podprl. Hvala.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Mitja Slavinec. [[Se odpoveduje.]] Besedo ima poslanec Vasja Klavora. [[Se odpoveduje.]] Besedo ima poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti. Izvolite!
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Mislim, da je zakon potreben in da je zakon dober. Če bi ga pisali v Slovenski nacionalni stranki, bi bil dosti bolj oster in bi dosti bolj restriktivno deloval proti tistim, ki prosto prehajajo državno mejo, še posebej napram Republiki Hrvaški. Imamo preko 60 mejnih prehodov takoimenovane zelene meje, kjer se sprehajajo čez vsi mogoči ljudje, meddrugim tudi veliko število ciganov, ki brez dokumentov vstopajo v Republiko Slovenijo in ki jih zaradi neurejenosti razmer na tem področju socialne službe lepo vpišejo v register in jim iz tega naslova pošiljajo bogate denarne nagrade, da potem lahko v miru izvajajo svoje obrti, takšne in drugačne. Mislim, da je zakon prepotreben. In bolje je potrditi ta zakon, kot pa biti proti. Zato ga bomo pri nas seveda podprli. Vendar pa še enkrat pravim. Zakon je nedodelan, zakon je premalo restriktiven, zakon je še vedno preveč odprt za neke dušebrižnike, ki bodo tudi na osnovi tega zakona še vedno lahko vlekli v Slovenijo ljudi, ki jih tu ne rabimo. Če že kdo vstopa v Slovenijo, naj vstopajo tisti, ki imajo določeno integriteto. Ne pa recimo tudi predstavniki raznih kriminalnih združb. Zanimivo je, da ravno tistim ljudem, ki imajo neko kredibilnost, ponavadi država ne omogoči vstopa v Slovenijo, medtem ko si vsi kriminalci to uredijo na ta ali oni način. In še enkrat pravim, zakon je za podpreti. Vendar pa naslednjič ali pa v naslednjem mandatu, ko bodo kakšni drugi na oblasti, bomo pa novega napisali.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti 3. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lokalnih volitvah. Državni zbor je včeraj, torej v četrtek, 21. junija 2007, opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato v skladu s 139. členom poslovnika zbora prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lokalni samoupravi Državni zbor je tudi ta predlog zakona obravnaval v četrtek, 21. junija, in opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ker pa k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili sprejeti, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato v skladu s 139. členom Poslovnika zbora prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zakon zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 13. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o davku na tonažo Državni zbor je v četrtek, 21. junija, opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ker pa k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato v skladu s 139. členom Poslovnika zbora prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika Državnega zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zakon zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, neusklajen. Odpiram postopek za prijavo v imenu poslanskih skupin. Izvolite, prosim! Besedo ima poslanec Bogdan Barovič. Izvolite!
Hvala lepa. Očitno bom moral še enkrat ponoviti tisto, kar sem že zadnjič ponovil. Namreč, v tem tednu je bilo toliko dvoličnosti in toliko hinavščine, da mi je bilo že res malo slabo. Poglejte, mi z zakonom govorimo, kako bomo naredili vse super in fajn za slovenske ladjarje, da bomo izenačili davke s tretjimi državami, da ne bodo ladjarji hodili v tretje države in se prijavili pod - ne vem - panamsko ali drugo zastavo, ampak v isti sapi pa nam daste kolego, poslanskega kolego Srečka Prijatelja pa ne zaradi njega, na sploh govorim na sodišče zato, ker je v imenu slovenskega naroda opozoril na sum korupcije, kraje in kaznivega dejanja odtujevanja slovenske lastnine. Splošna plovba, zgodba je popolnoma jasna. Bila je slovenska last. Kupil jo je nekdo, ki je bil nemški državljan, in jo takoj, malo kasneje, ne takoj, prodal nazaj Slovencem, verjetno da ne za isti denar. In sedaj, ko jo imamo Slovenci, je spet najel verjetno že še za manjši denar te iste ladje, ki jih fino prodaja tujim firmam in vozijo pod tujimi firmami in fino služi ta gospod. Fino služi denarje na račun te države. Mi pa delamo sedaj iz tega zakona, kako smo pošteni do slovenskih ladjarjev. Jaz sem takoj za ta zakon, ampak na žalost slovenske ladjarje ste pa prodali, gospe in gospodje. Prodali ste jih, prodali, pokradeni so. Trdim in tako to je. Zaradi tega v Slovenski nacionalni stranki takšen dvoličen zakon, s katerim se hvalite, kako pomagate ladjarjem, ki jih ni, kako jim pomagate. Vi jim kar pomagajte, samo prinesite mi spisek. Na eno ladja sem bil še posebej ponosen. Ko smo bili še mlajši, smo poslušali na radiu, ladjo Trbovlje je plula tam in tam in so mornarji pozdravljali Slovenke in Slovence. Ni več tega pozdravljanja, ladje Trbovlje tudi ne. Razrezali so jo v Singapurju. Komu? Tej ladji vi dajete ta zakon. Sram naj vas bo za to dvoličnost.
Hvala lepa. Če sem vas prav razumel, boste predlog zakona podprli, kolega Barovič.
Povedal sem, da v imenu Slovenske nacionalne stranke tak zakon, tak dvoličen zakon ne bomo podprli.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Odpiramo postopek. Izvolite, prosim! Besedo ima poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti. Izvolite!
