Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Strokovne službe odbora za finance se izjemno trudijo, da bi pripravile poročilo. Glede na to, da so bili tudi vsi členi amandmirani, prosim za malo potrpežljivosti. Petnajst do 17.00 ure predvidoma bo poročilo že na vaši klopi. Hvala lepa za razumevanje Gospod Jakič, samo to pojasnilo. Predsednik odbora še ni podpisal poročila in je prosil, če lahko počakamo petnajst do 17.00 ure. Mislim, da smo lahko tako uvidevni do služb, ker poročila v rokah še nima, bo pa predstavil poročilo državnemu zboru. Hvala še enkrat za razumevanje.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Pričenjam 9. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki je sklicana na podlagi prvega in drugega odstavka 51. člena in prvega odstavka 54. člena poslovnika državnega zbora. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci in poslanke: Jelko Kacin, dr. Mihael Brejc, Anton Delak, Zmago Jelinčič Plemeniti, Janez Kramberger, Janko Veber, Franc Kangler, Stanislav Brenčič, Maria Pozsonec, Branko Kelemina, Franc Pukšič, Feri Horvat, Andrej Fabijan in Bogomir Vnučec. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani, zato vas vljudno prosim, da s pritiskom na tipko kvorum [[...]]Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na sejo smo povabili predstavnike vlade Republike Slovenije, zato jih med nami prav lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 9. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Izredna seja je sklicana na predlog vlade Republike Slovenije in po dogovoru z vodji poslanskih skupin. Predlog dnevnega reda ste prejeli danes s sklicem, in sicer je predlagana ena sama točka dnevnega reda - obravnava predloga zakona o jamstvu za zavarovalno kritje letalskih prevoznikov, hitri postopek. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Prehajamo na predloge za širitev dnevnega reda. Želi v zvezi s širitvami kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu za sprejem zakona po hitrem postopku. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o jamstvuza zavarovalne kritje letalskih prevoznikov in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? Minister, dr. Pavel Gantar, izvolite. Spoštovani gospod minister! Ta trenutek odločamo o hitrem postopku. Če želite v zvezi s predlogom za hitri postopek? [[Ne želite.]] Hvala lepa. Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi besedo poročevalec matičnega delovnega telesa? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Tako predlagam za današnjo sejo dnevni red, ki ste ga prejeli s sklicem, s sprejeto dopolnitvijo o tem. Glasujmo! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti 1. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dnevni red 9. izredne seje zbora sprejet. Prehajamo na edino točko dnevnega reda, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O JAMSTVU ZA ZAVAROVALNO KRITJE LETALSKIH PREVOZNIKOV, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato zdaj prosim predstavnika vlade, ministra, gospoda dr. Pavla Gantarja. Izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci! Jaz bom poskušal biti kar se da kratek, jedrnat, vendar nekaj besed bom le moral reči. Dejstvo je, da so kot posledica terorističnih napadov dne 11.9.2001 v ZDA zavarovatelji letal zmanjšali jamstvo za škodo, povzročeno tretjim osebam na zemlji zaradi rizikov vojne in terorizma. Do 10.9. bi lahko rekli, so imele vse zavarovalnice z letalskimidružbami zavarovalne pogodbe za škodo, povzročeno tretjim na zemlji po limitih zavarovalnih pogodb, odvisno od velikosti družb. Tako je Adria Airways imela 750, nekateri večje letalske družbe pa seveda bistveno večje vsote. Po tem obdobju so zavarovalnicezmanjšale to odgovornost za škode, jamčenje na 50 milijonov dolarjev. S tem pa so postavile letalske družbe v tako rekoč nemogoč položaj. Kajti po pravilih bi morale seveda zagotavljati to jamstvo v vsoti zavarovalne police za te primere, kot je navedeno.V Evropi, kjer so se zgodile, so začeli mrzlično razmišljati in ukrepati, kako to storiti, kako premostiti to razliko. Kajti če je ne bi, bi letalske družbe seveda ostale na zemlji in ne bi pač letele. Sklepi, ki so jih evropske vlade in vlade v Evropski uniji sprejele, so se nanašale, so bili sklepi vlade za jamčenje, za te škodne dogodke v višini od 50 milijonov dolarjev do višine, ki jih imajo letalski prevozniki v svojih policah. Te sklepe so izdale vlade in veljajo za neko določeno obdobje, večinoma mesec dni. Slovenija je seveda ravno tako postavljena pred to vprašanje, vendar je postalo očitno, da seveda slovenska vlada takšnega sklepa o tem jamstvu ne more izdati, nima zakonske podlage za to. To lahko stori samo parlament oziroma takšno jamstvo lahko da samo parlament. In prav zato smo seveda prinesli ta zakon v državni zbor. Ukrepali smo kar se da hitro. Dokument za te zadeve smo dobili v sredo in seveda v četrtek smo bili na vladi in potem ukrepali naprej. Rad bi povedal predvsem še to in predvsem bi zelo jasno poudaril, da to, o čemer danes govorimo, je jamstvo, ki se nanaša na škodo, povzročeno tretjim osebam na zemlji zaradi rizikov vojne in terorizma. Tu ne gre za druga jamstva in zavarovalne elemente v policah, ki jih imajo te letalske družbe. Tako, recimo, v primeru kritja Adrie Airways, na katerega se ta zakon pravzaprav nanaša, kritje kaska letala zaradi vojnih rizikov stane v celoti, vendar seveda ob doplačilu premije, po premijski stopnji 0,05 procentov od vrednosti flote, kar znaša da bo Adria plačala 82 tisoč dolarjev več. Prav tako obstaja še vedno kritje zavarovanja odgovornosti za škodo zaradi vojnih rizikov za doplačilo 1,25 dolarja po prepeljanem potniku. Tudi odgovornost za potnike je krita tudi v primeru vojnih rizikov. Samo do 50 milijonov pa je krita škoda, povzročena tretjim na zemlji, kar pomeni, kadar se letalo dobesedno, če smem tako reči, uporabi kot orožje v nekem takšnem terorističnem ali vojnem napadu. Samo za to gre v tem zakonu. To je odgovor tudi tistim, ki večkrat vprašajo, če se država s tem ne spušča na neko področje jamčenja, ki je pač zelo veliko, bi le rekli, da je nevarnost takšnega dogodka izjemno majhna, da je ne sme biti, posebej po teh dogodkih, ki so se zgodili. Vendar, seveda, zavarovalniško pravo in uzanci v letalstvu zahtevajo takšno jamčenje. Kaj se bo dogajalo naprej? Najprej bodo verjetno v mesecu ali dveh, treh poiskali ustrezne rešitve, mogoče z zavarovalnicami tudi, da bodo omogočili ustrezno jamstvo tudi za to. Toda v obdobju do tedaj pa jamčijo to odgovornost od 50 milijonov do višine zavarovalne police, seveda za te primere odgovornosti do tretjih oseb, v primerih, ki sem jih navedel, pa seveda vlade. Takšne sklepe so izdale vse vlade Evropske unije, vse vlade pridruženih članic, razen Slovenije in Slovaške, tudi Hrvaška in nekateri drugi. Če tega ne izdamo, se lahko zgodi, da Adria ne bo mogla leteti. Ker je bilo včeraj jasno postavljeno, da zakon ne bo mogel biti sprejet, čeprav tudi sicer ne bi bil veljaven, pa vendar bi bila zelo močna zaveza, smo ugotovili, da sledi neposredna škoda v višini 87 milijonov dolarjev, ker bi kreditodajalci Adrie, ker nima več rizika zavarovanega v celoti za ta primer, lahko zahtevali vračilo kreditov. Takoj smo naložili prek nadzornega sveta v upravnem odboru slovenske razvojne družbe sklep, s katerim je slovenska razvojna družba sprejela jamčenje za to vsoto do uveljavitve tega zakona. Ta sklep v tem trenutku deluje, če smem tako reči, letala so v zraku, letijo, vendar je to nenavadna rešitev, ki je druge države nimajo v tem primeru. Verjamemo, da bo držala do uveljavitve zakona, potem pa se bo nadaljevalo tako, kot sem napisal naprej. Da se ne bi preveč oglašal, bi posebej poudaril, da se zahvaljujem tako zakonodajni službi kot odboru za finance in državnemu svetu za koristne pripombe, ki so nomotehnično in drugače izboljšale zakon, za katerega priznam, da je bil napisan v naglici in je imel marsikatero zadevo ne preveč zadosti jasno napisano. Tekst je sedaj bistveno boljši. In enostavno rečem, čeprav nimam še pred sabo