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz se sprašujem, komu na čast oziroma za čigav dobrobit smo sploh sprejemali ta zakon? Slovenskih ladjarjev ni, razen če bomo med ladjarje šteli dvojec brez krmarja ali pa morda osmerec s krmarjem. Vendar, gospoda, to niso ladjarji. To so čolnarji. In kot kaže, Slovenija ne bo imela drugega kot čolne, čolničke in malo večje čolničke. To bomo dosegli zaradi tega, ker se prodaja Splošna plovba Piran, v katero je država Slovenija vložila ogromne denarje. Zagotovo gre zadaj za kakšne sumljive posle. Na te posle je kot je že bilo povedano Srečko Prijatelj začel reagirati. Kaj se je zgodilo? Na sodišču je pristal. In kot kaže, bo treba Slovence, tiste, ki odpiramo vprašanja naše integritete, pravne države in tudi nacionalnega ponosa, izgleda, take je treba spraviti v zapor in mogoče povoziti s kakšnim čolnom, verjetno. Kadar bo kakšen dvojec brez krmarja, ga bo recimo udaril v glavo ali pa kaj podobnega. To se dogaja v naši preljubi Sloveniji in sprejemamo zakone, v katerih ne vem, to je ravno tako, kot bi sprejemali zakon, kako Slovenci, mlajši od 15 let, ne smejo leteti v vesolje. Nekaj takega. Nimamo vesoljskih ladij, pa vendarle vsaj ladje smo nekoč imeli in jih danes ne bomo več imeli. Vesoljskih ladij nikoli nismo imeli in pri taki bedastoči, ki preveva našo deželo, jih, izgleda, nikoli ne bomo imeli. Zakona seveda ne bom podprl, ker se mi zdi bedast, ker se mi zdi škoda časa za take zakone. Po eni strani sprejemamo, ne vem komu, da bomo pomagali. Po drugi strani pa teh ljudi ni. Nekako o tem je pisal že Gogolj, o mrtvih dušah.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 3. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Državni zbor je včeraj v četrtek, 21. junija, opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ker pa k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Ker je zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen, je Vlada pripravila uskladitveni amandma k 92. členu, ki ste ga prejeli na klop. Želi o uskladitvenem amandmaju besedo predstavnik Vlade? Izvolite!
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada predlaga uskladitveni amandma k 92. členu tega zakona. In sicer, v prvem odstavku 92. člena predloga zakona se spremenita točki 3 in 4. V 3. točki se beseda "osmi" nadomesti z "sedmi" in v 4. točki se beseda "deveti" nadomesti z "osmi". Kratka obrazložitev. Navedena neusklajenost je nastala zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu na odboru za finance in monetarno politiko, in je potrebna zaradi črtanja šestega odstavka 13. člena predloga zakona in posledično novega številčenja odstavka v tem členu. Hvala.
Hvala tudi vam. Želijo besedo poslanke oziroma poslanci? Ne. Potem lahko preidemo na glasovanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Zdaj lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda - to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o planinskih poteh. Državni zbor je v sredo, 20. junija, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zbora sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ker pa imamo vložene amandmaje, in sicer k 32. členu dva, prehajamo na razpravo o teh dveh amandmajih. Želi kdo razpravljati? Želite? Prijavite se. Torej v razpravi imamo dva amandmaja k 32. členu. Oba amandmaja pa je predlagal Poslanski klub Liberalne demokracije. Besedo pa ima poslanec Sajovic. Izvolite!
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in pa kolegi! Pred nami je dober Zakon o planinskih poteh, ki tudi v Državnem zboru - sem prepričan - uživa veliko soglasje. Prinaša več reda na tem področju in pa pri nekem takem nacionalnem športu, kot je planinstvo v Sloveniji, brez dvoma več reda in pa več užitkov vsem Slovenkam in pa Slovencem. Žal pa smo pri sprejemanju tega zakona v 32. členu spregledali neko zadevo, ki jo je v praksi nemogoče izvesti. Za kaj gre? Gre za to, da točka 5. pravi, da po planinski poti se lahko izvede tek kot športna prireditev oziroma tekmovanje, v nadaljnjem besedilu športni tek samo v sodelovanju s skrbnikom takšne planinske poti. S tem se seveda v celoti strinjamo in to podpiramo. Vendar v praksi, pa je nemogoče izvesti zadnje tri vrstice tega odstavka, ki pravi: "pred izvedbo takšnega teka pa mora njegov organizator poleg dovoljenj in soglasij po zakonu, ki ureja prireditve, pridobiti tudi soglasje lastnikov zemljišč, preko katerih poteka planinska pot, na kateri se namerava izvesti športni tek." Poglejte, športni tek nič bistveno bolj ne obremenjuje planinskih poti, kot pa navadna hoja v hribe. Še celo nasprotno, športni tekači s seboj ne nosijo hrane in pijače. Tečejo v peresno lahkih čevljih, naredijo manj korakov, ker preskakujejo skale in korenine. Če vam povem nekaj odmevnih slovenskih tekov, ki združujejo na tisoče Slovenk in Slovencev in privabljajo v Slovenijo tudi tujce, za en tak tek, kot je tek kralja Matjaža, bi bilo potrebo pridobiti nekaj 100 soglasij. Ttek na Grintavec iz Kamniške Bistrice prav tako, slovenski alpski maraton, ki ima iz leta v leto večjo udeležbo in poteka iz Preddvora preko Tržiča na Jezersko bi zahteval pridobitev približno 500 do 700 soglasij individualnih