poročila, če je poročilo takšno, kot smo ga dogovorili, se vlada strinja z vsemi amandmaji, ki so v tem poročilu navedeni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Ciril Pucko, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Navedeni zakon je odbor obravnaval na 14. izredni seji danes popoldne in po dokaj obširni in vsebinsko bogati razpravi oblikoval amandmaje k trem od štirih členov zakona in k naslovu zakona. Pri tem smo upoštevali vse pripombe vsebinske narave, podane s strani sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve in večino pripomb iz mnenja državnega sveta. Prav tako smo upoštevali enega izmed amandmajev, ki ga je vložila do takrat poslanska skupina Nove Slovenije. V tem smislu predlagam, da se posebej razprava o posameznih členih opravi v tistem trenutku, ko bo podan pregled amandmajev, da ne bi prihajalo do nepotrebne razprave o besedilu zakona, ki bo dobil v končni fazi po mnenju odbora popolnoma drugo vsebino. Zato menim, če se bo razprava približala h koncu pred dostavo pregleda amandmajev na klop, da v tistem trenutku gospa predsedujoča za nekaj minut prekinete razpravo oziroma to točko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Mnenje poslanske skupine SLS + SKD slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Ivan Božič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani ministri, drugi člani vlade, kolegice in kolegi. Včeraj smo dobili na mizo, približno ob tem času smo res imeli verzijo zakona, ki je danes precej spremenjena, a vendar v naši poslanski skupini podpiramo rešitve, kajti menimo, da naš letalski prevoznik pač mora leteti. Imamo pa pripombe prav na besedilo. Pri tem bi pravzaprav v imenu poslanske skupine pohvalil naše strokovne službe, ki so napisale in sestavile pravzaprav novo besedilo zakona, ki ga bomo dobili na mizo in ga bomo tudi potem obravnavali. Ker sem bil član komisije za finance in monetarno politiko, gapoznam, zato si tu pač privoščim in upam govoriti v imenu poslanske skupine o tem zakonu. Malo nas moti, da nimamo natančne analize, kako so druge države odreagirale na zadevo odpovedi pozavarovalniških pogodb. A vendar, kot sem rekel, za tri mesece, kolikor naj bi ta zakon veljal, mislimo, da moramo zakon po hitrem postopku le sprejeti. Precej pripomb imamo na tisto poglavje o tujih letalskih prevoznikih, in sicer iz več vidikov. Govorimo samo o določenih težah teh letal, ne pa o manjših letalih in drugih, helikopterskih enotah, ki lahko tudi letijo čez naše državne meje, ki tudi niso obravnavane v tem zakonu. Obravnavano je pravzaprav, če smo odkriti, samo naše nacionalno letalsko podjetje. Zanimalo nas je in tudi še vedno govorimo, kako pravzaprav imamo zaščitene naše meje pred vdori takih terorističnih letal, ki bi bile manjše od teh, in kako je potem zaščitena varnost naših državljanov, recimo, vodnih virov, drugih objektov, kajti to v tem zakonu zaenkrat nimamo opredeljeno. Mislim, da je ravno zaradi tega, sicer smo na komisiji za finance in monetarno politiko črtali pojem podobna dejanja, ki bi se lahko zgodila poleg terorističnih, ravno v tem je naš pomislek, kaj pa ostalo, manjših letal, drugih enot, ki lahko pridejo čez državno mejo, pa povzročijo veliko nesrečo. Tega ta zakon ne rešuje. Vsaj tako mi menimo, da ne. In drugo. Malo nas zanima tudi pravzaprav, kdo ima koristi od tega zakona. Sama država. V redu. 91% lastniki smo, to je torej država, našega nacionalnega letalskega prevoznika. Najbrž je tudi v ostalih 9% država kar udeležena na nek način tudi prek Ljubljanske banke. Tako bomo z veseljem proučili tudi letno poročilo poslovanja našega nacionalnega prevoznika, kajti v naši državi so firme, ki tudi poslujejo za ljudi, veliko naredijo tudi za državo, a vendar jim tako širokogrudno ne pomagamo. Kot sem v uvodu povedal, naša poslanska skupina bo ta predlog podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Bom zelo kratek. V Slovenski nacionalni stranki smo že od včeraj, od tistega trenutka, ko smo se pogovarjali, prekinjali sejo, se sestajali pri gospodu predsedniku državnega zbora, veliko govorili. Tri stvari bi rad poudaril. Prvič, da sem kot član tako matičnega odbora in tega državnega zbora začutil nek konsenz, torej soglasje med ne samo političnimi strankami znotraj državnega zbora, ampak tudi neko soglasje med državnim zborom in državnim svetom, pa nenazadnje tudi med skupnimi interesi, ki jih ima ta država za določena dejstva. Dejstva so bila jasna, ali bodo letala prizemljena in nosila takšno ali drugačno škodo, ali pa bodo letela. Prav tako smo se strinjali s tem da je nenadoma nastalo veliko vprašanj glede zakonsko in pravno urejenih stališč in mnenj zavarovalniškega poslovanja v Republiki Sloveniji. Prepričan sem, da bodo ta vprašanja ostala odprta in da se bomo o pravicah, ki jih imajo zavarovalnice do tako visokih zneskov, o katerih se pogovarjamo, še veliko govorili. Slišali smo tudi stališča, o katerih bi lahko danes razpravljali. Vlade drugih držav so imele možnost, da so sprejele posebno zakonodajo, tako da letala njihovih letalskih družb letijo. Pri nas vlada te možnosti ni imela. Slišali smo, vemo, da Sid Slovenska investicijska družba, tudi te možnosti nima, ker ni registrirana za to dejavnost. Rešitev se je našla, kolikor smo bili obveščeni, pri Srdu, pa vendarle je ta državni zbor danes pred tem, da bosprejel zakon, ki bo za tri mesece jamčil slovenskemu letalskemu prevozniku, da bo nemoteno letel in opravljal svoje delo. Ponavljam, vprašanja, ki so se odprla, bodo odprta ostala, in če pomladi kolegi, pa mislim, da bodo, tako opozicijski kot pozicijski, ne bodo odprli vprašanj, jih bomo mi. V imenu članov matičnega odbora želim izraziti kolegom v državnem zboru prepričanje, da smo upoštevali mnenja tako enih kot drugih, da smo konstruktivno delali in prepričan sem, da smo tudi ob spremembi naslova zakona oblikovali takšen zakon, za katerega menim, da ni potrebno veliko besedi in ki ga lahko z vsem zaupanjem, za dobo treh mesecev, torej jamstvo za dobo treh mesecev, vsi skupaj sprejmemo. Hvala ker ste poslušali.
Hvala lepa vam. Mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Blaž Kavčič. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, gospoda ministra, predstavnik vlade, spoštovane kolegice in kolegi. Pri obravnavi predloga tega zakona se nam je zdelo v Liberalni demokraciji Slovenije pomembno nekoliko precizneje, kot je bilo to v osnovnem tekstu, precizirati posamezne kategorije, vloge posameznih dejavnikov v tem poslu. Skratka vlogo države, na dva načina. Vlogo države najprej kottistega institucionalnega okvira, ki predstavlja neko pozitivno poslovno okolje in ki se obnaša podobno, kot se obnašajo druge primerljive države. Drugič, države kot tudi lastnika, tako v vlogi, ki jo ima direktno v Adrii kot tudi v vlogi, ki jo ima v SRD in v Novi Ljubljanski banki. Precizneje je torej treba opredeliti vlogo zavarovalnic v tem poslu, dovolj natančno opredeliti pozavarovalnic, dovolj natančno opredeliti vlogo avio slovenskega prevoznika Adrie Airways in pa seveda vloge tujih prevoznikov. Vse to je bilo pomembno vključiti v debato in v dovolj natančno opredelitev, tako naslova zakona kot tudi posameznih členov. Pomembno je podčrtati, da ta zakon ureja tako pozicijo slovenskega nacionalnega avio prevoznika kot tudi tujih letalskih družb, ki letijo v zračni prostor Republike Slovenije ali ga zapuščajo. Potrebno je bilo tudi v diskusiji vendarle najti soglasje za natančno in dovolj konsistentno razmejitev treh ločenih vej oblasti. Zato se tudi nismo opredelili za predloge, ki so šli v smeri nalaganja konkretnih ukrepov podjetniške narave slovenskemu avio prevozniku, ampak smo se zadržali samo v tisti vlogi, ki jo tudi imamo, se pravi v zakonodajni vlogi. Naj zaključim s tem, da menim, da bomo s sprejemom tega zakona stopili za tri mesece, predvidoma, v neko vlogo, kot so jo zavzele tudi Sloveniji podobne, po pravilu pa seveda bistveno večje države. Zato bomo v Liberalni demokraciji Slovenije predlog tega zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod dr. Jožef Bernik. Izvolite.