lastnikov. Tek štirih občin, ki je bil zelo uspešno izveden 14 dni nazaj, prav tako. Določenih soglasij praktično ni mogoče dobiti, ker določenih lastnikov ni ali so v tujini ali so v Ameriki ali poteka denacionalizacija ali bog ne daj je bilo zemljišče vrnjeno nazaj agrarni skupnosti, agrarna skupnost pa o soglasju lahko odloča samo s popolnim 100% soglasjem vseh članov. Če ste zadnjič dobro slišali gospod ministra Šturma, mi je rekel, da ti denacionalizacijski postopki in dedovanje bo približno zaključeno v Sloveniji v naslednjih 20-ih letih. V tem času pa, če bomo hoteli izpeljati te pomembne športne prireditve, potem bomo brez dvoma ali morali kršiti zakon. Mislim pa, da je bolje, da danes ta malenkosten popravke tega člena opravimo. Druga zadeva, ki se pa tiče podobnega amandmaja k istemu členu, smo pa zapisali, da v kolikor bo kakšna takšna prireditev, kot so recimo triatloni, vožnja z gorskimi kolesi, da je takrat treba zapreti celo planinsko pot. Glejte, nekatere planinske poti - recimo - tiste, ki jih presekamo pri znani prireditvi, ki se imenuje Bohinjski triatlon, imajo razdalje 15 kilometrov, kolesarji pa jo prevozijo samo na 500-ih metrih. V tem delu predlagam, da zapremo planinsko pot samo v 500-ih metrih za druge pohodnike, ne pa v celoti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? Ne. Potem razpravo zaključujemo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Torej, prvo bomo glasovali o amandmaju Poslanskega kluba Liberalne demokracije, označenem pod številka 1. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za prvi amandma glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju iste poslanske skupine. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi drugi amandma sprejet. Obveščam vas, da me na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zakon zaradi obeh sprejetih amandmajev neusklajen. Zato lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda - tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah. Kolega Moge.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Če dovolite, bi se v imenu predlagatelja vam iskreno zahvalil za potrditev tega zakona in vam želim, kadar boste hodili po samotnih planinskih poteh in zagledali to belo piko, obkroženo z rdečim kolobarjem, da vas obdaja prijeten občutek tega, da ste poskrbeli za večjo varnost gornikov. Hkrati naj vas pa tudi navdaja ponos, da smo edina alpska država, ki je to področje uredila na nacionalni ravni.
Hvala! Predlagam, da nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda - s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gostinstvu. Državni zbor je v sredo, 20. junija, opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili sprejeti amandmaje v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato v skladu s 139. členom poslovnika zbora prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika Državnega zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti 1. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujemo tudi to točko dnevnega reda. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 19. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Kolega Pavel Gantar, imate proceduralno ali samo razpravo? Torej, kot rečeno, prehajamo na odločanje o 4. členu in amandmaju poslanskih skupin Nepovezanih poslancev. Obrazložitev glasu, odpiram postopek. Izvolite. Besedo ima poslanec Dušan Kumer. Izvolite!
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Jaz predlagam in se obračam k poslankam in poslancem koalicije in predlagam, da podpremo skupaj amandma, ki ga je vložila skupina Nepovezanih poslancev iz razloga, ki sem ga včeraj navedel. Tukaj ne gre za Zakon o Sovi. Ne gre za Zakon o policiji, ne gre za Zakon o obrambi. Gre za zakon o parlamentarnem nadzoru nad temi službami obveščevalnimi in varnostnimi. Gre za zakon, ki ga mi sami realiziramo. In po mojem nima nobenega pomena tudi glede na situacijo, da sami sebi odvzemamo nekatere pristojnosti za učinkovitejši nadzor. Zato preprosto predlagam, da sprejmemo ta amandma. Če seveda ta amandma ne bo sprejet in bo sprejet amandma strank koalicije, potem v poslanski skupini tega zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa! Poslanec Roberto Battelli. Izvolite, prosim!
Hvala lepa. S to problematiko sem se tudi sam dolgo ukvarjal v okviru OVSE-ja. Sam sem vodil seminarje na to temo in tudi predlagal lansko leto v Bruslju resolucijo, ki jo je plenarna skupščina, plenarno zasedanje skupščine parlamentarne skupščine OVSE tudi sprejela soglasno. Pomen nadzora nad tajnimi službami, ampak tudi sicer - da tako rečem - nad represivnimi aparati držav je znan. Čim širše so te možnosti nadzora, tem boljše je za funkcioniranje demokracije. Zakon ne velja samo te službe. Velja tudi za skupine, ki jih nadzorujejo. To pomeni, da pri tem nadzoru seveda ne sme biti nobenih zlorab in to tudi naša zakonodaja predvideva. Zato menim, da je najbolje, ali zavrniti oba amandmaja in se vrniti na osnovni tekst, ki je predlagan, ali pa podpreti amandma Nepovezanih poslancev. Bomo imeli večjo kvaliteto nadzora na ta način. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima poslanec Pavel Gantar. Izvolite!