Gospa predsedujoča, gospoda ministra! Imeli smo, kot je že bilo rečeno, zelo dobro sejo finančnega odbora in smo rešili večino spornih vprašanj. Tu gre predvsem zahvala za komentarje, ki jih je dal državni svet in pa tudi sekretariat za zakonodajo. Sprejet je bil tudi amandma naše poslanske skupine Nove Slovenije, da se garancija oziroma jamstvo skrajša na tri mesece. Mislimo, da je to zelo razumen rok, kajti če gledamo, kaj so storile vlade po svetu, da so pomagale letalskim družbam v tej katastrofi, lahko ugotovimo, da je bilo zelo malo vlad, ki so šle preko tega roka, večinoma pa sploh do tega roka prišlo ni. Namreč, države so predvsem gledale na to, da dajo letalskim družbam možnosti, da uredijo svoje razmere z zavarovalnicami in, seveda, če to ne bo funkcioniralo, bodo morali poseči po drugih ukrepih. Predlagali smo tudi, da bi država ne dajala jamstva direktno Adrii oziroma našemu edinemu letalskemu prevozniku, temveč da bi to jamstvo šlo na dosedanjo zavarovalnico našega prevoznika in da bi jamstvo bilo od 50 do 750 milijonov dolarjev, in da bi potem to tudi krilo pozavarovalno dejavnost. Ni nam povsem jasno, kdo je bil pozavarovalec Triglava in kako je prišlo do tega, da je ta nenadoma odpovedal zavarovalnino. Seveda, razumemo to, da so tudi druge družbe že nekoliko prej to storile. Mislimo, naj ponovim, da bi morala ta transakcija potekati med vlado in zavarovalnico. Vam povem, kaj smo navedli v naši obrazložitvi. S predlaganim zakonom želi vlada Republike Slovenije prevaliti ves riziko o tej nesreči iz zavarovalnice na pleča slovenskih davkoplačevalcev, kar je seveda popolnoma nesprejemljivo. Zavarovalnice pobirajo premije ravno iz razloga, da bodo v primeru škodnega dogodka prevzele nase pogodbeno določena bremena. V konkretnem primeru pa se zavarovalnice odvezujejo kakršnegakoli bremena, tako glede izbire tuje pozavarovalnice kot glede pogodbe, ki so jo s to tujo pozavarovalnico sklenile, in tudi glede rizika, ki so ga z zavarovalnimi pogodbami prevzele. Tukaj naj naredim en intermeco. Strinjam se s tistimi, ki govorijo, da je pač to en požar, ki ga je treba nujno gasiti, in da bomo nekatera vprašanja, ki se pojavljajo v tej zvezi, recimo poslovanje Adrie Airways in podobno, kakšna bo pogodba, ki jo predlaga vlada trenutno za jamstvo našemu letalskemu prevozniku, da bomo to pustili zaenkrat ob strani. Vendar bomo, kot smo se menili na odboru za finance, to stvar skušali slediti in da bomo tudi dobili poročila o tej stvari. Naj dokončam to obrazložitev. Hkrati pa morajo zavarovalnice plačati premijo za jamstvo, ki ga bo prevzela Republika Slovenija, vse dokler ne bodo sklenile novih pogodb s tujo pozavarovalnico. Višina te premije se bo določila na podlagi pogajanja med zavarovalnico in pristojnim ministrstvom, pri čemer se bo morala upoštevati višina premij, ki jih za primerljiva jamstva plačujejo zavarovalnice v tujini. Bistveno je, da je višina premij določljiva, čeprav v zakonu ni izrecno določena. Tukaj bi še eno osebno mnenje povedal. Veliko bolj smotrno je, da vlada daje jamstvo zavarovalnicam, ki so v tem poslu in ki bodo lahko bolje nadzorovale, prvič, pogodbo, sklenitev pogodbe in potem izvajanje pogodbe, če bo potrebno. Mislim, da je taka praksa ekonomska, gospodarska in da bodo tudi tukaj morali veljati tržni zakoni, ki jih skušamo v naši državi vpeljati. Torej, še enkrat hvala vsem, ki so sodelovali pri tej pogodbi, sestavljanju te pogodbe. Malo se mi pa kljub temu zdi čudno, da vlada nekaterih stvari ni dovolj premislila, čeprav razumem stisko, ki je bila, vendar mislim, da imamo dobre pravnike, ki bi lahko nekatere probleme, s katerimi smo se mi morali spoprijeti v odboru, lahko sami rešili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Leopold Grošelj. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala lepa za besedo. Spoštovana ministra, kolegi in kolegice! Ko smo včeraj dobili v roke predloženi zakon o jamstvu za zavarovalno kritje letalskih prevoznikov, smo na poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov ugotovili, da je to pravi in edini način, da lahko tudi še v naprej Adria Airways in tudi drugi slovenski letalskiprevozniki nadaljujejo, glede na znane dogodke, s to svojo dejavnostjo zračnega prevoznika in seveda tudi še naprej izpolnjujejo obveznosti iz obveznega zavarovanja proti tretjim osebam. Ravno tako so bili za nas tudi sprejemljivi tako cilji in načela zakona, ki so opredeljeni v tem predlogu, ker ne nazadnje nesprejem takega zakona bi dejansko povzročil tudi propad Adrie Airways in v bistvu tudi onemogočil delo ostalim slovenskim letalskim prevoznikom, ki imajo v bodočnosti namen izvajanja letalskega prevoza z letali prometne kategorije. Zagotovo smo bili izredno pozorni tudi na tretji del zakona, ki govori o finančnih posledicah. Tudi mi smo razmišljali o več stvareh, vendar ne nazadnje glede na dogodke, ki so se zgodili 10. septembra letošnjega leta, smo smatrali, da je to edini pravi način, tako kot je ukrepala in predlagala sprejem ustreznega zakona tudi vlada Republike Slovenije. Z gospodom Ferijem, s katerim sodelujeva v odboru za finance in monetarno politiko, sva se tudi skupno dogovorila, katera stališča naj uveljavimo, ker smo tudi mi ocenili, da ravno dikcija zakona ni dovolj natančna. Vendar mislim, da je bilo to na seji odbora, tudi z veliko pomočjo glede na zasedanje državnega sveta, ki je danes zasedal, in seveda tudi s stališči sekretariata za zakonodajo, mislim, da je zakon dovolj jasen in razumljiv. Podprli smo zlasti tudi predlog, da ne bo ta zakon le v tem delu sprejema, pomeni, za dobo treh mesecev, po tem mesecu bodo pa pomisleki, ki so se izrazili tako na odboru in verjetno se bodo tudi danes, se bodo poskušali, bi rekel, razrešiti. Mi smo pa, seveda, čeprav moram tudi odkrito priznati, da bi pristal tudi na to prehodno obdobje do enega leta. Predloženi amandmaji, ki jih bomo skupaj pogledali, če so tako izoblikovani, kot so bili na odboru - smo se na poslanski skupini tudi dogovorili, da jim bomo dali polno podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod mag. Andrej Vizjak. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani minister, predstavniki vlade, spoštovani vršilec dolžnosti direktorja Adrie Airwaysa, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! V Socialdemokratski stranki Slovenije pozdravljamo namen zakona, saj je namen dejansko omogočiti našemu edinemu zračnemu prevozniku nadaljnje delovanje in tudi obstoj. V tem smislu popolnoma podpiramo namen in tudi cilje tega zakona in seveda mu s tega aspekta in tega zornega kota ni mogoče sploh nasprotovati oziroma ga ne podpreti. Žal pa moram pri tem ugotoviti, da je zopet, kot že pogosto, vlada oziroma v tem primeru ministrstvo za promet vložilo v državni zbor dokaj pomanjkljivo besedilo in praktično smo danes porabili cel dan, da smo skupaj z našimi službami, z državnim svetom in seveda s prispevki posameznih poslank in poslancev nekako izoblikovali, po mojem, dokaj dobro besedilo. Povedati je treba, ker se mi zdi, da danes to še ni bilo izrečeno, da je s tem zakonom Republika Slovenija prevzela jamstvo v višini približno enega letnega slovenskega proračuna. To je resna cifra in ob tej vsoti se velja zamisliti in tudi seveda sprejeti taka pravila igre in tudi take okoliščine in določbe v zakonu, da so nedvoumne, da so jasne in prav to je bilo očitati vladi, ko je predložila ta zakon v državni zbor. V tem kontekstu smo v socialdemokratski stranki tudi predlagali predlog dodatnega sklepa, kajti če že prevzemamo tako visoke rizike, je potrebno po našem mnenju zagotoviti tudi čim širše in čim obsežnejše ukrepe za zniževanje oziroma za preprečevanje teh rizikov. Zato predlagamo tako vladi kot vsem subjektom, pristojnim za varnost v zračnem prometu, da v najkrajšem možnem času zagotovijo vse dodatne in sodobne protiteroristične ukrepe, tako na slovenskih civilnih letališčih kot tudi zrakoplovih javnega prometa. Mislim, da se s temi ukrepi dajo bistveno znižati riziki, ne le za to jamstvo, temveč seveda tudi za tisto največ, to je za življenja potnikov in seveda varnost premičnin in nepremičnin. Na koncu bi zastavil vladi še eno izmed ključnih vprašanj, ki se nam ob tem porajajo, pa, žal, nekako nismo mogli dobiti odgovora. To vprašanje je: Ali je 750 milijonov dolarjev za škodni primer res tista najnižja možna vsota jamstva, to se pravi, ali ni mogoče za posamezni škodni primer nižjega jamstva? Glede na to, da je minister povedal, da se to jamstvo veže na že sklenjene zavarovalne posle, pa kljub temu sprašujem, ali je podoben vzorec veljal tudi pri drugih letalskih prevoznikih po Evropi in seveda po svetu oziroma ali ni to samo pri nas. Zato to vprašanje ministru in hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije, bo predstavil gospod Valentin Pohorec. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovani gospod minister in član vlade. Včeraj smo se srečali s problemom in smo bili pripravljeni verjetno tudi vsi ostali pomagati vladi rešiti ta problem, ki je nastal za našega edinega letalskega prevoznika. Na videz se nam je zdelo, da je zakon sprejemljiv in da ne skriva nekih takih pasti, kot so kasneje ugotovili predvsem člani državnega sveta in strokovna služba, naš sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve. Zato je danes bila na odboru za finance kar zajetna razprava in zakon skoraj v celoti prenovljen. Jaz ne bi ponavljal vsega tistega, kar so moji predhodniki že rekli, da ne izgubljamo časa. Dejal bi, da se s tako vsebino, kot je sedaj predlagana z amandmaji, strinjamo in da ga bomo tudi podprli. Strinjamo pa se seveda tudi s tistimi predlogi, da problem vendarle ni tako zanemarljiv, da ni tako mali, čeprav imamo sorazmerno v evropskih merilih malega prevoznika s sedmim letali, da bi najbolj skrajni črni scenarij bila recimo tudi ta letala deležna sovražnega delovanja, ugrabitve in podobno, lahko za Slovenijo postal to velik finančni zalogaj, če bi se iz tega seveda kaj takega, kar se je v Ameriki dejansko zgodilo, zgodilo tudi med našimi zrakoplovi. Mi bomo ta zakon s predlaganimi amandmaji podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Stranke mladih Slovenije bo predstavil gospod Marko Diaci. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav predstavnikom vlade in vsem ostalim. V SMS-u bomo zakon z dopolnili z amandmaji odbora podprli. Ne bom ponavljal stvari in dejstev, o katerih so že ostali govorili. Upam pa si tvegati oceno, da se bomo po treh mesecih zopet srečali z istim zakonom, glede na znana dejstva, ki se dogajajo v zvezi s preteklimi dogodki. Bojim pa se tudi, da bo državna garancija tudi v drugih državah nekaj časa praksa.
Hvala lepa. Svoja mnenja so predstavile vse poslanske skupine. Sedaj dajem besedo poslankam in poslancem. Ker pisnih prijav k razpravi nisem prejela, je razprava morebitnih razpravljajočih omejena na pet minut. Želi kdo razpravljati? Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Sam sem se udeležil kot opazovalec zadnjega dela razprave, ki je potekala v našem odboru za javne finance in monetarno politiko. Jaz bi rad postavil vprašanje gospodu ministru, ker mi resnično ni jasno, in to je tudi podlaga za ta amandma, ki ga je naša poslanska skupina predlagala in ni bil dokončno tudi sprejet v odboru. Gre sicer za to. Kot jaz razumem, kako ta stvar deluje, dejansko obstaja neka pogodba med Adrio Airways in zavarovalnico Triglav. Zavarovalnica Triglav pa to deloma preda neki drugi ustanovi, ki je, sicer sedaj vemo, da je nekje v Londonu - ta pa je kot druge po svetu unilatelarno proglasila, da pač ne bo krila teh morebitnih poškodb preko 50 milijonov dolarjev. Tako jaz to razumem. Če je to tako, bi rad tudi vedel, če bo dejansko, ker Adria Airways je v državni lasti, 91% neposredno, potem pa preko Nove Ljubljanske banke še skoraj ostalo. Rad bi vedel, zakaj se je vlada odločila, da bo dejansko naredila oziroma se je odločila za takšen pristop, da bo na podlagi tega zakona sklepala pogodbo neposredno z Adria Airways in ne pa z našo zavarovalnico, ki je že ta posel opravljala. Tudi to vprašanje ni samo s formalnopravnega vidika samo neka kozmetika. Gre tudi, kaj se zgodi, in vsi upamo, da se ta riziko ne bo dejansko materialno zgodil, vendar moramo pa tudi to predvidevati. Ni enako, če ima država pogodbo z Adria Airways, ali pa ima pogodboz zavarovalnico. Če pride do dejanskih nesreč, potem bomo tudi kot država prevzeli odgovornost izvajanja vsega tega, kar je povezano s takšnimi nesrečami. Torej, ni enostavno, kakšna je originalna situacija. Če je naša pogodba, pogodba Adria Airways, ki je končno tudi v državnih rokah, ali je to neposredno zavarovalnica Triglav in potem pa zavarovalnica Triglav s tem podjetjem v Londonu, ali sta to bili dve različni pogodbi. Če je prvo, potem bo treba pogledati to pogodbo samo, da ne bomo plačevali za stvari, ki jih ne bomo dosegli. In pa, če je tudi v tem, ko ste se tako odločili, ste predvidevali posledice v konkretnem primeru, če do materializacije poškodbe resnično pride. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod minister, če dovolite, bi prosila še ostale poslanke in poslance, da v splošni razpravi povedo svoja mnenja, morebitna vprašanja, pa bi potem na koncu dala besedo gospodu ministru, da odgovori na vprašanja. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Del bom pojasnil jaz, del pa kolega minister Rop. Kot rečeno, vaše sklepanje gre prav v to smer. Namreč, kaj se je zgodilo. Ko so se zavarovalnice in pozavarovalnice umaknile in se omejile samo na limit 50 milijonov dolarjev, se je seveda začelo, kot sem prej omenil, mrzlično iskanje prave rešitve. V času, dokler se ne najde prava rešitev, ki bo verjetno neka kombinacija dogovora zavarovalnic, države, verjetno tudi prevalitve na potnika, na koga pa, do tega časa so vlade prevzele direktno jamstvo za ta čas, krajši čas: mesec ali nekaj več. In prav o tem mi govorimo. Še enkrat poudarjam, druge vlade so to storile preprosto s svojim sklepom, medtem ko slovenska vlada mora zato priti v parlament. Naslednja stvar, ki je tu pomembna, je pač ta, da prav gotovo se bo v tem času veliko dogajalo. Mi imamo v tem zakonu člen, ki govori, da to jamstvo velja sedaj za čas do spremembe mednarodnih zavarovalnih in pozavarovalnih pogojev za kritje teh rizikov oziroma največ za tri mesece. Se razume, kajne? Samo, dokler se ne dogovorimo ali pa ne dogovorijo in ne dogovorimo o teh zadevah. To so rešitve, ki so jih evropske vlade in sosednja izbrale. Zakaj ne, jaz lahko samo domnevam; finančniki mogoče to vedo bolje. Tudi če mi poskušamo to skleniti z zavarovalnico, recimo, Triglav, je vprašanje, ali bo to pozavarovanje upoštevano potem naprej, in tako naprej in podobno. Zato je to najbolj, bi rekel, enostavna in, jasno, tudi prehodna rešitev. Še odgovor na vprašanje, ki ga je postavil gospod poslanec Vizjak, ali je podoben vzorec bil tudi drugod, ali ne bi kazalo zmanjšati. Ne, te zadeve gredo na zavarovalne police, ki so bile na višino zneskov, sklenjenih na dan 10.9.2001. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister za finance, mag. Anton Rop, izvolite.