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bi ponovil apel poslanca gospoda Kumarja, predvsem koaliciji, da vendarle razmisli in da skupaj podpremo amandma Poslanske skupine Nepovezanih poslancev, ki je v bistvu narejen po predlogu strokovne skupine: dr. Kavčiča, dr. Pirnata in dr. Dvoršaka v zvezi z vprašanjem, ki ga je komisija pri tem nadzoru naslovila na njih. Sam bi rad opozoril, da če bi bil sprejet amandma treh strank iz koalicije, bi opozoril res na to, da nas zadnji stavek "pri nadzoru navedenih ukrepov pooblaščena skupina preverja že zaključene zadeve" - dejansko to pomeni ukinitev parlamentarnega nadzora nad delom obveščevalnih služb, Sove, kriminalistične policije, vojaško-obveščevalne službe nad tekočimi zadevami. Dejansko to pomeni ukinitev nadzora. Ta komisija bi se torej lahko ukvarjala samo z zaključenimi zadevami po nekih določenih, upam da ne preveč rigoroznih interpretacijah, bi to celo lahko pomenilo, da bi se lahko ukvarjala samo z zadevami, ki so zaključene, arhivirane in pravzaprav bi bil naš naslovnik "Arhiv Slovenije", ne pa več Sova ali kriminalistična policija in tako naprej. Jaz mislim, da so takšne interpretacije mogoče pretirane. Toda nikdar ne vemo, kdo jih bo lahko tako prezentiral. Še enkrat. Mislim, da smo v komisiji, in sicer v Državnem zboru vsi poslanci enotnega mnenja, da je treba zaščititi tajne sodelavce oziroma delavce po vseh teh službah, da je to storjeno, da je hkrati podana tudi procedura, kako se to naredi in da so seveda te zadeve varovane, hkrati pa lahko ta komisija vseeno nadzoruje vsebino in dejavnost teh služb. Če sprejemamo amandma koalicije, se meni osebno to moram priznati postavlja vprašanje, ali naj sploh še vztrajam v tej službi oziroma kot predsednik te komisije oziroma ali je pravzaprav smiselno, da zapravljaš ugled in ime ob vodenju komisije, ki nima nobenih pristojnosti. In upam, da boste res to razumeli in podprli prvi amandma. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima poslanec Anton Anderlič. Izvolite!
Žal po mojem prepričanju ne en ne drugi amandma nista dobra. Absolutno je nesprejemljiv in škodljiv, celo zarotniški amandma koalicije, ki vrača zadevo v čas pred letom ne vem katero je že bilo, ko smo pravzaprav varnostno-obveščevalno službo izločili iz povezav s kriminalistično službo oziroma s policijo. In tako naprej, in sedaj se na tak ali drugačen način poskuša te stvari prepletati nazaj. Stara dilema je, kdo nadzira nadzornika. In v tem primeru se da preprosto reči, da če bo direktor obveščevalne službe ene ali druge rekel, tole ja, tole ne, nadzornikom, ki hočejo in moramo vpogledati v neke stvari jaz se absolutno zavzemam za to, da se omogoči način vpogleda ki bo preprečil zlorabo, ki bo zavaroval sodelavca in podobno in tako naprej. Ampak za to je vrsto možnosti. Za to je vrsto mehanizmov, ki ne morejo v samem zakonu dati generalno pooblastilo direktorju Sove ali OVSE-ja, da bo preprosto rekel, ne, to pa ne. Mi imamo v letu, v zadnjem letu dni nekaj primerov, ko je bilo povsem jasno, da je šlo za zlorabe nosilcev pooblastil v službah. Tako v Sovi, tako v nekaterih drugih zadevah, da ne bi govoril o tem, kako je nek minister celo lahko rekel: "Jaz sem tisti, ki bom preprečil vpogled oziroma ne dovolim, ker ščitim nekaj drugega." Do kje ta zadeva lahko gre? Po tem predlogu vladnih štirih poslanskih skupin je seveda popolnoma nepregledno, nejasno. In spominja me na neke druge čase, da lahko šef službe preprosto reče: "Ne, ne bomo vas spustili do teh podatkov, ne morete nadzirati." Kdo je pravzaprav za to pooblaščen? In zato kljub temu, da je ta amandma skupine nepovezanih poslancev recimo da boljši. Pa vendarle, ko govorite o tem, da lahko za nedoločen čas se neka zadeva odloži, je pač nesprejemljivo, ker ne more biti vezano to na način. ker pa vlade so nagnjene k temu, da čim bolj ščitijo, ta še bolj, ampak tudi vse druge, bo do konca mandata preprosto preprečila ta vpogled. Ker nedoločen čas je lahko tudi nikoli. Enkrat najbrž je pa treba do tega vpogleda tudi priti. zato mi je žal. Jaz bom sicer prvi amandma štirih poslanskih skupin zavrnil. Za tega bom glasoval, ki pa tako ali tako ne bo dobil podpore. Na koncu je pa še najboljši tisti, ki je v osnovnem tekstu.
Hvala lepa. Odpiram ponovni postopek za prijave v lastnem imenu. Izvolite! Besedo ima poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti. Izvolite!
Hvala lepa, gospod podpredsednik. To naj bi bil dopolnjen Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb. In ravno amandma, ki so ga pripravile koalicijske stranke, ta nadzor odpravlja. Pravi, da pri nadzoru navedenih ukrepov pooblaščena skupina preverja že zaključene zadeve. To pomeni, včasih se je temu v vojski reklo "izvrši pa se žali". Skratka, ko je že vsega konec, takrat pa reci, da je bilo nekaj narobe, ampak naredi pa tisto tako, kot je treba narediti. Kot kaže, bo imela komisija zdaj priliko oziroma parlament bo imel priliko nadzorovati samo še arhive, mlade ali stare, predvsem pa več ali manj prečiščene. V Slovenski nacionalni stranki smo absolutno proti takšnemu načinu dela. to nikakor ne pomeni demokratizacije družbe. In prepričan sem, da bomo dobili kakšen dopis iz Evrope, ki se bo spraševala: "Spoštovani gospodje, ali ste šli v demokracijo ali lezete nazaj v tiste komunistične čase, ko je bilo to običajno?" Mi bomo podprli amandma, ki so ga pripravili Nepovezani poslanci. Čeprav je tudi tisto, da se vpogled v del dokumentacije odloži za nedoločen čas, malo hecno napisano. Ampak konec koncev, ta nedoločen čas je več ali manj recimo tam okrog štirih let, ko ena vlada pade in pride druga, čeprav je nesmiselno čakati štiri leta. Skratka, s tem amandmajem koalicijskih skupin pa res gremo nazaj, gremo daleč nazaj. Gremo tako daleč nazaj, celo do leta 1968, ko so Udbo preimenovali v Službo državne varnosti in so že takrat podobne člene zmetali ven.