Hvala lepa. Samo deloma pomagam še pri tem odgovoru. Treba je vedeti, da ima Adria Airways zavarovalno pogodbo, pogodbo o zavarovanju za tovrstne rizike do zneska 750 milijonov dolarjev samo z zavarovalnico Triglav. To je popolnoma jasno. Zavarovalnica Triglav je znotraj svetovnega pozavarovalniškega trga pozavarovala ta posel do tega zneska. Na svetovnem pozavarovalniškem trgu je prišlo do spremembe. Pozavarovalnica, ki je pravzaprav pozavarovala ta riziko zavarovalnici Triglav, je limitirala, tako kot vsem drugim zavarovalnicam po svetu, obseg tega zavarovanja in je možen samo do 50 milijonov dolarjev. Zavarovalnica Triglav je to upoštevala in ne zavaruje za več kot 50 milijonov dolarjev ob tej premiji.Seveda so povedali, da je zavarovalnica Triglav celo povečala premijo, ki jo ima sicer. To pomeni, da imamo zdaj problem stanja na svetovnem pozavarovalniškem trgu, ki je trenutno v tej fazi, da je blokiran do 50 milijonov dolarjev. Kot veste, so tuje vlade, na primer angleška, sklenile, da v določenem času, omejenem času, dajo čas vsem letalskim družbam, da se dogovorijo z zavarovalnicami, te pa s pozavarovalnicami o dodatnem zavarovanju. To seveda pomeni tisto, kar vsi vemo, da bodo zavarovalne premije narasle, da bo tudi cena prevoza narasla in da se bo na koncu to prevalilo na končnega uporabnika. Tisto, kar mi po moji oceni lahko naredimo, je, da poskušamo spremljati dogodke in da v tistem momentu, ko ugotovimo, da so se začele tovrstne pogodbe sklepati in se prevaljevati stroški, če lahko temu tako rečem, iz držav, potencialni stroški iz držav na zavarovalnice in tudi na letalske družbe, na koncu na prevoznike, odreagiramo in zahtevamo od Adrie, da to isto naredi in da to naredi pod konkurenčnimi pogoji na svetovnem trgu. Zato mislim, da največ, kar lahko v tem primeru naredimo, je, da zahtevamo od Adrie - in to lahko naredimo kot večinski lastnik - da nam redno poroča o tem, kakšne posle sklepa in kaj je s pogodbo in tudi preverimo, ali so ti zavarovalni pogoji potem takšni, kot so, mednarodni primerljivi in konkurenčni. V tem smislu, seveda, se da potem tudi obvestiti državni zbor in bodo te pogodbe do konca sklenili. Drugače je pa popolnoma jasno. Pogodba je samo z zavarovalnico Triglav.
Hvala lepa. Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča, in hvala lepa obema gospodoma ministroma za vaše odgovore. Resnično je jasno nam vsem, za kaj pravzaprav gre. Ta vlada mora v tej situaciji, ki je pač nastala, prevzeti vlogo ustanove, ki nastopa v drugi stopnji zavarovalne pogodbe - torej pozavarovanju. Ravno zato ker prevzemamo to vlogo, dejansko bomo odigrali vlogo, ki jo je imela do sedaj ta ustanova, ki je bila v Londonu. Ne poznam imena, saj dejansko je vseeno, saj so vse isto počele sedaj. Torej, je resnično vprašanje in zakaj se odločamo, da mi prevzamemo vlogo neposrednega zavarovalca od 50 milijonov naprej, ni isto, kot pa če mi prevzamemo odgovornost, da smo pozavarovalci od 50 milijonov naprej, ker to ima tudi svoje posledice, če mi dovolite, če pride do dejanske materializacije poškodb. Potem vloga pozavarovalca ni ista, kot vloga zavarovalne družbe po prvotni stopnji. To je neko logično vprašanje. Mi smo se opredelili in zato smo predlagali takšen amandma, kjer naj bi vlada in torej država na podlagi tega zakona prevzela ravno to vlogo, ki jo je do sedaj imela pozavarovalna družba, ki pa jo je unilateralno - kot za vse druge po svetu - preklicala tudi za našo Adrio Airways. Hvala.
Minister Rop, izvolite.
Poglejte. Jaz lahko povem, da smo mi pogledali te primere. Imamo tudi konkretne primere, na primer v primeru Avstrije in podobno, kjer je popolnoma jasno, da so države v tem momentu skočile začasno v to situacijo in začasno krijejo zavarovanje in, seveda, niso nastopile kot pozavarovalnice in začele sklepati z zavarovalnicami pogodbe. Enostavno v vseh primerih, ki jih mi poznamo, in smo pogledali, kateri so primeri v Angliji, mislim, da je bila Nizozemska, da je bila tudi Avstrija, je šla država takoj na roko letalskim prevoznikom in jim je, bi rekel, ta del bremena v vmesnem času seveda ublažila. V nasprotnem primeru bi to pomenilo, da bi verjetno v tem času, ko je situacija relativno slaba in seveda se število potnikov tudi zmanjšuje, takoj to vplivalo na neposreden hiter dvig cen vozovnic in stroškov in tudi na vse ostalo. Mislim, da je prav, da damo trgu čas, da se konsolidira in da ne prevaljujemo teh stroškov takoj na prevoz in na letalski transport. Ta se bo po moji oceni tako ali tako podražil. V tem momentu bi bila verjetno najslabša situacija, da bi takoj to prevalili. In to bi, pravzaprav to, kar vi predlagate, bi takoj to pomenilo. Najprej bi rabili relativno dovolj časa, nekaj še dodatnega časa, da bi sklenili pogodbe z zavarovalnicami, morali bi se pojaviti kot država, kot pozavarovalnica, zavarovalnici, sklepati bi morali pogodbo z zavarovalnico in potem bi seveda zavarovalnica morala dodatno pogodbo sklepati z letalsko družbo in bi seveda dvignila zavarovalno premijo in seveda to prevalila na ceno vozovnic, kar pomeni, da bi bila v tem momentu Adria manj konkurenčna na svetovnem trgu kot druge letalske družbe, ki so lahko takšno pogodbo sklenile z državami oziroma vladami neposredno. To bi konkretno pomenilo samo večjo ceno in višje stroške letalskega prevoza v Sloveniji.
Hvala lepa. Dr. Bernik. Izvolite, potem dr. Bajuk.
Gospa predsedujoča, mislim, da debatiramo o nekaterih stvareh in ne pridemo do jasnega odgovora. Najprej naj rečem to, kar sem prej pozabil, da se vsi zavedamo pomembnosti našega edinega letalskega prevoznika. Tudi pomena tega prevoznika za naš ugled v svetu in pa za naše gospodarstvo. Tu ni nobenega vprašanja. Vendar zdi se mi, kar je gospod minister Rop ravnokar kar nekoliko razložil, nekaj bi kljub temu rad vedel. Zavarovalnica Triglav bo še vedno zavarovala do 50 milijonov, če prav razumem, ameriških dolarjev. To se pravi, če bo imela obveznost do 50 milijonov, zakaj ne bi potem prevzela še ostalo. Jaz razumem, da bi bilo morda bolj časovno zamudno in tako dalje, vendar to je logičen zaključek tega. Namreč v teh treh mesecih sem prepričan, če zavarovalnica Triglav ne bo ničesarnaredila in pa vlada ne bo ničesar naredila v to smer, da zopet damo v zavarovalniški kapital, prav nekaj časa bo vzelo, vendar mislim, da je to edina pravilna rešitev. Nikjer se ne reče, da niso nekatere države v Evropi ravno to naredile, da so morda za kratek čas dale direktno garancijo družbam, pa še v to dvomim, bolj verjetno je, da so pomagale, da so to uredile preko zavarovalniških družb. In to v to smer gre tudi razvoj, kolikor sam razumem, po svetu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovani gospod minister! Dejansko mi je težko razumeti vašo argumentacijo glede morebitnih komplikacij, če gremo neko drugo pot, kajti jaz si pa predstavljam ravno obratno. Pogodba obstaja, kot smo že vedeli. Obstaja neka pogodba med Adrio Airways in pa zavarovalnico Triglav. Ta pogodba gotovo vključi že tudi vse to, da bo nekdo drug, to se pravi neka tretja ustanova prevzela odgovornosti pozavarovalnic. Veliko bolj enostavno bi bilo, da obstoječa pogodba sicer ostane, da se podpiše takoj, še danes popoldan, ko bo enkrat to sprejeto, in vem, to je silno nujno, da jo napravimo. Nikar ne mislite, da vam oporekam ali pa da hočem na kakšen način zmanjšati nujnost. Tega se zavedam. Vendar se mi zdi, da bi bilo veliko bolj enostavno, da dejansko sklenemo pogodbo z zavarovalnico Triglav in prevzamemo odgovornosti, ki jo je imela do 17. septembra ali 24., ko so proglasili, da ne bodo več, da prevzamemo to odgovornost sicer za 90dni. To je veliko bolj enostavno, kot pa da načenjate novo pogodbo. Jaz resnično mislim, da je to [[...]]Pač ne vem, zakaj so se Avstrijci tako odločili, niso pa znani po celotnem svetu za najbolj enostavne ljudje, pa radi komplicirajo. Ne vem, po moje bi pato bilo silno bolj jasno. Premije se ne bi smele spreminjati, premije bi pa morale ostati. To, kar je Zavarovalnica Triglav plačevala v Londonu, bi morala pa vsaj toliko plačati zdaj državi. In vse gre naprej za 90 dni, dokler se ne razjasni situacija. Žev Združenih državah, kjer imajo veliko več izkušenj s takimi stvarmi, ne rečem, da terorizem, ampak pač je veliko bolj razvita ta industrija in je večja, kar se tiče zavarovalnic, je Exim bank za sedem dni, za en teden prevzel vse te odgovornosti, v upanju, da bodo zdaj v teh dnevih, da bo trg, to se pravi vse te ustanove, ki pač sodelujejo na tem trgu, da bodo dosegle sporazum in da se bo enkrat za vselej tole razjasnilo. Jaz mislim, da bi bilo veliko bolj primerno, da ne prevzemamo vloge zavarovalnica, ampak da samo prevzamemo vloge v drugi stopnji, ker sicer, tudi sicer, če se nam dejansko zgodi, da bo treba vse to uresničiti, ni isto, če imamo vlogo takšno, kot bi jo imela ta ustanova v Londonu, kot pa da smo primarni zavarovalec. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Rop izvolite.
Spoštovani dr. Bajuk. Poskusil bom odgovoriti s primerom Velike Britanije. Vlada Velike Britanije se je skupaj z londonskim zavarovalniškim trgom dogovorila, da bo zagotovila zavarovanje za škodo, povzročeno tretjim osebam na zemlji v primeru vojne ali terorističnih napadov, ki presega 50 milijonov dolarjev, kot trenutno zagotavlja višina zavarovalnic. Prav tako so se dogovorili, da v prvih 30 dneh, mi imamo implicitno 3 mesece, nipa nujno, v 30 dneh, v katerih naj bi uredile zavarovalnice nov status, britanski prevozniki ne bi plačevali nobene premije. To je ključno, to sem vam prej hotel povedati. Mi lahko kot vlada v pogodbi, ki jo bomo sklenili z Adrio, tudi določimo premijo. Hočem vam povedati, tudi v primeru Nizozemske je vlada dala direktno. Mi lahko premijo zaračunamo, neposredno, to je najbolj enostavno. Predlagam, da mi tudi takoj ne zaračunavamo premije in ne prevaljujemo takoj stroškov na Adrio. Mislim, da je to najboljši način; to so naredile druge države in predlagam, da tudi podobno v Sloveniji naredimo. Ta zakon nam daje pravico pravzaprav samo za tri mesece, da takšno pogodbo sklenemo. Pravzaprav o premiji posebej ne govorimo v tem zakonu, ampak mi lahko eventualnotakšno zadevo damo in zaračunamo premijo po določenem času. Ne bi pa jim jaz premije prej dajal, kot dajejo druge države in jih delajo zato manj konkurenčne. To pa, mislim, da je smiselno. Mislim, da ni potrebno, da mi ugotavljamo nove načine zavarovanja v teh primerih, ampak dajmo tako, kot so te najbolj razvite evropske države naredile. Seveda, da je to prevzem dela tega rizika v relativno zelo težki situaciji, v kateri so prevozniki.
Hvala lepa.
Če smem, celo manj kot tri mesece, zato spremembe mednarodnih zavarovalnih in pozavarovalnih pogojev.
Dr. Bajuk, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Se oproščam, da se moram ponovno oglasiti Res nisem razumel, gospod minister, kaj ste hoteli prej povedati. S tem, kar ste pa zdaj povedali, imam pa še večje težave, seveda. Dejansko naš predlog popolnoma poenostavlja stvari. Nismo nič rekli, da naj se izračunajo nove premije, ampak bi pa le pričakoval, da zavarovalnica Triglav, če se ji je enkrat omejilo, unilateralno odstopila, pozavarovalna ustanova v Angliji je odstopila od tega, da jim ne bodo naprej plačevali eno in isto premijo. To ni nobena [[...]]No, če mi ne bomo zaračunali vsaj tega, kar so prej plačevali, potem pa mi ustvarjamo neko podporo Adrii Airways danes, ki pa resnično ni potrebna. Ali pa prevzemamo neko odgovornost, zato ker jo je že zavarovalnica Triglav nekoliko povišala. To naj se Adria Airways odloči in tako ali tako bomo žezahtevali prej ali slej, da nam razložijo, ker pač delajo z javnimi sredstvi. A vendar - in s tem bi rad končal - mislim, da dejansko ne razumete, kaj sem skušal predlagati. Na noben način, da bi prevzeli neke nove obveznosti, samo tiste, ki že obstajajo, in sicer v enaki meri, kot so bile do sedaj. Torej, ne gre tu za to, da smo proti konkurenčnosti naše Adrie Airways, "au contraire, monsiour", ravno obratno. Gre za to, da naj se obdrži situacija takšna, kot je, da ne bo ravno zdaj država hotela neke profite ustvarjati sama zase, ker smo pač v takem obdobju, ker se riziki smatrajo, da so večji, kot pa so bili pred 11. septembrom. Hvala.
Gospod Drobnič, izvolite, potem minister Rop.
Hvala lepa za besedo. Če upoštevamo informacijo, ki jo je dal minister Rop, potem se zadeva nekoliko spremeni. To se je pravzaprav tudi dogajalo takoj promptno, ko je prišlo do teh tragičnih žrtev in do tega ekscesa. Namreč, pozavarovalnice so v bistvu prenehale garantirati in jamčiti v tistem obsegu nad 50 milijonov. S tem takoj se vzpostavi novo razmerje, da ni potrebno več plačevati premij. V tej novi situaciji so vlade zaradi tega finančnega udara na nek način hotele pomagati, seveda, cene bi se dvignile na ta način, da so same prevzele jamstvo, pri čemer pa niso zahtevale za to kratko obdobje plačila premij. Vendar po tem mesecu se bo moralo vzpostaviti razmerje, vlade ne bodo nadaljevale tega. Tako je tudi v teh dokumentih zapisano - dokler se ne vzpostavi ravnotežje. Torej, ravnotežje med plačilom premije in zavarovanjem. Ko je to pozavarovanje prenehalo, je praktično prišlo do zmanjšanja premij, vendar je to samo navidezno. Na daljši rok bo potrebno vzpostaviti ravnotežje in tudi plačevanje teh premij, ki bodo za takšen obseg škode, kot je 750 milijonov dolarjev, bistveno večje. Zato bo pomenilo na daljši čas seveda tudi dražje prevoze in povečane stroške. Zato je naš predlog še toliko bolj utemeljen in je povezan tudi z vprašanjem plačevanja premije, obveznosti. To, kar je Nova Slovenija tudi zahtevala, da se jasno določi. Seveda je to stvar tudi parlamenta, da se odloči, morda pa v prvem mesecu temu letalskemu prevozniku ne bo potrebno plačevati premije, bodisi premije preko zavarovalnice Triglav ali pa direktno, če se sklene direktno zavarovanje z Adrio oziroma se prevzame jamstvo nad letalsko družbo. To je pač razlaga te zgodbe, ki bi jo mi v Novi Sloveniji radi videli čisto in jasno. Hvala.
Hvala lepa. Minister Rop, izvolite.