Hvala. Besedo ima poslanec Rudolf Moge.
Gospod podpredsednik, hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bom tudi podprl amandma Nepovezanih poslancev. In se mi zdi, da, če bi bil sprejet naslednji amandma, bi si v bistvu porezali krila. Že dosedanje prakse po odločbi Ustavnega sodišča in ko je bila nova zakonodaja na področju kazenskega prava sprejeta, smo pri izvajanju nadzora naleteli na to, da nam je bil cel kup odredb, ki smo jih pred to spremembo zakonodaje lahko pregledovali. In izkazalo se je, da ta komisija ni nikoli izdala teh stvari ali pa prekoračila svojih pooblastil, se nam je dogajalo, da, ko smo prišli na pregled, so nam iz cele množice pokazali samo štiri, pet stvari. To pomeni, da je že zakonodaja bila tista, ki nam je zožila krog. Mi smo pa zdaj šli, da bi zopet prišli do istih pravic nazaj, spreminjati ta zakon. In če sprejmemo tisti amandma, da bomo lahko pogledali samo še že zaključene zadeve, pomeni, da se lahko odpravljamo samo še v arhive gledat, katere zadeve so zaključene. Nekatere zadeve trajajo tudi po več let. Medtem bodo te službe delovale mimo vsakega nadzora. In še nekaj je. Ni nujno, da se neka zadeva zaključi. Če se predčasno zaključi, da niti ne pride do kazenskega postopka, se te stvari enostavno brišejo in bodo tudi te stvari izven vsakega nadzora. Zato se mi zdi pametno, nadzor ni stvar pozicije ali pa opozicije. Ampak je stvar odnos parlamenta do Vlade. V kolikor imamo nekaj ponosa še kot poslanci in v kolikor imamo svojo digniteto, si ne bi smeli sami rezati možnosti, da imamo zares lahko kvaliteten nadzor. Je pa to, kot so kolegi že povedali, ta amandma tak, da zares omejuje primere, da jih ne bi bilo mogoče izkoriščati za odkritje sodelavca ali pa prič.
Hvala lepa. Kolega Pavle Gantar v svojem imenu. Izvolite!
Hvala lepa, podpredsednik. Seveda, jaz, žal obrazložitev glasu ne more biti ponovna razprava o teh amandmajih in ti naši spoštovani kolegi. Ne bom jih omenil, ker jih tudi ne smem sedaj, so tudi pri tem prvem amandmaju Nepovezanih poslancev povedali določene dvome. Jaz bi jih rad pomiril v tem smislu, da je ta pregled te dokumentacije onemogočenje, se nanaša tudi na to, da je mogoče neko ime zakriti, izbrisati ali pa drugače fizično ali drugače prikriti. Tudi če je v elektronski obliki, da se doda storitve na nek razumen način. Da pa, če tudi ta predstojnik odkloni, potem velja procedura, ki je sicer v zakonu. Na koncu bi se točno s tem strinjal z enim od predgovornikom, ki je rekel, ta nedoločen čas je čas menjave neke Vlade. To pa je boljši kot nedoločen čas za vedno. Poleg tega, da tekočih zahtev ne smeš pregledati. Skratka, to je nekaj takšnega, na kar je mogoče še nekako pristati. Glede na to, da je zaščita sodelavcev in delavcev pa res potrebna in nujna zadeva. To nas opozarjajo pa vsi. Hvala. Seveda bom podprl ta [[...]]
Hvala tudi vam. Besedo ima poslanec Miran Potrč. Izvolite!
Hvala lepa. Dva razloga sta, zaradi katerih menim, da bi bilo pametno podpreti morda amandmaja, ki jih predlaga skupina Nepovezanih poslancev. Nikakor pa ne amandma, ki ga predlagajo tri največje opozicijske poslanske skupine. Eno so pomembni, zelo pomembni vsebinski razlogi, ki bodo če že ne rečemo - onemogočili, pa vsaj zelo zelo bistveno okrnili vsebino nadzora. To je dejstvo. Kdor tega ne prizna, enostavno ne ve, kaj komisija za nadzor dela. Ne vem, kaj bo v amandmaju sprejeto. In drugo. Jaz bi le želel opozoriti, da smo z začetnimi idejami za spremembo tega zakona začeli na podlagi soglasja poslanskih skupin, da smo bili pooblaščeni, da skupaj sedemo, ob sodelovanju s komisijo pripravimo besedilo zakona in da smo to naredili in da je bil pred dobrim mesecem že en poskus treh koalicijskih poslanskih skupin, da vnese tako določbo, pa je na moje opozorilo iz naše poslanske skupine in ob soglasju vseh bilo praktično preko noči ugotovljeno, da je takšen amandma nesprejemljiv. Jaz, prosim, spomnite se na tisti čas in ugotovite, da je prav, da ste danes enakega mnenja in da amandmaja, ki ste ga vložili, ne podprete. Hvala.
Hvala tudi vam. Lahko preidemo na glasovanje. In sicer prvo bomo odločali o amandmaju Poslanke skupine Nepovezanih poslancev k 4. členu. Ob tem vas seveda opozarjam, da v kolikor bo amandma sprejet, postane amandma pod zaporedno število 2, torej amandma štirih vladajočih strank, brezpredmeten. Glasujemo. Prekinjam. Kolega Školč, imate besedo. Izvolite!
Rad bi obrazložil glas. Mislim, da je to mogoče.
Možnost ste imeli vsi poslanci, dvakrat zaporedoma, ampak.