Poglejte. Jaz bi samo to povedal. Ta predlog, ki je tukaj predlagan in je bil tudi sprejet na odboru za finance, mislim, da je korekten, mislim, da je mednarodno primerljiv, je takšen, kot ga poznajo v drugih evropskih državah. Zagotavlja v relativno težki situaciji za letalske prevoznike po celi Evropi nek normalen prehod na bistveno težje pogoje poslovanja, ki bodo sledili zaradi dviga zavarovalnih premij. Ni nič novega, je primerljiv, zato jaz mislim, da je treba ta predlog, ki je tukaj v originalu, sprejeti. Mislim, da bi ta predlog, ki ga predlagate z amandmajem, popolnoma po nepotrebnem zakompliciral proceduro zavarovanj, verjetno še podaljšal termine zavarovanj, predvsem bi pa povečal stroške, nedvomno, in zmanjšal konkurenčnost slovenskega letalskega prevoznika. Jaz sem prepričan, da v enem mesecu, dveh ali pa treh, nihče ne bo takšnih profitov realiziral iz tega naslova, da bi lahko koga posebej bolela glava. Obratno, jaz mislim, da je v naslednjih mesecih pred letalskimi prevozniki v celi Evropi relativno težka situacija, zapletena in jaz mislim, da to ni takšna in tolikšna podpora, da bi se morali posebej spraševati o njej, je pa, mislim, nekaj normalnega, nekaj primerljivega, zato predlagam, da originalni predlog sprejmete.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona in o vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi poročila matičnega delovnega telesa. V poročilu na strani 3 je vsebina amandmajev, ki jih je sprejel odbor. Na klopi imate pa tudi amandmaje, ki so jih vložile [[...]]K 2. členu. Šli bomo po vrsti. Zakon ima štiri člene, trije so amandmirani. V razpravo in odločanje dajem 1. člen in en amandma k temu členu. To je amandma odbora za finance, ki člen tudi v celoti spreminja. O 1. členu in o tem amandmaju odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 1. člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu, h kateremu imamo amandma odbora, ki člen v celoti spreminja, in amandma na amandma odbora k 2. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Imamo pa še en amandma poslanske skupine Nove Slovenije, ki pa je povzet v tretjem odstavku amandmaja odbora. Amandma na amandma odbora k 2. členu je poslanska skupina Nove Slovenije vložila naknadno. Nimate ga še na klopi. Bom ga prebrala. V tem času pa bi prosila službe, da razmnožijo in dajo amandma na amandma poslancem na klop. Amandma na amandma odbora k 2. členu se glasi: Besedilo četrtega odstavka se spremeni tako, da se glasi: "Za ureditev razmerij iz naslova jamstva Republike Slovenije iz prvega odstavka tega člena ministrstvo za promet sklene z zavarovalnicami, pri katerih so zavarovani slovenski letalski prevozniki, pogodbo, v kateri so urejene pravice in obveznosti, ki jih imajo zavarovalnice, na eni strani, in Republika Slovenija, na drugi strani, pogodbenega razmerja, sklenjenega zaradi jamstva države iz tega zakona. Zavarovalnice morajo skleniti pogodbo v roku 30 dni od uveljavitve tega zakona. Zavarovalnice so dolžne Republike Sloveniji za celotno obdobje, v katerem jamči za kritje škode, plačevati ustrezne premije. Če se pogodba ne sklene v 30 dneh, Republika Slovenija ne jamči za obveznosti po tem zakonu." Obrazložitev. S predlaganim zakonom želi vlada Republike Slovenije prevaliti ves riziko spremenjenih tržnih razmerij zavarovalnic na pleča slovenskih davkoplačevalcev, zavarovalnice pobirajo premije ravno iz razloga, da bodo v primeru škodnega dogodka prevzele nase pogodbeno določena bremena. V konkretnem primeru pa se zavarovalnice odvezuje kakršnegakoli bremena, tako glede izbere tuje pozavarovalnice kot glede pogodbe, ki so jo s tujo pozavarovalnico sklenile in tudi glede rizika, ki so ga z zavarovalnimi pogodbami prevzele. Na podlagi tega amandmaja nedvoumno sledi, da morajo zavarovalnice plačati premijo za jamstvo, ki ga bo prevzela Republika Slovenija, vse dokler ne bodo sklenile novih pogodb s tujo pozavarovalnico. Višina te premije se bo določila na podlagi pogajanja med zavarovalnico in pristojnim ministrstvom, pri čemer se bo morala upoštevati višina premij, ki jih za primerljiva jamstva plačujejo zavarovalnice v tujini. Gospod Pucko, mislim, da poznate besedilo tega amandmaja, ali predlagatelj sam je to osnovno besedilo, o katerem ste razpravljali in glasovali tudi na odboru, tako ga poslanci pred sabo že imajo, ali pa je morebiti spremenjeno besedilo. Je nekoliko spremenjeno, tako mi sporočajo službe. Odprla bi razpravo o amandmaju odbora, ki v celoti člen spreminja. Razpravo o amandmaju na amandma pa bomo opravili, ko dobimo amandma na amandma na klop. Pravkar ste dobili na klopi predlog amandmaja na amandma odbora, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije. Odpiram razpravoo 2. členu, amandmaju odbora in o amandmaju na amandma odbora. Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Samo en popravek. Tukaj mislim, da je pomotoma bilo narejeno, da je "ministrstvo za promet sklene to", dejansko smo mislili ministrstvo, pristojno za finance. Torej prosim, da vzamete na znanje ta popravek. Tu je pomota. Drugo bi pa rad dodal k tej obrazložitvi, da s tem, da se naredi pogodba, tako kot jo mi tu predlagamo, država ne bi prevzemala odgovornosti primarnega zavarovalca v primeru, če pride do dejanske uresničitve kakšne tragedije tudi pri nas. Zato prosim, da tudi to vzamete na znanje. Sicer smo pa o tem že dosti razpravljali in ne bi imel kaj drugega dodati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju na amandma, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 39. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma na amandma ni bil sprejet. Zato prehajamo na odločanje o amandmaju odbora. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 2. člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in amandmaju odbora k 3. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 3. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 3. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 4. členu, h kateremu niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 4. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. K naslovu zakona je bil vložen amandma odbora. V razpravo dajem amandma k naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 1. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in naslov zakona v celoti spremenjen. Prehajamo na trejo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je bil k predlogu zakona v drugi obravnavi oziroma da so bili sprejeti amandmaji k 1., 2. in 3. členu. Če želijo k tem členu kvalificirani predlagatelji vložiti amandmaje, prosim, da to storijo, pred tem pa sprašujem ali želi kdo razpravljati o zakonskem predlogu v celoti. Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Oprostite, gospa predsedujoča in kolegice in kolegi, ampak bil sem prisoten na seji odbora in je predstavnik vlade podal eno popravilo k 4. členu, in sicer, tam je bilo besedilo, "ki vstopajo v slovenski zračni prostor", je rekel, "ki uporabljajo". A vendar se to ni popravilo v 1. členu. Samo na to opozarjam. Je dejansko redakcijskega značaja, ampak spomin me ne vara, mislim, da je tako vlada tudi predlagala. Če preberete 1. člen, tukaj je ena pomota, preden gre v tretjo razpravo, da se to popravi. Hvala lepa.
Hvala lepa za opozorilo. Bi želel še kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti, dokler bodo strokovne službe se opredelile do tega opozorila? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Poglejte. Ko spremljam in poslušam to razpravo, mislim, da se res mi zelo na hitro in enostavno odločamo o eni zelo veliki zadevi. Jaz mislim, da vsi skupaj sprejemamo ta zakon pod eno predpostavko, da se nič ne more zgoditi. Če ga sprejemamo pod takšno predpostavko, potem res enostavno lahko pritisnemo na te tipke in glasujemo vse za. Kaj pa če obrnemo situacijo, da sprejemamo ta zakon pod predpostavko, da pa se nekaj zgodi in da potem iz tega naslova mi te vsote s par številkami pomnožimo? A si predstavljate, kaj bi se zgodilo? Bi lahko država, sprašujem ministre, zaradi enega takega zakona, ki ga tako na hitro sprejemamo in se primerjamo, ne vem, z Anglijo in ne vem katero državo, bi lahko bankrotirala. Jaz predlagam, da še enkrat morebiti preučite ta amandma na amandma k 2. členu, kaj pravzaprav pomeni. Mislim, da je dr. Bajuk razložil, kaj pomeni. Vendar ne vem, če ste ga vsi natančno poslušali, kaj je povedal, kaj se zgodi v primeru, da do take in podobne havarije pride. Vsi vidimo, kako se sklepa ta obroč, kaj se dogaja, kaj se lahko jutri zgodi, nihče ne ve. To bi jaz predlagal, da mogoče sejo za pet, deset minut prekinemo pred tretjo obravnavo in da ta amandma na amandma k 2. členu še enkrat proučimo. Minister odkimava. Dobro. Naj ostane to vsaj, kar sem povedal, v zapisniku. Saj pravim, izhajam iz neke predpostavke, da pa se lahko jutrito zgodi v Evropi, kar se je zgodilo v Ameriki. Če zavarovalnica nosi težo bremena, je nekaj čisto drugega, kot če nosi težo bremena država. To sta dva povsem različna pojma. Ne vem, nisem bančnik, ampak ta situacija se mi ne zdi tako enostavna in teža teh milijonov je tako velika, da se na eni izredni seji v eni uri vse to rešimo, se mi pa res postavlja vprašanje resnosti dela tega državnega zbora. Saj pravim, če ste za to, še enkrat razmislite in preštudirajte, kaj pomeni ta amandma na amandma k 2. členu. Hvala .
Hvala lepa. Minister Rop izvolite.
Meni je zelo žal, ampak moram povedati, da tudi če bi to storili, kar pravite v smislu obveznosti države, to v ničemer ne spremeni. Če bi država dejansko pozavarovala ta posel in bi se slučajno kaj takšnega zgodilo, bi morala celotni znesek prav tako plačati. Problem je seveda premije. Kdo in kako plačuje premije. Kar se pa tiče celotne obveznosti in vsega tistega, o čimer vi govorite, pa to prav nič ne spremeni. Zato predlagam, da se gre naprej in da se zakon sprejme.
Hvala lepa. Gospod Kavčič, izvolite.