Ne, gospod podpredsednik.
Imate besedo. Izvolite prosim.
Gospod predsednik, je razprava. Ni mogoče dvakrat zaporedoma obrazložiti glasu. Drugo je obrazložitev glasu. Jaz razumem proceduro tako, da je sedaj konec razprave in da lahko preidemo k obrazložitvam glasu.
Kolega Školč, zdaj pa resnično. Ali ne poznate Poslovnika? Razpravo smo zaključili včeraj, danes sem odprl dva kroga obrazložitve glasu in noben od poslancev pred vami [[...]]
[[...]]o amandmajih [[...]]
[[...]]razpravljal, noben. Ampak je bila izključno obrazložitev glasu. Zato vam tokrat ne dam več besede. Šli bomo na glasovanje.
To je - bom rekel nek popolni novum.
Kolega Školč!
Gospod podpredsednik!
Nimate besede. Nadaljujemo, in sicer gremo na glasovanje. Izvolite, prosim! Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za amandma je glasovalo 22, 35 proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zato prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Odpiram postopek za obrazložitev. Prosim za prijave. Besedo ima poslanec Marjan Drofenik. Izvolite! [[Se odpovedujete.]] Besedo ima poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat bom povedal, da ta amandma, če ga sprejmemo, nas porine nazaj v leta prejšnjega tisočletja. To je sistem, po katerem nihče nima pravice vpogledati v to, kaj se dogaja. Jaz mislim, da ravno zdaj teče ena polemika, pri kateri se je pokazalo, kako zelo pomembno bi bilo, da lahko pogleda komisija v obstoječe in tekoče zadeve. Ravno zdaj, včeraj smo bili na televiziji, ko smo govorili o tej zadevi, in danes ne razumete več tega, kar je bilo včeraj povedano. Jaz se sprašujem, ali sploh kaj razumete pri teh zadevah. Res je, da kar se tiče obveščevalnih služb, te specifične zadeve, pa vendar vsaj verjemite tako, kot je Liberalna demokracija po padcu z oblasti cvilila in jokala zaradi sprejema Poslovnika, ki ga je ona sam vložila tako se bo lahko zgodilo vam, da ne boste mogli kontrolirati tistega, kar delajo tisti, ki so na oblasti. Ne dovolite tega, da bi sami sebi kratili pravice. Ne dovolite tega. Kajti, če enkrat izgubite pravice, jih je hudičevo težko pridobiti nazaj. Ponavadi jih pridobite potem, ko vas bo večina že izven parlamenta in ko boste potem po gostilnah jamrali in jokali, kakšni prasci so tisti tam gor, ker tega pa noben ne sme videti, niti slišali, dela se pa svinjarija po dolgem in po čez. Da se izognemo temu, vsaj temu, bodimo proti amandmaju, ki je vložen. Amandma ni pameten, amandma ni smiseln. Ne bom govoril o demokraciji, kajti to je za nekatere hruška, za nekatere pa krompir ampak še v zemlji. Tako, da smiselno je, da se ta zadeva ne podpre. Zagotovo jo boste podprli, ker to so vam rekli, da morate podpreti. Najbolje, da ne razmišljate o teh zadevah - samo pritisnite na tipko. Tako se bo pač zgodilo. Ampak nekaj pa nas bo takih, ki bomo proti temu amandmaju. In čez čas, ko vam bo voda tekla v grlo, takrat pa se spomnite, vendarle so imeli eni drugi prav. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Obrazložitev glasu. Poslanec Pavel Gantar, izvolite!
Hvala lepa gospod podpredsednik. Ta amandma je treba zavrniti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Obrazložitev glasu - poslanec Jožef Školč.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Štejem za vašo implicitno priznanje, da ste prej ravnali narobe, ko mi niste pustili obrazložiti glasu pri enem amandmaju, pri drugem mi pa to dovolite. Hvala lepa. Tisto, kar bi rad rekel, da, če bo ta amandma sprejet, je ogrožen ves dogovor, ki so ga parlamentarne skupine imele glede vprašanja nadzora nad varnostnimi službami. Ogrožen je tudi sistem sprotnega nadzora. Premeščen je na nadzor že končanih zadev, to je na tiste, tiste stvari, ki se sedaj dogajajo, bo eventualno lahko nadzirala parlamentarna komisija v naslednjem mandatu. To ni smisel dela naše parlamentarne komisije. Zato gospod podpredsednik, da ne bi še enkrat dvigoval roke, štejte, da če bo ta amandma sprejet, da naša poslanska skupina napoveduje 20 minutni odmor za to, da se sami med sabo in po potrebi tudi z drugimi, ki štejejo to rešitev za problematično, dogovorimo, kako ravnati naprej. Hvala lepa.
Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Odpiramo postopek. Ponovno, drugič. Prosim vse, ki imate to željo, da ne bo potrebno tako kot prej, tretjič, četrtič in podobno. Izvolite! Besedo ima poslanec Bogdan Barovič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! V primeru, da bo ta amandma sprejet, vnaprej napovedujem oziroma predlagam uskladitveni amandma. Kajti vsebina ne bo več ista. Uskladitveni amandma pa govori o tem, da ne bo naslov dokumenta Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostih služb, temveč Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o arhivskem nadzoru. To drži in to je pribito.
Za vas kolega Barovič, za kolega Školča in vse tiste, ki še mislite razpravljati o uskladitvenem amandmaju, jaz vas bom potem, ko bo Državni zbor videl, ali bo amandma sprejet ali ne, pozval kvalificirane predlagatelje. Takrat bo pravi moment, da napovedujete nadaljnje korake. Zato iz tega mesta v tem trenutku ne morem upoštevati vaših napovedi. Besedo ima poslanec Dušan Kumer.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Sedaj imam drug predlog, da pa svojega amandmaja, ki ste ga vložili, ne podprete. Bom poskušal na praktičen način vam razložiti. Če sprejmemo ta amandma, zares ta komisija nima več nobenega smisla. Ker od jutri naprej bo lahko direktor Sove rekel, da so vse zadeve še nedokončane, so razlogi zato, da ni nadzora in mi ne bomo imeli ali ne bomo imeli česa nadzorovati. Isto velja za vojaško obveščevalno službo in isto velja za varnostni del kriminalistične službe. Zato še enkrat apeliram na vas. Ne vem, zakaj sami sebi jemljemo to pristojnost in to možnost za učinkovit in normalen nadzor. Ne vem, zakaj. Ker to je eden redkih zakonov, ki je zakon, ki ga bomo sprejeli in ki ga moramo mi izvajati. Povejte še en zakon, ki smo ga sprejeli in ga moramo mi od A do Ž izvajati. Gre za zakon o parlamentarnem nadzoru nad obveščevalnimi varnostnimi službami. In preprosto ne razumem tega razloga zakaj ste proti temu nadzoru. Potem predlagam, da glasujemo o tem, da ukinemo ta zakon o parlamentarnem nadzoru. In lahko druge institucije legitimne, legalni organi, ki so v državi vršijo ta nadzor. In pritegujem kolegu Baroviču, da napišemo nov zakon o nadzoru arhivskega gradiva v Arhivu Slovenije. S tem se pa strinjam.
Hvala. Besedo ima poslanec Milan Cvikl. Izvolite!
Spreminjanje Poslovnika Državnega zbora in pa spreminjanje Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih varnostnih služb sta povezani dejanji. Najmanj, kar bi se morali poslanci vladajoče koalicije zavedati, če boste ta zakon sprejeli, bo v tej alineji ta zakon v nasprotju z 32. členom Poslovnika, ki pravi, da se v Državnem zboru ustanovijo delovna telesa za spremljanje stanja na posameznih področjih. In bomo upoštevaje stališče Zakonodajno-pravne službe za neko podobno zgodbo Komisije za nadzor proračuna in drugih javnih financ pač morali očitno uporabljati to določbo. Tako da vam, poslanci vladajoče koalicije, četudi je to v nasprotju z gentlemanskimi in siceršnjimi dogovori, toplo priporočam, da tega amandmaja ne sprejmete. Kaže pa ta poskus in tole sprenevedanje z včerajšnjim amandmajem na to, da ne želite, da bi resnično imeli v Sloveniji poln parlamentarni nadzor, bodisi nad obveščevalnimi in varnostnimi službami bodisi nad drugimi področji. In obžalujem to zato, ker mislim, da smo vsi člani Državnega zbora, ne pa te ali one koalicije ali opozicije v prvi vrsti. Zato predlagam, da ta amandma zavrnemo. Če pa ne, pa še zmeraj velja 32. člen Poslovnika. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Rudolf Moge.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Sam nameravam ta amandma zavrniti. Če bomo ta amandma sprejeli še enkrat povem, ne vem, zakaj kljub mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora sami sebe omejujemo na tak nivo, da res lahko pregledujemo samo še stare zadeve. Se pravi, da lahko gremo tiste zadeve pregledovati, ki niso več tekoče in so v arhivih. Ne vem, zakaj. Enega argumenta nisem slišal, zakaj. Ali hoče ta Državni zbor napraviti to, kar se je do zdaj pokazalo, da ta Državni zbor ni imel tudi ne dovolj pristojnosti za nepravilnosti, ki so se pokazale v obveščevalnih službah? Ali ni to dovolj velika šola za nas? Ali ne bi bilo dobro, da bi imeli pristojnosti, na podlagi katerih bi lahko poslanci prišli in zahtevali določene stvari, ne pa da celotna komisija pride, se usede v sprejemnico predstojnika te službe, pa reče, to, to in to so nezaključene zadeve, pojdite, lahko gremo v arhiv, pa si bomo pogledali samo še te stvari če nekoliko parafraziram. Če hoče parlament imeti tak nadzor potem oprostite, ne vidim nobenega smisla, da bi sodeloval v takem nadzoru. Meni se zdi tak nadzor če parafraziram približno nekaj podobnega, kot da bi me nekdo povabil na jadralno regato in bi mi dal jadrnico brez jader in bi se jaz lahko v tak čoln usedel, vendar ne bi bil pri zdravi pameti. In tudi tisti, ki jim je naklonil Državni zbor to čast, da smo lahko ta posel opravljali - moralo nas je glasovati 46, da smo sploh ta mandat dobili - bi morali imeti toliko zaupanja v nas, poslance, da smo to zadevo v redu opravljali in da smo delali v dobro te države. Če bomo pa ta amandma sprejeli - ne vem - kdo hoče v tej državi še hujšo situacijo, kot je sedaj.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Anton Anderlič. Izvolite!