Imel bi kratko repliko na kolega Soka. Jaz jemljem njegovo svarilo kot zelo dobronamerno, vendar mislim, da se je ob obravnavi tega vprašanja vendarle treba zavedati, da je v bistvu živeti smrtno nevarno. V bistvu se ne pogovarjamo o tem, kako zavarovati probleme, ki jih povzroča Adria Airways, ampak kako zavarovati probleme, ki jih povzroča svetovni terorizem. Problematika te narave presega možnost obvladovanja na podjetniškem nivoju. Tudi na mednarodnem podjetniškem nivoju. Presega dimenzijo obvladovanja letalskih prevoznikov, dimenzijo obvladovanja zavarovalnic in pozavarovalnic. Zato je analogno naši razpravi bil sklep sprejet v vrsti drugih držav, da se ta problem obvladuje z aktivno vlogo države, ki je predvidoma prehodna. Zato bi kolegu Soku v tem smislu oponiral, da sem verjetno eden izmed tistih, ki smo zelo temeljito in z veliko resnosti in zaskrbljenosti in tudi preračunavanja proučili detajle tega zakona in situacijo in se zavestno odločamo, da ta predlog tega zakona podpiramo in da ne podpiramo zakona, ki ga je vložila poslanska skupina Nove Slovenije, ker bi ta amandma seveda eliminiral bistvo tega zakona in bi dejansko ta zakon popolnoma zgrešil svoj namen.
Hvala lepa. Končali smo torej z razpravo v tretji obravnavi, dr. Bajuk, dovolite da vam pojasnim, predstavnice sekretariata so podale pojasnilo, da bo amandma redakcijske narave odpravil ti dve vaši dilemi. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. Izvolite, gospa Bitenc Pengov.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Povem, da medsebojna skladnost v zvezi s sprejetimi amandmaji ni porušena. Povem pa to, da bo sekretariat opravil redakcijski popravek pri končni redakciji besedila in tako, kot je gospod Bajuk opozoril, popravil tudi besedilo v 1. členu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. V zvezi s tem zakonom imamo dva predloga dodatnih sklepov, ki jih imate na klopi, in sicer predlog dodatnega sklepa poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije in predlog poslanske skupine Nove Slovenije. Najprej dajem v razpravo in odločanje predlog dodatnega sklepa, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Mag. Vizjak, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. Samo na kratko bi obrazložil namen in cilj predloga dodatnega sklepa, ki ga je posredovala oziroma vložila naša poslanska skupina. Glede na to, da državni zbor sprejema ta zakon, na podlagi katerega bo Republika Slovenija jamčila za rizike domačih letalskih prevoznikov za primere vojne in terorizma za povečano škodo tretjim osebam, je potrebno, da se zagotovijo tudi določeni ukrepi, predvsem tu mislimo dodatni nadstandardni in sodobni ukrepi, ki bi zmanjšalik te rizike. To je zelo v konceptu tega zakona, zato menim, da prav v duhu zmanjševanja rizikov je ta sklep in upam, da mu vlada vsaj ne nasprotuje, zato prosim za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o predlogu dodatnega sklepa poslanske skupine Socialdemokratske skupine Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 18. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je dodatni sklep sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu dodatnega sklepa, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Dr. Bajuk, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes smo se odločili o eni temeljiti zadevi, ki je potrebovala tudi hitre sklepe. Sicer sem imel drugačne poglede glede enega odstavka 3. člena, kar vam je že znano. A vendar ne glede na to krizo, za katero smo našli takšen odgovor, kot smo ga skupaj morali najti, bi pa le predlagal ta sklep, da naj vlada Republike Slovenije v okviru svoje lastniško upravljavske funkcije čim prej poroča državnemu zboru o poslovanju Adria Airways v času od njene sanacije do danes, na podlagi podatkov iz revidiranih zaključnih računov in letošnjega nerevidiranega polletnega obračuna poslovanja. Sicer je država lastnica 91% te ustanove in neposredno tudi prek Nove Ljubljanske banke ostalih 9%. Zaradi tega je potrebno, da smo poslanci seznanjeni s poslovanjem subjekta, za katerega dajemo jamstvo. To je še toliko bolj potrebno, in tu bi opozoril, da se v današnjem časopisju govori, da se Adria Airways z evropsko banko za razvoj pogovarja o neki dokapitalizaciji v višini 20 do 40 milijonov ameriških dolarjev. Mislim, da je zato nujno potrebno, da tudi državni zbor ve, za kaj gre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Nasprotujem sprejetju takega sklepa, kajti to, da bo državni zbor spremljal bilance vseh podjetij, katerih lastnica je država, ne pelje nikamor. Skrbnik državnega premoženja je po zakonodaji določen in tudi spremlja to poslovanje. Državni zbor je za to, da sprejema zakone. Vaš odbor oziroma komisija je za to, da spremlja nadzor porabe javnih sredstev in tako naprej. Če pa bomo šli v to, da bomo tako rekočpolletne obračune vseh firm v državnem zboru obravnavali, ne vem, kam pelje ta naša ureditev. In sem trdno prepričan, da državni zbor ni zato tukaj, da bo pregledoval poslovanje firm, katerih lastnica je država, ampak so za to pooblaščeni drugi. In to vi tudi veste. Sam seveda nasprotujem temu sklepu.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, potem dr. Bajuk.
Hvala za besedo. Gospod Anderlič, mi ne bomo pregledovali bilanc katerihkoli državnih podjetij ali pa kjerkoli so. Ampak za tista podjetja, za katera dajemo jamstva, torej jamstva iz tega državnega zbora. A veste, tudi po kmečki logiki je tako, če jaz grem nekomu za poroka, moram vedeti, kaj je z njim. Saj ni nič drugače v poslovnem svetu. Zato smo tudi mi zahtevali to, ker direktno državni zbor daje jamstvo za te rizike.
Hvala lepa. Dr. Bajuk, potem pa - ali sta se javila oba za repliko? Dr. Bajuk, izvolite, potem replika gospod [[...]]
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Kolegu Anderliču bi odgovoril zelo na kratko, kam nas to pelje. K razumevanju jasnosti in odgovornem odločanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Kremžar in gospod Anderlič.
Hvala lepa. Poglejte. Da ne bomo zamešali stvari. Mi nismo dali jamstva za poslovanje Adrie, mi smo dali jamstvo za neko povsem specifično zgodbo, ki pa s poslovanjem v tem primeru, seveda, nima čisto nobene zveze. Gotovo, da ne. Tako kot je že kolega Anderlič povedal, poslovanje je iz neke druge zgodbe in se kontrolira tako, kot se mora kontrolirati. Jamstvo s poslovanjem Adrie Airwaysa nima čisto nobene zveze.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite. Se odpovedujete repliki. Gospod Petan, izvolite.
Hvala. Nisem se mislil javiti, ampak bom vseeno repliciral gospodu Anderliču. Jaz se strinjam z njim, da res nima smisla, da bi spremljali poslovanje vseh firm, katerih lastnica je država - to absolutno. Vendar mislim pa, da se danes ne zavedamo, kaj smo sprejeli. Ta višina do 750 milijonov, za katero jamčimo za rizik, rizik se pa lahko zgodi ali pa ne, seveda, vsi upamo, da ne, ampak po škodnem dogodku, 750 je po škodnem dogodku in vemo, da škodni dogodek se lahko zgodi z enim plovilom, zračnim, ali z enim avionom. To se pravi, Adria, kolikor vem, ima sedem ali osem avionov, se pravi 7 krat 750 milijonov, to je pet milijard dolarjev. Pet milijard dolarjev je pa točno en slovenski proračun. Za en slovenski proračun pa verjetno ni nič hudega, če dobimo en kup papirja, tudi če je tega papirja en kilogram in da smo o tem obveščeni. Za to gre. Ne zaradi tega, da bi mogoče res spremljali vsako firmo. Ampak ker gre za en slovenski proračun, zato smo mi danes tipkali. Tudi jaz sem glasoval za in nimam nič proti temu, da smo to jamstvo dali, ker smo ga morali. Vendar gre za tako velika sredstva in mislim, da se marsikdo v tistem trenutku niti ni zavedal. Gre za en slovenski proračun. Zato bom jaz ta predlog podprl, ker gre za tako velika sredstva. O proračunu razpravljamo tri mesece, tudi po skrajšanem postopku, tu smo pa zelo hitro to sprejeli in zaradi tega gre. Zato mislim, da je tak varnostni ukrep popolnoma upravičen in zato bom ta predlog podprl, tako kot sem zakon podprl. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi več nihče razpravljati, prehajamo na odločanje o predlogu dodatnega sklepa poslanske skupine Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 32. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da predlagani dodatni sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda ter 9. izredno sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Predstavnikom vlade, predstavnicam sekretariata, službam državnega zbora in vam, poslanke in poslanci, se najlepše zahvaljujem in lahko noč.