Ko sem prvič prebral ta amandma, sem mislil, da se nanaša na to, da bo direktor lahko preprečil pooblaščenemu nadzorniku iz Kabineta predsednika Vlade, da pregleduje razne arhive, pregleduje sezname agentov in podobno. Potem sem pa videl, da se že tako ali tako logične omejitve, ki so potrebne za to, da se ti agenti zaščitijo pravzaprav nanašajo na komisijo, ki naj bi to nadzirala. Nadzora nikoli ni dovolj. In reči, da je smiselno nekaj omejiti, ne pa reči, da je smiselno nekaj kontrolirati zato, ker smo za to postavljeni, zato, ker smo od teh državljanov in državljank izvoljeni, to je sprevrnjena logika. Je nesprejemljiva. Mi moramo omogočiti prav vsak korak, ki bo prispeval k temu, da se bodo nadzirale vse stvari. Jaz upam, da nobeden ne misli, da jaz hočem, da bi parlament vpogledal v seznam sodelavcev. To se da z mehanizmi zakritja zagotoviti. Ampak, tako kot so službe organizirane in kot je prav, da delajo tako za domačo kot mednarodno javnost tajno, učinkovito, da resnično tudi kakšne dokumente, kakšne podatke pridobijo, da je tudi na drugi strani pooblastilo Državnega zbora in odgovornost zaupanje poslancem, da bodo s tretjimi očmi znali kontrolirati, preverili, ali gre za uporabljanje pooblastil na pravi način skladno z zakonom ali gre za uporabo tudi teh posebnih metod in sredstev v skladu z zakonom in konec koncev tudi uporabo denarja v te namene. In zato je ta amandma resnično, resnično korak v zgodovino.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Potem prehajamo na glasovanje o amandmaju k 4. členu, podanemu v proceduro s strani SDS-a, NSi-ja, SLS-a in Poslanske skupine DeSUS. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 29. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Torej, v drugi obravnavi smo imeli en sprejet amandma k 4. členu dopolnjenega predloga zakona, zato kvalificirane predlagatelje sprašujem, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje? Kolega Školč, imate besedo!
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predlagam tako, kot sem rekel prej, da date poslanski skupini LDS 30 minut odmora zato, da premislimo, kako in s kom lahko vložimo amandma za tretjo obravnavo. Prosim, če nam to omogočite.
Kolega Pavel Gantar, mislim, da ste enako hoteli tudi v vašem imenu? Sejo bomo prekinili in jo nadaljevali ob 16 uri in 45 minut.
Spoštovane poslanke, poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Pričeli bomo s prej prekinjeno sejo Državnega zbora. Kolega Školč, izvolite!
Hvala lepa. Spoštovani kolegi, spoštovane kolegice! Odmor 30-ih minut smo izkoristili tudi zato, da smo se skupaj z vodji poslanskih skupin Socialnih demokratov, SNS in Nepovezanih poslancev dogovorili za skupen predlog, da premislimo o amandmaju, ga vložimo in popravimo situacijo, ki je nastala s tem glasovanjem. Osnutek takega amandmaja bo v našem imenu vložil kolega Gantar. Menimo pa, da je to le potrebno prediskutirati tudi z drugimi poslanskimi skupinami glede na to, da je to skupni projekt tako sprememb Poslovnika, kot sprememb zakona. Zato menimo, da je treba to situacijo izkoristiti zato, da te amandmaje natančno premislimo in dogovorimo in predlagamo preložitev tako odločanja o tej točki, kot posledično glede na čas, ki bom rekel, v tem zboru zmanjkuje eni od poslanskih skupin, tudi glasovanje o Poslovniku na julijski sejo. V načelu se s tem strinja tudi predsednik Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala vam. Dovolite, da ponovim, torej, štiri poslanske skupine so vložile amandma za tretjo obravnavo. Kolega Školč, vi pa predlagate, da Državni zbor odloči, da se obravnava, tretja obravnava preloži na naslednjo redno sejo. Samo te točke, kolega Školč. Kolega Školč, ali lahko ponovite predlog sklepa, prosim?
Gospod podpredsednik, najprej bi vas prosil, da glasujemo o tem, da se ta točka prekine in da se tretja obravnava in odločanje o zakonu opravi na julijski seji, pika. Potem pa verjetno boste morali ponovno sprejeti ustrezen sklep tudi za preložitev odločanja o Poslovniku na julijsko sejo. Hvala lepa.
Torej, v skladu s 74. členom Poslovnika ima vsaka poslanska skupina možnost, da se opredeli do proceduralnega predloga v roku treh minut. Kolega Pavel Gantar, izvolite!
V imenu Poslanske skupine Nepovezanih poslancev bomo podprli ta predlog. Hkrati pa kot je že najavljeno v imenu štirih poslanskih skupin, Poslanske skupine Nepovezanih poslancev, Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije, Poslanske skupine Socialnih demokratov in Poslanske skupina Slovenske nacionalne stranke vlagamo že napovedani amandma k temu 4. členu.
Dobro. Lahko preidemo na glasovanje o proceduralnem predlogu, ki ga je predlagal kolega Školč, da se preloži na naslednjo redno sejo? Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Odločanje smo preložili na naslednjo redno sejo. S tem se razumeva, da je pod to sejo točka zaključena. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to z obravnavo Predloga sprememb in dopolnitev Poslovnika Državnega zbora. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenmu predlogu akta niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu akta. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog akta neusklajen. Ob tem vas želim opozoriti, da bomo na podlagi 94. člena Ustave spremembe in dopolnitve Poslovnika zbora sprejeli, če bosta zanje glasovali dve tretjini navzočih poslancev. K proceduralnemu predlogu pa se je prijavil kolega Tanko. Izvolite!
Hvala za besedo. Glede na to, da sta oba akta zakon in Poslovnik vezana v skladu z dogovorom, ki je bil dosežen med poslanskimi skupinami, predlagam, da se odločanje o aktu preloži na naslednjo sejo.
Dobro, tudi ta proceduralni predlog je bila jasen. Predlagam, da se Državni zbor o njem odloči. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 60, kar pomeni, da je proceduralni predlog sprejet. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] S tem točko dnevnega reda za to sejo zaključujem. Zaključujem tudi 29. sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Lep dan naprej!